Kasutaja arutelu:Ssgreporter

Tere tulemast Vikipeediasse, Ssgreporter!
Hea töö! Andres 27. november 2009, kell 20:06 (UTC)

Paistab, et sul aega ja jõud jagub, ehk viskad ka kirjutisele Laevamõõdud
ja selle arutelule pilgu peale :) suwa 14. jaanuar 2010, kell 06:46 (UTC)
Lisasin ettepaneku selle artikli arutelusse. SSGreporter 14. jaanuar 2010, kell 08:13 (UTC)
----
Vahel juhtub, et sõnalt, mis ei ole algvormis, tuleb linkida sõna algvormile. Sealjuures on hea kasutada sellist meetodit nagu artiklis Eripedagoog kasutasin (ja erinevused on siin). Nii võib päris palju kokku hoida, pisikese artikli peale peaaegu 200 tähemärki. Taivo 5. märts 2010, kell 00:00 (UTC)

Aitäh! Olin selle juba unustanud. Vaatasin teie parandusi parasjagu ise ja otsisin kohta, kuhu on sobiv tänusõnad kirjutada. Raiskasin ilmaasjata sellele hulk aega, aga põhjuseks oli see, et artikkel nägi imelik välja - siselinkide järel olid mustas kirjas käändelõpud. Sisu korrigeerimise kõrval püüdsin ka seda puudust kõrvaldada. SSGreporter 5. märts 2010, kell 00:07 (UTC)

Põhjamaade võistlusele kvalifitseeruvad kahjuks ainult need artiklid, kus ühes artiklis on käsitletud mitmele Põhjamaale ühist teemat. Adeliine 24. märts 2011, kell 00:48 (EET)

Viking Line võiks ju sobida? See pole Soome-sisene liiklus? Ssgreporter 24. märts 2011, kell 01:06 (EET)

:Nõukogu esindusest öeldi, et äriettevõtetest artiklid pole oodatud. Adeliine 24. märts 2011, kell 01:15 (EET)

::Mis parata, ega ma muud ei oska. Ssgreporter 24. märts 2011, kell 01:17 (EET)

::: Võta nt :Muinastulede öö ja lisa juurde Põhjamaade osa? suwa 24. märts 2011, kell 10:46 (EET)

::::Aitäh meelde tuletamast. Olen sealt Eesti korraldajate jaoks tõlkinud peaasjalikult Soome osa. Ssgreporter 24. märts 2011, kell 11:32 (EET)

Sellisel juhul peaks ka artikkli nimetus olema Tallinna sadam (ettevõte/äriühing vms)--NOSSER 4. oktoober 2011, kell 08:47 (EEST)

Ei pea. Tallinna sadam väikese tähega oleks Tallinnas asuv sadam, aga Tallinnas on palju sadamaid, vt Tallinna sadamate loend.  Ja sadam väikese tähega oleks üldnimetus sadama kohta, mitte nime osa - nime osad kirjutatakse eesti keeles suurtähtedega. Ettevõtte nimi on AS Tallinna Sadam, inglise keeles Port of Tallinn Ltd, aga ettevõtete artiklite pealkirjadesse pole mõtet lisada sõnu "aktsiaselts" või "osaühing", sest artikli otsijal oleks keeruline iga kord äriregistrist kontrollida, kas AS või OÜ on nime ees või taga ja kas see on lühendina või kirjutatakse välja. Ssgreporter 4. oktoober 2011, kell 11:11 (EEST)
----
Esitasin Sind administraatorikandidaadiks. Teata siin, kas oled nõus kandideerima. Andres 24. oktoober 2011, kell 07:59 (EEST)
Oled nüüd administraator. Andres 7. november 2011, kell 00:23 (EET)

* reisijate arvu ja lipu kohta vastus minu lehel, jäämurdja ajalugu on Arutelu Kruiisilaevade lehel, tänan,
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 01:27 (EET)
** Tuleb veel üks küsimus Azipodi ehk azimuthi kohta - Wärtsilä → ABB, kuidas selle nimetada, vene vikis artikkel Azipod (винто-рулевая колонка — ВРК). Tänan,
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 02:02 (EET)

Sõnaraamatu järgi on Azimuth thruster "asimuutkäitur, pöördkäitur" ja Azipod thruster on "gondelkäitur, pöördkäitur, asimuutkäitur (gondliga)". Ma peaaegu polegi neid eestikeelsetes tekstides kohanud, aga soovitaksin kasutada sõna "pöördkäitur". Sellest on kõige selgem, mida see seade teeb. Ssgreporter 9. november 2011, kell 15:33 (EET)
* Tänan, kasutan siis "pöördkäitur"it, kui laeval on ABB-Azipod.
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 17:07 (EET)
* Panin seda sõna proovi korral "Allure of the Seas"' artukli (-sse)
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 18:42 (EET)

* Tegin artiklit Avareis, palun kontrollige,
--PjotrMahh1 11. november 2011, kell 02:19 (EET)

Aitäh! Jätan õhtuks. Arvan, et parem on, kui ma leian viite eestikeelsele COLREGile. Ssgreporter 11. november 2011, kell 10:15 (EET)

