Arutelu:Hilda Sabbo

Kas ta mitte Hilda pole? G oleks H asemel Vene passi saades nagu venekeelne Gamlet. Vt. Ester Ssgreporter (arutelu) 5. jaanuar 2014, kell 22:57 (EET)

Täiesti õige. Ma pealkirja järgi ei tulnud üldse selle peale, kellest artikkel on. --IFrank (arutelu) 5. jaanuar 2014, kell 23:02 (EET)

Mida teha kirillitsas filmilingiga "Резистeнция в странах Балтии". Guugeldades midagi ei leia. Kas see on üldse grammatiliselt õige?--Estopedist1 (arutelu) 18. august 2017, kell 10:02 (EEST)

Grammatiliselt õige on see küll. Andres (arutelu) 18. august 2017, kell 12:29 (EEST)

Üldiselt tuleks artiklipealkiri transkribeerida. Andres (arutelu) 18. august 2017, kell 12:29 (EEST)

:Grammatiliselt õige, kuid vene keel see küll ei ole. Vene keeles oleks "Сопротивление в странах Балтии" või "Движение сопротивления в странах Балтии". 2001:7D0:87CA:9180:4DC4:2D1D:1E80:CA32 18. august 2017, kell 16:41 (EEST)
----
Hm, minu meelest pole oluline esimeses mainida, et ta oli meedik. --Andres (arutelu) 27. mai 2024, kell 21:26 (EEST)

Kirillitsas link Резистeнция в странах Балтии


Arutelu:Bombardier Q

'''Epp''', '''Andres''', '''Avjoska''' ja '''Ahsoous''', kui Bombardier Q seeriad lehekülg jälle blokeerite ja ei ole sodimine, siis te olete väga hullem '''HÄBI''', '''HÄBI''', '''HÄBI''' ja '''HÄBI'''!!!! [[Kasutaja:176.46.101.213|176.46.101.213]] 6. jaanuar 2014, kell 22:55 (UTC)

Ma kahtlen selles pealkirjas. Andres (arutelu) 7. jaanuar 2014, kell 00:03 (EET)

Võiks olla Bombardier Q. Inglise vikis räägitakse sellest vist artiklis :en:Bombardier Dash 8. --Epp 7. jaanuar 2014, kell 01:24 (EET)

Milles see väljendub? Postituvi 3. juuni 2015, kell 09:02 (EEST)

Üks kirjutaja pani kõigile oma artiklitele selle sildi. Andres (arutelu) 3. juuni 2015, kell 09:14 (EEST)


Arutelu:Munandiveen

===Madudel===
Isastel madudel garanteerivad paarilised munandiveenid munanditest venoosse vere äravoolu.
----
Tõstsin hetkel välja, pole täpselt selge, kas madudel veenid, mis munanditest verd ära toomas on munandi- või neeruveenid.
Mariina 7. jaanuar 2014, kell 18:36 (EET) alias Простота


Arutelu:Tammealuse hiis

Kas Tammealuse hiis ja Samma hiis on sama asi? Andres (arutelu) 7. jaanuar 2014, kell 20:26 (EET)

Siia tulevate linkide põhjal paistab, et on. --Epp 8. jaanuar 2014, kell 04:48 (EET)

Hiies kasvab Samma Tammealuse hiie ohvrikivi ja Samma Tammealuse tamm. Ma ei tea, kas on mõtet neist kohe eraldi artiklid teha? V-o esialgu rääkida siin--Estopedist1 (arutelu) 11. august 2016, kell 11:09 (EEST)


Arutelu:Kristlik filosoofia

Eemaldasin selle lõigu:

 Kristlikus filosoofias kasutati aegade jooksul erinevaid jumalapilte. Aristotelese kujundatud jumalaõpetuse "Ülim olend" ja uusplatonismi jumalaõpetuse "Tundmatu" arusaamadele lisandus müstikute "sisemine jumal", keda kogeti iseendas. Kristluses kujundati välja (filosoofia abil) isikuline jumala pilt ja ebamõistuslik kolmainsuse õpetus (mis oli katse jumala isikulisust ka ületada). Kolmainsuse õpetuse mõisted on täiesti ebapiibellikud, pärinedes hellenistlikust filosoofiast, eekõige uusplatonismist. Kristluse dogmad kujundati välja platonistliku filosoofia alusel aga kaasati ka idamaade mütoloogiat. Näiteks Usutunnistus seoti hellenistliku mütoloogiaga. Evangeeliumite Jeesus ei laskunud kunagi "surmavalda". Tollal polnud ka ühte kirikut. Arusaam neitsisünnist on tõlkeeksitus ja hellenistlik mütoloogia. Kreekakeelsetes evangeeliumite algtekstides pole kuskil viidet nagu oleks Maarja peale sünnitamist neitsi. Ka Pauluse kirjad ei sisalda sellist arusaama.
Eemaldasin, sest
* Kristluses on valitsev on olnud siiski ainult üks jumalapilt läbi aegade
* Aristoteles (384 eKr – 322 eKr) vaevalt nüüd kristlik filosoof on.
* "ebamõistlik", "ebapiibellik" ja pärit "hellenistlikust filosoofiast / mütoloogiast" on väär väita arvestades oikumeeniliste kirikukogude säilinud otsuseid ja akte.
* Väited tõlkeeksituse ja mütoloogia kohta vajaks küll viitamist/tõestamist.
* Maarja neitsiseisuse küsimus ilmselgelt siia artiklisse taolisel viisil ei kuulu.
Oeh, selle artikliga tuleb ilmselt palju tööd. -- J (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 22:52 (EET)

Eelkõige tuleks selgeks teha, mis asi kristlik filosoofia on. Ka praegune definitsioon ei ole kuigi selge. Mis mõttes kristlusel põhinev ja mis mõttes traditsioon? On vaieldud selle üle, kas kristlik filosoofia on võimalik. Kõige tuntumad selles küsimuses tunduvad olevat Bréhier' ja Maritaini kirjutised. Arutelu kristliku filosoofia mõiste üle tuleb siin kajastada. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2014, kell 00:07 (EET)

: Nõustun. Minu kasutuses olevad füüsilised teatmeteosed mulle vastust ei andnud. Lähtusin eelkõige en:Christian philosophy definitsioonist ja artiklist Filosoofia#Filosoofiatraditsioonid. Äkki oleks korrektsem "kristlikul õpetusel ja hiljem teoloogial põhinev filosoofiatraditsioon" vms? Lihtne otsing näitab, et ka näiteks Vabaduse filosoofia ja Augustinuse artiklites on kristlikku filosoofiat mainitud. J (arutelu) 16. jaanuar 2014, kell 00:26 (EET)

:: Ma arvan, et kristlik filosoofia on igasugune filosoofia, mis eeldab kristlikku õpetust või kristlikku usku, nii et tema argumendid ilma selle eelduseta ei kehti. Sellest ei pea tulema traditsiooni.

:: Võib-olla see on liiga kitsas määratlus. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2014, kell 02:05 (EET)

Kirjanikud, keda nimetatakse kristlikeks apologeetideks, olid kõik saanud filosoofilise kõrghariduse.

Mida siin mõeldakse filosoofilise kõrghariduse all? Andres (arutelu) 7. jaanuar 2014, kell 20:54 (EET)
Tekstis on teise või kolmanda astme filosoofid, see tähendab vist eraldi mõne filosoofia koolkonna kooli juures õppimist.

Millises tekstis? Andres (arutelu) 9. jaanuar 2014, kell 02:00 (EET)
Ehki kristlus oli alguses naiste jaoks positiivne, oli Augustinuse ajaks kujunenud naistevihkajalik kalduvus. Hieronümose kirjad kihisevad vihkamisest naissoo vastu, mis kõlab ajuti lausa nõdrameelselt. Augustinus lasi end sellest mõjutada ja pidas naise ainsaks ülesandeks sünnitamist, millega anti edasi järgmisele põlvkonnale pärispatu nakust, kui mingit suguhaigust. Lääne kristlus, mis vaatas viltu poolele inimsoost, ei paranenudki sellest neuroosist.

Kuidas see puutub artikli teemasse? See ei ole ka erapooletu käsitlus. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2014, kell 20:02 (EET)
Kristlik filosoofia kujundas välja isikulise jumala pildi ja ebamõistuslik kolmainsuse õpetus on katse seda isikulist ka ületada. Kolmainsuse õpetuse mõisted on täiesti ebapiibellikud, pärinedes hellenistlikust filosoofiast, eekõige uusplatonismist.

Ei ole erapooletu. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2014, kell 20:03 (EET)

Millest see artikkel räägib? Kristlik filosoofia tuleb kuidagi defineerida ning seejärel teemast kinni pidada. Tundub, et praegu on seda mõistet kasutatud ettekäändena. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2014, kell 16:39 (EET)
Näiteks "20 sajandi religiooni filosoofiline kriitika" ei räägi ju kristlikust filosoofiast, vaid religioonikriitikast 20. sajandi filosoofias. See teema ei kuulu siia. See peaks olema kuskil mujal. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2014, kell 16:45 (EET)

Jah, olen probleemist teadlik, läheb aega kuni suudan mingi lahenduse leida.
Kristlik filosoofia hõlmab kristlusest mõtlejaid, kes toetuvad filosoofia mõistetele ja meetoditele.

Mis mõttes filosoofia hõlmab mõtlejaid?
Üks mõtleja võib mõelda kord filosoofiliselt, kord mittefilosoofiliselt. Mulle tundub, et kristlik filosoofia peab kindlasti olema filosoofia, mitte näiteks teoloogia, muidu ei oleks teda õige nimetada kristlikuks filosoofiaks. Aga filosoofia mõistetele ja meetoditele võib vabalt toetuda ka teoloogia. Edasi, kristlik filosoofia ei pea mõtlema kristlusest, ta võib mõelda ka millestki muust, tavaliselt mõtlebki millestki muust. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2014, kell 17:26 (EET)
"Kirjanikke" on siin minu meelest üldse halb väljend. See selleks, aga praeguse definitsiooni järgi hõlmab kristlik filosoofia ka kristluse filosoofilist kriitikat, näiteks Nietzschet, ja selline definitsioon on minu meelest karjuvas vastuolus sellega, kuidas kristlikku filosoofiat tavaliselt mõistetakse. Sama hästi võiks öelda, et ateismi filosoofiline kriitika kristlikel alustel on ateistlik filosoofia. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2014, kell 17:38 (EET)

Kristlik filosoofia tekkis 2. sajandil kreeka mõistusel põhineval filosoofia ja idamaade ainujumala (monoteism) austamise süsteemide sulandumisel.

Siin jääb mulje, nagu niisugune sulandumine annaks tingimata tulemuseks kristliku filosoofia, aga see esines ka juba varem Aleksandria Philonil, kelle puhul võib rääkida judaistlikust filosoofiast.

Võib-olla oleks õigem rääkida kristliku filosoofia elementide tekkimisest. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2014, kell 17:32 (EET)

Liiga palju tuleb neid anonüümseid erapoolikuid lisandusi siia artiklisse. Äkki panna artikkel ajutiselt kaitse alla, et saaks redigeerida vaid registreeritud kasutajad? Ma ei ole kindel, kuidas hetkel Vikipeedia poliitika sellistes asjades on. J (arutelu) 16. jaanuar 2014, kell 23:28 (EET)

Meil ei ole kindlat poliitikat. Võib ju ka kõlbmatud lisandused lihtsalt välja võtta, aga kui arvad, et nii on parem, siis pane kaitse alla. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 02:51 (EET)
----
Millist Alexandrost siin mõeldakse? --Andres (arutelu) 6. juuli 2022, kell 09:08 (EEST)

Oletan, et Konstantinoopoli peapiiskoppi. Metzziga (arutelu) 6. juuli 2022, kell 11:55 (EEST)


Arutelu:Neurootik

Ma pole kindel, kas "neurootik" ja "neuroos" peaksid olema eraldi artiklid. Neurootik on siin neuroosi kaudu defineeritud. Neurootilisus on aga midagi muud ja see peaks olema kindlasti eraldi. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2014, kell 11:51 (EET)
Esimene ja teine lõik räägivad eri asjadest, rääkimata kolmandast. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2014, kell 19:57 (EET)
Ärevus on omaette mõiste, see ei ole sama mis ärevushäire. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2014, kell 20:09 (EET)
Tekst ei moodusta sidusat tervikut. Erinevad mõisted on segi. Andres (arutelu) 1. veebruar 2014, kell 15:46 (EET)

Kas on üldse mõtet alles valmiva arikli puhul seda kohe _parandama_ hakata? Ilmselt mitte... (alguskuupäev on ajaloo kaardil kirjas). Tekst "moodustab" ilmselt alles siis sidusa terviku kui sa mõne neurootikuga "veidi" aega koos elad - ehk siis - kui tegu on neurootikutega, siis ei olegi seal tavainimesel võimalik mingit sidusust otsida ega leida.

