Vikipeedia arutelu:Vikipeedia reeglid/Arhiiv1

Reeglitesse võiks kuulutuste ja reklaamide kohta ka kirjutada. Jaan513 15:17, 3 May 2004 (UTC +3)

Palun kirjuta. Andres 12:28, 3 May 2004 (UTC)

"Fakultatiivsed osad märksõnast (näiteks vähem kasutatavad eesnimed, isanimed ning ehk ka asutustele antud isikunimed) võib kirjutada tavalises kirjas."
Arvan, et selle lõigu võiks reeglitest välja jätta, se's mõttes, et ma ei näe sellisel reegliosal mõtet... teeb süsteemi otstarbetult keeruliseks ja rikub artikli väljanägemist, kui osa inimese nimest on tavalises, osa paksus kirjas. Jürka 9. aprill 2007, kell 08:02 (UTC)

: Algne mõte oli selles, et muidu ei lange märksõna pealkirjaga kokku. Teine argument on see, et pikas nimes on raske tuttavat nime ära tunda.

: Minu teada Urmas pooldab seda reeglit. Mina võtsin selle algselt kasutusele. Andres 9. aprill 2007, kell 08:09 (UTC)

: Teisest küljest, tegu on pealkirja sünonüümiga ning pikalt variandilt tuleb ümbersuunamine. Aga halb on see, et pealkirjas olev variant ei kordu.

: Täieliku rasvase kirja kasuks räägib veel see, et muidu on nime raske eristada tiitlist, kui see peaks nime juures olema. Teisest küljest, ka nimi koos tiitliga on sünonüüm. Andres 9. aprill 2007, kell 08:11 (UTC)
Mina mõtlen sedapidi, et see märksõna ei peagi pealkirjaga sel puhul kokku langema... Inimene leiab ise seose pealkirja ja täispika nime vahel... Se's mõttes minu arvates ei ole pealkirja dubleerimine vajalik..
Ma arvan, et süsteem, kus terve nimi on ühesugune, on lugejal lihtsam omaks võtta... vastasel juhul võib mõni tumba küsima hakata, et mis imelik sõna see seal vahel on... Ta on justkui nimest eraldatud... nagu polekski nimi... Jürka 9. aprill 2007, kell 08:23 (UTC)

Täielikku lollikindlust pole võimalik saavutada. Andres 9. aprill 2007, kell 11:00 (UTC)
Seda minagi... seepärast tuleks rõhku ka natuke välisele ilule pöörata... Jürka 9. aprill 2007, kell 11:08 (UTC)

Iluga on jälle see häda, et selles ei pruugi kokkuleppele jõuda. Andres 9. aprill 2007, kell 19:16 (UTC)
Tõsi ta on jah... Nagu öeldakse, et maitse asi... ja igaüks on oma maitses kindel (mina vähemalt olen)... nii et... Kuidas enamus arvab... Ise mõtlen küll, et igati ilusam ja süsteemikindlam oleks terve nimi (ja teised nimed... näiteks, mille all tuntud ja artistinimed ja värgid) rasvaselt panna... Jürka 9. aprill 2007, kell 19:58 (UTC)

Märksõnad (inimeste nimed rasvases kirjas)

Kas teose pealkirjad ei olegi siis kursiivis? J 14:32, 30 May 2004 (UTC)

Ei. -- Urmas 15:00, 30 May 2004 (UTC)
Kas siis tuleks näiteks Laidude raamat asemel kirjutada "Laidude raamat" või muud taolist? Jaan513 18:11, 30 May 2004 (UTC +3)

Kui Laidude raamat on raamatu pealkiri, siis jah. Kaldkirja pannakse võõrkeelsed tsitaadid jm mitte-eestikeelne tekst. Nt: Quo vadis? jms.

Ma oletan, et <math> valemeid tuleb kasutada võimalikult vähe. Kuid näiteks kui kirjutan valemi tavalises HTML'is, kas tuleks need trükkida tavalises kirjas, kursiivis, rasvaselt, või kursiivis ja rasvaselt? Toon võrdluse:

pr-p_0r=Mt\,\!, pr - p0r = Mt, pr - p0r = Mt, pr - p0r = Mt, pr - p0r = Mt.
Või äkki tuleks muuta isegi kirja suurust, et valemid näiksid kõikides artiklites sarnased? J 18:41, 30 May 2004 (UTC)

Valemites tuleks suurusi, funktsioone ja muud sarnast märkivad üksikud ladina tähed kirjutada kursiivis. Rasvane kiri reserveerida vektoritele. Kirja suurust minu arvates muuta ei ole tarvis. Andres 19:03, 30 May 2004 (UTC)

: Kas vektor v või vektor v? J 19:56, 30 May 2004 (UTC)

Vektor v. Ma eelistan üldse rasvase kirjaga vektoreid noolega vektoritele. Nool vist ongi kasutusel sellepärast, et käekirjas ei saa rasvast kirja kasutada. Aga muidugi, ega noolel ka midagi häda ole. Kuigi jah, kui see pidevalt kordub, siis läheb pilt silme ees liiga kirjuks. Andres 20:06, 30 May 2004 (UTC)

: Oleks hea, kui keegi paneks LaTeX-i reeglid ka kuskile kirja. Andres 20:10, 30 May 2004 (UTC)

:: Võin võtta selle töö oma kaela, kuid pakkuge sellele artiklile nimi siis. J 20:19, 30 May 2004 (UTC)

: Pakun Vikipeedia:Matemaatiliste valemite kirjutamine. Eeskujuks võid võtta :meta:MediaWiki User's Guide: Editing mathematical formulae. Andres 20:38, 30 May 2004 (UTC)

:: Sinna alla läheksid siis kõik matemaatiliste valemite kirjutamise reeglid ja soovitused? Ma esialgu teen ainult selle LaTeX'i osa valmis. J 20:45, 30 May 2004 (UTC)

: Jah. Ma arvan, et muust palju rääkida ei ole. Andres 21:02, 30 May 2004 (UTC)
===Kirjavahemärgid valemites===
Kui TeX valemile järgneb kirjavahemärk, kas siis see peaks olema .. sees või järel? Mina olen seni lähtunud põhimõttest, et valemi pildi kopeerimisega ei saadaks kaasa kirjavahemärki ning kirjutanud kirjavahemärgid valemist väljapoole. Kuid ingliskeelne vikipeedia soovitab need kirjutada valemi sisse, sest muidu võib brauser viia selle kirjavahemärgi uuele reale, kui valem on väga rea/ekraani servas. Redo 20. detsember 2006, kell 11:19 (UTC)

Kui TeX valemile järgneb kirjavahemärk, kas siis see peaks olema <math>..</math> sees või järel? Mina olen seni lähtunud põhimõttest, et valemi pildi kopeerimisega ei saadaks kaasa kirjavahemärki ning kirjutanud kirjavahemärgid valemist väljapoole. Kuid ingliskeelne vikipeedia soovitab need kirjutada valemi sisse, sest muidu võib brauser viia selle kirjavahemärgi uuele reale, kui valem on väga rea/ekraani servas. Redo 20. detsember 2006, kell 11:19 (UTC)

Peame selle kokku leppima ja reeglitesse lisama. Parandage ja täiendage seda listi kuidas parem tunduks. J 09:35, 5 Jul 2004 (UTC)
#Mõiste seletus, kus märksõna on ära toodud rasvaselt, soovitatavalt kohe definitsiooni alguses. Nt: Sotsioloogia
#Kui sõnal on teadusharudes eri definitsioonid siis tuleb ette kirjutada millise valdkonnaga on tegu ja siis sõnastada vastavalt oma valdkonna eripäradele. Praegu on võimalusi kaks, vt: Funktsioon või vt: kosmos.
#Artikli sisu, pikemate artiklite puhul liigendatud
# või
#==Vaata ka== *loend
#==Välislingid== *loend
#==Kirjandus== *loend
#Template (näiteks )
#Kategooria (näiteks Category:Zimbabwe??? see läheb vist nagunii kõige lõppu artiklis
#keeled (näiteks en:article)

Minu ettepanek on tõsta "täienda" või "pooleli" kohe sisu järele, sest järgnevad rubriigid on juba sellise iseloomuga, et neile võib midagi lisada. Pealegi arvan, et seal torkab see paremini silma. Andres 05:51, 7 Jul 2004 (UTC)

: Hea mõte. Kuid kas "Vaata ka", "Välislingid" ja "Kasutatud kirjandus" sobiks sellises järjekorras ning äkki on veel mingeid alapealkirju mida võiks reeglites kuvada? Võibolla midagi nagu "... liigid"? J 12:37, 7 Jul 2004 (UTC)

Hea küll. Võib-olla ei peaks rõhutama, et definitsioon peab olema lühike. Definitsiooni pikkus sõltub vajadusest. Peale selle, ranges mõttes ei ole tegemist definitsiooniga.

Kirjandus ei pea tingimata olema kasutatud kirjandus, vaid võib olla ka soovitatav kirjandus.

Arvan, et Template (Mall) peaks olema enne, Kategooria pärast. Muide, peaks ikka olema, kas saaks kuidagi need nimeruumide nimetused eestikeelseks.

Rohkem ei oska praegu kommenteerida. Andres 20:16, 7 Jul 2004 (UTC)

:Ma panin "mõiste seletus", "soovitatav kirjandus" ja mall enne kategooriat. Kuidagi peaks kindlasti saama nimeruumi muuta. Ma uurin, kas meie saame seda muuta. J

:: Arvan, et üldjuhul võiks olla lihtsalt "Kirjandus", vajaduse korral "Kasutatud kirjandus" ja/või "Soovitatav kirjandus". Andres 21:58, 7 Jul 2004 (UTC)

:LanguageEt on muidu mingi asi (seal saab muuta ka vist võibolla ;P). Paneme siis "Kirjandus". Või "Kirjandust"? J 22:03, 7 Jul 2004 (UTC)

:: Mina eelistan "Kirjandus".

:: Nimeruumide nimetused peaks saama sealtsamast tõlkida, kust me teateidki tõlkime. Ma üritasin tõlkida, aga siis ei hakanud kategooriad tööle. Igatahes näiteks saksa vikipeedias on kategooria nimeruum tõlgitud. Andres 06:43, 8 Jul 2004 (UTC)
----
Miks Kirjandus on pärast Välislinke? Mina paneks kirjanduse enne, sest see nimekiri oleks justkui Vikipeedia artikli osa. Välislingid on aga rohkem teiste lehekülgede/süsteemide osad. Jaan513 06:28, 15 Sep 2004 (UTC)

Jah, ma mõtlesin praegu artiklile Hübriidauto kirjanduse nimekirja lisades täpselt samamoodi. Andres 06:35, 15 Sep 2004 (UTC)

: 'Kirjandus' ja 'Välislingid' on minu arvates mõlemad ühtmoodi artiklivälised. Mõlemad ainult täiendavad, laiendavad või illustreerivad artiklit (juhul muidugi, kui artikkel pole sõna-sõnaline mahakirjutus mõnest raamatust). Ja trükitud raamat kuskil mingisuguses raamatukogus (väljaspool Internetti) on kättesaamatum kui välislink mõnele veebilehele või -portaalile.

:Kui siit edasi areneda, siis on 'Välislingid' enam teemakohased ja seega ka artikli osad, kui seda on sarnastele teemadele suunav 'Vaata ka'. Ehk siis tuleks viimatinimetatu esimeselt positsioonilt ära tõsta? Pooldan järjekorda 'Vaata ka', 'Välislink', 'Kirjandus'. - Urmas 07:17, 15 Sep 2004 (UTC)

:: Mulle tundub, et see on niisugune peene nüansi küsimus, et võib-olla oleks targem selles asjas reegleid mitte kehtestada. Andres 07:44, 15 Sep 2004 (UTC)

::: Peene nüanss see on, kuid minu arvates võiks artiklid siiski ühtemoodi välja näha. Kui arvamus loeb, pooldan samuti 'vaata ka', 'välislink', 'kirjandus'. Esiteks on arvatavasti paljud harjunud kirjanduse nimekirju nägema teoste lõpus ja teiseks on siis igasugused välis- ja siselingid ühes koos. Välislinkide all on ka kindlasti rohkem mingeid poolenisti teemaväliseid internetisaite, samas kui kirjanduse all rohkem teemakohased raamatud. Vaevalt läheb inimene laenutama raamatut, kus teemale on pühendatud mõni lehekülg.