Tere jälle, hästi kui jälle töötad, vaatasin praegu pilte, näen A. Papanov, see on Anatoli Papanov, pildil on kaks korda ka hästi näha, igaks juhuks ehk igal juhul vaata minu artiklit :de:Rodina (Projekt 588), seal on näha, millised alused on nagu A. S. Popov teised aga mitte. Ma kirjutasin juba ammu saksa keeles :de:Anatoliy Papanov (Schiff). Homme kui aeg on, siis kirjutan Nordic Yards Warnemünde eesti keeles ja panen selle pildi, mis ma tegin juhuslikult 2003 ESCO laeva pardalt, tervitusi veel,
--PjotrMahh1 24. november 2011, kell 05:47 (EET)
Ma kirjutasin veel ühe lause sinna: Laevatehas annab tööd umbes 600 inimestele, enne kriisi töötas siin 1300 inimest. Kontrolli palun.
--PjotrMahh1 24. november 2011, kell 06:14 (EET)

Eks ma paranda ära. See oli nii väike pilt, et ma ei näinud isegi luubiga tähti, seepärast lugesin kokku ainult tähtede arvu. Ssgreporter 25. november 2011, kell 00:39 (EET)

Tere, Ssgreporter, nimede järjekord oli õige, ehitatud kui Carebeka IX (IX)=9 (see on  number) mitte Ix, tänan parandamise eest, aga sel juhul vist pole vaja tagurpidi kirjutada, head tööd veel,
--PjotrMahh1 29. november 2011, kell 02:37 (EET)
* Kontrollisin inglise lehel õige, nagu Faktal, sakslased kirjutavad tagurpidi tabelis, vabandust, saksa leht tegi mina, miks? pole veel küsinud, aga ma ei soovi tülli ajada ja kasutan nende malli, sest meil on juba lipudega arusaamatus, vist sellest, et mõned saksa lipud nagu 20. sajandil natsi-Reichi ja sotsi-SDV kellegile lihtsalt ei meeldi. Samuti täna eemaldati Eesti lipud Koidula (laev) , selle asemele ma panin siis Tallinn ja Estland. Varem veel N. V. Gogoli artiklis, Flagge 1917-1922  → Bolschewistisches Russland, uskumatu! --PjotrMahh1 29. november 2011, kell 02:49 (EET)

Eesti kaubalaevastiku register kasutas juba enne sõda sellist kirjaviisi, seda kasutasid ka inglise teatmikud ja kasutab mereajakirjandus. Laeva nime järel on sulgudes laeva eelmine nimi, nt Vana Tallinn (ex Thor Heyerdahl). Kui on vaja veel rohkem eelmisi nimesid kirjutada, siis lähevadki need tagurpidi järjekorras. Sama näite puhul nii: Vana Tallinn (ex Thor Heyerdahl, ex Nord Estonia, ex Dana Regina) ehk laev ehitati kui Dana Regina. Kasutasin ka Vikipeedias sama moodust, aga siis hakati ex asendama sõnaga "endine". Swanlandil on kaks korda on olnud sama nimi, ja üldse mitme endise nime puhul on otstarbekas tekstina välja kirjutada, mis nimed ja millal olid. IX on minu viga, parandan ära. Saksa keelt ma ei oska ja artiklite teksti osas teistest Vikipeediatest ei juhindu. Näiteks rootsi vikis pole ma merendusalast pädevust kohanud.

Mis puutub lippe, siis tuleb see Bolschewistisches Russland muidugi ära koristada ja soovitavalt ka arutelulehel selgitada. Ssgreporter 29. november 2011, kell 11:51 (EET)
* Tänan vastuse eest, sellest ma ei teadnud, siis tuleb ka teisi tagurpidi teha ehk parandada, ma arvan, et vaja ka aastaid panna, üks saksa koleeg vastas, et neil on selline juhtum vt. siin Zehlendorf (1927), vist Amis (ehk US), ei luba. See Nõukogude Venemaa lipp on õigel kohal, ära unusta, kes tunnustas Eesti Vabariigi ja vastupidi, vt. siin: 1920. aastal küll NSVLi polnud, sama põhjusega võib ka Venemaa Keisririigi ära võtta, 1912-1917 on ka kuus aastat, eks ole, tervitusi,
Kas teeme nimed mallis nagu sakslased, näita mulle ühe näidise, näiteks Oriental Dragon, pilti tegi mu tuttav, seal on ka aastad, ma arvasin, et nii on õige, aga igaks juhuks küsi ülemuse selle kohta, ma ei kahtle Sinu teadmistes, aga ma ka eksin tihti, näed, ette tänades,
--PjotrMahh1 29. november 2011, kell 18:13 (EET)
P.S. Saksa malli osa:
Infobox Schiff/Basis
andere Schiffsnamen = *Long Jie
*Omar III
*Pongnae
*Hyundai Pongnae
*Superstar Sagittarius
*Sun Viking
Schiffstyp
--PjotrMahh1 29. november 2011, kell 18:29 (EET)

Vabandust, mul polnud päeval aega vaadata ja ma ei teadnud, et  see Gogol on ajalooline laev, mis on mitme lipu all olnud.