Ei, see ei ole küll tõsi. Sõnal lihtsalt ei ole ühtset tähendust. Andres (arutelu) 3. veebruar 2014, kell 16:41 (EET)
----
Osa teksti eemaldati. Kuidas suhtuda? Velirand (arutelu) 30. mai 2022, kell 09:44 (EEST)

Artiklil pole niikuinii saba ega sarvi. Arvan, et eemaldamine oli õige.  --Andres (arutelu) 30. mai 2022, kell 23:33 (EEST)
Minu meelest tuleks artikkel asendada ümbersuunamisega artiklile Neuroos. --Andres (arutelu) 30. mai 2022, kell 23:36 (EEST)


Arutelu:Heinold Okas

Mina jätaks alles, ainult et on tarvis kärpimist. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2014, kell 16:57 (EET)

Lisaks kõigele muule on minul küll kahtlus, et tegu võib olla autoriõiguste rikkumisega (copy paste).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. jaanuar 2014, kell 17:57 (EET)

Isikupäraste ajaloovaadetega inimesi on maailmas ilmselt kümnetes kui mitte sadades ja tuhandetes kordades rohkem kui need kolm. Isegi eestlaste seas ilmselt rohkem kui need kolm. Aga mis neid konkreetselt Heinold Okasega seob? "Vaata ka" sektsioon on ikkagi linkide jaoks, mis on teemaga seotud, kuid mingil põhjusel ei õnnestunud neid artikli põhitekstis välja tuua. Kui seost ei ole, siis ei peaks neid kolme siia artikli alla välja tooma.--Kyng (arutelu) 14. jaanuar 2014, kell 20:01 (EET)
Üritan nüüd punktide kaupa välja tuua, mis neid (aga vahest ka mitte ainult neid, aga näiteks Joel Simon Krapifsky on keerulisem ja ajaliselt kaugem juhtum) ühendab. Kattumise ühisosa ei ole kõigil küll täiuslik, kuid koos moodustavad nad ajaloolise koolkonna. Mitte küll professionaalsete ajaloolaste, vaid ajalooallikatena:
*Pikk, erakorralistest ja ohtlikest sündmustest täidetud elu, mis tagasivaates järjest erakorralisem ja ohtlikum näib
*Kuulumine diskrimineeritavasse vähemusse
*Ainsaks tunnistajaks olemine ajaloolistele sündmustele, millest keegi teine midagi ei tea või mida elusolevad asjaosalised mäletavad hoopis erineval kujul
*Juurdepääs salapärastele ajalooallikaile, mida keegi teine pole näinud ja ei saagi näha, sest need pole säilinud
*Sügav veendumus enda kuulutatavas tões (antud juhul konkreetselt 1930. ja 1940. aastate Eesti ja tolleaegsete poliitiliste sündmuste ning isikute kohta)
*Perfektsed teadmised Eesti 1930. aastate riigi- ja administratiivõigusest, mis on mõõtmatult paremad selle õiguse autorite ja teostajate omast
*Enesestmõistetav lähedane ja familiaarne suhtlus ajalooliste isikutega, kes usaldavad neile oma salajasimad mõtted ja arvamused, mida nende avaliku tegevuse järgi muidu ei oletaks
*Erakorraline positsioon ühiskonnas, milest teised midagi ei tea
*Ammendamatu ja tõrkumatu mälu, millest piisab, et kõike teada ja täiuslikult rekonstrueerida
*Sügav moraalne üleolek oma vastastest, mida enda teada ei jäeta
*Auväärne vanadus ja nägemine, kuidas nende kuulutatav sõnum on muutunud ametlikuks ajalooliseks tõeks ja vähemus on saanud enamuseks --IFrank (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 02:57 (EET)

See on arusaadav, aga need lingid väljendavad Sinu isiklikku arvamust. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 08:02 (EET)

Isikupäraste ajaloovaadetega Grand Old Man'id


Kasutaja arutelu:Charley65~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Charley65!
Vikipeedias kirjutatakse nimed välja, sest eesnime tähega saab ainult mõistatada, kes võiks olla. Lisaks sellele ka lingitakse. Nime kordumisel lingitakse ainult üks kord. Tiia (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 14:35 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Charley65~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Balti raudtee

Malli panin ma mitte sellepärast, et ma kahtlen selles kuidas käänatakse Sankt-Peterburg, vaid sellepärast, et osade lausete sisu on suht keeruline mõista. Näiteks, mida ütleb lause: <tsitaat>Aastatel 1870–1893 tegutses 1868. aastal asutatud Balti Raudtee Seltsi raudtee erakapitalil põhineva raudteena,<tsitaadi lõpp>  ning kuidas saab raudteed laiali saata?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu •
Ilmselt peaks siia panema ka lingi planeeritavale Balti raudteele.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. detsember 2017, kell 15:57 (EET)
Ei mingit sokkimist. Balti raudtee osa oli Tartu ja Tapa vaheline raudtee, sealt edasi Valgani oli raudtee juba Pihkva-Riia raudtee osa. - Melilac (arutelu) 28. märts 2020, kell 07:22 (EET)

meil on ka link Balti raudteekompanii. Kuidas selle venekeelne nimi on? Kas ruwikis on artiklit?--Estopedist1 (arutelu) 29. september 2018, kell 19:01 (EEST)


Arutelu:Kupupanemine

Terviklikkuse huvides võiks kõik need kupupanekuga orgaaniliselt seotud mõisted (kupusarv, kupuraud, kupuklaasid ...) praegusesse artiklisse integreerida--Bioneer1 (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 17:52 (EET)

Parem mitte. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 22:20 (EET)

See identifikaator on kinnitatud vaid vaid käesoleva eestikeelse artikli külge.
Kõikides teistes keeltes on kupupanemise identifikaatoriks Q461707
Ma ei tahaks nende pisiparanduste pärast meie niigi koormatud administraatoreid tülitada, kuid ma ise tõesti ei tea, kuidas nende identifikaatorite korrastamine käib. Aga see korrastamine on vajalik, kuna eestikeelsed artiklid on tihti natuke kõhnavõitu ja paljud meist oskavad piisavalt võõrkeeli, et mõnes muukeelses vikis asja kohta juurde lugeda. Pääskülaline (arutelu) 22. november 2022, kell 19:37 (EET)

Vt Vikipeedia:Lingid#Keelelinkide lisamine. Pikne 22. november 2022, kell 20:02 (EET)

:Aga tänan vihje eest!

:Kujutasin ette, et asi on keerulisem. Pääskülaline (arutelu) 22. november 2022, kell 20:30 (EET)


Arutelu:Liberalismi Akadeemia

Kas pilti võib üldse vabalt kasutada? Ave Maria (arutelu) 29. jaanuar 2014, kell 01:16 (EET)
Jah, kuna WikiCommonsisse on see üles pandud Liberalismi Akadeemia enda poolt, kellele selle logo õigused kuuluvad. Nüüd on see üldiselt ja vabalt Wikipedias kasutatav.Kasutaja:Marbella112 (Kasutaja arutelu:Marbella112) 29. jaanuar 2014, kell 03:53 (EET)

Kes on logo autor? Kas kellelegi kuuluvad autoriõigused? Sa ei ole autoriõiguse omanik. Kui on luba olemas, siis peaks kasutama malli . Lisaks peab pildi juures olema ka sobiv autoriõiguslikku staatust kajastav märgis! Vaata Vikipeedia:Piltide autoriõiguse märgendid. See mall kehtib vist Eesti vikis. --Tiia (arutelu) 29. jaanuar 2014, kell 13:11 (EET)

: Tänan, te ajate midagi segamini, autoriõigused kuuluvad Liberalismi Akadeemiale, kes logo ka WikiCommonsisse on üles laadinud. Mina ei ole Liberalismi Akadeemia ja ei ole midagi WikiCommonsisse üle laadinud. Usun aga, et nad leiavad siit teie märkused ja tegutsevad vastavalt sellele. Samas märgised märgisteks, aga heidelda asutusega kui ta oma logo üles laadib, no tule taevas appi. Kas pole lihtsam helistada Liberalismi Akadeemiasse ja küsida neilt? Ja kui seda ei tehta, vaid jätkakse tühja tuule tallamist, siis mis eesmärgil? Kasutaja:Marbella112 (Kasutaja arutelu:Marbella112) 30. jaanuar 2014, kell 03:56 (EET)

:: Kasutaja, kes üles laadis ei ole kuidagi seotud õigustega. See, et hetkel on sama nimi, siis võib seda oletada. Meil on alati olnud probleeme logodega. Eelmisel aastal kustutati massiliselt ära erakonna logod. Kui on luba olemas, siis tuleb kirjutada aadressile permissions-et[ät]wikimedia.org, mis on mõeldud piltide ja teksti autorsuse kinnitamiseks, et hilisemaid probleeme vältida. See on kirjas SIIN. --Tiia (arutelu) 30. jaanuar 2014, kell 11:03 (EET)

Kardan, et tegelikult see asutus tegeleb parempoolsete erakondade propagandaga; liberalismiga on seal seotud ainult organisatsiooni nimi (eelkõige pärast E.Snowden'i ilmutust).
*mille eesmärgiks on edendada liberaalset maailmavaadet ja seista vastu sotsialistlike meeleolude tõusule ühiskonnas
see on juba Eesti põhiseaduse rikkumine, mis garanteerib igaühele vabadust valida oma maailmavaadet. Suurbritannia kolooniadest ja Ameerika kodustamist mäletatakse seal harva. Sama sõjategevus Läht-Idas on liberalismile vastuolune. Enne 2 maailmasõja Saksamaal ka edendati rassilise hügieeni meeleolude tõusule ühiskonnas. Peaks olema selge piir, kus on liberalism ja kus lääneriigid kaitsevad oma huve. 90.191.190.76 16. märts 2014, kell 23:00 (EET)


Arutelu:Rudolf von Knüpffer

baltisaksa ja eesti arhitekt.

Mis see tähendab? Andres (arutelu) 29. jaanuar 2014, kell 12:36 (EET)
Kes tema isa oli? Meil peaks tema kohta artikkel olema.
Kust see "von" tema nimesse tuli? Andres (arutelu) 29. jaanuar 2014, kell 12:42 (EET)

Sai aadlidiplomi 1901. aastal: https://amburger.ios-regensburg.de/index.php?id=70252&mode=1.--The Prince of Tartu (arutelu) 28. mai 2020, kell 14:16 (EEST)

... kas tegu on ühe ja sama isikuga, Rudolf Bernhardt artiklist Narva Peetri kirik Mona 18. märts 2024, kell 18:16 (EET)


Arutelu:Harilik kammeljas

Kas siia tuleb veel midagi? Miks ei piisanud täpsustusmärkusest hariliku kammelja artiklis? Adeliine 29. jaanuar 2014, kell 22:44 (EET)

Tavaliselt ju tehakse täpsustuslehekülg, kui täpsustusmärkuses oleks üle ühe asja? 88.196.241.249 29. jaanuar 2014, kell 23:12 (EET)

: Kui teisi tähendusi pole, siis võiks täpsustusmärkusega piirduda. Andres (arutelu) 29. jaanuar 2014, kell 23:34 (EET)

:: Ma olen segaduses. Tähendusi on ju kokku kolm. Ja miks perekonna link peaks olema nii täpsustusmärkuses kui ka täpsustuslehel? 88.196.241.249 29. jaanuar 2014, kell 23:37 (EET)

:::Täpsustusmärkuses võib olla ka üle ühe asja, sellist arvulist piirangut minu arvates ei ole. Kaks tähendust märkuses on minu arvates täiesti sobilik, selleks ei pea eraldi täpsustuslehte tegema. Eelistatud on, et lugeja peaks võimalikult vähe klikke tegema, et soovitud teemani jõuda. Aga kui täpsustusmärkus läheks juba liiga pikaks ja kohmakaks, siis tehakse täpsustusleht. See pikkuse ja kohmakuse piir on suht subjektiivne, aga kaks lisatähendust mahuvad kindlasti ära. Arvan, et olen näinud ka nelja lisatähendusega märkust, siis võiks küll juba kaaluda täpsustuslehte. Adeliine 30. jaanuar 2014, kell 01:15 (EET)

::: Mulle tundub, et perekonna link on nii oluline, et see peab olema ka siis, kui on täpsustusleht. Lihtsalt liik ja perekond võivad kergesti segi minna. Ei pruugi tulla selle peale, et seda täpsustuslehelt otsida.

::: Mõnikord täpsustusmärkus läheb liiga pikaks sellepärast, et keegi ei viitsi täpsustuslehte teha.  Andres (arutelu) 30. jaanuar 2014, kell 01:44 (EET)

:: Võib-olla küll, et kaks asja täpsustusmärkuses pole antud juhul palju. Aga minu meelest on kriteeriumiks enamvähem alati olnud siiski kaks asja, muidu oleks tõesti subjektiivne, kui pikaks neid märkusi teha. Kui täpsustusmärkus kuskil väga pikaks on veninud, siis minu meelest sellepärast, et linke on küll kogutud, aga täpsustuslehte pole viitsitud veel teha, mitte sellepärast, et kellegi meelest peakski täpsustusmärkus nii pikk olema. 88.196.241.249 30. jaanuar 2014, kell 01:49 (EET)

:: Kahtlen siiski vajaduses perekond eraldi välja tuua. Arvan, et ei lähe perekonnaga segi, kui on kirjutatud, et see artikkel on liigist. 88.196.241.249 30. jaanuar 2014, kell 01:49 (EET)

::: Minule küll meeldib kui täpsustusmärkuses on link perekonnale. Parem topelt kui vähem. --Tiia (arutelu) 30. jaanuar 2014, kell 02:32 (EET)

Minu meelest piisab täpsustusmärkusest päises. Ja tavaliselt oleme minu arust lähtunud sellest, et kui täpsustusmärkuses on üle kahe asja, võiks täpsustuslehe teha. Kui neid on rohkem kogunenud, siis ilmselt sellepärast jah, et keegi ei viitsi teha. Mina olen üks neist, kes ei viitsi. :-) --Epp 30. jaanuar 2014, kell 07:22 (EET)
Leian, et peame leppima sellega, et asju otsustatakse ka subjektiivselt, st inimlikult, näiteks kujutlusvõimele toetudes, mitte ainult objektiivselt, st masinlikult, tuginedes algoritmile. Võib muidugi teha ka keerulised reeglid, mida aeg-ajalt täpsustatakse ja läbi vaieldakse, aga leian, et otstarbekam on mitte reglementeerida, mitu linki võib täpsustusmärkuses olla.
Kui ma panen end sellise lugeja olukorda, kes ei tea, et on olemas ka kammelja perekond, siis leian, et see peaks olema täpsustusmärkuses sees, muidu ta ei pruugi selle peale tuua, et seda täpsustuslehelt otsida (ta otsib ju kala, ta ei pruugi teada, kas see on liik või perekond; kui juba kala on olemas, siis ta ei pruugi selle peale tulla, et täpsustuslehelt kala otsida).
Ja kui täpsustuslehel lisandub ainult üks link, siis pole mõtet hakata täpsustuslehte tegema. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2014, kell 09:48 (EET)

Hästi, siis mul on alati valemulje olnud ja ka selles küsimuses puudub kokkulepe. Ühest küljest võiks iga artiklini jõuda võimalikult otse ja teisalt peaks täpsustusmärkus häirima võimalikult vähe neid lugejaid, kes seda parasjagu ei vaja. Sellepärast on ühe lingina täpsustusmärkus alati põhjendatav, mitte lihtsalt masinlik lähenemine. Kui linkide kirjeldused pole pikad, siis ehk pole ka kaks link halb, aga minu meelest on siiski parem märkus lühemaks teha.