:::: Nojah, kirjandus võiks muidugi kõige lõpus olla selle mõttega, et kirjanduse juurde minek tähendab arvuti juurest äraminekut (kui raamat just kõrval riiulis ei ole). Teisest küljest, kirjanduse loetelu võib vaadata artikli osana, välislinke väljajuhatusena. Siin saab muidugi vastu vaielda, et ka välislingid on artikli osa. Kui õiges järjekorras on kokku lepitud, on seda raske meelde jätta. Mulle ei tundu, et artiklid nii täpselt ühesugused tungimata peavad olema, aga kui midagi kokku lepite, eks ma siis püüan järgida. Andres 20:42, 16 Sep 2004 (UTC)
----
Artikli osade järjekord võiks olla riistakstis, et minusugused lugeda saaks. Kui keegi sigatseb siis enne sulgemist võiks olla hoiatus, näiteks milles viidatakse artikli osade järjekorrale.  vt:lisasin 3.2. --Leon 16:28, 16 Sep 2004 (UTC)

Leon, ma ei saa aru milleks sa üritad täiendada Vikipeedia reegleid kui sa ise neist midagi ei jaga ja pidevalt nende vastu eksid. Siim 19:37, 16 Sep 2004 (UTC)
----
Minu arvates peaks  olema vahetult enne kategooriat, kuid peale välislinke ja kirjandust. Seda seepärast, et täiendada ei saa mitte ainult artikli teksti vaid ka kirjanduse loetelu jms. Praegu jääb mulje nagu võiks täiendada ainult teksti muu aga oleks valmis ja peaks nii jäämagi. Siim 11:23, 25 Sep 2004 (UTC)

Miks mitte. Kuid siis peaks jälgima, et riigi haldusüksuste mall ja teised sellised abistavad mallid jääks mallist  tahapoole, vahetult kategooriate ette. - Urmas 11:36, 25 Sep 2004 (UTC)

: Mulle tundub, et kui  on enne loetelusid, siis ta hakkab paremini silma. Kui ta on mallide kõrval ja loetelude taga, siis ta tundub järjekordse ballastina, mida pole tarvis lugeda. Andres 15:13, 25 Sep 2004 (UTC)

:: Siis peaks selle reegli vabaks jätma. Mina olen  alati loetelude taha pannud ja minu arust on see enamikul artiklitel nii. Ega seda malli polegi tarvis lugeda. Muidugi oleks võimalus ta üldse ära jätta. Siim 15:21, 25 Sep 2004 (UTC)
----
Peaks kokku leppima ka selle kas  või  on artikli kohustuslikud elemendid või ainult soovitatavad. Siim 11:47, 25 Sep 2004 (UTC)

Vikipeedia ise ju eeldab artiklite pidevat täiendamist. Seega peaks nad olema soovitatavad. - Urmas 11:56, 25 Sep 2004 (UTC)

: Nõus Urmasega. Andres 15:10, 25 Sep 2004 (UTC)
----
Kas panna sellele artiklile ja teistele temasarnastele kategooriaks Category:Vikipeedia ? - Urmas 20:52, 12 Oct 2004 (UTC)

Võib-olla "Infoartiklid"? Kui aga on mingi automaatne võimalus kõiki infoartikleid leida, siis ei ole kategooriat üldse vaja. Andres 22:00, 12 Oct 2004 (UTC)
----
Mingi mall või näidis võiks olla ka biograafiliste artiklite kohta. Praegu on neist igayks silmatorkavalt ise nägu, ja ehkki see siiani veel väga ei häiri, kuna artikleid on vähe, läheb ajapikku aina enam tarvis mingitki yhtlust - pikematest artiklitest on ysna paha infot otsida, kui nt biograafiline (millal ja kus kodanik elas), bibliograafiline (milline kodaniku raamat, film või kunstitöö ilmus mis aastal) ja analyytiline (kuidas on erinevad koolkonnad käsitlenud kodaniku filosoofiat või kuidas tuleks tema maale hinnata kaasaegse kunstisituatsiooni kontekstis) alljaotus on igal pool isepidi. (Ma saan aru kyll, et olen standardiseerimishull, aga teatmeteoses on teatav yhtlus vajalik.) Ehk võiks mõne piisavalt ilusa tikli välja valida, ära lihvida ja selle siis teistele eeskujuks seada? --Oop 11:53, 17 Nov 2004 (UTC)

Jah, see võiks olla küll, kuigi olen kogenud, et mõnikord on raske sellest kinni pidada. Mina ise kasutan niisugust malli:
Pealkirjas-esinev-eesnimi teised-eesnimed-või-isanimi pealkirjas-esinev-perekonnanimi teised perekonnanimed [hääldus] (sünnikuupäev  sünniaasta sünnikoht – surmakuupäev surma-aasta surmakoht)/(sündis) sünnikuupäeval sünniaasta sünnikohas oli/on rahvus või riik tegevusala.
Eraldi lõigus või järel tähtsamad saavutused või põhjus, miks ta tähtis on. See osa peaks olema seda pikem, mida pikem on kogu artikkel.
===Elulugu===
===Looming===
===Haridus===
(loetelu)
===Ametikohad===
(loetelu)
===Teosed===
(nimestik lühikommentaaridega)
===Saavutused===
Sportlaste puhul
===Tunnustused===
===Hinnang===
või ka "Retseptsioon"
===Isiklikku===
Kõiki osasid kõigi puhul ei ole tarvis. Samuti võib alajaotusi veel osadeks jagada. Andres 13:48, 17 Nov 2004 (UTC)
----
Kordan siin Pauli ettepanekut reeglitesse leheküljelt Arutelu:Volbripäev: Andres 11:56, 20 Nov 2004 (UTC)

::Mul on ettepanek reeglitesse: nii kaua kui artiklit toimetatakse, siis tuleks lisada artkli algusesse teave "Atikkel on pooleli". Nii kaua kui see teave on üleval, tuleb austavalt suhtuda ja teistel mitte osaleda, mitte lisada-muuta-parandada. Tuleks oodata kuni artikkel on tema poolt lõpetatud, kus ta lisab teave Täienda või märke, et tema poolt on toimetamine lõpetatud. Arusaadavalt võib tekkida erinevaid olukordi, kus mõned mingitel põhjustel enam edasi ei toimetagi, siis sel juhul võiks olla ajaline piirang, näiteks: 7 päeva. Juhul kui artikli kirjutaja ei ole lisanud teavet, et see artikkel on pooleli, siis alles sekkub administraator ja vajadusel lisab omapoolse märke, et vajab toimetamist või muid ettepanekuid. Paljud artiklid jäävadki mingks perioodiks poolikuteks aga küll aja jooksul neid aina parendatakse - ei peagi olema koheselt täiuslik.

Mina isiklikult arvan, et piisab sellest, kui artikli algusesse lisatakse vabas vormis kursiivis vastav märge, kus oleks märgitud ka tähtaeg. Kui sellist palvet ei ole esitatud, peaks minu meelest olema toimetamine vaba. Andres 11:56, 20 Nov 2004 (UTC)

: Malli  oleme paigutanud artikli lõppu. Nii võiks see ka edaspidi olla. Samas see kiputakse sinna unustama nii, et ma arvan küll, et võib iga artiklit toimetada ükskõik mis ajal. Koostöö ongi edu võti. Siim 12:03, 20 Nov 2004 (UTC)

:: See mall iseenesest ei tähenda, et artiklit ei tohi toimetada, vaid juhib lihtsalt tähelepanu sellele, et artikkel mitte lihtsalt ei vaja täiendamist, vaid tal puudub sellisel kujul tervijklikkus. Näiteks on esitatud kellegi eluloo algus, kuid lõpp puudub. Ja see ei sisalda iseenesest ka lubadust artikkel lõpuni kirjutada. Selle võib lisada ka keegi teine, mitte tingimata alguse kirjutaja. Vähemalt nii ma olen sellest aru saanud. Sellepärast ma arvangi, et peab olema selgesõnaline märkus artikli alguses. Andres 12:10, 20 Nov 2004 (UTC)

:: Ta peaks olema alguses sellepärast, et muidu ei pruugi toimetaja seda õigel ajal märgata. Andres 12:13, 20 Nov 2004 (UTC)
Samas, ka pooleli olevatele artiklitele peaks olema algusest peale teretulnud ka teiste arvamused ja ettepanekud, mida aga tuleks siis võibolla artikli arutelus avaldada (mõtlen sisulisi vajakajäämisi, mitte nt. "eluloo lõpp tuleks kirjutada"). --KS 12:24, 20 Nov 2004 (UTC)

(loetelu)

(loetelu)

(nimestik lühikommentaaridega)

Sportlaste puhul

või ka "Retseptsioon"

Ilmselt tuleks meil ära sätestada ka, milliste kalendrite kuupäevi me miski ajavahemiku koha peal mainime, mõtlen siinkohal vana ja uue kalendri vahet. Korra tekkis selline probleem artikliga Johann Sebastian Bachi kohta, selliseid isikuid on aga siin küll, näiteks Friedrich Robert Faehlmann (praktiliselt sama olukord, aga vastupidi). - Ahsoous 11:29, 20 Dec 2004 (UTC)

Mina pooldan, et kõik kuupäevad, mis on varustatud linkidega, oleksid antud Gregoriuse kalendris. Kui kohas, kus sündmus toimus, kehtis parajasti Juliuse kalender, siis anda kuupäev sulgudes Juliuse kalendris. Andres 11:45, 20 Dec 2004 (UTC)

: iseenesest jagan samuti seda seisukohta (aga täiendan ... siis tuleks need mõlemad kuupäevad ka ära näidata, mitte üks), samas tean et muudes vikides on seda lahendatud ka teistmoodi. - Ahsoous 12:06, 20 Dec 2004 (UTC)

:: Jah, mõlemad kuupäevad ära näidata. Enne 15. oktoobrit 1582 Gregoriuse kalendri järgi anda kuupäevad Juliuse kalendri järgi koos lingiga. Küsimuse alla jääb, mis teha ajaga enne Juliuse kalendri kehtestamist. Samuti on küsimuse all aastaarvud, mida mõjutab aasta alguskuupäev. Andres 07:35, 21 Dec 2004 (UTC)

Meil tuleks teha kindel kord kuidas vormistada kirjandusviited. Praegu on selles vallas suur segadus ja igal lehel on eri variant. Oleks vaja vähemalt kolme näidist: raamatu, kogumiku ja ajakirja jaoks. On kellegil midagi välja pakkuda? Siim 13:45, 8 Jan 2005 (UTC)
*Peeter Komm, Alice Vabrik. Sigade eetika, Sõralinn 2006.
*Peeter Komm, Alice Vabrik. Sigade eetika. – Sigade ajakiri, 1996, nr 2, lk 11–16.
*Peeter Komm, Alice Vabrik. Sigade eetika. – Koduloomade eetika, Tartu 2005, lk 234–302.
Andres 16:02, 8 Jan 2005 (UTC)

Minu jaoks see variant kõlbab, kui vastuargumente ei tule saab ta reeglitesse kanda. Siim 16:29, 8 Jan 2005 (UTC)

: Selliseid viiteid olen mina kasutanud, ja julgen arvata, et valdav enamik viiteid on minu kirjutatud.

: Veel mõned reeglid. Tavaliselt on viited loetletud kronoloogilises järjestuses, kuid on võimalik ka muu järjestus. Kui kogumikul on autor, siis pannakse autor pärast mõttekriipsu kogumiku pealkirja ette ning pärast nime punkt. Toimetaja või koostaja märgitakse samamoodi, ainult et enne punkti on sulgudes (toim) või koostaja. Kui on tarvis panna kirjastuse nime, siis see märgitakse kooloniga eraldatult koha nime järele. Võib märkida ka ainult kirjastuse (suurte rahvusvaheliste kirjastuste puhul, mille kontorid on mitmes linnas). Link pannakse reeglina igale artiklile üks kord. Kõik isikunimed lingitakse. Perioodiliste väljaannete nimed lingitakse samuti, seejuures tuleb mõelda, kas artikli pealkiri ei nõua, et sulgudes lisataks näiteks (ajakiri). Kui on tarvis märkida tõlkija nime, siis see pannakse artikli või raamatu kirje lõppu kujul "tõlkinud See-ja-see", selle järel võivad tulla ainult leheküljed. Andres 05:42, 9 Jan 2005 (UTC)

Teaduslikes ja poolteaduslikes väljaannetes kasutatakse umbes sellist laadi viiteid:

:* Komm, Peeter ja Vabrik, Alice (1996). Sigade eetika. Sigade ajakiri

:* Komm, Peeter ja Vabrik, Alice (2005). Sigade eetika, raamatus Tainas (2005).