Oriental Dragon: ma soovitaksin uuemast vanemani, märkides ära, mis aastani mingi nimi oli (nt kuni 1989 üks nimi, kuni 1986 teine nimi jne). Siis on selgem, mis nimi millal oli. Iga nimi on tekstis lahti kirjutatud nt artiklis Regina Baltica. Tabelis on need nimed ka, aga allpool. Mallis on eri nimede probleem lahendatud merevikis: nt artiklis St. Ola. Ssgreporter 30. november 2011, kell 00:40 (EET)

Tänan vastuse eelmisele küsimusele ja uue artikli toimetamise eest, kahjuks ma kaotasin 3 laeva, tahaksin säilitada, seisab, et vahepeal lehekülg oli muudetud, ma lahkusin ja nüüd ei näe kus on veel Knjazj Vorontsov, Rimski-Korsakov, pole midagi, teen siis uuesti, head õhtut veel,
--PjotrMahh1 30. november 2011, kell 01:12 (EET)

Kahju. Ma ei kustutanud küll ühtki laeva. Võib-olla teil ei õnnestunud salvestada, kui me olime selle artikli kallal samal ajal. Vaatasin eelmist versiooni, aga seal olid samad laevad mis praegu tabelis. Ssgreporter 30. november 2011, kell 01:23 (EET)

* Tegin tagurpidi, lugeda on raskem, aastad lähevad nii 2004-2006, 1997-2004, 1978-1997, kui oleks üks endine nimi, siis probleemi üldse poleks olnud. Või ilma aastateta ka normaalne, aga aastatega lugeda halvem, vt. siin: Oriental Dragon.
Meil on veel Ocean Star Pacific. EN- Wikis seisab nii: MV Nordic Prince. She subsequently sailed under the monikers Carousel, Aquamarine, and Arielle, prior to being renamed Ocean Star Pacific. Tervitusi veel,
--PjotrMahh1 30. november 2011, kell 01:30 (EET)

Kirjutasin just Oriental Dragoni ümber, et oleks selgem, et laev on pikka aega olnud Sun Viking. Ning et esimene lause oleks selgem. Kui kõiki eelmisi nimesid kohe esimeses lauses loetleda, siis on raskem aru saada, mis laev see ikkagi on. Kui laeval on palju nimesid olnud, siis on ilmselt otstarbekas kirjutada nimed ja aastaarvud tekstina välja. Siis on kergem näha kõige olulisemat perioodi või nime, nagu sellel laeval näiteks Sun Viking. Jätan selle teise laeva mõneks teiseks päevaks, homme-ülehomme mind ei ole. Ssgreporter 30. november 2011, kell 01:45 (EET)
*Tänan, aga üksi ma ka töötada ei taha, head reisi siis,
--PjotrMahh1 30. november 2011, kell 01:49 (EET)
Kirjutasid et initsiaalid on ühe tähega. Ei ole, vähemalt vanasti ei olnud. Kas sa annaksid viite, kust ma saaksin teada, millal see ära muudetud on. Ahsoous 10. detsember 2011, kell 02:38 (EET)

Õige küll, meil on ju Fr. R. - Friedrich Reinhold. Aga vene isanime Jurjevitš antakse edasi ikka J-ga, kuigi laevanimede vene-inglise transkriptsiooni kohaselt peaks ehk olema hoopis Y. Ssgreporter 10. detsember 2011, kell 15:34 (EET)

[[Oriental Dragon]] ja [[Ocean Star Pacific]]

*Arutelu:Akademik Šokalski
*Tänan, selge klassiga. Dmitri Furmanovi-tüüpi kohta ma esitasin küsimust ka saksa wikis, mida teha, aga siin on mul rohkem küsimus, kuidas nimetada uut artiklit "Poljarnõi Pioner" või "Polar Pioneer", kui ma hakkan nüüd kirjutada selle laeva kohta endisest Šuleikinist, akadeemikust.
--PjotrMahh1 26. detsember 2011, kell 02:35 (EET)

Vastasin samas artikli arutelus. Tundub, et praegu oleks õigem Polar Pioneer. Ssgreporter 26. detsember 2011, kell 16:40 (EET)

Tahaksin nii täpsustada ja ootamatult tuli Sinu tekst, mu tekst siis pole säilituna jäänud, võib-olla midagi lisada, et sõitis karile ja kapten juhtis madalikule, tänan
13. jaanuaril 2012. aastal kella 20:00 paiku Monte Argentario lähedal () Savonast lahkunud ja Vahemere luksusreisil peatustega Civitavecchias, Palermos, Cagliaris, Palmas, Barcelonas ja Marseilles olev laev sõitis karile, misjärel Itaalia kapten lekkiva laeva Giglio saare läheduses madalikule juhtis, kus Costa Concordia ...
--PjotrMahh1 15. jaanuar 2012, kell 02:27 (EET)

Muutsin natuke lauseid, aga see osa on tekstis olemas. Ssgreporter 15. jaanuar 2012, kell 20:23 (EET)
*Tänan, terve artikli ma kirjutasin üksinda ja tahaksin pärast Sinu esimest toimetamisest veel muuta.
*1. sõitis karile, mitte madalikule ja itaalia kapteni õige tegevus (vähemalt esimene käsk)
*2. kapten juhtis laeva madalikule ehk kaldale ise.
vt. ka

sest mul pole selge, mis veel seal on?
--PjotrMahh1 16. jaanuar 2012, kell 13:01 (EET)
** Ja veel küsimus mul olemas, kus peab eestikeelses lauses refi number seisma enne või pärast punkti? Inglise keeles seisab näiteks pärast , vt. näiteks osa "Education", aga kas kuskul selle kohta ET-vikis on midagi öeldud? Tänan,
--PjotrMahh1 16. jaanuar 2012, kell 13:15 (EET)