Kui perekond tõesti peab märkuses olema, siis muidugi pole täpsustuslehel mõtet. Kuigi ma ei saa sellest endiselt aru, iga asja puhul tuleb ju veenduda, et artiklis on juttu just sellest, millest vaja, ka siis, kui täpsustusmärkus üldse puudub. Või kui perekond on sama tähtis nagu liik, siis võib kaaluda kammelja reserveerimist täpsustuslehele. (Kuigi tean, et perekonda tavaliselt ei peeta siin sama tähtsaks.) 88.196.241.249 30. jaanuar 2014, kell 10:29 (EET)


Arutelu:Ukraina ajalugu

"Sageli nõudsid võimud ühismajandeilt nii kõrgeid makse, et nälg muutus üleüldiseks", väidab autor alajaotuses Golodomor.
Olen uurinud seda teemat venekeelsetest allikatest.Leidnud, et makse pidid tasuma isikud, kes ei olnud kolhoosides. Kõrgete maksude näol "sunniti"
talunikku/kasakat ühismajandisse astuma. Pole loogiline, et kolhoos maksis riigile.Ikka vastupidi, iseasi, kui suur see tasu majanditele  oli, kui üldse oli.
Ühismajandil olid kohustused: viljavarumise normid, lihaplaan jt. põllumajandussaaduste tarnimine. Teine probleem - kui mõistlikud need kohustused olid ja kas pingutati üle klassivõitluse või ukraina rahva hävitamise nimel, või oli tegu proletaarlase rumalusega.Teame, et varutud vilja säilitamisel tehti vigu ja teravili riknes jne.,jne.
Samuti pole usutav autori väide, et  umbes 100 000 perekonda küüditati Siberisse ja Kasahstani.Kui kogu Nõukogude Liidus küüditati näljahäda aegu 9 milj. inimest, siis Ukraina olus 100 000 perekonda jääb liialt tagasihoidlikuks arvuks.Aleksander Kaasik (arutelu) 31. jaanuar 2014, kell 08:18 (EET)

Nojah, siin tuleb siis täpsustada: nõuti mitte raha, vaid põllumajandussaadusi.

Kui tead, mis on õige küüditatute arv, pane sisse. Andres (arutelu) 24. märts 2014, kell 10:41 (EET)
"Ukraina ajaloolased hindavad hukkunute arvuks üheksa miljonit või enam."
Mis  allikatest see väide ja aastast!!!
Milleks avaldada ülepaisutatud arvu,  kui 2010 aasta kohtuprotsessist  teada 3,9 milj.  http://www.rbc.ua/rus/finance/show/reshenie_suda_po_golodomoru_otkryvaet_put_dlya_kompensatsiy_postradavshim_sbu_14012010
Autoril vaja täpsem olla.Aleksander Kaasik (arutelu) 28. veebruar 2014, kell 09:55 (EET)

: Artiklil ei ole konkreetset autorit. Paranda nii, nagu tarvis, ja lisa viited. Andres (arutelu) 24. märts 2014, kell 10:41 (EET)

Täna sattusin vaatama uudiseid BBC World News, kus väideti, et anno 1994 oli Ukraina tuumarelvadelt maailmas III kohal. Tuumarelvade VF-le üleandmise eest olevat olnud leping Ukr, VF, USA, UK allkirjadega, tagatisega Ukr territoriaalse terviklikkuse säilitamise kohta (Budapesti memorandum julgeolekutagatiste kohta). ~ Pietadè 22. märts 2014, kell 20:30 (EET)

Sellest tuleb kindlasti kirjutada. Andres (arutelu) 24. märts 2014, kell 10:41 (EET)
Misasi on "Ukrainamaa", mis ei ole Ukraina?

Miks keegi pole kirjutanud 21. sajandi Ukraina olulistest teemadest? Oranž revolutsioon, sellele järgnev aeg jne? Ukraina paistab olevat üsna kaalukas punkt kaasaegse maailma võimupiiridel. Kui mitte öelda ülioluline punkt NATO ja Venemaa piiril. --Nimelik (arutelu) 13. aprill 2021, kell 16:09 (EEST)

*:Maidan Nezaležnosti

*:Euromaidan

*:Oranž revolutsioon

midagi vist nagu juba on, eks peale sõja lõppu kirjutata rohkem. suwa 19. juuni 2022, kell 18:11 (EEST)

Sa saad ju sellest kirjutada. Meil ei ole plaani ega organiseerimist, artikleid täiendatakse isiklikul algatusel. Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 18:52 (EEST)

*PDDYNAMIC EVOLUTION, declass 2007
*Ukrainian Supreme Liberation Council = Українська головна визвольна рада = УГВР
*Prolog Research Corporation = Пролог
*UKRAINE ANALYST, STRATEGIC INTELLIGENCE ON UKRAINE'S POLITICS AND ECONOMICS, :en:Taras Kuzio


Arutelu:Philip Seymour Hoffman

Täpne surmaaeg pole veel teada, nii et informatsioon võib muutuda. -Mardus (arutelu) 2. veebruar 2014, kell 22:22 (EET)


Arutelu:Mihkel Kübar

Ta ei ole enam linnapea. --IFrank (arutelu) 2. veebruar 2014, kell 23:40 (EET)

commonsisse lisatud ja kirjutises kasutatud foto EXIF-ist nähtavalt on :Autor :Madis Sarglepp ja :Autoriõiguse omanik madisphoto.com, seega see kustutatakse samamoodi kui eelmine samanimeline pilt. suwa 18. september 2019, kell 14:22 (EEST)


Arutelu:Võrdsus

Palju linke siia on teises tähenduses. Kas panna pealkiri [[Võrdsus (matemaatika)]]? Või siin [[Sotsiaalne võrdsus]]? Viimane oleks liiga kitsas vist? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 4. veebruar 2014, kell 10:26 (EET)

en:Equality on täpsustusleht. Adeliine 14. detsember 2015, kell 19:17 (EET)
Kas siinse vaste oleks en:Social equality? Adeliine 22. aprill 2019, kell 20:52 (EEST)

Tundub nõnda, ent mul on tunne, et mingit sorti täpsustuslehte või märkust läheks meilgi vaja. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. aprill 2019, kell 21:13 (EEST)
Eemaldasin järgmise lõigu, kuna see kattus osaliselt uue tekstiga:
Kõige vähem ulatuslik arusaam võrdsusest on, et kõikidel inimestel on võrdsed õigused vastavalt seadustele, näiteks turvalisus (kaitse ohtude, kuritegevuse ja vigastuste eest), hääleõigus, sõnavabadus ja õigus kogunemisvabadusele, õigus vara omamisele, õigus saada osa ühiskonna sotsiaalhoolekandest ja peale palju muu ka ühiselt toodetud heaoluteenistusest. Seetõttu hõlmab võrdsus ka majanduslikku võrdsust, mis tähendab ühist juurdepääsu näiteks haridusele, tervishoiule ja sotsiaalkindlustusele. Võrdsus tähendab ka võrdseid võimalusi ja kohustusi, mis omakorda hõlmavad ühiskonna tervikuna.
Seadused[muuda | muuda lähteteksti]
Võrdsus tähendab, et kõik inimesed peavad olema seaduste ees võrdsed ja omama samu õigusi, vaatamata nende rahvusele, uskumustele, välimusele, seksuaalsele sättumusele, sotsiaalsesse klassi kuuluvusele ja staatusele, vaadetele, puuetele, soole jne. Kiusamine ja diskrimineerimine erinevuste tõttu on seetõttu mitteaktsepteeritav ja enamasti karistatav. Võrdsus seaduse ees tähendab, et kõik seadused kehtivad kõikidele kodanikele. Kõik peavad olema võrdsed seaduste eeskirjade ees, mis kehtivad indiviidi tegevustele eri olukordades ja indiviidi õigustele jne. Võrdsus vastavalt liberaalsele pärimusele on niisiis indiviidipõhine ning tingiv ja võrdsus vastavalt sotsialistlikule pärimusele on kollektiivne ning ja kehtib ideaalselt kõikidele ühiskonnas. Võrdsust võib ka mõista majandusliku võrdsusena, mis tähendab sama töö eest võrdset palka ja sarnaseid töötingimusi. Eeskirjad, mis annavad järjekindlusi üksikisikutele, peavad olema seadustes selgesti mõistetavad ning neil peavad olema põhjendatavad ja erapooletud alused.

Suur või isegi suurem osa artiklist (enamjaolt küll otseselt selle viitamata) on kirjutatud Paul Tammerti raamatu põhjal. Paul Tammert paistab olema teatud autoriteet majandus- ja maksuküsimustes, aga see on vaid otsapidi seotud siinse teema, st ühiskondliku võrdsusega. Seega vähemalt majandus- ja maksuküsimusi mitte puudutavas osas ei ole Tammert Vikipeedia mõistes usaldusväärne allikas ja tema kirjutatut ei saa siin kasutada. Ülejäänud osas võiks tema seisukohti põhimõtteliselt refereerida, aga kuna tegu paistab olema mitte kokkuvõttega üldisemast majandusinimeste vaatest võrdsusele, vaid tema isiklike seisukohtadega, siis on nende siin kirjeldamine (kuni artiklis puudub põhjalik ülevaade majandusekspertide seas domineerivatest vaadetest) äärmiselt ebaproportsionaalne (vt en:Wikipedia:Neutral point of view#Due and undue weight). --Minnekon (arutelu) 15. aprill 2020, kell 22:02 (EEST)

Eemaldasin originaaluurimusliku lõigu. --Lulu (arutelu) 25. märts 2021, kell 15:44 (EET)

Tegin täpsustusleheküljeks ja tõstsin suurema osa sisust artiklisse Egalitarism. --Lulu (arutelu) 29. märts 2023, kell 17:04 (EEST)

Miks sinna? Võrdsust ei pea käsitlema ju tingimata egalitaarselt positsioonilt ega egalitarismile omasena, ega? Sobilikumad sihtartiklid oleks ehk sotsiaalne võrdsus, võrdsed võimalused, võrdsus seaduse ees vm.

Täpsustuslehel pole praegusel kujul mõtet, kuna loetleud ainult üks asi, mille kohta öeldakse "võrdsus" (võrdus matemaatikas). Siin võiks ehk olla umbes selline üldisema sisuga artikkel nagu on :de:Gleichheit.

Orginaaluurimusliku või muidu kahtlase materjali välja toimetamine on tänuväärne, aga muus osas asi paremaks minu meelest ei läinud. Pikne 29. märts 2023, kell 20:39 (EEST)
Jah, nõus. Peamine põhjus ümber tõstmiseks oligi puhastamine kahtlasest materjalist ning parema kooskõla loomine interwikidega. Mis muid variante oleks veel olnud? Ümbersuunamisleheks tegemine oleks olnud ehk liiga vägivaldne. --Lulu (arutelu) 30. märts 2023, kell 09:46 (EEST)
Artikkel Egalitarism võiks selle temaatika osas jääda põhiartikliks ning sotsiaalne võrdsus, võrdsed võimalused, võrdsus seaduse ees vm. saaksid sealtkaudu viidatud ja edasi arendatud, nii nagu see on üles ehitatud ka paljudes teistes wikides. --Lulu (arutelu) 30. märts 2023, kell 09:52 (EEST)

Mulle tundub eespool nimetatud põhjusel jätkuvalt, et on kunstlik proovida teha artiklist Egalitarism põhiartikkel. Kirjutad nüüd seal artiklis, et teised nimetatud teemad on egalitarismi vormid, aga artikli definitsooniga arvestades on see mõttetus. Ma ei leia sellist asja ka Stanfordi entsüklopeediast, millele viitad.

Teiste vikide egalitarismiartiklis on nii- ja naasugust esitust. Tundub, et neis pole samuti esitus kohati kuigi hästi läbi mõeldud.

Teine võimalus, nagu öeldud, on teha umbes selline artikkel nagu :de:Gleichheit ja linkida sellega, või teha teised nimetatud artiklid, millele on samuti teistes keeltes vikides vasted olemas.

Praeguse täpsustuslehe järgi on "võrdsus" ja "egalitarism" sünonüümid, mis ikkagi ei lähe kokku sõna tavatähendusele vastava definitsiooniga artiklis Egalitarism. Pikne 2. aprill 2023, kell 13:30 (EEST)
Tänan märkuse eest. Nõus, et "võrdsus" ja "egalitarism" ei ole sünonüümid. Võiks ju tekitada eraldi artikkel pealkirjaga "Egalitaarsus", mis praegu suunab artiklile "Egalitarism", kuid loomulikum näib siiski olevat pealkiri "Võrdsus". See tuleks siis ühendada enwiki artikliga :en:Egalitarianism, mis annab kõige rohkem ühendusi teiste wikidega ning lisab kõige rohkem täiendamisvõimalusi, allikaviiteid jpm. Sinu soovitatud saksa wiki artikkel :de:Gleichheit on küll sisuliselt korrektsem, kuid ei ühendu eriti teiste wikidega. --Lulu (arutelu) 2. aprill 2023, kell 15:53 (EEST)
Teisaldasin artikli Egalitarism uue pealkirja alla "Egalitaarsus". --Lulu (arutelu) 4. aprill 2023, kell 11:19 (EEST)

Nüüd läks asi minu meelest veel segasemaks. Esiteks keelelingid viitavad ju ikkagi artiklitele, mis räägivad eeskätt egalitarismist ja see teema väärib üsna kindlasti ka eesti keeles jätkuvalt eraldi artiklit.

Teiseks "egalitaarsus" ja "võrdsus" minu meelest samuti pole sünonüümid. Kui räägitakse võrdsusest tähenduses, mis hõlmab näiteks sotsiaalset võrdsust või võrdsust seaduse ees, siis ei kasutata ju eesti keeles sõna "egalitaarsus". Viimane on tuletis sõnast "egalitaarne", mis tähendab võrdsust pooldavat või võrdväärsust taotlevat ehk siis egalitarismile omast. Eks ole, üks on rääkida võrdsusest või selle puudumisest ning teine asi on võrdsust pooldada või seda õigustada.