:* Komm, Peeter ja Vabrik, Alice (2006). Sigade eetika. Sõralinn: Sõrakirjastuse AS

:* Tainas, Jaan (toim) (2005). Koduloomade eetika. Sõralinn: Sõramaa

Tegelikult on siin ka variatsioone, näiteks kuidas kasutatakse kursiivi, ja muu säärane. Ühine nimetaja näib aga olevat see, et perekonnanimi kirjutatakse enne eesnime ja nimede taha kirjutatakse aastaarv (kas siis sulgudes või ilma, Akadeemia näiteks sulge ei pane). Minu arust teeb see ka tekstis kirjandusele viitamise suhteliselt loomulikuks (Tainas 2005). Umbes sellist stiili soovitatakse kasutada ka inglise vikis. Viited loetakse üles tähestikulises järjekorras perekonnanimedest lähtuvalt. Kui autor esineb mitu korda, siis pannakse tema teosed kronoloogilisse järjekorda.

Mul ei ole otseselt midagi selle vastu, kui meie viki oma reeglid leiutab. Kui just ainult see, et ma pean oma viiteid ümber tegema hakkama... Priitp 14:42, 9 Jan 2005 (UTC)

: Viitamisviisi (Tainas 2005) saab kasutada olenemata sellest, kas teosed on loetletud kronoloogilises järjekorras või autori nime järgi. Kui tegemist on lihtsalt mingit teemat käsitlevate kirjutiste loeteluga, siis on minu meelest kronoloogiline järjestus parem. Võib muidugi ka perekonnanime ettepoole kirjutada, ainult et see teeb  lingi lisamise tülikamaks. Mõttekriipsu võib ju ka ära jätta, aga see võimaldab selgemini välja tuua, kes on selle raamatu autor, kus mingi kirjutis sisaldub. Samuti asendab see ingliskeelset "In:". Perekonnanime ja aastaarvu algusesse koondamine on praktiline siis, kui kirjutiste loetelu on pikk ja nendele sageli viidatakse. Minu teada pole seni ainsatki sellist viidet.

Minu meelest piisab sellest, kui ühes artiklis on viited ühtemoodi vormistatud. Ümber teha minu meelest küll mõtet ei ole. Andres 08:14, 10 Jan 2005 (UTC)
----
Teen ettepaneku kasutada viidete puhul malli
 viide
--Andrus Kallastu 23. september 2007, kell 17:32 (UTC)

Miks see parem on? Andres 23. september 2007, kell 21:39 (UTC)

Täpsustuslehekülgede vormistuseeskirjad peaksid ka reeglites sisalduma. Pakun välja sellise variandi:

----
... on mitmetähenduslik sõna, mis võib tähendada:
* on
*...

Category:Täpsustusleheküljed
Lisaks oleks ilus, kui nende artiklite algusest, kus on suunamised muudele tähendustele, tehtaks kah hoopis link täpsustuslehele ja alles sealt siis igale poole edasi. Systeemi mõttes. Selliseid hajutatud suunamisi ei leia ju muidu yleski, täpsustuste kategooriasse nad ei ilmu. --Oop 21:05, 8 Jan 2005 (UTC)

: Leian, et täpsustuslehekülje sõnastuse (kohustuslike elementide vahel) peaks vabaks jätma. Piisab nõudest, et sõnastus oleks loogiliselt ja keeleliselt korrektne. Tundub nimelt, et eri olukorrad nõuavad erinevat sõnastust. Peale selle tundub niisugune dikteerimine ahistavana ja loovust allasuruvana. Ma ei näe ka põhjust, miks täpsustuslehekülgede sõnastus peaks olema ühtlustatud.

: Peale selle ei ole ma nõus väljapakutud variandiga. Esiteks, sellise sõnastuse puhul peaks märksõna olema jutumärkides, aga see küll soovitav ei ole. Teiseks, märksõna ei pruugi olla sõna, vaid võib koosneda ka mitmest sõnast. Ka juhul, kui on tegemist pärisnimega, on imelik öelda "sõna", kuigi ka nimi on sõna. Peale selle, nimel ei pruugi olla mitut tähendust, kuigi sellega võidakse tähistada mitut asja.

:: Võib ju parema variandi välja pakkuda. Ma ei mõelnudki seda sõnastust absoluutsena. Tegin selle variandi, sest minu meelest keegi teine ei viitsi reeglite väljatöötamisega tegeleda. Artikkel Vikipeedia:Vikipeedia reeglid on praegu samas seisus kui ta oli viis kuud tagasi kui ma Vikipeediasse tulin ja uustulnukad on meilt korduvalt küsinud, et kus on kirjas need kombed ja reeglid, mida peaks järgima. Kõik kogenud Vikipeedia kasutajad peaksid andma oma panuse nende väljatöötamisse ja olemasoleva kirjapanemisse. Siim 12:21, 9 Jan 2005 (UTC)

::: Panin vaieldamatud reeglid infolehele kirja. Olen nõus, et reeglitega tuleb tegelda, aga minu isiklik seisukoht on, et täpsustuslehekülgi ei tohiks rohkem reglementeerida. Siis on šanss, et inimesed leiutavad paremaid sõnastusi. Andres 08:03, 10 Jan 2005 (UTC)

Lugesin küll kolm korda, aga ikka ei jõudnud hästi kohale.

kui nende artiklite algusest, kus on suunamised muudele tähendustele, tehtaks kah hoopis link täpsustuslehele

See artikkel ongi ju täpsustusleht, kus on suunamised teistele tähendustele. Kas tuleb teha link iseendale?

Mis asi ei ilmu täpsustuste kategooriasse? Täpsustusleheküljed peaksid seal küll olemas olema. Siim 21:16, 8 Jan 2005 (UTC)
Oop rääkis nendest artiklitest, kus põhimärksõna all on artikkel mingist asjast (nt Murray) ja ühtlasi artikli algused viide täpsustusleheküljele või teistele tähendustele. Seega on need artiklid kahe funktsiooniga - märksõna kohta ja ühtlasi täpsustusleheküljed. See on muide IMHO täielik väärnähtus ja tuleks vikipeediast välja rookida. Probleem on selles et mingit märksõna otsides peaks selle mitmetähenduslikkuse korral sattuma kõigepealt täpsustusleheküljele, lehekülge pealkirjaga nt Murray (täpsustus) ei tea keegi oma loogika põhjal otsida. KS 21:46, 8 Jan 2005 (UTC)

Võimalik, et sul on õigus. Olen isegi mõtelnud, et need "...(täpsustus)" leheküljed teevad asja pisut ebaloogiliseks ehkki vastuargumendina võib öelda, et Vikipeediasse kirjutatakse väga erineva tähtsusega asjadest ja ma usun, et see inimene, kes otsib infot ninasarvikust nimega Murray ehk andestab meile kui satub kõigepealt artiklile, mis räägib pisut tähtsamast ja ajas püsivamast nähtusest, milleks on Austraalia suurim jõgi. Siim 21:55, 8 Jan 2005 (UTC)
Seda küll, ja ma pole kindel kas tolle kena ninasarviku kohta peabki tingimata eraldi artikkel olema. Nii lihtne pole aga asi teiste tähendustega. Sellisel viisil ühe tähenduse esiletõstmine on paratamatult hinnangu andmine asja tähtsuse kohta, sageli vaieldav ja minu arvates seega viki põhimõtetega vastuolus. KS 22:02, 8 Jan 2005 (UTC)

Võiks siis kokku leppida nii, et kasutame "Murray" tüüpi varianti nii vähe kui võimalik, kuid alles peab see vist ikkagi jääma, sest maailmas on näiteks mitmeid linnu, mille nimi on "London" ja Eestis on Norra ja Pariisi küla. Ei ole ju normaalne kui me nad võrdsustame. Siim 22:11, 8 Jan 2005 (UTC)
Jah, päris neist vist ei pääse... KS 22:34, 8 Jan 2005 (UTC)

: Pariis on veel eriti paha näide - ilmselt tuleb teha väemalt kaks erinevat täpsustuslehekülge Pariis ja Paris... vb ka veel miskid topeltsuunamised kuskilt Paris, Texas (linn ja film) ja Paris Hilton (modell ja hotell) ... ;) . Ahsoous 23:13, 8 Jan 2005 (UTC)

:: Pariisiga on suhteliselt lihtne: on kaks eraldi täpsustuslehte "Pariis" ja "Paris", kumbki sisaldab vastava nimekujuga nähtused ja siis veel teiste omad ka. Selle teise sordi asemel võiks kyll panna ainult vastastikused lingid, aga iga inime ei tule selle peale, et otsitavat teisest kontrollida, lihtsam on mõlemad mõlemasse kanda. Hullem on lugu nende lehekylgedega, mille pealkiri on "Asi" ja mis algavad jutuga "Asi on ka Asi2, vaata "Asi2"" jne - juhtumeid, kus kõigi inimeste meelest seostub sõna/nimi automaatselt yhe põhitähendusega ja kõik teised jäävad konnotatsioonideks, on ylimalt vähe. Näide 1: tehti artikkel "Murray", eeldusel, et igale inimesele, kes kuuleb sõna "Murray", tuleb pähe jõgi. Ega ei tule kyll. Mulle meenus see alles pärast artikli lugemist ja mõningat ponnistamist, keskmine eestlane teab aga yldiselt geograafiast veel vähem kui mina (maakaartide kogumine pole lapsepõlvehobina praegugi kuigi levinud, NSVL ajal oli see aga puhtteoreetiline huvi). Loomaaias käiakse meil rohkem kui Austraalias. Näide 2: suurele osale inimestest toob "New York" silme ette tornid, tuled ja muu linnavärgi. Aga kui teha artikkel "New York", hakkab varem või hiljem keegi ikka lärmama, et osariik on sama tähtis. Nii et lihtsam on muidugi vähimagi kahtluse korral teha "Asi" täpsustusleheks, kust on lingid "Asi1", "Asi2" jne. Vähem jama ja ymbertegemist. Eks terve mõistus seab omad piirid, Londoni kallale vast keegi ei lähe. :) --Oop 01:44, 9 Jan 2005 (UTC)

::: Miks on nii oluline, et kõik täpsustused kajastuksid "Täpsustuslehekülgede" kategoorias? Igatahes ei tee täpsustus lehekülje alguses seda lehekülge veel täpsustusleheküljeks.

::: On tõesti olemas üks täpsustuslehekülje vormistamise viis, mille puhul täpsustuslehekülg on ühtlasi sisulehekülg. Nimelt eraldatakse mõnikord ühel ja samal leheküljel pikkade kriipsudega mitu samanimelist lühiartiklit. Seda tehakse siis, kui artiklid on nii lühikesed, et neid ei tasu eraldi lehtedele panna. Eesti vikis on selliseid lehekülgi mõni ülsik, inglise vikis on neid rohkem.

::: Ei ole nõus, et mingit märksõna otsides peame sattuma kohe täpsustusleheküljele. Artiklile, mille pealkirjas on "(täpsustus)", jõutakse samanimeliselt artiklilt, mille pealkirjas puudub "(täpsustus)". Ülalpool on juba selgitatud, miks sellist suunamist tarvis läheb.

::: Konkreetselt Murray puhul olen nõus, et see peaks küll olema täpsustuslehekülg. Ma lihtsalt ei tahtnud hakata artikli pealkirja ilma teistega nõu pidamata muutma. Artikli pealkiri peaks minu meelest olema "Murray jõgi". Tõsi küll, ka Uus-Meremaal on Murray jõgi, kuid Austraalia oma on kindlalt tuntum. Seega peaksid pealkirjad olema "Murray jõgi" ja Murray jõgi (Uus-Meremaa)".

::: Kui ei ole selgelt privilegeeritud tähendust, siis peaks tõesti kõigepealt jõudma täpsustusleheküljele. Aga sõnad ja nimed, millele väga sageli viidatakse, peaksid saama artikli, mille pealkirjas puudub sulgudes täpsustus.