Parandasin sõnastust, nii nagu sellest aru sain. Viitamismärgend on enne punkti või koma, kui viide käib sellesama lause kohta. Pärast punkti on viitamismärgend siis, kui viide käib kogu lõigu kohta. Ssgreporter 16. jaanuar 2012, kell 13:19 (EET)
**
Kas malli võtab maha Epp siis ise? Kas temal on ka õigus Logo malli panna või ma panen sinna laevatehase pilti logo asemel?
Tänan, siis panen enne punkti või koma,
--PjotrMahh1 16. jaanuar 2012, kell 13:23 (EET)

Võtsin malli ära. Logo kohta ei oska midagi arvata. Kui seda käepärast pole, siis arvan, et sinna võib ka pildi panna. Ssgreporter 16. jaanuar 2012, kell 13:30 (EET)
***Esiteks suur tänu, ilma mallita näeb parem välja. Teiseks - Pikne kirjutas mulle, et et-vikis on teist moodi: "Logod ja muud non-free pildid ei sobi eestikeelsesse Vikipeediasse laadimiseks." ok. panen pilti. Kolmandaks, ma ei olnud suuteline, ühe lause pildi all oleva teksti eesti keelde tõlkida: Blick über die Kräne der HDW auf die Kieler Förde - vene keeles on kaks võimalust: Вид на "Килер Фьёрде" поверх кранов HDW või Вид на "Килер Фьёрде" через краны HDW. Mulle meeldib rohkem esimene versioon. Mitte läbi, vaid (поверх - üle? ei tea, kuidas tõlkida eesti keelde поверх, inglise keeles vist "over"), kirjutasin ülevalt, kuid see ei ole õige. Tänan,
--PjotrMahh1 16. jaanuar 2012, kell 13:51 (EET)

Sa oled ilmselt selle teemaga hästi kursis. Palun vaata arutelu artiklis Bottengarn --Bioneer1 16. jaanuar 2012, kell 17:38 (EET)

* * andmete ette punkte...? Kus kohas? Siin ma ei näe, küll oli Kristina Katarinal soome, vene ja eesti keeles keeles, lippuvaltio = FIN br … br SUN-1980, sest palju lippu oli vahel. Pärast lasin ainult Suomen lippu. Või mis konkreetselt? Ahsoo, see on 2011. aasta märkus!
**Nime kohta, ma andsin ju refi SU-EST-RU, võib ka registrist võtta, RS vene või RS inglise, kas Sa arvad, et oli mingi EestiNSV register, või NSVL registris oli nimi eesti keeles või mida, selle kohta mul kahjuks pole tõsiseltvõetava informatsiooni, palju tervitusi,
*** Teplohodi kohta küsi Kasutajalt Jaanusele, kes selle kirjutas 2009. a., olen ka selle vastu, M/S ma kirjutan ainult soome keelses vikis. Nendel meeldib nii.
Tänan ja tervitusi,
--PjotrMahh1 (arutelu) 24. mai 2012, kell 13:06 (EEST)

Punktide kohta on kirjutanud keegi teine, kes pole märkinud oma kasutajanime. Ma ei tea, mida ta mõtles.

Nõukogudeaegset laevaregistrit peeti tõenäoliselt vene keeles. Aga kuigi Eesti Merelaevandus ja Eesti Kalatööstus olid valdavalt venekeelsed asutused, kasutati nende laevade nimesid ka tol ajal eestikeelses kirjanduses ja ajakirjanduses ladina tähtdega. Näiteks 1989. a. valminud "Kristjan Palusalu" kirjutatigi nii, kuigi vene-inglise transkriptsioonis võis see olla Kristyan Palusalu. Seepärast ma ei pea seda õigeks, et Eestis asunud laevakompaniide laevade puhul, kus ka laevapered olid Eestis palgatud, rõhutataks seda nii väga, et laevad olid Vene Registris arvel kirillitsas kirjutatud nimedega. Näiteks "Georg Otsa" puhul pole tegu ümbernimetamisega, vaid 23. augustil 1991 võttis toonane Eesti Transpordiministeerium kogu Eesti firmade kommertslaevastiku oma valdusse. Venepäraste nimedega Eesti Merelaevanduse laevad said 9. septembri 1991. a. käskkirjaga uue nime - siis oli tegu ümbernimetamisega. "Georg Otsa" ei nimetatud ümber, vaid maaliti laeval kogu aeg olnud nimi pardale ladina tähtedega. Arvan, et laev oli edasi Vene Registris, sest Eesti Laevaregister loodi mõnevõrra hiljem. Ssgreporter (arutelu) 24. mai 2012, kell 13:41 (EEST)
* Tänan vastuse eest, probleem on selles, et ma kirjutan eesti, vene, saksa, soome, ukraina ja inglise keeles ja oleks hea, kui info on tõestatud. Näiteks saksa keeles tuli eile üks mees, kes kirjutas, et Eesti Merelaevandus ja Tallink ühendati 1992.a. Ta valetab juba kolmas päev ja arutelu-lehel :de:Diskussion:Georg Ots (Schiff) ma kirjutasin talle Vaata ET-Artikel selle kohta. Oleks hea kui teised asjad meil vastavad ka tõele nagu laeva nimi 1980-st 1992-ni Category:IMO 7625835 Wikimedia.
** Teine asi - Nüüd mul on pdf-info, et Venemaa registris võib nimetada ainult vene keeles - näiteks Викинг Трувор, ma ootasin, kas tuleb ladina või kirillitsa pardale, pildil on näha - tuli vene keeles. No siin om veel o.k. aga "Волга Дрим" tuleb "Volga Drim" mitte "Volga Dream". Mulle see ei meeldi, aga pole midagi teha.
Tänan veel kord,
--PjotrMahh1 (arutelu) 24. mai 2012, kell 15:12 (EEST)