Keelelinkide hulk on minu meelest teisejärguline. Ariklite ülesehitus ja materjali jaotus artiklite vahel niikuinii varieerub keelte lõikes. Olulisem on, et esitus oleks sisuliselt korrektne. Pikne 4. aprill 2023, kell 16:31 (EEST)
----
Kaotasin ära täpsustuslehe, mis oli üdini vale. Siia tuleb nüüd hulk valesid linke, aga vähem kui enne. Võib-olla tuleb veel täpsustada. --Andres (arutelu) 15. oktoober 2023, kell 00:40 (EEST)


Arutelu:Miina Härma

Kuna Miina Härma suri 1941.a., siis see tähendab seda, et tema surmast on möödunud 70+1 aastat, mis autoriõiguse seaduse järgi peaks omakorda tähendama seda, et tema helilooming (aga mitte tingimata salvestised) läks avalikku omandisse aastal 2012. -Mardus (arutelu) 9. veebruar 2014, kell 21:20 (EET)


Arutelu:Riia peapiiskopkond

Kuna see artikkel räägib peapiiskopkonnast, siis minu meelest Riia piiskopkond peaks olema eraldi artikkel, mitte siia suunama. Või siis teha vastupidine suunamine, sest peapiiskopkond on ühtlasi ka piiskopkond, aga vastupidi mitte. Minnekon (arutelu) 13. veebruar 2014, kell 21:03 (EET)

Kui peapiiskopkond saadi kahe piiskopkonna liitmisel, siis peaks olema eraldi artikkel. Andres (arutelu) 13. veebruar 2014, kell 23:27 (EET)

:Eks ta oleneb sellest, kas tegu oli pigem lihtsalt nimevahetuse või olulise sisulise muutusega. Tunnistan, et ei tea täpselt, mida nimemuutus kaasa tõi. Praegu siin artiklis toodud määratluse järgi Riia ega Üksküla piiskopkonnad ei mahu Riia peapiiskopkonna mõiste alla. Minnekon (arutelu) 14. veebruar 2014, kell 01:29 (EET)

:: Siin on asjad täpsemalt kirjas. Selle järgi otsustades eraldi artiklit pole tarvis, sest tegu oli ümbernimetamise ja ülendamisega ja uut diötseesi ei rajatud. Kui jätta määratlus samaks, siis tuleb osa ajaloost esitada eelloona. Andres (arutelu) 14. veebruar 2014, kell 02:10 (EET)
Küll aga oleks minu arust tarvis teha eraldi artikkel 1922 asutatud Riia peapiiskopkonna kohta. Praegune esitus on hüplik ja segane. Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 09:24 (EET)
Õigupoolest asutati see 1918 Riia diötseesina. Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 09:28 (EET)

Meil on märksõna Üksküla piiskop, mida artiklis Berthold (Liivimaa piiskop) samastatakse Liivimaa piiskopiga. Märksõna Üksküla piiskopkond suunab aga siia--Bioneer1 (arutelu) 10. detsember 2014, kell 13:00 (EET)

mainin ka, et lvwikis on eraldi artikkel Liivimaa piiskopkonnale (ehk? Üksküla piiskopkonnale), vt :lv:Livonijas bīskapija--Estopedist1 (arutelu) 25. juuli 2018, kell 10:00 (EEST)

Riia peapiiskopkonnaga on vist seotud mõisted Riia kirikuprovints (kas sama mis Riia peapiiskopkond?) ja mingi Riia diötsees (vt ka eelnevat arutelu), nt läti viki :lv:Rīgas metropolija--Estopedist1 (arutelu) 3. juuli 2015, kell 22:03 (EEST)

Peapiiskopkond võib tähendada nii peapiiskopi ilmalikku võimuala kui talle kiriklikult alluvaid alasid (sinna kuulusid lisaks peapiiskopi ilmaliku võimu alale ka nt Tartu, Saare-Lääne jt piiskopkonnad). Kirikuprovints ja diötsees tähendavadki talle kiriklikult alluvat piirkonda. Praegu räägib see artikkel mõlemast tähendusest. --Minnekon (arutelu) 4. juuli 2015, kell 00:15 (EEST)


Arutelu:VAT Teater

Allikana on kasutatud teatri kodulehte ja EE-d, midagi tendentslikku pole tahetud kirjutada, ainult Peeter Jalaka nimi oli valesti kirjutatud (tema juhtroll algaehadel oli võetud teatri kodulehelt). Ma ei taha muidugi öelda, et see artikkel peabki niisugune olema.
Ma ei tea, kas EE põhjal kirja pandud lause, mis praegu on kustutatud, oli eksitav. Aga minu meelest praegune kolmas lõik ei tähenda midagi kindlapiirilist. See, kui kaua on tegutsetud, on aastaarvudest niigi näha. Kas on olemas niisugune mõiste nagu vabateater (kui on, siis tuleks see eraldi artiklis avada)? Mis mõttes on kujundatud teatrimaastikku? Kui see tähendab ainult teatrina tegutsemist, siis pole tarvis seda mainida. Andres (arutelu) 14. veebruar 2014, kell 00:47 (EET)

etwikis on märksõna VAT-teater (VAT-Teater). Suunasin need siia, ehkki v-o need pole päris korrektsed nimed. Analoog on nt IT Kolledž--Estopedist1 (arutelu) 3. juuli 2016, kell 16:44 (EEST)


=== Meist ===
=== Ajalugu ===
==== Plaan ====

==== Plaan ====

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Eesti Mängurite Portaal


Arutelu:Vladimir Velman

Ei ole viiteid. Vladimir Velman ei ole kunagi tõestanud oma põlvnemist kuulsast Faehlmanni suguvõsast! Koldewe (arutelu) 19. veebruar 2014, kell 14:04 (EET)


Arutelu:Liht-naistepuna ürt

Standardiseeritud ekstraktid on enamasti saadaval käsimüügiravimina, kuigi mõnedes maades (näiteks Iirimaa) on ta retseptiravimite nimekirjas. Ekstraktid on tavaliselt kas kapsli või tableti kujul, aga on ka teekotikesi ja tinktuure. Üldiselt eelistatakse vedelekstrakte tinktuuridele.
Cochrane Collaboration viis läbi analüüsi, milles osales 29 kliinilist uuringut rohkem kui 5000 patsiendiga. Lõppkokkuvõttes jõuti järeldusele, et kliinilise depressiooniga patsientidele avaldasid liht-naistepuna ekstraktid rohkem mõju kui platseebo. Liht-naistepuna osutus sama tõhusaks kui tavalised antidepressandid. Kõrvalnähte esines poole vähem kui uuemate antidepressantide – selektiivsete serotoniini tagasihaarde inhibiitorite (SSRI) – puhul ning viis korda vähem kui vanemate, tritsükliliste antidepressantide korral.
Enamikes uuringutes on tavaliseks kasutatavaks annuseks fütofarmatseutiline ravimina ehk 300 mg ekstrakti (standardiseeritud 0,3% hüperitsiini sisaldusele) kolm korda päevas, et saavutada soovitavat terapeutilist efekti.
Uuritakse liht-naistepuna efektiivsust teatud somatoformsete häirete ravis. Esialgsete uuringute tulemused on ebaselged: osa uuringuid pole täheldanud mingit mõju, teised jällegi on leidnud, et sümptomeid on veidi leevendatud. Edasised uuringud on vajalikud ja nendega tegeletakse praegu.
Üks liht-naistepuna peamine keemiline koostisosa, hüperforiin, võib olla efektiivne alkoholismi ravis, kuigi vajalik annus, ohutus ja tõhusus vajavad täiendavaid uuringuid.
Hüperforiin on avaldanud ka antibakteriaalset toimet gram-negatiivsetele bakteritele, kuigi vajalik annus, ohutus ja tõhusus vajavad täiendavaid uuringuid.
Randomiseeritud kontrollitud uuring ei näidanud mingit erinevust platseebo ja liht-naistepuna vahel ADHD sümptomite kontrollis. Siiski, kuigi liht-naistepuna ekstrakt, mida uuringus kasutati, pidi esialgselt sisaldama 0,3% hüperitsiini, tuli hiljem välja, et toimeainete sisaldused on väiksemad. Ekstrakt sisaldas 0,13% hüperitsiini ja 0,14% hüperforiini. Arvestades, et hüperforiini sisaldus ei olnud uuringu alguseks kindlaks tehtud ning et nii hüperitsiini kui ka hüperforiini sisaldused olid kõvasti alla selle, mida teistes uuringutes kasutati, ei saa lähtudes sellest uuringust üksi mingeid järeldusi teha.
*Minu arust puudutavad need liht- naistepuna ekstrakti ...vast...

Mariina 20. veebruar 2014, kell 16:26 (EET) alias Простота
----
Esimeses lauses peaks artikli pealkiri olema nimetavas käändes. Velirand (arutelu) 6. august 2022, kell 09:50 (EEST)

Kliiniline depressioon ja naistepuna ekstrakt


Arutelu:Wilhelm Neumann

Millised on vaidlustatud väited? -Mardus (arutelu) 21. veebruar 2014, kell 08:24 (EET)

Vaidlustasin nimelt selle, et seda asja nimetatati või nimetatakse Nunnavärav, Nunnevärav ja ka Kloostri värav ja Suur-Kloostri värav. See asi ei ole ametlikult kunagi vististi "värava" nimetust kandnud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. veebruar 2014, kell 09:30 (EET)

: Mis selle asja ametlik nimi sinu meelest siis on? Kui ka oleks mingi ametlik nimi, siis see ei tähenda, et ei võiks olla muid levinud nimesid, mis on sama kokkuleppelised ja mida seetõttu pole põhjust pidada valeks. Ma ei näe sul selles küsimuses endiselt argumenti. Seda küll, et link viib praegu vale värava või läbimurde (või kuidas iganes nimetada) juurde. 193.40.10.180 21. veebruar 2014, kell 09:37 (EET)

:: Mina jaoks on see väga suur probleem. Vigade tekkimisest ma saan aru, aga nendele takkakiitmine ei saa olla teatmeteostes aktsepteeritav.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. veebruar 2014, kell 10:36 (EET)


Arutelu:Euroopa päev

Kas siin räägitakse kahest eri päevast? --Epp 21. veebruar 2014, kell 20:19 (EET)

Nagu mina aru saan, on tegemist siiski ühe tähtpäevaga (temaatiliselt ja tähenduselt sarnasega), mida erinevad organisatsioonid tähistavad erinevatel päevadel. Kuigi kindlasti on populaarsem selle tähistamine 9. mail. Aga samas on siiski oluline roll ka 5. mail. --Njosnavelin (arutelu) 21. veebruar 2014, kell 20:52 (EET)
Minu meelest on tegu kahe tähtpäevaga, mis kannavad sama nime. Lisaks veel Ukraina, mille kohta ma ei oska arvata. Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 20:27 (EEST)

Tekstis on öeldud, et need on eraldi tähtpäevad. Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liit on ju ka eraldi organisatsioonid. Ma leian, et peaksid olema eraldi artiklid. Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 20:33 (EEST)

: Ma tegin teksti ümber. Olgu siis pealegi nii. Andres (arutelu) 5. aprill 2014, kell 02:54 (EEST)
Ingliskeelsel artiklil ei ole saba ega sarvi, ja siin ei ole ka palju parem. Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 20:27 (EEST)
See pool aastat 9. novembrist ei vääri minu meelest märkimist. Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 20:29 (EEST)
Siin võiks ka rääkida Euroopa päeva tähistamisest Eestis. Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 20:30 (EEST)

Püüan selle mingil hetkel ära teha. Praegu probleeme internetiühendusega ja ei saa suuremamahulisi otsinguid läbi viia (sh oma närvide säästmise huvides). Aga teksti on kenasti toimetatud küll. --Njosnavelin (arutelu) 5. aprill 2014, kell 09:53 (EEST)
Hollandi vikis öeldakse Euroopa päeva kohta: "Euroopa päev on vähetuntud, aga Euroopa ametnikel on vaba päev." Naeran. Andres (arutelu) 5. aprill 2014, kell 10:20 (EEST)

Üpris peen huumor. --Njosnavelin (arutelu) 5. aprill 2014, kell 13:16 (EEST)
Kus on tõlkes kasutatud rootsikeelse vikipeedia artiklit? Andres (arutelu) 5. aprill 2014, kell 15:56 (EEST)

Võrdlesin eesti-, inglise- ja rootsikeelset versiooni ning ega ei oskagi midagi konkreetset öelda. Ma ei tea, kas see võis olla midagi sellist, mis on toimetamise käigus "kaduma läinud" või oli see lihtsalt midagi väikest. Aga taaskord meenub selle artikli kasutamine aga ei meenu, mis sealt täpselt võetud sai. --Njosnavelin (arutelu) 5. aprill 2014, kell 20:32 (EEST)
Kuidas seda mõista: Kosovos on Euroopa päev (9. mai) riigipüha. /.../ Ukraina on ainus Euroopa Liitu mittekuuluv riik, kus Euroopa päeva riiklikult tähistatakse. --Metsavend 3. veebruar 2019, kell 12:05 (EET)

Kuidas "Kokkulangevuste" peatükis nimetatud tähtpäevad Euroopa päevaga seotud on? Kui ongi vaid puhtjuhuslik kuupäevaline kokkulangevus, siis on see teemaväline ega sobi artiklisse. --Minnekon (arutelu) 8. mai 2020, kell 13:39 (EEST)


Arutelu:Priit Pikamäe

Ta on Tiina Pikamäe poeg? Andres (arutelu) 22. veebruar 2014, kell 08:11 (EET)

Ma ei saa päris hästi kõigi NENDE muudatustega nõus olla. Minu jaoks ei ole formuleering 2001–2002 küll selgem asjaolust, et president nimetas ta alles oktoobrikuus kohtunikuks. Ma palun analoogsed muudatused tagasi pöörata. --kanakukk (arutelu) 2. mai 2019, kell 15:16 (EEST).

Kuriuss, palun kommenteeri. --kanakukk (arutelu) 2. juuni 2019, kell 12:13 (EEST).