::: Muide, eesti keeles ei ole Texases asuv linn Paris mitte Paris, Texas, vaid lihtsalt Paris, mis asub Texases. Artikli pealkiri peaks olema Paris (Texas). - Ahsoous

:::::: Eesti keeles vb et linna nime võibki nii kirjutada, aga see lisab vist segadust veelgi... (filmi nime nii kirjutada ei saa) - Ahsoous

::::::: Filmi nime käsitlema artikli pealkirjaks peaks minu meeelest olema Paris, Texas, aga kirjutada tuleb "Paris, Texas", sest see ei ole eesti keel. Eesti keeles ei kirjutata linnade nimesid nii, et riik või haldusüksus koma järel lisatakse. Linna nimi on ju Paris. Ja kui me tahame täpsustada (et eristada näiteks tollest tegelasest, kes Aphroditet kolmest jumalannast kauneimaks pidas ja Trooja sõja põhjustas), siis paneme sulgudesse täpsustuse (Texas). Andres 11:09, 9 Jan 2005 (UTC)

::: See, et kellelgi võivad olla teised assotsiatsioonid ja keegi lärmama hakkab, ei tähenda minu meelest midagi. Sellistes asjades tuleb hääletada. Minu meelest on fakt, et eestlase jaoks tähendab "Mew York" tavaliselt ikkagi linna ja osariigi kohta ütleb ta "New Yorgi osariik". Seda võib kontrollida hääletustulemuste järgi. Seega ei ole nõus vähimagi kahtluse printsiibiga. Andres 06:12, 9 Jan 2005 (UTC)

:::::: mina miskipärast mäletan, et nime tüve käänamisel muuta ei tohiks (ei ole soovitatav, seetõttu arvan et õige peaks olema New Yorki osariik) ... või kehtib see ainult pärisnimede puhul? - Ahsoous 08:27, 9 Jan 2005 (UTC)

::::::: Mis ÕS ütleb: kuidas seda nime tuleb käänata? Andres 11:09, 9 Jan 2005 (UTC)
----
Võiks ehk teha ka sellise reegli, et kui kategooria ja artikli nimi on identsed nt. "Kuuba" ja "Category:Kuuba" peaks artiklile määratav kategooria välja nägema nii: *Kuuba. Siis oleks kategooria "Kuuba" keskne artikkel teistest eristatud. Sama peaks tegema loenditega. "Mineraalide loend" peaks olema eristatav üksikuist mineraalidest. Siim 19:11, 30 Jan 2005 (UTC)

Jah. Andres 19:13, 30 Jan 2005 (UTC)

:Õigupoolest võiks see tärniasi kuskil kasulike nippide all eraldi kirjas olla. Selle peale igayks ise ei tule, aga mõte on pagana hea. --Oop 08:36, 1 Feb 2005 (UTC)


Vikipeedia arutelu:Vikipeedia reeglid/Arhiiv2

Minu arvates võiks reeglitesse selgelt kirja panna selle, et iseendast kirjutatud artikleid Vikipeediasse ei oodata. Sellised üllitised tuleks kustutada. Siim 13:33, 1 Feb 2005 (UTC)

Arvan, et see ei tohiks olla automaatne reegel. Loeb ikkagi artikli sisu. Andres 17:07, 1 Feb 2005 (UTC)

:Miks ei tohiks näiteks Mats Traat või Lennart Meri enda kohta artiklit kirjutada? Aga kui kuulus selleks olema peab? Kui artikkel on viisakas ja objektiivne, olgu pealegi. Kui ei ole, võtame käärid ja liimi. (Ja kui keegi nublu kirjutab enda kohta kõik ausalt ära, pole ju tema syy, et meil suurtest sõnameistritest rohkem kirjutatud pole. Tubli nublu.) Endast kirjutatu pole nekroloog, ei pea tingimata kiitus olema. --Oop 22:22, 1 Feb 2005 (UTC)
----
Vikipeedia artiklid, mida on soovitav lugeda, kuid millele põhitekstis ei ole viidatud, võib koondada alajaotuse "Vaata ka" alla.
Kas siis ei võigi linki "Vaata ka" alla panna kui põhitekstis juba on viide? Ma arvan, et võib küll. Seda reeglit tuleks minu meelest kohendada. Siim 23:44, 1 Feb 2005 (UTC)

Jah, võib küll, eriti kui artikkel on pikk. Aga üldjuhul see siiski ei ole soovitatav. Ma ei tea, kuidas kohendada.
----
Kolm tähtsat asja tuleks reeglites fikseerida. Need on mallide "toimeta", "täienda", ja "pooleli" kasutuseeskirjad. Seda pole vaja mitte ainult uutele kasutajatele, vaid ka meile endile, et me asjast ühtmoodi aru saaksime. Minu variant:
===Täienda===
Suhteliselt vabalt kasutatav mall, mille võib soovi korral lisada pea kõikide artiklite lõppu. Samas ei ole ta kohustuslikuks elemendiks. Selle malliga on soovitatav varustada väga lühikesed artiklid ehk nupud.
===Pooleli===
See on mall, mille lisab artikli autor või toimetaja peamiselt selleks, et vältida redigeerimiskonflikti. Samuti võib selle malli lisaja anda märku sellest, et kavatseb artiklit lähemal ajal täiendada. Seda malli ei tohiks artiklile unustada. Kui enam toimetada ei soovita, tuleks ta asendada malliga "täienda".
===Toimeta===
See mall lisatakse artikli päisesse siis, kui artikkel vajaks toimetamist, kuid hetkel seda teha ei jõua või ei oska. See on ühtlasi märguandeks nii teistele potentsiaalsetele toimetajatele kui ka sõnumiks lugejatele, et me ei ole artikli praeguse kujuga rahul. Malli lisajal ei ole kohustust artiklit toimetada. Mall eemaldatakse siis, kui artiklit on toimetatud ja ta vastab Vikipeedia artiklile esitatavatele nõudmistele. Siim 00:06, 2 Feb 2005 (UTC)

Minu meelest ei ole mallil "Täienda" suhteliselt vabalt kasutstavana mõtet, kuna vikipeedia iseenesest eeldab nagunii artiklite täiendamist. Mall peab lugejale midagi teada andma, niisama temaga artiklit "kaunistada" pole vaja. Mina paneksin selle malli artiklitele, mis  on silmnähtavalt puudulikud (inglise "stub" kasutus on kah umbes selline). KS 00:25, 2 Feb 2005 (UTC)

: Minu meelest tuletab see lugejale meelde, et ta võib sinna midagi lisada ning näitab, et me ei ole artikli mahuga rahul. Praegu on minu meelest nii, et selle puudumine näitab, et kirjutajad leiavad, et rohkem materjali pole enam kuigi hõlpsasti saadaval.

: Mallist "Toimeta" saan ma samamoodi aru nagu Siim. Mall "Pooleli" ei ole minu meelest sellest, et vältida redigeerimiskonflikti. Minu meelest on see märk sellest, et artikkel ei ole terviklik. Näiteks on jutustatud kellegi eluloo algus, kuid lõpp on puudu. Arvan, et see mall peab jääma seniks, kuni eluloo lõpp ilmub. Malli "Täienda" tuleks kasutada siis, kui artikkel on ka olemasoleval kujul enam-vähem terviklik. Andres 07:13, 2 Feb 2005 (UTC)

:: Lähtusin kirjelduste koostamisel sellest kuidas neid minu arust praktikas on kasutatud. Ka mulle tundub, et mallil "täienda" praegusel kujul väga sügavat mõtet ei ole. Ta ongi rohkem artikli kaunistus ja tuletab lugejale meelde, et ta võib artiklit täiendada kui ta sellest teemast midagi teab. See ei pruugi igaühele iseenesestmõistetav olla, et artiklit saab ja võib täiendada. "Täienda" ei ole sama mis "stub". Tal on laiem tähendus, sest mina olen selle malliga varustanud vist kõik oma artiklid. Muidugi võib selle malli tähendust konkretiseerida ja pikematele artiklitele seda enam mitte panna ehk teha ta rohkem "stubi" sarnaseks. Teine võimalus oleks teha ta artikli kohustuslikuks elemendiks, kuid sellel vist ka väga sügavat mõtet ei ole, sest viki artiklid on nagunii täiendatavad.

:: Mina arvan siiski, et "pooleli" tuleks lisada siis kui artiklit kavatsetakse edasi kirjutada. See, et ilma lõputa biograafiline artikkel on pooleli on ju siililegi selge. Mall annab märku sellest, et autor kavatseb seda lähemal ajal täiendada. Enamik Vikipeedia artiklitest on pooleli, kuid kui see mall neile kõigile lisada muutub ta mõte sama ähmaseks kui mallil "täienda". Minu arvates peaks sel mallil olema hoiatav iseloom. Võibolla peaks ta olema artikli päises ja jõulisem, kuid sel juhul tuleb ta kindlasti eemaldada pärast artikliga tegelemise lõpetamist, sest ta mõjuks ehk liiga räigelt. Praegune "toimeta" mõjub ka üsna jõhkralt, kuid minu arvates on see hea, sest siis teda märgatakse ja tahetakse tast ehk lahti saada. Selleks tuleb, aga artikli toimetamine ette võtta.

::: "Pooleli" pannakse ju tavaliselt siis, kui pikema artikli kirjutamisel lõpeb aeg või jaks otsa, kuigi kavas on pikemalt kirjutada. Sellisel juhul ei ole aga mingit garantiid, et kirjutamist jätkatakse, sest tuhin võib üle minna. Aga ega artikkel sellepärast vähem pooleli ole, et ta pikka aega pooleli seisab. Kirjutamist võidakse ju kas või aasta pärast jätkata. See aga ei keela teistel artiklit lõpuni kirjutada. Andres 10:42, 2 Feb 2005 (UTC)

:::: Just selle pärast tulebki mall "pooleli" asendada malliga "täienda". Kui teha nii nagu sina pakud muutub nende mallide tähendus ähmasemaks ja kohati kattuvaks. Neil võiks olla konkreetne vahe: üks kutsub täiendama ja teine ütleb, et ära puutu, tegelen sellega. Siim 10:49, 2 Feb 2005 (UTC)

::::: Teeme siis ehk nii: loobume mallist ((pooleli}}, enam seda ei kasuta, ning seal, kus ta kasutatud on, püüame lõpuni kirjutada; teeme uue malli tekstiga, mis võiks kõlada umbes nii: "palun ärge seda artiklit praegu toimetage, oodake, kuni ma lõpetan." Andres 11:02, 2 Feb 2005 (UTC)

:::::: Võib-olla tõesti, et see oleks kõige mõistlikum lahendus. See mall peaks siis artikli päises asuma, et ta kohe nähtav oleks. Siim 11:08, 2 Feb 2005 (UTC)

::::::: Jah. See mall võiks olla "oodake". Andres 11:51, 2 Feb 2005 (UTC)

:: Ma arvan, et tuleks jõuda mingile konsensusele, sest neid kirjeldusi on vaja. Kirjeldused ei pea olema väga jäigad. Tuleks proovida välja töötada selline variant, mis enamvähem kõiki rahuldab. Sellisel kujul ei pruugi neist jälle väga palju kasu olla, aga vast on parem kui mitte midagi. Siim 10:34, 2 Feb 2005 (UTC)

::: "Täienda" osas nõustun KS-ga. Selle peaks panema kohtadesse, kus olemasolev on ilmselgelt puudulik. Ka siis, kui see võhikule nii ei tundugi, võib spetsialist asja teisiti hinnata; sel juhul tuleb lähtuda oma paremast äranägemisest, mis selle malli muidugi nii või teisiti arbitraarseks teeb. Aga mitte väga. Kui tundub, et saaks muidugi täiendada, aga praegusel kujul kannatab ka olla, võib "täienda" ära jätta. Malliga eristatakse ikkagi artikleid, mille täiendamine pakilisem on, neist, mida kahtlemata ikka veel viimistleda annab, aga mis otse selle järele ei kisenda ning inimesi ei eksita.