Parandatud versioon uuesti:
*Tänan, artikli kirjutades, ma kasutasin väidet eestikeelsest lehest - 1992. aastal, pärast Tallinki ja Eesti Merelaevanduse müügiüksuste ühendamist hakkas Georg Ots sõitma Tallinki kaubamärgi all. Mul oli "Nach der Vereinigung der Vertriebsabteilungen von Tallink und der Estnischen Seereederei im Jahre 1992 fuhr das Schiff unter der Handelsmarke Tallink."  Eile 23.05 kell 21:10 tuli keegi Cc1000 ja "parandas" - kustutas ainult üks sõna "der Vertriebsabteilungen" - müügiüksuste ja tuli välja - "Nach der Vereinigung von Tallink und der Estnischen Seereederei im Jahre 1992 fuhr das Schiff unter der Handelsmarke Tallink." - pärast Tallinki ja Eesti Merelaevanduse ühendamist hakkas... Vat nii, aga see on Lüge ehk vale.
--PjotrMahh1 (arutelu) 24. mai 2012, kell 16:03 (EEST)

Väide kahe reederi ühendamise kohta on tõepoolest vale. Ssgreporter (arutelu) 24. mai 2012, kell 20:25 (EEST)

Vt palun --Bioneer1 (arutelu) 10. september 2012, kell 12:58 (EEST)

Ei oska midagi arvata. Ma ei tea ka, kes see IP-aadressiga kasutaja on, ise toimin ainult kasutajanime alt. Küll aga olen oma artikleid või neid, mida olen väga ulatuslikult läbi toimetanud ja muutnud, pärast osade kaupa või isegi tervenisti ühest teise kopeerinud, muutes vaid kummaski vajalikku viitestikku või kategooriaid või muud eriomast. Ssgreporter (arutelu) 10. september 2012, kell 13:29 (EEST)

* Tere, Ssgreporter, laevatehases ehitati summarselt 1948-1997 rohkem kui 500 000 brt, kui näiteks üks Dmitriy Furmanov-tüüpi laev oli 5 425 brt, mitte et võimalus oli nii suuri laevu 500 000 brt (üks laev) ehitada, seal on pisikene jõgi, vt. siin: viimane projekti 302 laev, tervitusi, Pjotr, --PjotrMahh1 (arutelu) 3. november 2012, kell 16:33 (EET)
**Praeguses sõnastuses mul tekkiski kahtlus. Parandan sõnastust. Ssgreporter (arutelu) 3. november 2012, kell 17:25 (EET)

Katkiste linkide parandamisel tuleb arutelulehel boti tekst kustutada, sest muidu ei kustu nad kategooriast . Probleemist oli juttu ka üldises arutelus. --Tiia (arutelu) 14. juuli 2013, kell 01:17 (EEST)

Tänan! Mõtlesin samuti sellele, aga kindlalt ei teadnud. Ssgreporter (arutelu) 14. juuli 2013, kell 01:19 (EEST)

: Kuna sa oled administraator, siis palun kustuta arutelud, mis jäävad tühjaks. --Tiia (arutelu) 14. juuli 2013, kell 01:27 (EEST)
----
Mul tekkis siin küsimus seoses mõne laevaartikli pealkirja muutmisega. Võib-olla sul on selles küsimuses seisukoht. Pikne 13. november 2013, kell 16:27 (EET)

On küll. Nimi on nimi ning EML on täiend ja pardanumber on pardanumber. Kirjutasin pikemalt artikli arutelus. Ssgreporter (arutelu) 13. november 2013, kell 22:40 (EET)

Palun edasta autori luba aadressile permissions-etwikimedia.org. Pikne 24. mai 2014, kell 16:24 (EEST)

Võtab aega, aga püüan, kuigi mul endal otsekontakti pole. Sain ajalehes ilmunud foto Eesti Päevalehelt ning toimetus küsis minu juuresolekul telefonitsi loa. Ssgreporter (arutelu) 25. mai 2014, kell 01:22 (EEST)
Sama oleks tarvis ka selle pildi juures. Pikne 1. mai 2015, kell 21:49 (EEST)

Saatsin selle loa aadressile 'permissions-et@wikimedia.org' edasi kohe, kui pildi üles panin, minu arvuti kella järgi 7. aprillil kell 0.15. Eelmise siin mainitud pildi kohta saatsin loa Ivole, sest see polevat permissions-aadressile jõudnud. Ssgreporter (arutelu) 2. mai 2015, kell 00:40 (EEST)

:Palun saada see kiri ka mulle edasi. Miskipärast pole see teade OTRSi jõudnud. Ivo (arutelu) 3. mai 2015, kell 16:05 (EEST)

I'm trying to contact you for permission of using Pilt:Estonia_visiir.jpg.
I can't find a mail address from you. Please contact ktessmer@rocketmail.com for details.
Thanks in advance!