:
* Isikuartikkel ei ole koht, kus peaks üle rääkima protseduuri, kuidas ühte või teise ametisse töötajaid, siinsel juhul kohtunikke, määratakse. Selleks on muud artiklid.
* Isikuartikkel ei ole koht, kus on vaja korduvalt meenutada, milline president Eestis sel või teisel ajal ametis oli. Selleks on muud artiklid.
* Isikuartiklis on vaja selgelt ja konkreetselt väljendada fakte, mis ajast mis ajani isik ühel või teisel ametikohal töötas.
Nendest toimetamise põhimõtetest lähtusingi. Kuriuss 2. juuni 2019, kell 12:24 (EEST)
Õigupoolest on seal ikka veel liiga palju protseduurijuttu, mis tuleks tõenäoliselt samuti isikuartiklist välja toimetada. Loodan, et vaatad ise üle, mis seal veel liigset on. Kuriuss 2. juuni 2019, kell 12:48 (EEST)

Mille poolest on oktoobrist 2001 selgem kui 22. oktoobrist 2001? Mu arvates veel eriti räme tekstiga ümberkäimine, kuivõrd ise veel rõhutad, et "on vaja selgelt ja konkreetselt väljendada fakte, mis ajast mis ajani isik ühel või teisel ametikohal töötas". Kui keegi ütleb, et ta sai oktoobris 2001 kohtunikuks, siis kas on selge ja konkreetne, kas see juhtus kuu esimesel või viimasel päeval? Või ei ole selles asjaolus suures plaanis tähtsust?

Muide, artiklis :en:Ruth_Bader_Ginsburg#U.S._Court_of_Appeals kirjutatakse: "Ginsburg was nominated by President Jimmy Carter on April 14, 1980, to a seat on the United States Court of Appeals for the District of Columbia Circuit vacated by Judge Harold Leventhal after his death.[28] She was confirmed by the United States Senate on June 18, 1980, and received her commission later that day.[28] Her service terminated on August 9, 1993, due to her elevation to the United States Supreme Court.[28][40][41] During her time as a judge on the DC Circuit, Ginsburg often found consensus with her colleagues including conservatives Robert H. Bork and Antonin Scalia.[42][43] Her time on the court earned her a reputation as a "cautious jurist" and a moderate.[44] David S. Tatel replaced her after Ginsburg's appointment to the Supreme Court.[45]". See artikkel kannab "good article" märgist. Mul on võib-olla raskusi võõrkeelest arusaamisega, aga mulle näib, et seal on ära nimetatud nii president kui ka selgelt ja konkreetselt väljendatud aeg, mil isik esitati kohtunikukandidaadiks ja mil Senat ta ametisse kinnitas. Või peaks ka seal keeletoimetaja karm käsi sekkuma? --kanakukk (arutelu) 2. juuni 2019, kell 13:24 (EEST).

: Kui ametist lahkumise kuupäevad pole artiklis kuupäevalise täpsusega esitatud, siis sageli "ümardatakse" ka ametisse astumise aeg kas kuu või aasta peale, see on üsna levinud toimetamispõhimõte. Kui kohtunikku tuleb teistest isikutest peenemalt käsitleda, siis palun pane kuupäev tagasi. Minu meelest on praegune üldistusaste sobiv, aga ma ei väida, et ainuõige.

: Inglise vikist ei peaks sellistes detailides kindlasti eeskuju võtma, ka seal kirjutavad artikleid erinevad inimesed ning kõiki artikleid ei jõuta toimetades ühesuguse üldistusastmeni ühtlustada. Aga võtame lähedase näite. Kui president annab igal aastal mitmesajale inimesele riikliku autasu, siis kaasneb sellega oma statuut ja protseduurireeglistik, millest on enamasti juttu tehtud seda teemat lähemalt käsitlevates artiklites. Kõigi nende sadade inimeste artiklites on faktina kirjas see, millise autasu nad mis aastal said. Meil ei ole vaja iga autasu saanud inimese artiklis kirjutada, kes konkreetselt temale autasu kätte andis (seda saab iga lugeja teada vist ka autasu andmise viite lahtikõpsamisel). Kui autasusid annab kätte president, siis ikka see, kes on sel ajal president – ka seda saab vastavast artiklist järele vaadata, kui huvi on. Ei ole aga mõttekas hakata autasu kätteandjat igasse artiklisse juurde kirjutama, see oleks artiklites mõttetu dubleerimine, tarbetu müra. Praegu on seis kindlalt selle poole, et autasude kätteandjat pole enamikus artiklites märgitud, seega on mõistlikum ühtlustada (ka isikute võrdse kohtlemise seisukohalt) nii, et me ei märgi riiklike autasude juures, kes täpselt need kätte andis. Samamoodi on ka ametissemääramise protseduuriga: kui on ette nähtud, et seda teeb president, siis see on selle ameti puhul tavaline rutiin, mida pole vaja iga isiku artiklis üle korrata. Kooliõpetajate puhul me ju ka ei kirjuta, milline direktor nad tööle võttis. Kuriuss 2. juuni 2019, kell 15:28 (EEST)
Ma juhin tähelepanu sellele, et erinevalt trükitud tekstist saab Vikipeedia artiklit hiljem täpsustada, sellepärast ei tohiks detailsuse astet sellepärast vähendada, et see on ebaühtlane. Ja mõnikord ongi nii, et näiteks inimese surmaaeg on kuupäevalise täpsusega teada, sünniaeg aga ligikaudselt, või ka ümberpöördult. Andres (arutelu) 3. juuni 2019, kell 09:45 (EEST)
Ma jätaks ka need kuupäevad pigem ära. Neil võiks olla enam tähtsust siis, kui mingit ametikohta on peetud lühiajaliselt. Ametissemääramise protseduuri ma Ühendriikide omaga ei võrdleks, seal on presidendil selle juures oluliselt tähtsam roll. Pikne 3. juuni 2019, kell 15:33 (EEST)

Minu meelest pole põhjust kuupäeva ära jätta, kui see on teada. Mida tähtsam ametikoht, seda tähtsam on kuupäev. Andres (arutelu) 3. juuni 2019, kell 21:15 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Teadusfoto 2013

Do it is possible to make an English (or French !) presentation of your project ? --Simon Villeneuve (arutelu) 24. veebruar 2014, kell 07:46 (EET)


Arutelu:Kawe

Kas on ikka kindel, et see nimi peab antiikvas olema kirjutatud peene saksa w-ga? --IFrank (arutelu) 24. veebruar 2014, kell 21:36 (EET)

Nii teda praegu kirjutatakse. Andres (arutelu) 25. veebruar 2014, kell 06:06 (EET)

: Näiteks tööstusregistris on ta A/S. "Kave", šokolaadi- ja kompvekitööstus, Pärnu 22/24 (Eesti Aadress-raamat 1938–1939, lk. 382). --IFrank (arutelu) 25. veebruar 2014, kell 10:16 (EET)

"Aastal 1940 alanud ettevõtete riigistamisel ühinesid Kawega vabrikud Efekt, Eelis, Endla ja Soliid ning siirupitööstus Ermos."
Ühinesid? Sundliideti on selle kohta ainuõige väljend.
Natsionaliseerimisnimekirjad: https://dea.digar.ee/article/AKriigiteataja/1940/07/26/4 - lk 1121 osa 9. Kawe oli siis juba Kave (st enne 1938 oli juba ärinimi Kave).
Millal täpselt sundliideti polegi RT või RTL seest leidnud.
Ka muude sundliidetute nimedes vead - mitte Efekt vaid Effekt


Kas kandidaadid järjestataks või kandidaadid järjestatakse? Ja see koht tahab parandamist: nimekirja kinnitab nimekiri. Ave Maria (arutelu) 24. veebruar 2014, kell 23:32 (EET)

Ilmselt näpuvead, parandasin. Andres (arutelu) 25. veebruar 2014, kell 06:35 (EET)

Frwiki's ja plwiki's on tehtud loendartikkel Euroopa Parlamenti valitutest, nt  :pl:Estońscy posłowie do Parlamentu Europejskiego 2014-2019. Ma arvan, et meil pole mõtet teha igast riigist eraldi loendit, ent Eesti oma võiks kuidagi eelmainitud vikidega ühendada küll--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2014, kell 15:52 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised Eestis


Arutelu:Immuunsüsteem

Tere!
Kui artikkel leiab toimetaja siis, ma usun, saab täpsemalt aga hetkel, et lugejaid mitte eksiitada siis lisasin täna:
Immuunreaktsioonid molekulaartasandil leiavad harilikult aset lümfisüsteemi elundites ja seetõttu nimetatakse neid kahte vahel ka lümfoid(-immuun)süsteemiks.
Mariina 3. märts 2014, kell 18:21 (EET) alias Простота

Seneskents peaks olema vananemine. Imelik lugu, et seda sõna vahel immunoloogias pole tõlgitud. --Kk (arutelu) 22. august 2018, kell 10:22 (EEST)


Arutelu:Gremmeniella abietina

Tere!
*Täna jäi täpsuseta:
*Andrew M.Q. King, Michael J. Adams, Elliot J. Lefkowitz, Eric B. Carstens
Virus Taxonomy: Classification and Nomenclature of Viruses : Ninth Report of...
Mariina 6. märts 2014, kell 19:40 (EET) alias Простота

Svarði2 (arutelu) 7. aprill 2019, kell 17:40 (EEST)


Arutelu:Peamine koesobivuskompleks

Teises lõigus öeldu ei saa tõsi olla. Andres (arutelu) 9. märts 2014, kell 18:58 (EET)

Tere Andres!

Kas see: MHC-geenid on glükoproteiinid...

hetkel ei leia peast allikat ja tõstan artikli tagaselga, kui kohtan siis püüan täpsustada...

Mariina 9. märts 2014, kell 19:05 (EET) alias Простота

: MHC-geenid...

: MHC-valgud on glükoproteiinid...

: Mariina 9. märts 2014, kell 19:20 (EET) alias Простота

:: Nojah, glükoproteiinid ei ole geenid. Andres (arutelu) 9. märts 2014, kell 19:24 (EET)

::: Geenidest ja nende põhjal tehtavatest valkudest sama termini all läbisegi rääkimine on väga levinud komme, ehkki tekitab segadust. - Bstard12 (arutelu) 28. mai 2021, kell 02:05 (EEST)

Ma ei näe mingit põhjust Vikipeedias sellist kommet järgida. Andres (arutelu) 29. mai 2021, kell 03:18 (EEST)

"Histokompatibiilne peakompleks" on märkimisväärne error nii sisulises kui keelelises mõttes. Sobivust kompatibiilsuseks nimetada on keeleliselt väga halb kadakasaksik kantseliit, ja kompleks ei ole ju koesobiv, vaid sai nime koesobivusega tegelemise järgi. Alguses tegelikult valearusaama järgi, aga see ei lähe vastuollu praeguse pildiga. - Bstard12 (arutelu) 28. mai 2021, kell 02:05 (EEST)

Tõmbasin maha, suunamine siia jääb alles. Andres (arutelu) 29. mai 2021, kell 03:21 (EEST)

"Histokompatibiilse peakompleksi" võiks kustutada, või märkida kasutusel olevaks, aga vigaseks vormiks


Arutelu:Keila vald (Keila kihelkond)

Keila vallavolikogu 1934:

* Johan Poovel
* Eduard Malter
* Villem Einberg
* Gustav Anneljas

Asunikud, riigirentnikud ja väikekohapidajad

* Aleksander Kutser
* August Alter
* Johannes Rondik
* Voldemar Paavel
* Eduard Peanberg
* Karl Paermann
* Karl Viikmann
* Kustas Pelleon
* August Tiirvelt
* Johannes Paalberg
* August Luutland
* Karl Saarfeldt

* Jüri Kurvits
* Eduard Iter

* Elmar Kena
* Jakob Tager

Tegelikud põllumehed, asunikud ja rannarahvas

* August Blank
* Kustas Kullerkann
* Johannes Kolts

* Johannes Luurmees
* August Krims
= Keila uue vallavolikogu koosseis. Vaba Maa, 4. veebruar 1934, nr. 29, lk. 6. --IFrank (arutelu) 9. märts 2014, kell 22:14 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Keila vald (Keila kihelkond)


Arutelu:Pasun

Pasun on puhkpill.Ta teeb ilusalt madalata häält.Tema värvused on kuldne või pronks.

Saksa keelne Posaune on tromboon. Seega tekkib küsimus, kas pasun on seotud trombooni või pigem trompetiga, või on teine ja/või ülendav mõiste. Stefan.Groote (arutelu) 13. aprill 2023, kell 12:18 (EEST)


Arutelu:Mnemoonika

Sellistel juhtudel tuleb artikkel teisaldada, mitte ümber kopeerida. Praegu küll pole vist erilist vahet. --Epp 10. märts 2014, kell 21:57 (EET)

Kuidas teisaldatakse? Mida teisaldatakse? Tkivisik (arutelu) 10. märts 2014, kell 22:16 (EET)

: Artikkel teisaldatakse teise nime alla. Siis säilib selle ajalugu. Teisaldusnupp on ülaservas. Kui teise nime all on juba artikkel või suunamine, peab paluma abi administraatorilt, kes saab vajadusel artikleid kustutada. --Epp 10. märts 2014, kell 22:29 (EET)

:: Aitäh selgituse eest. Kuidas Vikis tavaks on, kas kui minu jaoks on  vastus käes, kustutatakse see meie arutelu ära? Tkivisik (arutelu) 10. märts 2014, kell 22:56 (EET)

::: Ei, arutelusid tavaliselt ei kustutata. Või noh, mõnikord harva küll, kui on tõesti juttu millestki ebaolulisest, mis hiljem enam kuidagi kasuks ei tule. --Epp 10. märts 2014, kell 23:02 (EET)

:::: Selge Tkivisik (arutelu) 10. märts 2014, kell 23:18 (EET)
----

EKSS-is öeldakse, et mnemoonika ehk mnemotehnika on võtete ja reeglite kogum. Kas mnemovõte on siis sama mis mnemoonika?
Link sõnaperede sõnastikule ei anna minu meelest midagi.
See artikkel ei räägi sõnast. Sõna päritolust oleks kohasem rääkida vikisõnastikus. Andres (arutelu) 23. märts 2014, kell 15:09 (EET)

EKSS mnemoonikast - ütleb, et mnemoonika on reeglid või võtted meelespidamise hõlbustamiseks. Seega on mnemoonika sama, mis mnemovõte ja mnemotehnika.