:::: Mina saan sellest mallist nii aru, et artikkel on palju lühem, kui ta ideaalis peaks olema. Inimesed on harjunud EE-taolise lühientsüklopeediaga ning arvavad, et entsüklopeediaartiklid peavadki olema hästi lühikesed. Meil on siin mõned eeskujulikud artiklid, mida enam täiendada ei oska. Andres 11:58, 2 Feb 2005 (UTC)

::: "Pooleli" ei ole tõepoolest mitte see asi, millega redigeerimiskonflikti vältida (ehkki selle jaoks võiks ka mingi eraldi marker olla, suur ja punane näiteks). Kindlasti tuleks see panna sellistesse kohtadesse, kus autoril töö päevaks-paariks katki jääb, kuid markerita võib jääda mulje, nagu oleks midagi pahasti. (Kui artikkel niikuinii ilus välja näeb, puudub markeril ju funktsioon.) Elulugude lõppu ei saa ootama jääda, tänapäeval elab mõni ikka kole kaua (kujutage nyyd ette, et Mario Essa artikkel on "pooleli" järgmised 80 aastat, mille jooksul ta ehk midagi silmatorkavat ei teegi - aga võib ka teha). Kui tuhin yle läheb või muudel põhjustel isu kaob, oleks kena ise see mall maha võtta. (Jah, tegelikult oleks selle panemisel kena torgata lihtsalt arutellu märkus, et kes selle sinna pani - aga see läheb vist tylikaks.) Ja kui on näha, et mõni "pooleli" pikemat aega samana seisab, ei keela keegi ju seda kätte võtta ja lõpetada. Ehk on algne äramärkija töökoorma vähendamise eest tänulikki.

::: "Toimeta" on Siim kenasti ära kirjeldanud.

::: P.S. Tänu aeglasele yhendusele on diskussioon jõudsalt edasi arenenud, kuni mina pyydsin tulutult oma juttu yles lykata. Lähtusin eespool pigem olemasoleva kirjeldamisest kui mille ärakaotamisest või juurdetekitamisest. Võib kyll, jah, "pooleli" ära jätta ning asemele ainult selle suure ja punase asja tekitada.  --Oop 11:47, 2 Feb 2005 (UTC)

Võib-olla siis võiks praeguse malli {täienda} asemele teha kaks malli, millest ühe mõte oleks, et "artiklit võiks täiendada" (selleks võiks praegune mall jääda) ja teine, et "artiklit tuleks tingimata täiendada, sest praegusel kujul sisaldab selgelt liiga vähe". Viimane võiks olla kuidagi pealetükkivamalt kujundatud. Kuigi viimasel juhul muutub pehmem mall siiski sisuliselt artikli kohustuslikuks osaks või heaks tooniks, kuna alati saab paremini - sellisel mallil aga ei näe ma siiski mõtet.

{Pooleli} malli jaoks võiks teha klausli, et kui näiteks kuu aja jooksul pole jätkatud, võib seda käsitleda artiklile sildi külge unustamisena vms ja see millegi muuga asendada (seda on lihtne artikli ajaloost kontrollida). Malli teks oleks informatiivsemaks ehk kujul "artikkel on praegu pooleli, muudatusettepanekud tee palun arutelulehel!" KS 12:04, 2 Feb 2005 (UTC)

: Üritan siis otsad kokku võtta.

: Senine mall "täienda" jaguneb kaheks. Esimene, mille kujundus ja kõik muu jääb samaks muutub enamvähem artikli kohustuslikuks elemendiks. Tema ülesandeks on julgustada lugejaid artiklit täiendama või informeerima neid sellest, et ka nemad saavad anda oma panuse. Teine, mille nimi tuleb alles välja mõelda on nö nupukeste mall, mis lisatakse väga lühikestele artiklitele, mis hädasti vajaks täiendamist.

: Malli "pooleli" enam ei kasuta. Selle asemel teeme pilkupüüdvama malli, mis käib artikli päisesse ja mille nimi on nt. "oota". Selle eesmärgiks on anda märku, et artikliga tegeldakse aktiivselt. Mall ei tohiks artikli päises vedeleda liiga kaua. Kui paar päeva ei ole artikliga tegeldud võib selle maha võtta.

: Malli toimeta kirjeldus, nagu ma aru sain probleeme ei valmistanud. Siim 18:54, 2 Feb 2005 (UTC)

:: Saan aru, et nelja malliga süsteemile põhimõttelisi vastuväiteid pole. Nad tuleks siis reeglitesse kirjutada ja kaks malli ka valmis teha. Mis peaks olema kahe veel tegemata malli nimed? Kas "Oota" ja "Nupuke" sobiks või on paremaid ettepanekuid? Kui keegi on huvitet nende mallide kujundamisest, siis palun väga. Siim 19:16, 8 Feb 2005 (UTC)

::: Mulle tundub, et "oodake" on loomulikum, sest see on suunatud kõigile. Andres 20:14, 8 Feb 2005 (UTC)
See sõna "nupuke" on pisut naljakas, aga me võime ta siiski kasutusele võtta või on kellegil vastuväiteid? "Nupuke" olekski siis malli nimi, kuid mis tekst sellele mallile kirjutada? Siim 20:10, 11 Feb 2005 (UTC)

"See on väga väike artikkel. Ole kena ja kirjuta ta suuremaks." Malli nimi võib ju ka "nupp" olla, mitte "nupuke". --Oop 20:20, 11 Feb 2005 (UTC)

See Oobi mõte on ka hea. Andres 20:36, 11 Feb 2005 (UTC)

Inglise viki eeskujul võiks kirjutada:

See artikkel on nupuke. Kui tahad Vikipeediat aidata, siis  [ täienda seda].

Kategooria:Nupukesed

Siis tuleks muidugi natuke tagapõhja luua ja kontrollida, kas asi töötab. Andres 20:36, 11 Feb 2005 (UTC)

: tegelt võiks selle malli (nupp või nupuke) küll kasutusele võtta (muidugi kui see töötap) - Ahsoous 18:21, 13 Mar 2005 (UTC)
----

"toimeta", "täienda", ja "pooleli" kasutuseeskirjad

Suhteliselt vabalt kasutatav mall, mille võib soovi korral lisada pea kõikide artiklite lõppu. Samas ei ole ta kohustuslikuks elemendiks. Selle malliga on soovitatav varustada väga lühikesed artiklid ehk nupud.

See on mall, mille lisab artikli autor või toimetaja peamiselt selleks, et vältida redigeerimiskonflikti. Samuti võib selle malli lisaja anda märku sellest, et kavatseb artiklit lähemal ajal täiendada. Seda malli ei tohiks artiklile unustada. Kui enam toimetada ei soovita, tuleks ta asendada malliga "täienda".

: Minu meelest tuletab see lugejale meelde, et ta võib sinna midagi lisada ning näitab, et me ei ole artikli mahuga rahul. Praegu on minu meelest nii, et selle puudumine näitab, et kirjutajad leiavad, et rohkem materjali pole enam kuigi hõlpsasti saadaval.

:::: Just selle pärast tulebki mall "pooleli" asendada malliga "täienda". Kui teha nii nagu sina pakud muutub nende mallide tähendus ähmasemaks ja kohati kattuvaks. Neil võiks olla konkreetne vahe: üks kutsub täiendama ja teine ütleb, et ära puutu, tegelen sellega. Siim 10:49, 2 Feb 2005 (UTC)

::::: Teeme siis ehk nii: loobume mallist ((pooleli}}, enam seda ei kasuta, ning seal, kus ta kasutatud on, püüame lõpuni kirjutada; teeme uue malli tekstiga, mis võiks kõlada umbes nii: "palun ärge seda artiklit praegu toimetage, oodake, kuni ma lõpetan." Andres 11:02, 2 Feb 2005 (UTC)

:::::: Võib-olla tõesti, et see oleks kõige mõistlikum lahendus. See mall peaks siis artikli päises asuma, et ta kohe nähtav oleks. Siim 11:08, 2 Feb 2005 (UTC)

::::::: Jah. See mall võiks olla "oodake". Andres 11:51, 2 Feb 2005 (UTC)

::: "Toimeta" on Siim kenasti ära kirjeldanud.

: Üritan siis otsad kokku võtta.

: Malli "pooleli" enam ei kasuta. Selle asemel teeme pilkupüüdvama malli, mis käib artikli päisesse ja mille nimi on nt. "oota". Selle eesmärgiks on anda märku, et artikliga tegeldakse aktiivselt. Mall ei tohiks artikli päises vedeleda liiga kaua. Kui paar päeva ei ole artikliga tegeldud võib selle maha võtta.

: Malli toimeta kirjeldus, nagu ma aru sain probleeme ei valmistanud. Siim 18:54, 2 Feb 2005 (UTC)

"See on väga väike artikkel. Ole kena ja kirjuta ta suuremaks." Malli nimi võib ju ka "nupp" olla, mitte "nupuke". --Oop 20:20, 11 Feb 2005 (UTC)

See Oobi mõte on ka hea. Andres 20:36, 11 Feb 2005 (UTC)

Inglise viki eeskujul võiks kirjutada:

See artikkel on nupuke. Kui tahad Vikipeediat aidata, siis  [ täienda seda].

Kategooria:Nupukesed

Siis tuleks muidugi natuke tagapõhja luua ja kontrollida, kas asi töötab. Andres 20:36, 11 Feb 2005 (UTC)

: tegelt võiks selle malli (nupp või nupuke) küll kasutusele võtta (muidugi kui see töötap) - Ahsoous 18:21, 13 Mar 2005 (UTC)
----

Mprous juhtis mõni aeg tagasi tähelepanu asjaolule, et bioloogiliste perekonnast kõrgemate taksonite nimede kirjutamisel ladina keeles ei kasutata kursiivi. Ma arvan, et seegi tuleks tegelikult reeglitesse kirja panna ja ühtlustada? Ma pole ka ise sellesse reeglisse kuigi rangelt suhtunud (kuna ka muudes teatmeteostes sellest kinni ei peeta), aga tegelikult võiks. Üritan mingil ajal artiklid üle vaadata ja parandused sisse viia. KS 13:02, 8 Feb 2005 (UTC)

Jah. Andres 13:12, 8 Feb 2005 (UTC)

Ei. See on puhtalt kultuuritraditsiooni omane. Ameeriklased, kes ladinakeelseid taksoninimetusi hääldavad inglisepäraselt, ei pea seetõttu vajalikuks ka kursiivi märkida. See on ilmne keeleimperialistlik tendents. Eesti tekstides on traditsiooniliselt kõik ladinakeelsed nimetused kursiivis, ja seda tuleks siin ka kindlalt jätkata. Kk 4. juuli 2008, kell 13:17 (UTC)

: Me oleme vahepeal selle asja selgeks rääkinud. Maailmas levisid vahepeal sellised reeglid, kuid need on nüüd taandunud ja meie neid ei järgi. Andres 4. juuli 2008, kell 13:20 (UTC)

Ma arvan ka veel, et vikipeedia reegleid tuleks täiendada soovitustega mitte-ladinakirjaliste keelte ja kirjade transkriptsiooni/transliteratsiooni kohta. Praegu valitseb minu meelest täielik kaos ja see ei ole mitte viimane asi, milles tuleks korralikult kokku leppida. Kui me tõsist teatmeteost püüame teha, võiks asi ka selles osas ühtne olla ja ka lihtsam toimetada ja kirjutada (tõstsin selle  küsimuse kord juba üles, aga ei hakanud pikemalt norima, kuna omal erialalgi toimetamist küllaga). Mingi ühine seisukoht on vist ainult hiina ja korea keeles olemas? KS 15:24, 8 Feb 2005 (UTC)

Mõned keeled on veel selgelt paigas. ÕS ja "Maailma kohanimed" esitavad transkriptsiooni tabelid, mida ka (juhul kui pole teisiti kokku lepitud) tarvitatakse. See kehtib vähemalt kirillitsa, gruusia ja armeenia kirja kohta. Valgevene ja serbia keelt tuleb vaadelda nö. "kahe tähestiku" juhtumina, kus ei kasutata mitte transkriptsiooni, vaid nende keelte ladinatähestikulist nimevormi. Siia tuleb ilmselt arvata ka tatari keel, ehkki tema ladina kirja levikut ja lõplikku kasutuselevõttu püüab ametilik Moskva takistada, on näiteks tatari vikipeedia ladinakirjaline.

Üldiselt on asjad siin paigas ja tervikuna vastavuses eesti keeles kehtivate põhimõtetega. Iseasi on, et vikisse kirjutajad neid reegleid ei tea (kurta, et viimaseid muudetakse, ei maksa) või ei viitsi nimede õigekirja enne kirjutamist kontrollida. - Urmas 18:39, 8 Feb 2005 (UTC)

: KS-il on minu meelest õigus, et reeglitest peaks saama täpsemat teavet, vähemalt peaksid seal olema lingid kohtadele, kust saab reegleid näha. Lõpuks peaksid eesti keeles keelemeeste poolt kasutamiseks soovitatud transkriptsioonidest ja transliteratsioonidest saama täieliku teabe ka Vikipeediast enesest.