Palun vaata nüüd skripti, mis IP-aadresse märgistab. Ma tegin selle täiesti ümber ja nüüd peaks olema nii lihtne seda kasutada, et isegi laps saaks hakkama. See eelmine versioon oli tõesti veidi segane. Oleksin huvitatud, et keegi Operaga seda prooviks ja Sina vist kasutad Operat. Taavi (arutelu) 28. märts 2015, kell 04:11 (EET)

Hädastopp#Sõidukid lõik, mis algab sõnadega "Suurtel laevadel..." vajaks ülevaatamist. 90.190.71.25 28. juuli 2015, kell 01:23 (EEST)

Ma pole säärasest stoppnupust kuulnud ega seda näinud, aga homme on võimalus küsida. Ma ei pea seda eriti tõenäoliseks, sest esiteks juhitakse tänapäeval laevu sillast ja mitte masinaruumist, teiseks on suurel laeval nii suur inerts, et kui antakse kiiresti "täiskäik tagasi", siis jääb laev seisma alles umbes 7 km järel. Ssgreporter (arutelu) 28. juuli 2015, kell 23:34 (EEST)

:Tööinspektsioon räägib hädaseiskamisseadistest ja hädaseiskamisnupust. Kas kõik muu sõnastus on õige? 90.190.71.25 29. juuli 2015, kell 14:13 (EEST)

::Ei ole. Suurtel laevadel hädapidurit ei ole, nagu ma eile arvasingi. Ainus vahe, et moodsate hea manööverdusvõimega reisilaevade inerts pärast "täiskäik tagasi"-andmist ei ole 7 km, vaid need jäävad seisma juba 1 km järel. Ssgreporter (arutelu) 30. juuli 2015, kell 00:31 (EEST)

:::Aga see propellerijutt? 90.190.71.25 30. juuli 2015, kell 00:34 (EEST)

::::Minu küsimus tegi laeval palju nalja, nagu arvasingi. Töötavat masinat keegi ei paranda, mingi osa vahetamiseks jäetakse laev seisma ja lastakse masinal jahtuda. Olingi eile õigesti arvanud, aga tõepoolest, see seitsmekilomeetrine inerts kehtib näiteks Kristjan Palusalu (laev) kohta, olen seda ise näinud. Kütusepumpadega toimuvat pole küsinud, võib-olla on see mingi niisugune juhtum, kui kütusetoru lõhkeb ja masinaruumis on tulekahjuoht. Eks püüan seda millalgi veel mehaanikutelt küsida, praegu aga võtsin laevajutu artiklist välja. Laevadel toimuvat ei korralda tööinspektsioon, selleks on rahvusvahelised konventsioonid, millest kinnipidamist kontrollivad klassifikatsiooniühingud ja riikide mereadministratsioonid. Ssgreporter (arutelu) 30. juuli 2015, kell 00:48 (EEST)

Milles seisnes Eesti lipu artikli sõnakasutuse parandamise ning artikli täiendamisel probleem, kui see seal esinesid kasvõi loogilised vead N: "Riigilipuna (Eesti Vabariigiks ümber nimetatud Eesti NSV lipuna)..." jne? Et, sina pidasid seda paljuks kõik maha kustutada? Täiendasin artiklit vastavalt Eesti Keele Instituudi keelekasutusele siin varem antud sõnavarale toetudes, liialdamata. Sa ei suutnud sedagi võrrelda, mille maha võtsid, emotsiooni ajendil?
René Kedus (arutelu) 10. september 2015, kell 00:22 (EEST)

Mina ei leidnud ka ühtegi mõistlikku parandust. Andres (arutelu) 10. september 2015, kell 00:44 (EEST)

:Nägin teie arutelulehel, et teile on juba ammu soovitatud vaadata eelvaadet ja mitte salvestada iga parandust ükshaaval. Kui teie 14 parandust ükshaaval üle vaatasin ja artikli varasemate versioonidega võrdlesin, et leidnud ma ühtki väärtuslikku lisandust. Mitu täiendust olid keeleliselt vigased, muud aga kordasid artiklis allpool kirjas olevat teises sõnastuses. Ssgreporter (arutelu) 10. september 2015, kell 00:51 (EEST)

'hema-' ja 'hemo-' prefiksitena; esmapilgul oli tänuavaldus 'hemo-' eest õige, uurima hakates see enam nii "väga õige" (kena väljend) ei tundu, ka alg-keelt arvesse võttes (kuigi nohjah, "alg"keel on indiviiditi erinev) (vt nt Hematoloogi vastuvõtt, SA TÜK Hematoloogia-onkoloogia kliiniku ambulatoorsed vastuvõtud ...)—Pietadè (arutelu) 12. detsember 2015, kell 20:30 (EET)

Ega ma tõtt-öelda sõnaraamatusse ei vaadanud, juhindusin keelevaistust ja analoogiast hemofiiliaga, mistõttu hemofoobia tundus tuttavam. Nüüd vaatasin: ÕSis seda sõna ei ole, samuti pole "Ladina-eesti sõnaraamatus". "Võõrsõnade leksikon" suunab hemofoobia pealt hematofoobia peale. "Ladina-eesti-vene meditsiinisõnaraamatus" pole ühtki hema- ega hemo-liitelist sõna, aga seda mõistet tähistab haematophobia. Ssgreporter (arutelu) 13. detsember 2015, kell 01:12 (EET)

Greetings.
Could you create the article :en:Climate of Azerbaijan in Estonian?
Thank you.