Nõus, et sõnaperedele viitamine ei anna siin midagi! Vahetan selle välja viitega EKSS-ile.

Vikisõnastikuga lähema tutvuse loomise jätan praegu vahele ja ootan aega, kui Vikisõnastikuga kogenuma vikipedistika ühe arvuti taha satun. Tkivisik (arutelu) 27. märts 2014, kell 17:57 (EET)

: Kuidas saab nii olla, et võte on reeglid või võtted? Andres (arutelu) 28. märts 2014, kell 16:43 (EET)

:: Aitäh arutlemast Kasutaja:Andres. Kaasa mõeldes olen teadlik Dunning-Krügeri efektist ja ma ei pretendeeri keelespetsialistiks. Pooldaksite näiteks järgnevat definitsiooni?

:: * Mnemoonika ehk mnemotehnika on võtted ja reeglid meeldelespidamise ja meenutamise hõlbustamiseks. Üksikut võtet kutsutakse mnemovõtteks.

:: * mnemonic - samas inglise keeles on mnemoonika pigem võte mitte võtete kogum. reeglid EKSS - reeglid on ühtaegu nii süsteem (ainsus) kui normid (mitmus). Võib-olla saab ka mnemoonika seletust tõlgendada nii, et tema sisse ka üks mnemovõte ära mahub. Tkivisik (arutelu) 28. märts 2014, kell 18:06 (EET)

::: Jah, ma pooldan seda definitsiooni ning soovitaksin mnemoonikaks või mnemotehnikaks (sünonüümid on veel "mälukunst" ja "mälutehnika") nimetada ainult valdkonda tervikuna ja üksikut võtet nimetada ainult mnemovõtteks või mnemoonikavõtteks või mnemotehniliseks või mnemooniliseks võtteks. Vaata ka , .

::: Küllap pärineb see seletus viidatud allikast. Minu meelest seda nii tõlgendada ei saa ja inglise sõnal ei ole eesti sõnaga täpset vastavust. Andres (arutelu) 29. märts 2014, kell 21:16 (EET)

::: Mul on endal selle kohta loetust jäänud mulje, et mnemoonikaks nimetatakse ka õpetust mnemovõtetest või umbes nii. Andres (arutelu) 29. märts 2014, kell 21:19 (EET)

:::: Nõus, näen nüüd ka mnemoonikat kui võtete kogu. Toimetasin definitsiooni ja esimese lõiku. Kas on ka sõna mnemoonik (viitab mnemovõttele?) või kas võiks sellise sõna ise luua?

:::: NB! Meie arutelust on läbi käinud EKSS, ENE, EE, mis on kergesti ligipääsetavad veebi vahenduselgi. Lingid neile võiks üles panna koos lühikese kirjeldusega, millal neid kasutada, näiteks juhendisse. Siis saaks värskelt alustavad kaastoimetajad kiiremini tööriistakasti avardada.

:::: Inglise keeles on olemas ka hea raamat Mnemonology. Sellest tulenevalt kutsuksin ka eesti keeles mnemovõtete uurimist ja õpetust mnemoonikast mnemonoloogiaks. Tkivisik (arutelu) 30. märts 2014, kell 22:55 (EEST)

::::: Minu meelest "mnemovõte" või lihtsalt "võte" on parem kui uus sõna. Ma ei ole sõna "mnemoonik" varem kohanud ega soovita seda kasutusele võtta. Aga selles asjas võib nõu küsida keelekorraldajatelt.

::::: Ma ei saa täpselt aru, mida Sa paned ette EKSS-iga teha.

::::: Ma ei ole kindel, kas võtta uus sõna kasutusele ühe raamatu põhjal. Siin võiks samuti nõu pidada keelekorraldakatega.

::::: Võiks vaadata, milliseid sõnu on kasutatud raamatus "Tantsib Einsteiniga", mis ilmus eesti keeles 2012. Andres (arutelu) 31. märts 2014, kell 17:19 (EEST)

::::: Sõna mnemonology sõnaraamatutes ei ole, küll aga on mnemonics, mida kasutatakse ka valdkonna nimetusena, vt . Andres (arutelu) 31. märts 2014, kell 17:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:D.Krasnov

Tere! Ega Sa Eesti omavalitsuste taskuentsüklopeediast sõna-sõnalt ei kopeeri? Seda ei tohi teha, sest peame austama autorite õigusi. Allikate tekst tuleb alati ümber sõnastada. --Epp 12. märts 2014, kell 14:14 (EET)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 21. mail kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele.
Koostöös Vikipeedia psühholoogiatalgutega on sel aastal võimalus enne ametlikku lõpetamisüritust tutvuda Eesti Teaduste Akadeemia majaga Toompeal, Kohtu 6. Ekskursioon TA majja algab kell 15.15.
Üritus jätkub kell 17.00 Euroopa Majas, Rävala 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt). Pakutakse veini ja suupisteid.
Kui võimalik, siis teatage palun e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu


Arutelu:Patendiamet

Siin tuleks mainida ka Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ja Eesti Patendiraamatukogu. Andres (arutelu) 16. märts 2014, kell 01:52 (EET)

Meil on üks link märksõnale Registriamet. Veebist leiab nime Registri- ja Patendiamet, ehkki enamasti välismaa asjadega seoses. Kas Eestis on selline amet olnud?--Estopedist1 (arutelu) 4. august 2018, kell 09:31 (EEST)

ma leidsin kuugeldades sellise 30.märtsist 1990.a. nr.32 TLN LV määruse, https://oigusaktid.tallinn.ee/?id=3001&aktid=23620&toprint=1
 II. Ettevõtte registreerimine
 6. Ettevõte registreeritakse Linnavalitsuse juures olevas registriametis.

suwa 4. august 2018, kell 14:23 (EEST)


{{KKR rida
| kood= KLO4000191
| nimi= Harilik tamm
| tüüp= üksikobjekt
| asukoht= [[Tartu linn]]
| NS= 58.37228
| EW= 26.71968
| pilt=
}}

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Looduspärand/Tartu maakonna loodusmälestised


Arutelu:Põltsamaa keskaegne kirik

Sisulise (mitte üksnes keelelise) poole pealt vist ei saa öelda oli kirik praeguses Põltsamaal Jõgeva maakonnas. Ja seda ka, et kas selle kiriku nimi ikka üldse oli Niguliste või on see oletus?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. märts 2014, kell 09:36 (EET)

Allikates on "Põltsamaa vana kirik" ja "Põltsamaa Nigula kirik". Andres (arutelu) 18. märts 2014, kell 17:20 (EET)

: Ma leidsin ka veel Nikolai nime.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. märts 2014, kell 19:34 (EET)
Palun tehke siia ümbersuunamised ja lisage Eesti kirikute loendisse. Andres (arutelu) 19. märts 2014, kell 12:44 (EET)

Tegelikult ei ole mingit tõsikindlat alust väita, et tegemist oli Niguliste kirikuga. Kiriku kohta ei ole teada kirjalikke allikaid. Niguliste või Nikolai kiriku nimi on tulnud Villem Raami kõhklustest (nt mälestise passist) ja sealgi on Nikolai nime juurde märgitud küsimärk. Nigula nime kohtasin ühes lehes 1920ndatel. Võiks olla neutraalsem "Põltsamaa keskaegne kirik" ja sulgudes see Niguliste nimega variant. Oberpahlen (arutelu) 23. aprill 2024, kell 17:29 (EEST)

Jah, "Põltsamaa keskaegne kirik" tundub mõistlik. See oleks ka ühemõttelisem kui "Põltsamaa vana kirik". Kui "Nigulistet" üheski allikas ei esine, siis poleks seda ka sulgudesse vaja. Pikne 23. aprill 2024, kell 22:00 (EEST)

:Kas Teie saate administraatorina selle nime ära korrastada? Oberpahlen (arutelu) 24. aprill 2024, kell 00:50 (EEST)

:: Andres teisaldas. Saad ka ise teisaldada (menüü "Tööriisaad" > "Teisalda"). Pikne 24. aprill 2024, kell 19:07 (EEST)


Kasutaja arutelu:Keido96

FC Kääpa on jalgpalli rahvaliiga võistkond, mis on asutatud 2013 aastal 10.märtsil. Võistkond koosneb enamasti Võrumaa ja Põlvamaa noormeestest.
FC Kääpa tee sai alguse kahe noormehe ideest. Ideeks siis teha võistkond, kuhu võeti kõik tuttavad ja sõbrad kampa, et mõõtu võtta teiste oma maakonna võistkondadega. Esimene hooaeg polnud FC Kääpa just parimas vormis, kuid läbi raskete mängude suudeti siiski 5. koht võtta endale rahvaliigas Lõuna tsoonis.


Kasutaja arutelu:Krr005

Tere, Krr005! Välislinke üldiselt teksti sisse ei panda. Need käivad teksti lõpuossa, alajaotuse Välislingid alla. Cumbril (arutelu) 19. märts 2014, kell 21:07 (EET)
Palun tee edaspidi ümbersuunamised artikli kõigilt nimevariantidelt (boldiga märgitud). Infoks vaata Vikipeedia:Ümbersuunamine.  Tegin artikli The Huffington Post ümbersuunamised ise ära. Taavi (arutelu) 25. märts 2014, kell 22:50 (EET)

Tere, Krr005! Nägin, et oled tõlketalgute raames tõlkinud Csikszentmihalyi artikli. Ta on psühholoog ja seega oled oodatud ka selle sama artikliga psühholoogia sisutalgutel osalema. Tkivisik (arutelu) 11. aprill 2014, kell 13:09 (EEST)
---
Lugupeetud Krr005,
Olete oodatud psühholoogia sisutalgute ja tõlketalgute ametlikule lõpetamisele, mis toimub homme, 21. mail algusega 15.15 Eesti Teaduste Akadeemia (TA) hoones Toompeal (Kohtu 6, Tallinn). Seal tutvustab TA kolleegiumi sekretär Tiina Rahkama meile maja ja seal varasemalt elanud pere. TA-st räägib akadeemik neuroloog Ain-Elmar Kaasik.
Kell 17.00 jätkame Euroopa Liidu Majas, aadressil Rävala 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt). Koosviibimisel antakse tublimatele üle auhinnad ning osalejad saavad kohtuda teiste talguliste ja žürii liikmetega. Pakutakse veini ja suupisteid.
Palun teavitage enda tulekust-mittetulekust järgneval aadressil, kus väljastpoolt Tallinnat tulijad võivad üritusele tulekuks koonduda. Sõidukulud hüvitatakse reisitšekkide alusel (maksimaalses mahus 10 eurosenti / km)
Enda tulekust teavita siin
Kohtumiseni,
Taavi Kivisik
Psühholoogia sisutalgud 2014 üks peakorraldajatest
Eesti Psühholoogiaüliõpilaste Ühenduse president
Tkivisik (arutelu) 20. mai 2014, kell 15:45 (EEST)
----
Palun ära võta keeletoimetamise märkusi ära, kui Sa vigu ära ei paranda. Neis artiklites on enamasti muu hulgas palju komasid puudu, jäi silma ka nt "16. aasta vanune". --Epp 22. juuni 2014, kell 18:33 (EEST)

Te ei saa öelda, et ma seal muudatusi ei teinud ja vigu ei parandanud. Ei olnud fraasi "16. aasta vanune", oli "alates 16. aasta vanusest". Võtsin punkti ära. Krr005 (arutelu) 23. juuni 2014, kell 10:23 (EEST)
----
Ma lihtsalt mainin, et Greta Thunbergi artikkel on keeletoimetamistalgute võistlustöö. Et kui pidevalt teha jooksvaid parandusi, siis kipun ka mina need jälle iga kord üle vaatama. Astromaailm (arutelu) 14. jaanuar 2020, kell 08:46 (EET)


Arutelu:Dmitri Peskov

Siit ei selgu, miks teda diplomaadiks nimetatakse. --Epp 22. märts 2014, kell 05:08 (EET)

Lisasin, töötas kokku u 8 aastat Türgi saatkonnas. ~ Pietadè 22. märts 2014, kell 08:40 (EET)

: Ikka pole ju selge, et töötas diplomaadina. Diplomaat ei tööta tavaliselt samas saatkonnas eri ametikohtadel. --Epp 22. märts 2014, kell 14:43 (EET)

:: fr ja ru wikides on ta avalõigus tituleeritud diplomaadiks...ka diplomaatidel on "ametiredel"; ru wi lehel olevad ametikohad — valvereferent, atašee, III sekretär, II sekretär, I sekretär — vajaksid lisamise korral ehk ka lahtikirjutamist, minul ei ole praegu aega;samuti sümpaatia Žirinovski vastu, sellepärast et too on samuti türkoloog jne, +2010. aasta tuludeklaratsiooni järgi ületas aastatulu 3 milj rublaLenta.ru: : Песков, Дмитрий, jneLisaks ehk see, et 18. märtsil oskas ta Simferopoli intsidendi kohta öelda, et tegemist oli provokaatoriga (sattusin vaatama-kuulama ja sellest ka artikkel) ~ Pietadè 22. märts 2014, kell 15:14 (EET)

----
*Дмитрий Песков заразился коронавирусом // 15:26 12.05.2020 (обновлено: 15:52 12.05.2020), RIA Novosti


Arutelu:Riigikogu esimene aseesimees

Kas siin peaksid olema ka Eesti-aegsed aseesimehed? Mida teha kahekojalise Riigikogu kodade aseesimeestega? --IFrank (arutelu) 22. märts 2014, kell 15:05 (EET)
Järk	Nimi          	Ametiaeg                            	Erakond
1.  	Karl Virma    	4. jaanuar 1921–27. november 1924
2.  	Jaan Soots    	27. november 1924–16. detsember 1924
3.  	August Jürmann	16. detsember 1924–22. juuni 1926
4.  	Mihkel Martna 	22. juuni 1926–20. juuni 1932
5.  	Tõnis Kalbus  	20. juuni 1932–19. juuli 1933
6.  	Jaan Soots    	19. juuli 1932–1. detsember 1933
7.  	Rudolf Penno  	1. detsember 1933–28. september 1934
--IFrank (arutelu) 22. märts 2014, kell 15:59 (EET)

Mida teha märksõnaga Riigikogu aseesimees. Kas suunata I aseesimehe alla? Või on see üldmõiste? Täpsustuslehte ei tahaks vaid kahele asjale teha--Estopedist1 (arutelu) 30. juuli 2016, kell 19:18 (EEST)

Kui aseesimehe all on mõeldud teist aseesimeest, siis siia suunata ei saa. Aseesimehe all võidakse jah mõelda määratlematult esimest või teist aseesimeest. Pigem siis juba võiksid mõlemad ühes artiklis koos olla. Andres (arutelu) 30. juuli 2016, kell 19:45 (EEST)

:jah, koondartikkel oleks vast nutikaim--Estopedist1 (arutelu) 1. august 2016, kell 16:39 (EEST)


Arutelu:Riina Gerretz

Riina Põder-Mikiver-Gerretz-Viljanen on olnud ka Mikk Mikiveri esimene abikaasa ja tema vanema poja ema

Siit eluloost tuleb justkui välja et Jüri Gerretz on Riina viimane abikaasa (pärast 2002).
Samas poeg Gert Gerretz on sündinud 05.06.1971 - Äriregistri B kaardi andmed. Sel ajal vist just toimus Mikiveriga lahutus. Palun selgitage välja õige partnerite järjestus.