: Minu meelest on meie põhimõtted niisugused: kohanimede puhul lähtuda KNAB-ist ja seal kasutatavatest transkriptsiooni- ja transliteratsioonireeglitest. Erandiks on praeguse  seisuga Lõuna-Korea ja Valgevene nimed. Lõuna-Korea puhul ei ole KNAB lihtsalt sündmuste käigule järele jõudnud. Uued nimekujud on meile jõudnud Egoni algatusel. Valgevene nimede puhul toetume Urmase kui Valgevene asjatundja autoriteedile ning kasutame emigratsioonis kasutatavat ladina kirjaviisi. (KNAB kasutab eesti transkriptsiooni). Minu meelest on see poliitilise motivatsiooniga otsus: Urmas leidis, et me ei peaks hoolima praeguses Valgevenes kehtivast omaladinast, sest see on niikuinii ajutine. Peale selle järgime kartograafide eeskuju. Mis puutub ajutisusse, siis ka KNAB-is on ajutisust, sest KNAB järgib kohanimede asjatundjate kokkusaamiste otsuseid. Aga need asjatundjad kipuvad ümber mõtlema. Näiteks teatas Peeter Päll aasta tagasi, et araabiakeelsete nimede transkriptsioon tehakse niikuinii ümber.

: Ma olen mitu korda tõstatanud küsimuse, kas me peaksime isikunimede kirjutamisel lähtuma samadest reeglitest nagu kohanimede puhul. Minu meelest Vikipeedia järjekindlus eeldaks seda. See tähendaks muuhulgas, et Jaapani nimede puhul tuleks kasutada pika vokaali märkimiseks rõhtkriipsu (kuigi tavakasutuses dialriitikutest hoidutakse, jaapani omaladina aga näeb ette tsirkumfleksi kasutamise ning viimast kasutab ka näiteks jaapani keelest tõlkija Mall Nukke) ning Kreeka nimedes tuleks kasutada rõhumärki (seda ei tee mitte keegi, ka mitte uuskreeka keelest tõlkijad; aga nende jaoks on küsimus transkriptsiooni valikus, meie aga kasutame transliteratsiooni, mis on kindlasti lubatud). Seega: ma teen ettepaneku, et reegel ütleks, et me lähtuksime isikunimede kitjutamisel kohanimede kirjutamise reeglitest. Kui keegi sellele vastu ei vaidle, võiksime selle reegli kirja panna ning ma hakkan jaapani ja uuskreeka nimede puhul seda järgima  ja selle järgimise üle valvama. Mõtlesin ka nõu küsida Kaarina Rein'ilt, aga kui me nii kokku lepime, siis ei ole seda tarvis. Asi läks tungivaks seoses esimestest kaasaegsetest olümpiamängudest kirjutamisega.

: Iseenesest sellest, et reeglid on fikseeritud, ei ole aga abi juhul, kui nime algkuju ei ole teada või kirjutaja  ei orienteeru algkeeles.

: Ah jaa, meil ei ole ka mingit kokkulepet vanakreeka tekstide ladina kirjas edasiandmise kohta. Sellel juhul ei saa minu meelest kasutada kohanimede eeskuju, sest nende puhul kasutatakse transkriptsiooni, mis ei anna keelt täpselt edasi (mõtlen põjiliselt e ja o pikkust; rõhke ei õnnestu täpselt edasi anda, sest ei saa kasutada korraga pikkuse- ja rõhumärke). Artiklis Thales olen kasutanud sellist edasiandmise viisi, mis on võimalikult täpne ning ühtlasi eesti ja vanakreeka hääldust arvestav (kh, mitte ch; u, mitte oy ega ou; ph, mitte f). Kui me lepime kokku teisiti, siis pole mul midagi selle vastu, et seda kokkulepet järgida. Peale selle on mul seal tehnilistel põhjustel (mis nüüdseks on kadunud) rõhtkriipsu asemel tsirkumfleks). Kasutaksin tekstide puhul heameelega kreeka kirja, aga Windowsiga ma ei saa seda teha ja Internet Exploreriga pole seda võimalik lugeda.   Andres 20:01, 8 Feb 2005 (UTC)
----
Järgnev tekstiosa (kuni jooneni) on siia toodud leheküljelt "Vikipeedia arutelu:Vikipeedia reeglid/Arhiiv0", mis sisaldaski ainult seda lõiku koos antud arutelu algusega. See lehekülg sai kustutatud seoses siinse teksti arhiveerimisega ja arhiivisüsteemide korrastamisega. iffcool 1. detsember 2008, kell 01:04 (UTC)
----
Jah, kohanimed on vist ainsana enam-vähem kenasti paigas. Hea oleks tõesti ka muudel juhtudel samadest põhimõtetest lähtuda. Araabia keele puhul tuleks siiski vahest midagi kokku leppida, sest on imelik, kui riikide omakeelsed nimed on antud ühte moodi ja muud araabiakeelsed sõnad kuidas juhtub.

Araabia keele puhul on mitu probleemi. Esiteks, KNAB-is kasutatava transliteratsiooni kõiki tähti ei saa Windowsis teha ega IE-ga näha. Teiseks, rahvusvaheline kokkulepe kohanimede kohta kipub muutuma. Kolmandaks, minu teada on kõige levinum araabia nimede ja tekstide latinisatsioon see, mida võib näha artiklis :en: Arabic alphabet ning ka ENE 1. väljaande artikli "Araabia kiri" juures. Seda kasutavad minu teada arabistid ning ka Britannica. Kuid seda on veel võimatum kasutada. Neljas probleem on see, et paljudel juhtudel on meil raske teada saada nime araabiakeelset kuju. See, et araabia sõnad on, kuidas juhtub, tuleb sellest, et vastavaid artikleid pole jõutud toimetada.

Arvan, et tuleks kokku leppida nii, et kasutada KNAB-i kirjaviisi, kuid nähtamatute tähtede puhul leppida kokku mõni asendus, näiteks digraafid kh, dh  jne.  Andres 22:42, 8  2005 (UTC)

Kokkuleppimist ootab pikisilmi ka heebrea keel: vana testamendi artikleid muudkui tuleb, aga imelik on vaadata, kui tetragrammaton on ühe lehekülje peal JHVH ja teise peal JHWH,  ב mõnel pool v, teisal b jne.

: Ka siin tuleb toimetada, kuid mina ei ole praegu kompetentne. Andres 22:42, 8  2005 (UTC)

India keeled. Kas ja kuidas märkida pikki vokaale, praegu esineb seinast seina- kriipsuke peal, kahekordne täht, üldse mitte märkida.

: Jah, see tuleks kokku leppida. Minu eelistus on kasutada kriipsu. Andres 22:42, 8  2005 (UTC)
Konsonantide osas muidugi kah kokku leppida, kui mitte kõigi kirjade osas, siis ehk devanaagari vähemalt.

: Pakun välja sellise variandi: kasutada sanskriti keele puhul traditsioonilist transliteratsiooni (:en:IAST), aga loobuda punktidest tähtede all ja peal. Ehk võiks punktiga s-i asemel kirjutada š. See vist sobib ka devanaagari kirja jaoks üldse. Andres 22:42, 8  2005 (UTC)
Uus-kreeka keele osas olen kah nõus. Vana-kreeka üle tahaks diskuteerida: see oleks siiski üsna kunstlik variant, mida välja pakud. Kuidas hääldatakse eesti keeles y? Millise aja ja koha vana-kreeka hääldust see arvestab (ja miks just nii)?
Traditsiooniline ladina transkriptsioon on ju olemas, miks seda ei võiks tarvitada.

: Ladina transkriptsioon erineb minu variandist kolmes punktis: pikki vokaale ei märgita, k asemel c, ai ja oi asemel ae ja oe; kas sa mõtled ka, et u asemel oe. Mulle tundub võõrastav c, ae, oe, eriti aga oy kasutamine. Pikki vokaale tahaks märkida. Aga kordan veel, et see on kokkuleppe asi. See on tõsi, et y-l ei ole eesti keeles kindlat hääldusr, kuid vanakreeka nimedes hääldatakse see ü-na. Ma ei tea vanakreeka häälduse peensusi, kuid arvan, et see peegeldab klassikalise ajajärgu Ateena hääldust. Jutt ei olei sellest, et seda hääldust päris täpselt peaks arvestama. Andres 22:42, 8  2005 (UTC)
Kas kreeka kirja muidu saaks täiesti korrektselt kasutada, probleemid oleks ainult nähtavusega? KS 21:40, 8  2005 (UTC)

: Ei, probleemid algavad teksti sisestamisega. Mida mina ei saa sisestada, seda ma ka ei näe, ja ma ei tea, kas ma oma operatsioonisüsteemile ja brauserile truuks jäädes üldse midagi muuta saan. Urmase jutust on mulle jäänud mulje, et mitte. Tema kasutab Operat, millel on suuremad võimalused. Mul on jäänud mulje, et ma ei saa sisestada spiritus asper'it ega tsirkumfleksiga tähti. Andres 22:42, 8  2005 (UTC)
Ma ei pidanud silmas päris "ladinapärast" kirjaviisi. Mina paneks ette neid juhiseid arvestada, mis nt ÕS annab (Χ- ch, K- k, Υ sisaldavad diftongid oy-ū, ay-au, jne. Nikomakhose eetika näeks ikka kuidagi võõralt välja). Hääldusest tõesti ei saaks lähtuda, sest see oli suurte erinevustega (olgu või see y klassikalises atika dialektis- arvatavasti nii u kui ü parallelselt kasutusel).
Muus osas olen nõus, ainult punktiga tähtede lihtsalt analoogsete punktita tähtedega asendamisel- vahest võiks punktiiga m pigem n olla, ja punktiga r- ri?
Heebrea keeles on kaks võimalust kas lähtuda uusheebrea hääldusest, või traditsioonilisest transliteratsioonist. Mina pakuks pigem viimast, ei tekiks bethi ja wawi vahel segadus. Veel- kui täpsed-korrektsed me püüame olla, kas näiteks Adonai võiks tegelikult Adonāy olla, või on see juuksekarva lõhkiajamine? KS 23:54, 8  2005 (UTC)

::Nüüd on küll mingi erakordselt vastik tarkvaraline vääratus tekkinud, paistab et eelnevad arutelud on mu viimase salvestamisega haihtunud. Suudab keegi taastada??? KS 21:53, 8  2005 (UTC)

::Asi on tõsisem kui algul arvasin, ka reeglid ise näikse kadunud olevat! KS 22:31, 8  2005 (UTC)

::: Kadunud paistab olevat kõik, mis algab Vikipeedia:... Tundub, et Vikipeedia jõudis reegliteta anarhiasse. Siim 22:35, 8  2005 (UTC)

:::: Need asjad ei ole kadunud, vaid on millegipärast siirdunud nimeruumi "Wikipedia". Andres 22:53, 8  2005 (UTC)

::::: Minu süü! Lõpuks on vahetatud keelefaili, mida testisin oma arvutis. Töötas. Siin aga on nimeruumiga probleeme, samuti kuupäevadega. Teabmisveel... Esialgu palun rahu ja vabandan väga... Uurin, mis viltu . --Ker 23:19, 8  2005 (UTC)

::::: Nimeruumiveal olen jälil...  --Ker 23:47, 8  2005 (UTC)

::::: Kuupäevade osas sain selgust. Lapin ära, aga mina ei saa muudatusi sisse viia. --Ker 01:18, 9  2005 (UTC)

::::: "Valemite näitamine" eelistuste all, "user toggles" samal põhjusel rikkis. --Ker 01:39, 9  2005 (UTC)
----
Noh, lõpp kaduski vist tehniliste probleemide tõttu (aga hea et niigi läks ja muu olemas!).

Lõpp on vist leheküljel "Wikipeedia arutelu:Vikipeedia reeglid". Andres 09:14, 9 Feb 2005 (UTC)
Panen siis siia veelkord lühudalt kirja, mis ma asjast arvasin. Üldiselt kõigega nõus, india kirjades paneks ette alapunktiga r asendada ri'ga ja punktiga m n'iga.