Sorry, my English is not good enough. I can recommend this article to somebody else. About climate of Azerbaidjan You can find the part 'Kliima' in article Aserbaidžaan. Ssgreporter (arutelu) 22. juuli 2016, kell 00:10 (EEST)

Tere. Lugedes ajaloosündmusi jõudsin ma ka sellise asjani nagu portolaan. Kas sina oskaksid selle kohta artiklit luua või tead sa kedagi, kes oskaks?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. november 2016, kell 01:26 (EET)

kas siin pole miskit http://www.ester.ee/record=b2853262*est suwa 29. november 2016, kell 12:41 (EET)

:Ma pole isegi sellist sõna kunagi kohanud. Ssgreporter (arutelu) 29. november 2016, kell 23:38 (EET)

:: Täiesti usun, minagi kohtasin seda sõna esimest korda sellel nädalal. Loota ju võis, aga et seda kaarditüüpi juba nelisada aastat ei kasutata, siis eks jääb paremaid aegu ootama...  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. november 2016, kell 23:55 (EET)

::: eks kõiki asju saab edendada-arendada, vt ntx https://www.youtube.com/watch?v=YsQtLASlDKE& :) suwa 23. detsember 2016, kell 01:27 (EET)

Kas ma mäletan õigesti, et lastimine ja lossimine on kaks erinevat tegevust?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. jaanuar 2017, kell 01:11 (EET)

Jah. Lastimine on lasti kailt laevale laadimine ja lossimine on lasti laevalt kaile tõstmine. Kui on vaja mõlemat koos käsitleda, nimetatakse neid lastimisoperatsioonideks või lastikäitluseks. Ssgreporter (arutelu) 14. jaanuar 2017, kell 01:27 (EET)

:et see arutelu leida, siis linkisin järgmisi märksõnu: lastimine, lossimine, lastikäitlus--Estopedist1 (arutelu) 16. jaanuar 2017, kell 11:18 (EET)

Märkan, et Sa aruteludes linkimist ei kasuta, ent seda tuleks kindlasti teha. See võimaldab Su asjakohaseid tähelepanekuid märksõnadega seonduvalt leida. Nt siin tuleks linkida "häälenäitleja". Kui tulevikus selle terminiga seonduvalt arutelu tekib, on Su tähelepanek hõlpsasti Lingid siia alt leitav--Estopedist1 (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 10:05 (EET)

Tavaliselt ei kasuta. Aga neil "hääle-" ja "lapse-" juhtumitel kirjutasin aruteludesse enne ja kena oli, et keegi pärast need ära kustutas. Ma ise kustutasin ainult ühe, kõige jaburama kategooria. Ssgreporter (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 01:46 (EET)

: lihtsalt isiklik arvamus, ka mina jätaksin need linkimara ja igale poole ei ole mõtet vähimatki põhjust linkida.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 31. oktoober 2017, kell 09:15 (EET)

Tee mulle palun selgeks, mis sisuline vahe on köiel ja otsal? --Kyng (arutelu) 23. aprill 2018, kell 13:15 (EEST)

on selline mõiste nagu merekeel, selles keeles on kasutusel teised terminid kui maakeeles.

Vt ka Merekeele nõukoda. suwa 23. aprill 2018, kell 16:53 (EEST)

:Laevas ei ole köisi ega nööre, on otsad, trossid ja vaierid, selles ongi vahe, vt ots Merevikis. Kui kirjutada, et pollari külge kinnitatakse nöörid, siis läheb mõte esimesena saapapaelte ehk saapanööride, mitte kinnitusotste peale. Ssgreporter (arutelu) 24. aprill 2018, kell 00:14 (EEST)

:: Merekeel on aga ma küsisin, kas on SISULINE vahe? Et miks ei kõlba linkida otsa artiklile köis? Artiklis köis on öeldud, et merenduses selle kohta sellised ja sellised terminid. Kui köie valmistamismeetod ja materjalid ei muutu selgelt eristatavalt selle pärast, et keegi kuskil seda "otsaks" nimetab, siis eraldi artiklit ei ole vaja. --Kyng (arutelu) 26. aprill 2018, kell 18:28 (EEST)

:Sellepärast ei või niiviisi linkida, et köis ei ole ots. Köis on ainult osa ja mitte kõigi otste materjal.Ssgreporter (arutelu) 27. aprill 2018, kell 00:36 (EEST)

Tere. Juhin Teie tähelepanu sellele, et kuu vikipedisti valimiselt saab ainult poolt hääletada (Kandidaadile saab anda ainult poolthääle. Vastuhäält ja erapooletut häält anda ei saa). Velirand (arutelu) 2. juuli 2018, kell 00:38 (EEST)

Tänan! Seda ma ei teadnud. Kas pean oma hääle nüüd kustutama? Ssgreporter (arutelu) 3. juuli 2018, kell 01:22 (EEST)

See, kas üleslaadija on pildi autor või kas tal on autori luba, peaks olema selgelt välja toodud sõltumata sellest, kas pilt on eesti Vikipeedias või Commonsis. Näiteks kui pildi :Fail:Eesti Maja Stockholmis.jpg kohta ei leia kinnitust, et see on üleslaadija enda töö, siis tuleks saata aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et ta on nõus nimetatud pildi avaldamisega pildi juures toodud litsentsi alusel. Sama teiste nõuatekohase litsentsiga piltide kohta. Hea oleks veel piltide kirjeldusse lisatud nime juures selgemalt välja tuua, et see on autori nimi (kui see on autori nimi). Pikne 29. mai 2019, kell 16:58 (EEST)