Arutelu:Religioonipsühholoogia

Sotsiaalteaduste uurimismeetodina intrespektsiooni välja toomine on minu arust eksitav, kuna tema reaalne uurimustes kasutamine on jäänud ajalukku. Tkivisik (arutelu) 29. märts 2014, kell 12:51 (EET)

Sotsiaalteaduste mainimine niisugusel kujul pole minu arvates vajalik. Andres (arutelu) 30. märts 2014, kell 01:42 (EET)

: Praegune tekst on                : Religioonipsühholoogia meetodid on samad, mis sotsiaalteadustel: ankeedid, küsitlused, vestlus, introspektsioon jne. Saab uurida isiklikul ja sotsiaalsel tasemel, ühe- ja mitmedimensiooniliselt.

: Asendada näiteks järgneva lausega? Religioonipsühholoogia meetodid on ankeedid, küsitlused, vestlus, introspektsioon jne. Saab uurida isiklikul ja sotsiaalsel tasemel, ühe- ja mitmedimensiooniliselt.

:: Jah. Andres (arutelu) 31. märts 2014, kell 17:30 (EEST)

::: Muudetud. Tkivisik (arutelu) 31. märts 2014, kell 18:01 (EEST)

Artikkel on põhjendamatult üle kirjutatud. Varasem redaktsioon:
'''Religioonipsühholoogia''' ehk '''usundipsühholoogia''' on [[religioosne kogemus|religioossete kogemuste]], [[uskumus]]te ja [[käitumine|käitumise]] uurimine. Religioonipsühholoogia uurib, mis on inimese jaoks [[religioon]], kuidas see avaldub, jpm.
Religioonipsühholoogia uurimisobjektiks on sisemine ja välimine usuline käitumine.
Religioonipsühholoogia meetodid on [[ankeet|ankeedid]], [[küsitlus]]ed, [[vestlus]], [[introspektsioon]] jne. Saab uurida isiklikul ja sotsiaalsel tasemel, ühe- ja mitmedimensiooniliselt.
Eestis tegeleb religioonipsühholoogiaga näiteks [[Tõnu Lehtsaar]].

*Usundisotsioloogia
*Usundifenomenoloogia
*Usundifilosoofia

* Eduard Tennmann, "Üldine usundipsühholoogia". Akadeemiline Kooperatiiv, Tartu 1936, 224 lk.
Andres (arutelu) 13. jaanuar 2019, kell 23:12 (EET)


Arutelu:Tallinn (paikkond)

Vaata ka Arutelu:Tallinn (asula).
Tekib küsimus, kas selle artikli pealkiri ei peaks olema Tallinn (linn)? Ja kas Tallinna paikkond on Eesti pealinn, nagu Stockholm (linn) on Rootsi pealinn? --Metsavend 30. märts 2014, kell 23:50 (EEST)

Neid asju võiks statistikutelt ja geograafidelt küsida. Andres (arutelu) 31. märts 2014, kell 17:38 (EEST)
Arvan, et ei ole artiklivääriline. Kui see puutub vaid 2011. aasta rahvaloenduse tulemuste esitamisse, siis ühe esituse jaotised eraldivõttes pole olulised. Saan aru, et paikkonnad leitakse iga rahvaloenduse jaoks eraldi. Tulemuste kohta tuleks kirjutada rahvaloenduse artiklisse. Ainult et kõigi tulemuste, kogu andmebaasi ja muu hulgas kõigi ligi 400 paikkonna äratoomine pole ilmselt sealgi eesmärk. Iseasi, kui need paikkonnad saavad mingi laiema funktsiooni ja ka väljaspool statistikat, siis saaks olulisuse küsimuse ümber vaadata. Küll võiks teha artikli üldmõistest tiheasustusega paikkond.
Igatahes tuleks vältida mõistelist segadust. Stockholm (linn) on siin praegu kurioosum. Kui rootsi keeles ja teistes vikides on tegu lihtsalt statistika kogumise üksusega, siis siin on talle külge poogitud laiem tähendus ja tagatipuks väidetakse alusetult, et tegu on Rootsi pealinnaga. 193.40.10.181 1. aprill 2014, kell 13:31 (EEST)

Minu meelest piisab olulisuse jaoks sellest, et neid statistikas kasutatakse. Kui  nad ei oleks olulised, siis poleks mõtet neid ka statistikas kasutada, sest nende kasutamine ei annaks olulist informatsiooni.

Kui paikkonnad määratakse objektiivsete kriteeriumide järgi, siis saab neid, olgugi et võib-olla muutuvates piirides, jälgida näiteks mitme rahvaloenduse lõikes.

Sama käib ka Rootsi kohta. Neid üksusi loetakse olulisteks ka rootsikeelses  Vikipeedias. Sama lugu on Norras. Ka sealses professionaalses entsüklopeedias kasutatakse neid. Andres (arutelu) 28. jaanuar 2015, kell 16:51 (EET)

: Eesti puhul on tiheasustusega paikkond praegu lihtsalt üks viis rahvaloenduse andmete esitamiseks. Ma ei tea, kas keegi sellisel kujul andmeid Eestis juba kasutanud on. Et on näidatnud, et andmeid saab nii esitada, minu meelest iseenesest olulisuse kohta midagi ei näita. Pealekauba rahvaloenduste andmebaasis on kõikvõimalikke andmeid erineva täpsusega, ma ei näe põhjust miks seda kõike peaks samamoodi entsüklopeediasse üle kandma lihtsalt sellepärast, et andmed on olemas. Olulised on üldiselt pigem järeldused, mis andmest tehakse, kui tehakse, ja võib-olla sealjuures andmed ka mingil kokkuvõtval kujul. Olulisust näitaks minu meelest eelkõige mingi funktsioon väljaspool statistikat. Neid andmeid võidakse hakata hiljem olulisemaks pidama.

: Rootsis ja Norras nähtavasti on need üksused enam juurdunud ja neid tegelikult kasutatakse asustuse kirjeldamisel. 90.190.59.38 28. jaanuar 2015, kell 19:23 (EET)

:: No väga hea, siis on meil ka õigustus nende kasutamiseks.

:: Miks need olulised on, selle kohta on viidatud allikas ka selgitus: Riigid arvutavad ja avaldavad rahvastikunäitajaid paikkondade järgi ÜRO rahvusvahelise kokkuleppe ja Euroopa Liidu regulatsiooni alusel, et oleks võimalik ühtlastel alustel hinnata rahvastiku geograafilist paiknemist Euroopas ja maailmas. Samuti on seal öeldud, et tulevikus saab võrrelda paikkondade muutumist. Järelikult kõik need paikkonnad on olulised rahvastiku paiknemise iseloomustamiseks. Sellepärast leian, et need on piisavalt olulised, et nende kohta oleks artiklid. Andres (arutelu) 28. jaanuar 2015, kell 21:32 (EET)

::: No just, tulevikus, kui neid võib-olla kasutatakse (mitte meie Vikipeedias ei "kasuta" neid). Ma lihtsalt tõin välja, mis Rootsis ja Norras praegu teisiti on, mitte ei õigustanud midagi. 90.190.59.38 28. jaanuar 2015, kell 21:36 (EET)

:::: Minu meelest pole mingit vahet. Ka meie eesmärk on kirjeldada asustust üle maailma ühtlaselt, ja nii ju saab Norra ja Eesti asustust võrrelda. Andres (arutelu) 28. jaanuar 2015, kell 22:48 (EET)

::::: Mina maailma nii mustvalgena ei näe. Meil on ka eesmärk pöörata tähelepanu tähelepanuväärsusküsimusele ja mitte tuua sama olulistena välja marginaalseid ja mittemarginaalseid asju. Nende üksuste olemasolu teadvustatakse Eestis ning Norras ja Rootsis selgelt erinevalt. Ma ei ütle Eesti tiheasustusega paikkondadest ei tohiks üldes rääkida, küsimus on selles, et pole head põhjust igaühest neist omaette artiklis rääkida. Tiheasustusega paikkonna artiklis võiks ehk kokkuvõtvalt välja tuua, näiteks millised neist on suurimad ja väiksemad ja palju neid on. Neid kokkuvõtvaid andmeid saab võrrelda Norra ja Rootsiga.

::::: Muide statistikud on määranud Eestis veel ühed jaotised: kandid ehk paikkonnad. Need on omavalitsusüksuse sisesed ja võivad hõlmata mitut asustusüksust. Peale Tallinna tiheasustusega paikkonna on ka Tallinna paikkond ehk Tallinna kant. Nüüd, kui oled esimest korda kantidest kuulnud, pead sa muidugi neid samavõrd oluliseks nagu kõike muud olemasolevat? :) 90.190.59.38 28. jaanuar 2015, kell 23:10 (EET)

:::::: Ma ei pea kõike ühevõrra oluliseks. Meil on kõrvuti artiklid olulistel ja väheolulistel teemadel, sellepärast ei saa selle põhjal, et kahe asja kohta on artikkel, öelda, et nad on ühevõrra olulised. Aga leian, et kui mingist asjast üldse rääkida tahetakse, on esitus kõige selgem siis, kui selle asja kohta on omaette artiklid. See ei tähenda, et ei oleks tarvis ka  võrdlevaid tabeleid. Andres (arutelu) 28. jaanuar 2015, kell 23:23 (EET)

:::::: Kui me räägime näiteks mõne valla asustusest, siis oleks hea linkida artiklile tiheasustusega paikkonnast. Andres (arutelu) 28. jaanuar 2015, kell 23:26 (EET)

::::::: No tähelepanuväärsuse juures ongi eeskätt küsimus selles, kas miski väärib omaette artiklit. Kui teeme eraldi artiklid kõige vähemolulisematest asjadest, millele väljaspool Vikipeediat peaaaegu üldse tähelepanu pole pööratud, siis minu meelest pigem eksime selle vastu.

::::::: Ma ei tea, et valdade asustust oleks kuskil seostatud tiheasustusega paikkondadega. Seda teha oleks tõenäoliselt originaaluurimuslik. 90.190.59.38 29. jaanuar 2015, kell 00:02 (EET)

:::::::: Mille vastu me eksime? Statistikud ju pööravad tähelepanu.

:::::::: Kuidas nii? Kui me mainime, millised tiheasustusega paikkonnad täielikult või osaliselt valla territooriumil asuvad, siis "originaaluurimus" on triviaalne. Nii küll ei ole, et ei tohi mainida ühtki seost, mida kuskil enne kirjas ei ole. Andres (arutelu) 29. jaanuar 2015, kell 04:05 (EET)

::::::::: "Tähelepanu pööramine" seiseneb siin ju lihtsalt selles, et andmed on olemas. Olulisuse seisukohast on selge vahe, kas andmeid kasutatakse millegi analüüsimiseks, kas neist räägitakse mingites muudes seosest ja eriti, kas nii on konkreetsete tiheasustusega paikkondade puhul, või mitte.

::::::::: Kui näiteks valla asustust ei ole kombeks kirjeldada tiheasustusega paikkondade lõikes, siis miks meie peaksime seda tegema? See oleks jälle vankri härja ette rakendamise juhtum, kui leiame mingid enda meelest toredad andmed ja siis otsime mingi koha, kus neid andmeid saaks mainida, mitte sellepärast et kontekst seda nõuab, vaid lihtsalt sellepärast, et põhimõtteliselt saab mainida. Kui kirjeldame valdade asustust tiheasustusega paikkondade lõikes või vastupidi, siis sünteesime uut teadmist; kuidas see ikkagi originaaluurimus pole? 90.190.58.98 29. jaanuar 2015, kell 11:30 (EET)

::::::::::: No ma ei tea, need paikkonnad ongi mõeldud selleks, et kirjeldada Eesti asustust viisil, mida asulate kaupa kirjeldamine ei võimalda. Järelikult on vajadus selliseks kirjeldamiseks olemas, järelikult selline kirjeldus on oluline. Originaaluurimust ei ole siin rohkem kui näiteks juhul, kui me arvutame mingi territooriumi asustustiheduse ise välja, kuigi allikates seda pole. Andres (arutelu) 29. jaanuar 2015, kell 12:52 (EET)

:::::::::: On olemas, on kasutatav → on oluline, see pole eriti veenev järeldamine. Ma olen eespool püüdnud asjale pisut sisulisemalt läheneda.