Need Sinu ettepanekud on head. Mõtlesin veel järele ja leidsin, et š-i ei saab sisse tuua ainult sel juhul, kui ka ś-i asemele panna š ja j asemele dž. Siis me saamegi vist selle süsteemi, mida Mäll kasutab. Andres 09:14, 9 Feb 2005 (UTC)
Heebrea keeles panen ette mitte lähtuda uusheebrea hääldusest, vaid kasutada täht-tähelist transliteratsiooni konsonantide puhul ja vokaalidest kasutada lähendusi-lihtsustusi a, e, i, o, u-ks.

Selle kohta ma ei oska muud öelda kui et see läheb KNAB-ist lahku. Mul ei ole seisukohta, osalt sellepärast, et ma ei orienteeru heebrea keeles piisavalt. Heebrea nimedega on veel üks probleem, nimelt kuidas kirjutada näiteks keskaegsete tegelaste eesnimesid. Ma kasutan praegu sellist lahendust, mille järgi nad oleks "Moše", "Aharon" jne, mitte "Mooses", "Aaron" jne. Andres 09:14, 9 Feb 2005 (UTC)
Kreeka keeles panen ette lähtuda ÕSist, lisaks võiks pikkadest vokaalidest kriipsukesega märkida oomega ja eeta. Rõhu suhtes mul kindlat seisukohta pole. Kas tehniliselt oleks võimalik näiteks pikenduskriipsu ja tsirkumfleksi korraga kasutada? KS 08:55, 9 Feb 2005 (UTC)

See ei ole võimalik, sellepärast ma rõhkude märkimisest loobusingi. Mul ei ole ÕS-i käepärast. Kas ma saan õigesti aru, et Sinu ettepanek erineb minu praktikast ainult selle poolest, et 'kh' asemel on ch? Andres 09:14, 9 Feb 2005 (UTC)
Leidsin KS-i kadumaläinud märkused ja vastan nüüd nendele. Andres 09:26, 9 Feb 2005 (UTC)
Ma ei pidanud silmas päris "ladinapärast" kirjaviisi. Mina paneks ette neid juhiseid arvestada, mis nt ÕS annab (Χ- ch, K- k, Υ sisaldavad diftongid oy-ū, ay-au, jne. Nikomakhose eetika näeks ikka kuidagi võõralt välja). Hääldusest tõesti ei saaks lähtuda, sest see oli suurte erinevustega (olgu või see y klassikalises atika dialektis- arvatavasti nii u kui ü parallelselt kasutusel).
Muus osas olen nõus, ainult punktiga tähtede lihtsalt analoogsete punktita tähtedega asendamisel- vahest võiks punktiiga m pigem n olla, ja punktiga r- ri?
Heebrea keeles on kaks võimalust kas lähtuda uusheebrea hääldusest, või traditsioonilisest transliteratsioonist. Mina pakuks pigem viimast, ei tekiks bethi ja wawi vahel segadus. Veel- kui täpsed-korrektsed me püüame olla, kas näiteks Adonai võiks tegelikult Adonāy olla, või on see juuksekarva lõhkiajamine? KS 23:54, 8 2005 (UTC)

Paistab, et see latinisatsioon, mida mina kreeka teksti puhul kasutan, erineb ainult selle poolest, et ma kasutan kh ch asemel ning eeta ja oomega puhul kirjutan kriipsu (teiste vokaalide puhul kriipsu ei kirjuta). Selgitan, et seda ma tahan teha ikkagi ainult teksti edasiandmisel, mitte vanakreeka nimede kirjutamisel eestikeelses tekstis (viimase juhul tuleks järgida ÕS-i). Ma tahaks kindlasti eetat ja oomegat esile tuua. Mis puutub kh-sse, siis sellest olen kergemini nõus loobuma.
Jah, eeta ja oomega koha pealt olen nõus, muid pikki vokaale võiks siiski kriipsuta kirjutada. Kasutasid ka ay au asemel, ja oy u asemel. KS 09:41, 9 Feb 2005 (UTC)

Palun vabandust, ma enam ei mäletanud, mida ma kasutasin, sest ma koostasin selle teksti üsna ammu. Olen nõus, et muude tähtede korral kriipsu pole vaja ning au ja u on parem. Andres 09:55, 9 Feb 2005 (UTC)

:Siis paistab et oleme ühel nõul. Rõhumärkideta kirjutamine olekski ju "originaalilähedasem", antiikajal neid kah vist ei märgitud. Kui veel pisiasjadest rääkida, siis iota subscriptum kirjutati vist tol ajal enamasti välja, meie aga võime, ma usun, ta maha vaikida? KS 12:59, 9 Feb 2005 (UTC)

:: Rõhumärgid võtsid minu teada juba antiikajal kasutusele Aleksandria grammatikud. Siin ei saa minu meelest taga ajada originaali (siis võib tõesti küsida, millist originaali), vaid tuleb lähtuda traditsioonist. Mina pigem märgiksin ka iota subscriptum'i, sest sellel on grammatiline tähendus. Omal ajal murti ka kirikus piike mõne sõnastuse pärast, mis erinesid ainult ühe sellise joota pärast.  Andres 15:20, 9 Feb 2005 (UTC)
Jah, võib siis ka välja kirjutada. KS 16:06, 9 Feb 2005 (UTC)
Arvan, et "Adonāy" ei ole juuksekarva lõhkiajamine. Küsimus on ainult selles, kas me kasutaksime niisugust nimekuju igal pool või tooksime selle ära ainult teatmena vastavas artiklis. Peale selle tuleb igal ju hul hoolitseda selle eest, et lugeja teaks, kuidas neid nimesid tuleb hääldada. Andres 09:26, 9 Feb 2005 (UTC)

:Siin peaks siis kah kokku leppima. Adonāy (või nt archë) on minu meelest võõrkeelsed sõnad, mitte võõrsõnad ja peaks võimalikult originaalitruult edasi antud olema. Mis hääldusraskustesse puutub, siis me võiks ju hbr. y asemel ka j kasutama hakata. Minul poleks midagi ka selle vastu kui neid reegleid pärisnimede puhul artikli pealkirjades rakendada (ümbersuunamised peavad mõistagi olema), näiteks "Sökratës"? Kohanimede puhul on ju nii tehtud. KS 12:59, 9 Feb 2005 (UTC)

:: Arvan, et hääldus tuleb vajaduse korral ära tuua selle artikli alguses, kus hääldatav sõna või väljend on märksõnaks. Hääldusraskuste pärst kirjaviisi muutma ei pea. Muidugi tuleb teha ka ümbersuunamised.     Kui me lepime mingis transliteratsioonis kokku, siis tuleb seda ka järjekindlalt kasutada (kuid on ka võimalus, et nimede puhul kasutame transkriptsiooni, sõnade puhul transliteratsiooni). täppidega o-d ja e-d kohtan esimest korda. Andres 15:20, 9 Feb 2005 (UTC)
Ptüi, ongi täppidega tulnud, mõtlesin kriipsudega! Nagu Sōkratēs. See minu brauser (Konqueror Linuxiga) näitab neid äravaheytamiseni sarnastena, sorry. KS 16:06, 9 Feb 2005 (UTC)
Jah, et kohanimede kirjaviisiga lahkuminekuid ei tekiks, võiks siis siiski uusheebrea hääldusest lähtuda (st b->v jne). Igatahes kuidagi võiks kokku leppida. KS 09:41, 9 Feb 2005 (UTC)

Põhimõtteliselt võiks KNAB-i aluseks võtta ka uusheebrea isikunimede puhul. Probleemiks on see, et sealgi on mõni täht, mida ei saa teha ega näe. Andres 09:55, 9 Feb 2005 (UTC)

:Jah, paistab et kuna teeme võrguentsüklopeediat, peame eelkõige juba tehnilistel põhjustel oma süsteemi ja kindlad vasted kokku leppima, üks-ühele kuskilt üle võtta ei saa, küll aga eeskujuks võtta. KS 12:59, 9 Feb 2005 (UTC)

:: Need tehnilised raskused on siiski ajutised, sest operatsioonisüsteeme ja brausereid täiustatakse pidevalt. Kui ilmuvad uued võimalused, võime oma kokkuleppeid muuta. Andres 15:20, 9 Feb 2005 (UTC)

:: KS, palun tee algust reeglite projektide kirjapanemisega, kui Sa viitsid. See oleks tähtis töö, aga mina ei viitsiks praegu seda ette võtta. Andres 15:20, 9 Feb 2005 (UTC)

:Olgu, mina siin lärmi tegema hakkasin, püüan siis ka esialgse variandi kirja panna. KS 16:06, 9 Feb 2005 (UTC)
Lappasin just Mälli ("Nulli ja lõpmatuse vahel"), kes sanskriti nimedes teisendab enam-vähem kõik muu, kuid säilitab pikad vokaalid ning avastasin, et tal on kyll Bihar, aga Nālanda. Britannica ytleb jälle Bihār. Meil pole India kohanimedes kuskil yhtki pikendusmärki. ÕS'99 ei arva sanskritist yldse midagi. Kuhu pikendused said ja miks? --Oop 10:50, 18 Feb 2005 (UTC)

India kohanimede puhul kasutatakse ingliskeelseid nimesid. Pealegi ei ole need sanskritikeelsed, ning eri kohalikes keeltes on nimed sageli erinevad. Andres 11:36, 18 Feb 2005 (UTC)
===Tähestikujärjekord===
Veel üks asi tuli meelde: kirja peaks panema ka tähestike järjekorra, mida kasutame (nt loendites alatihti on see probleem). Kus asub å jne. Mingi praktika on küll juba kasutusel, aga sellegi võiks fikseerida. Kui nüüd viiruste loendit hakkan tegema, tulevad sinna veel kreeka tähed sisse... KS 16:22, 9 Feb 2005 (UTC)

Jah. Minu meelest tuleb ladina tähtede puhul lähtuda eesti tähestiku võõrtähtedega variandist (sama, mis meil igal pool on), need tähed, mida tähestikus ei ole, tuleb samastada vastavate diakriitikuteta tähtedega, islandi tähed samastada ð dh-ga,
þ th-ga ja æ ae-ga. Nende omavahelises järjestuses olgu tavalised tähed eespool. Kreeka tähtede puhul tuleb kokku leppida, kas panna kreeka tähed kõige ette, kõige taha või samastada  α "alfa"-ga. Ise eelistan esimest varianti. Kõige ees võiksid olla numbrid, siis muud märgid ja kreeka tähed. Muud märgid võiks panna sellesse järjekorda, millesse arvuti nad paneb. Andres 17:28, 9 Feb 2005 (UTC)

: Euroopas kasutatavatest keeltest on muidugi hollandi keeles ilus armas täht 'IJ' (hollandi tähestiku 27. täht ....X, Y, Z, IJ) - Ahsoous 18:10, 11 Feb 2005 (UTC)

:: Jah, aga eesti keeles me kohtleme seda nagu täheühendit. Andres 18:42, 11 Feb 2005 (UTC)

::: muidugi kui võtan kätte ja kirjutan kasutades õiget sümbolit vastavalt Ĳ ja ĳ, (näiteks Ĳmuiden, tekib analoogiline olukord nagu tähega ə (Gəncə) - Ahsoous

::: tegelikult tuleb välja, et ei teki sest miskil põhjusel viki tarkvara teisendab selle ise kaheks eraldi täheks - Ahsoous sorry eksisin, ei teisenda - nii probla on (A)

:::: Ükskõik kas kasutatud on "IJ" või "Ĳ", tähestiku järjekorda me paneme ju käsitsi. Andres 19:22, 11 Feb 2005 (UTC)

:::: Loetelusse küll, aga mitte kategooriasse ... - Ahsoous 19:45, 11 Feb 2005 (UTC)

::::: Noh, kategooria ei oska eesti tähtigi õigesti ritta panna. Sellega ei saa enne midagi teha, kui programmi on täiustatud. Andres 20:36, 11 Feb 2005 (UTC)

::: Ka kategooriasse saab artikli panna täpselt õigesse kohta. Kategooria nime järgi tuleb nurksulgudesse panna lisaks püstkriips ja selle järgi kategooria jaoks soovitud artikli pealkiri. - Urmas 20:22, 11 Feb 2005 (UTC)

::: praegusel ajal on see ainult poolenisti õige -Š tähtki ei ole kategooriates õiges kohas tähestikus... ehk kunagi küll laheneb... - Ahsoous

:::: Olen ka selle peale mõelnud, aga ma ei kujuta ette, kuidas selle abil saab tähti õigesse järjekorda panna. Andres 20:36, 11 Feb 2005 (UTC)
===Peapööritus edusammudest===
Minu jaoks on juba kohanimedegagi liiale mindud. St, võimalikult originaalilähedane variant on tore ja tuleb muidugi kirja panna, aga et ka keegi muu peale sumeri, akkadi ja elami keele oskajate (neid viimaseid on Eestis täpselt null) kah võiks midagi Mesopotaamia ajaloost või mytoloogiast arvata, peab võimaldama ka paralleelset lihtsustatud, traditsioonilist kirjaviisi. (Umbes nagu Asalluhi, täpiga s-i ja kaarega h asemel, millest viimast Vikis niikuinii kirjutada ei saa.) Sokratesele kriipsude pealejoonistamine on jõle vahva, aga kellelgi peale kõige suuremate ortograafiaentusiastide ei pysi niimoodi meeles, kellele nyyd mingi kriips teha tuli ja kellele mitte. Tõlgin praegu yht (järjekordset) filosoofialeksikoni ja mul on sellegagi tegemist, et teha vahet, millise tegelase puhul tuleks kasutada ladina ja millise puhul kreeka vormi (ehk siis -us või -os), kas Pythagorase naise nimi (kellest, muuseas, praktiliselt mitte kuskil ei räägita) oli ikka Theano ja Aristotelese omal Pythias (või on õiged mingid indoeuroopa kontekstis naiselikumad vormid, nt Pythia) ning kuidas kirjutatakse pinyinis neid Hiina filosoofe, keda ei maini ykski eestikeelne Hiina-teemaline raamat (mis on kah kõik ebausaldusväärsed). Raamatu on kokku käkkinud tuntud leksikoniautor, kes ajab Amphiluse segi Pamphilusega ning kirjutab Eriugena asemel millegipärast "Eriguena". Kui ma pean selle kõige juures veel lennult sanskriti ja vanakreeka diakriitika omandama, lähen ma hulluks. Ja mina saan kummaliste keeltega palju paremini läbi kui tavalugeja. Nii et palun jahtuge vahetevahel maha ja mõelge kasutuskõlblikkuse peale kah; niikuinii oleme juba seisus, kus Havai ei lingi absoluutselt mitte kuhugi, ehkki selle nimega silmas peetava asjanduse kohta on artikkel olemas. Sökrätës, phäh. --Oop 16:51, 11 Feb 2005 (UTC)

Ümbersuunamised tuleb igal juhul teha. Aristotelese naine oli Pythias, Pythagorase naine Theano Krotonist. Vanakreeka nimedele me kriipse ega treemasid ei pane. Lihtsustatud kirjaviisi me püüamegi välja töötada.  Andres 17:59, 11 Feb 2005 (UTC)

:Aitäh kreeka eest. Naistega pole muidugi asi nii lihtne kui arvata võiks, eri allikad ytlevad erinevad nimekujud, aga enamik ei ole sellistes pisiasjades lihtsalt väga järjekindlad. Eesti keelega seostumatute tähemärkide (tagurpidi e-d jms) kasutamise kohta artiklipealkirjades on mul niikuinii oma arvamus, aga ma hoian selle enda teada. Niikuinii on minu jaoks kõige parem see veeb, mida ka Lynxiga kätte saab, nii et kyllap ma olen arhailine. :) --Oop 18:28, 11 Feb 2005 (UTC)
----

:::: Olen ka selle peale mõelnud, aga ma ei kujuta ette, kuidas selle abil saab tähti õigesse järjekorda panna. Andres 20:36, 11 Feb 2005 (UTC)

Eestikeelse Vikipeedia reeglid on kokkuleppimisel kasutajate poolt
Mis sellega öelda tahetakse. Reeglid on minu teada kokkulepitud mitte kokkuleppimisel. Siim 19:48, 11 Feb 2005 (UTC)

Me võime seda teksti nüüd muuta, sest meil on reegleid palju rohkem. On aga ka hulk asju, mis meil on kokku leppimata. Andres 20:36, 11 Feb 2005 (UTC)
----

See lehekülg läheb liiga pikaks, peaks arhiveerima hakata. Mõned arutelud võivad ehk ka eraldi lehekülgedele minna. Andres 20:36, 11 Feb 2005 (UTC)
----

Biograafilistele artiklite koostamine on meil küll käest ära. Tuleb välja töötada mingi reeglistik mida järgida. Pakun välja mõned reeglid, mida võiks järgida:
===Pilt===
Biograafilistes artiklites peaks pilt olema paremal ülanurgas ning tema soovitatav laius oleks 300 pikslit.

Pildile võiks pakkuda laiusvahemiku, mille 'ülemine' piir oleks 300px. Teise ettepanekuga samuti nõus. - Urmas 10:50, 27 Feb 2005 (UTC)
===Kategooriad===
Tuleks lisada vähemalt kaks kategooriat. Esimene oleks seotud riigiga. Näiteks "Prantsusmaa inimesed". Vajadusel võib neid kategooriaid olla ka mitu. Erandjuhul, kui ei oska või ei saa sellist kategooriat määrata, võib ta ka ära jätta. Kui artikleid tuleb rohkem, võib kategooriaid hakata täpsustama. Näiteks sellist kategooriat, nagu "Eesti inimesed" pole enam vaja. Selle asemel on "Eesti sportlased", "Eesti poliitikud" jne, mis on ise juba kat. "Eesti inimesed" allkategooriateks. Teine kategooria oleks seotud tegevusalaga nt. "Jalgpallurid", "Füüsikud" jne.
Kategooriad võiks välja näha umbes nii:
Zidane, Zinedine
Zidane, Zinedine
Siim 09:44, 27 Feb 2005 (UTC)

Biograafilistes artiklites peaks pilt olema paremal ülanurgas ning tema soovitatav laius oleks 300 pikslit.

Pildile võiks pakkuda laiusvahemiku, mille 'ülemine' piir oleks 300px. Teise ettepanekuga samuti nõus. - Urmas 10:50, 27 Feb 2005 (UTC)

Tuleks lisada vähemalt kaks kategooriat. Esimene oleks seotud riigiga. Näiteks "Prantsusmaa inimesed". Vajadusel võib neid kategooriaid olla ka mitu. Erandjuhul, kui ei oska või ei saa sellist kategooriat määrata, võib ta ka ära jätta. Kui artikleid tuleb rohkem, võib kategooriaid hakata täpsustama. Näiteks sellist kategooriat, nagu "Eesti inimesed" pole enam vaja. Selle asemel on "Eesti sportlased", "Eesti poliitikud" jne, mis on ise juba kat. "Eesti inimesed" allkategooriateks. Teine kategooria oleks seotud tegevusalaga nt. "Jalgpallurid", "Füüsikud" jne.
Kategooriad võiks välja näha umbes nii:
[[Kategooria:Prantsusmaa inimesed|Zidane, Zinedine]]
[[Kategooria:Jalgpallurid|Zidane, Zinedine]]
Siim 09:44, 27 Feb 2005 (UTC)

Pakun välja mallidele mõned lisad (tegin need ka ära, et neid saaks vaadata).

Juhul, kui autor plaanib ise täiendada artiklit.

Juhul, kui artikkel on alles mustand ja võib sisaldada vigu.

Lõpud võiks olla selleks, et oleks võimalik määratleda kindlat osa artiklist. Seda selleks, et pikkade artiklite ees olev silt ei oleks eksitav.

Juhul, kui artikkel on vaidlustatud.

Juhul, kui ainult osa artiklist on vaidlustatud.

Juhul, kui autor plaanib ise edasi toimetada -- võimalik, et artikkel vastasel korral kustutatakse, nagu paljude lehekülgede arutelulehed näitavad, et on tehtud.

Juhul, kui tegu on mustandiga, mida autor ise jätkab -- sellisel juhul ei ole vaja kustutada (kui tegu on lihtsalt mustandiga, võib see sisaldada mingit kogust jätkajale väga olulist informatsiooni; kui artikkel on kavandamisjärgus, siis võiks ta alles jääda ka siis, kui ta maha võetaks juhul, kui autor ise ei jätka).--Tvali 17:57, 13 Mar 2005 (UTC)
Teine asi, et võiks olla vastavad mallid ka alajaotuste kohta. Alajaotuste omad ei peaks olema nii silmatorkavad ja suured ...võiksin ka need ise mingil kujul valmis teha, aga ei tahaks teha enne põhjalikumat arutelu.--Tvali 17:57, 13 Mar 2005 (UTC)

Minu meelest on vaja ainult malli "vaidlustatud". Mallid peavad kujunema välja loomulikul teel, ehk siis nad on mõeldud asendama teatud tüüpilisi lauseid nagu "vajab täiendamist", "artikli sisu on vaidlustatud" jms, mis kipuvad paljudes artiklites esinema. Mallide kasutamine peaks olema suhteliselt lihtsalt selgeksõpitav, et ka uued Vikipeedia autorid süsteemi valutumalt selgeks saaksid. Ainult osa artiklist hõlmavad mallid ei ole minu meelest hea mõte. Kui artiklis on vaidlustatud koht, siis on artikkel vaidlustatud ja kõik, süsteem lihtne ja loogiline. Me peame kõigepealt leppima kokku mallide "oodake" ja "täienda" kasutuseeskirjades. Need on ammu kasutusel olevad mallid, kuid nende kasutuseeskirja ei ole siiani olemas, st. ei ole reeglites fikseeritud. Siim 16:26, 14 Mar 2005 (UTC)
----
Miks on siin kategooria "Nupukesed"? Andres 18:12, 13 Mar 2005 (UTC)

Oleks vaja ühte malli-nuppu, mida panna faktide või väidete juurde, mis vajaksid kontrollimist või siis täpsustamist. Alati ei ole aega või võimalust kõike korraga üle kontrollida ja nii võib ebatäpsus lõpuks lihtsalt sisse unuda. - Urmas 21:25, 15 Mar 2005 (UTC)

siin oleks esialgne variant. See on siis testi mall
Kontrolli malli Test
tekst enne
maa tiirleb ümber kuu  see on tõestud.
tekst pärast

Lahtised küsimused on nüüd:

* tekst mallis?

* Malli nimi?

* Kas äkki peaks mall olema hoopis nii et kontrollimist vajav tekst läheb parameetrina malli ja siis mall teeb teksti punaseks näiteks ja hiirega teksti peale minnes tuleb tekst a la "See väide vajab kontrollimist!"?

:: Maakera on ümmargune ja tiirleb ümber kuu. ja muu tekst jätkub.

* Kas lisada ka mingisugune kategooria sinna malli, nii et kõik sellised "küsimus märgiga" artiklid oleks lihtsalt leitavad?

--TarmoK 09:20, 16 Mar 2005 (UTC)

:Mulle meeldib mall sellisena. Lühendasin kirja See vajab kontrollimist! sõna 'väide' võrra - sobib siis ka faktide jaoks tarvitada. Malli pealkiri peaks olema kena ja võimalusel ka lühike - näiteks "?", kui selline pealkiri tehn. tekitatav on. - Urmas 07:43, 17 Mar 2005 (UTC)

:: Küsimärk on minu arustliiga lühike pealkirjaks (ei teagi kas  ka tehniliselt on võimalik), malliga vähem kursis inimesele võib jääda lahtiseks et mida see küsimärk nüüd ikka täpselt tähendab.

:: hea oleks kuulda lisa arvamusi ja eriti kas lisada ka kategooria, enne kui see "ametlikuks" muuta.

:: siin nüüd malliga  näide, kus kontrollimist vajav osa on parameetriks mallile --TarmoK 17:31, 17 Mar 2005 (UTC)

:::Ehk malli nimeks "Kas"? Ilma küsimärgita. Ehk siis . - Urmas 17:43, 17 Mar 2005 (UTC)

:::: Tegin nüüd nii, et ":Mall:Kontrolli" on n.ö peamall ja ":Mall:Kas" on suunatud sinna, niimoodi võib kasutada mõlemaid malli kutsumisi.

:::: Sinna mallile oleks minu arust hea lisada ka kategooria, siis lihtne üles leida selliseid lehekülgi mis vajavad kõrgendatud tähelepanu. Soomlaste vikis nägin veel sellist kavalat nõksu et kategoriseeritakse ajaliselt viimase muudatuse järgi (vt  :fi:Template:Minitynkä), niimoodi on lihtne näha kui mõnda artilisse jääb "tolmu koguma". Millised arvamusi on teistel? --TarmoK 13:21, 26 Mar 2005 (UTC)