:::::::::: Asustustihedus on näitaja, mida kasutatakse universaalselt haldusüksuste ja või teatud muude üksuste kirjeldamisel. Tiheasustusega paikkondi ei arvutata igal pool ja kui arvutatakse, võidakse neid kasutada spetsiifilises kontekstis (Eesti puhul on kontekst praegu ainult rahvaloendus ise). Kuidas see võrreldav on? 90.190.58.98 29. jaanuar 2015, kell 13:49 (EET)
Ma ei loodagi Sind milleski veenda, lihtsalt selgitan, miks ma seda oluliseks pean. Mind jälle need Sinu sisulisemad argumendid ei veena.
Võrreldav on isemõtlemise määr faktide järeldamisel. Andres (arutelu) 29. jaanuar 2015, kell 15:52 (EET)
Metsavend kasutab artiklite loomist argumenteerimisvahendina. Inglise vikis on niisugune asi keelatud. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2015, kell 14:35 (EET)
Kui on veel teised paikkonnad ehk kandid, siis praegune pealkiri on eksitav. Andres (arutelu) 29. jaanuar 2015, kell 04:16 (EET)
Minu meelest pole seda artiklit vaja. Tegemist on lihtsalt laiendatud linnaga, siin olevad andmed kuuluks aga lihtsalt artikli Tallinn alla. USA-s on näiteks vaid kolm miljonilinna, kui arvestada linnasid mööda administratiivpiire, aga kõik teavad, et näiteks Bostonis või Houstonis on üle miljoni elaniku. Ka ei viitsi enamik eristada Helsinkist Espood, Vantaad või Grankullat. Ka teavad kõik Kansas Cityt, aga et selle alla jääb tegelikult üks iidsemaid ja lahedamaid linnu selles piirkonnas Independence, teavad vaid vähesed. Vikipeedia peakski olema taoliste teadmiste edendamise koht, millele aga eraldi artikkel minu meelest sugugi kaasa ei aita. Mitmes keeles on suuremate asulate rahvaarvudel eraldi read selle kohta, kui palju on elanikke selles, mida loeb asulaks ametlik piirilemine (ja mille kohta käib artikkel) ning selles, mida loeb antud linnaks nö. keskmine kodanik. - Melilac (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 20:08 (EET)

Ma ei poolda kustutamist. Minu arvates peaksid artiklid olema nii haldusüksuste kui ka faktiliste asulate või paikkondade kohta, juhul kui viimaste kohta on midagi konkreetset öelda. Igasuguste linnastute jne kohta, mille kohta on eraldi rahvaarv, peaks olema ka eraldi artiklid. Nii oleks info esitus kõige selgem.

Minu meelest on vältimatu Vikipeedias eristada neid asju, mida Sinu väitel enamik ei viitsi eristada. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 21:57 (EET)

ruwikis on artikkel :ru:Таллин (муниципалитет). Mis see eesti keeles oleks? Nt kohalik omavalitsus Tallinnas? Otsetõlkes on муниципалитет 'vald'. Nii on ka iw-d vikide vahel pandud--Bioneer1 (arutelu) 17. veebruar 2015, kell 20:26 (EET)

Munitsipaliteet on eestis linn või vald, antud juhul linn. Vene vikis on Tallinna halduse kohta eraldi artikkel. Andres (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 08:42 (EET)


Arutelu:Martin Seligman

Minu arust võiks positiivse psühholoogia osa tõsta lisaks veel eraldi artiklisse Positiivne psühholoogia. Siin artiklis võiks kasutada ingliskeelses Wikis levinud stiili:

Tkivisik (arutelu) 31. märts 2014, kell 11:44 (EEST)

Kindlasti peaks selle kohta olema eraldi artikkel, kuid ma ei teagi, kas see siinne Seligmanist lähtuv paarilausene tekst sobib eraldi artikliks?--Njosnavelin (arutelu) 31. märts 2014, kell 17:59 (EEST)

: Hääletan selle poolt, et alustuseks sobib. Võib panna malli, et artikli tegemine on pooleli jäänud... Tkivisik (arutelu) 31. märts 2014, kell 18:03 (EEST)

:: No kena, võtan selle lähipäevil ette ja teen artiklile mingisugusegi alguse ära. --Njosnavelin (arutelu) 31. märts 2014, kell 18:19 (EEST)

:::Sain sissejuhatuse valmis (ei tahtnud ainult olemasolevaga piirduda, lisasin veidi rohkem teksti inglisekeelsest vikist) - Positiivne psühholoogia. --Njosnavelin (arutelu) 31. märts 2014, kell 21:18 (EEST)

:::: Väga rõõmustav ! :) Kahju, et selle artikli tegemine veel märtsi kuusse jäi (homme saad aru) Tkivisik (arutelu) 1. aprill 2014, kell 01:08 (EEST)

::::: Jah, nüüd sain aru, miks see oleks võinud jääda aprilli :) Aga mis siis ikka - keskendun küll tõlketalgutele, kuid neid kahte üritust ju annab ka kombineerida. --Njosnavelin (arutelu) 2. aprill 2014, kell 09:19 (EEST)

:::::: Jah, annab ühendada. Head talgumeeleolu jätku. Tkivisik (arutelu) 2. aprill 2014, kell 16:45 (EEST)


Arutelu:Retroviirus

Tere!
Täpsustuspalve: kas retroviirus on viiruste sugukond, perekond ja/või liik?
Professor Mart Ustavit küsitlenud Toomas Kukk,HI-viirust on võimalik ja hädavajalik ohjata, intervjuu EL 12/2002
"HI-viirus kuulub retroviiruste perekonda."

*Retroviridae
Mariina 31. märts 2014, kell 18:22 (EEST) alias Простота


Arutelu:Burrhus Frederic Skinner

tegevused olid tagajärgede tulemuseks samadele tegevustele? jm --Epp 1. aprill 2014, kell 14:51 (EEST)

Ivo, kui arvad, et märkust ei tohi panna, siis palun kirjuta see ise ümber. --Epp 1. aprill 2014, kell 15:13 (EEST)

Kas võiks ümber suunata ka näiteks Skinner ja B.F. Skinner lehtedelt? Ümbersuunamise juhis on siin: Vikipeedia:ümbersuunamine Tkivisik (arutelu) 2. aprill 2014, kell 18:33 (EEST)
"Reinforcement" vastena kasutatakse ka "kinnistamine" või "kinnitamine". "Sarrustus" mõjub väga ehituslikult (reinforced concrete, sarrustusega ) --.Toon (arutelu) 28. jaanuar 2017, kell 21:07 (EET)


Arutelu:Eesti Looduseuurijate Selts

Eesti Loodusuurijate Seltsi Koondis Eksiilis andis 1957–1963 välja 3 aastaraamatut. Ma ei tea, kuhu see informatsioon paigutada. --217.71.47.156 1. aprill 2014, kell 21:32 (EEST)

ilmselt tuleb eraldi artikkel teha Eesti Loodusuurijate Seltsi Koondis Eksiilis, kuhu eelmainitud info saaks panna--Bioneer1 (arutelu) 2. aprill 2014, kell 15:20 (EEST)

: Selle saab panna ka siia. Küsimus on selles, millise peatüki alla. 193.40.10.181 2. aprill 2014, kell 16:51 (EEST)

Seltsi juures tegutsev botaanika terminoloogia komisjon haldab Eestikeelsete taimenimede andmebaasi. Üldjuhul andmebaasid pole eraldi artiklit väärt. Kas see andmebaas on? Linke on üksjagu--Estopedist1 (arutelu) 3. mai 2019, kell 15:18 (EEST)


Kasutaja arutelu:Maser~etwiki

Tere tulemast Psühholoogia sisutalgutele Maser! Tkivisik (arutelu) 2. aprill 2014, kell 18:57 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Maser~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Demian~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse Demian! Tkivisik (arutelu) 3. aprill 2014, kell 03:26 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Demian~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Eesti maaeluminister

Nüüd on vahe sees, mulle tundub kahtlane. --Epp 7. aprill 2014, kell 17:01 (EEST)

Kui Anvelt oli ministri kohusetäitja, mitte minister, siis tuleks teda nii ka nimetada. Ja siis peaksid ka kõik teised kohusetäitjad sees olema. --IFrank (arutelu) 7. aprill 2014, kell 17:42 (EEST)

: Mina arvan, et peaksidki. Kas neid on varem ka olnud? Praegu pole tegelikult ka selle kohta viidet, et ta üldse oli kohusetäitja. Valitsuse lehel seda kirjas polnud. --Epp 7. aprill 2014, kell 17:46 (EEST)

: Leidsin valitsuse seadusest, §4: Vabariigi President võib peaministri ettepanekul nimetada mõne ministri juhtima kahte ministeeriumi. Kas oli tegemist sellise juhtumiga? --Epp 7. aprill 2014, kell 17:53 (EEST)

: http://www.president.ee/et/meediakajastus/pressiteated/10042-2014-04-07-12-06-10/index.html --Epp 7. aprill 2014, kell 17:55 (EEST)

:: Originaalkäskkirja järgi on justiitsminister ja põllumajandusminister http://www.president.ee/et/ametitegevus/otsused/9998-397-vabariigi-valitsuse-ametisse-nimetamine/index.html. Nüüd ma ei tea, miks mõnes kohas nimetatakse kohusetäitjaks. Minu viimane muudatus põhines kaudsetel allikatel ja ei ole õigustatud. --IFrank (arutelu) 7. aprill 2014, kell 18:07 (EEST)

See loend tuleks teisaldada pealkirja alla Eesti põlllumajandusminister, nagu analoogselt on Eesti kultuuriminister jne. Siin võiks ilmselt koos rääkida ka Eesti põllutööministritest? --Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 15:18 (EEST)
Siin on loetelu Eesti erinevate valitsuskordade ning valitsuste koosseisus olnud isikutest, kes täitsid maaviljeluse juhtimise ülesandeid olenemata riigikorrast ning valitsemisvormidest.
Enne 1944. aastat olid Eestis põllutööministrid.

Kui Eesti alal valitsenud erinevate riigivõimude maaviljeluse juhid ühte nimekirja panna, siis peavad siin olema ka esimese vabariigi aja ja kui Tsaari-Venemaal taoline amet oli, siis ka selle ministrid jne. Kui võtta aga aluseks ametinimetus "põllumajandusminister", siis tuleb maaeluministrid siit eemaldada. --Minnekon (arutelu) 10. detsember 2019, kell 16:04 (EET)

:Võtsin esimese lause artiklist välja. --Minnekon (arutelu) 15. detsember 2019, kell 17:15 (EET)

*1. Georg Abels ENSV põllutöö rahvakomissar 26.09.1944 – 15.09.1945
*2. Hendrik Allik ENSV põllutöö rahvakomissar 15.09.1945 – 19.04.1946
*3. Aleksander Mäe ENSV põllutööminister 19.04.1946 – 15.07.1948
*4. Nikolai Puusepp ENSV põllumajandusminister 15.07.1948 – 18.04.1949
*5 Artur Vaha ENSV põllumajandusminister 18.04.1949 – 17.01.1951
*6. Ivan Oja ENSV põllumajandusminister 17.01.1951 – 06.05.1953
*7. Aleksander Mette ENSV põllumajanduse ja varumise minister 06.05.1953 – 31.10.1953
*8. Edgar Tõnurist ENSV põllumajandusminister 09.01.1954 – 21.09.1961
*9. Mihhail Kozlov ENSV põllumajandusminister 10.12.1961 – 28.03.1962
*10. Edgar Tõnurist ENSV põllumajandussaaduste tootmise ja varumise minister 28.03.1962 – 13.03.1965
*11. Harald Männik ENSV põllumajandusminister 13.03.1965 – 24.08.1970
*12. Heino Rohtla ENSV põllumajandusminister 24.08.1970 – 11.05.1975
*13. Harald Männik ENSV põllumajandusminister 11.05.1975 – 23.01.1981
*14. Vello Lind ENSV põllumajandusminister 23.01.1981 – 25.03.1983
*15. Heino Veldi ENSV Agrotööstuskoondise esimees 25.03.1983 – 04.12.1985
*16. Heino Veldi ENSV Riiklik Agrotööstuskomitee esimees 04.12.1985 – 08.09.1988
*17 Gustav Tõnspoeg ENSV Riikliku Agrotööstuskomitee esimees 08.09.1988 – 12.01.1990
*18 Arder Väli Eesti NSV põllumajandusminister 12.01.1990 – 07.05.1990
ok, aga mis seos on neil Vabariigi Valitsusega? --WikedKentaur (arutelu) 15. detsember 2019, kell 14:31 (EET)
----
Kui siin räägitakse põllumajandusministrist, miks siis mitte ka regionaalministrist? --Andres (arutelu) 16. mai 2024, kell 13:22 (EEST)

Eesti NSV põllumajandusministrid (26.09.1944 – 07.05.1990)


Arutelu:Tallinna trammiliiklus

Siin artiklis võiks olla pilt trammist, mitte ekskavaatorist. --IFrank (arutelu) 11. aprill 2014, kell 00:02 (EEST)

panin teemakohasema pildi--Bioneer1 (arutelu) 11. aprill 2014, kell 16:07 (EEST)

:  Vana pilt võiks ju ka sisse jääda, kuhu see siis paremini sobiks? Andres (arutelu) 12. aprill 2014, kell 22:24 (EEST)
Minu meelest Kreutzwaldi trammipeatust ei kaotatud, vaid see nimetati 21. sajandil ümber Tallinna Ülikooli peatuseks. Andres (arutelu) 11. august 2015, kell 02:13 (EEST)

thumb|Trammi täidetavus piirkonnas, kus puuduvad korrusmajad
Artiklis praegu puudub selline sektsioon:
* Mõigu, Jüri, Maardu... Tallinn uurib trammiliikluse laiendamist oma lähiümbrusse
* IDEE: Uude Tallinna haiglasse võiks tulevikus viia tramm
Kõikidel uuedel plaanidel on suur puudutus: 90% nendest marsruutidest läbivad asumid ja vallad, kus puuduvad korrusmajad, mistõttu seal pole võimalik leidma >10000 reisijad tunnis ning trammid hakkavad sõitma tühjana nagu tänapäeval lennujaama.
Teine suur puudutus on trammiliiklus Tammsaare teel: Tallinna KOV planeerib rajada seal eritasandilised ristmikud, kuid aga juba praegu rampide ehitamiseks seal pole ruumi (ainuke võimalus on seal single point interchange ehitada, mis lahendab liiklusummikute probleemid ainult pealiskaudselt) - tramm Tammsaare teele kindlasti ei mahu. Dmitry G (arutelu) 4. november 2018, kell 10:33 (EET)
-------
"Trammitee rööpmelaius on 1067 mm ehk pool sülda ..." – kui juba süllad mängus, siis peaks lauses sisalduma ka ajamäärus: mis aastal see aeg oli, kui rööpmelaius oli 1067 mm ja kehtisid süllad. Või miks süllad? Kuriuss (arutelu) 19. aprill 2023, kell 21:17 (EEST)