Kui nägin, et Estopedist kavatseb minu fotosid Commonsisse laadida ja on muutnud selgitusi pildifailides, siis lubasin seda kahe foto puhul, mis on spetsiaalselt Vikipeedia jaoks pildistatud, ja märkisin seetõttu nende autoriks oma kasutajanime. Teiste fotode puhul on tähtis minu autorsus. Ma pole nõus, et minu loata seotakse mu kasutajanimi mu isikunimega ja seetõttu ühtki muud minu fotot ilma minu loata Commonsisse laadida ei tohi. Praegu esitasin palve ühe sellise foto kustutamiseks, mille Estopedist sinna ilma minu loata oli laadinud. Talle endale esitasin soovituse kustutada kõik need, mis ta sinna omapead on laadinud. Samuti olen lasknud kustutada sealt kõik need fotod, mis Pikne oli varem sinna ilma minu loata laadinud. Ssgreporter (arutelu) 29. mai 2019, kell 23:20 (EEST)

: Nõuded siin ja Commonsis on üldjoontes samad. Isikunime ja kasutajanime sidumist ei nõuta ka Commonsis. Küll aga peaks olema selge, et autor on andnud loa pildi kasutamiseks juuresoleva litsentsi tingimustel. Kui autorinime järgi ei ole arusaadav, et üleslaadija ise on autor ja lubab kasutust, siis tuleks saata ülaltoodud aadressile luba, milles autor kinnitab, et lubab kasutust. See võib olla ka näiteks selline kiri, milles isik kinnitab, et lubab kasutajal Ssgreporter kõiki enda tehtud pilte kindla vaba litsentsi all avaldada.

: Need pildid, mille Estopedist Commonsisse viis, on avaldatud siin vaba litsentsi all. Kui neid just autori loata vaba litsentsi all pole avaldatud, siis tegelikult on autor sellega õiguse Commonsis avaldamist keelata ära andnud. Pikne 30. mai 2019, kell 20:45 (EEST)

Ma ei luba Commonsisse laadida (ega juba üleslaadituist sinna jätta) ühtki laeva-, sadama- ega merel tehtud fotot, välja arvatud üks, mille Ivo minu loal aastaid tagasi sinna laadis. Spetsiaalselt Vikipeedia jaoks tehtud fotodega, mida ma mujal ei vaja, pean ilmselt kasutama seda meilivarianti: foto autor on isikunimega ja saadan meili, et luban kasutajal üles laadida. Ssgreporter (arutelu) 30. mai 2019, kell 21:43 (EEST)

: Sa oled üles laadinud veel 19 pilti, mille juures on isikunimi ja vaba litsents. Kas sellest tuleb siis aru saada nii, et vaba litsents (lubab kasutust kõigile ja kõikjal) on kõigi nende piltide juures eksitus? Siis tuleks need pildid kustutada. Pikne 30. mai 2019, kell 21:55 (EEST)

Isikunimi oli endastmõistetavalt kõigi minu tehtud fotode juures. Praegu leidsin 12 fotot, mida ma ei ole nõus isikunimeta esitama ja Commonsisse laadida ei luba. Kas pean need nüüd kõik kustutama? Mis juhtub Commonsisse laaditud fotodega, kui ma need siit kustutan? Kas need kustuvad sealt ise? Vikipeedia jaoks tehtud piltidega tegelen edaspidi, just praegu on kiire aeg. Osa on juba kasutajanimega või mõni on minu üles laaditud kellegi teise tehtud foto, millel on autori luba. Nende kohta, kus ma tahan oma nime alles jätta, pean siis saatma lubava meili. Ssgreporter (arutelu) 30. mai 2019, kell 22:46 (EEST)

: Kui autor ei taha, et pilt Commonsis avaldatakse või et seda mujal väljaspool eesti Vikipeediat kasutatakse, siis jah, tuleks kustutada.

: Kui eesti Vikipeediast pilt kustutada, siis Commonsisse viidud koopia automaatselt ära ei kustu. Aga kui üleslaadija ei ole pildi juures üheselt välja toonud, et ta on autor ja kui luba ei saadeta, siis küllap kustutakse Commonsi pilt ikka peagi ära. Pikne 30. mai 2019, kell 23:15 (EEST)
Kui võtad pildi juurest isikunime ära, aga lubad jätkuvalt kasutust vaba litsentsi all, siis palun kirjuta ühtlasi pildi juurde, et oled autor ("Autor: Ssgreporter", "ise pildistasin" vmt). Ma saan selle arutelu järgi aru, et oled enamiku enda üles laaditud piltide autor, aga pole siiski üheselt arusaadav, milliste piltide kohta see täpselt käib. Pikne 7. juuni 2019, kell 18:38 (EEST)

Olen jaganud oma fotod kolme kategooriasse: need, mis on pildistatud Vikipeedia jaoks ja millest mul on ükskõik, võib laadida Commonsisse, kuid siis tuleb kustutada isikunimi ja võib juurde kirjutada, et üleslaadija oma töö. Ise ma nime faili alt tabelist kustutada ei saanud või ei osanud. Teiste puhul, mille jaoks peab nimi alles jääma, saadan OTRSi loa. Kolmas, minu jaoks kõige olulisem kategooria, tuleb kustutada nii siit kui ka Commonsist. Ssgreporter (arutelu) 7. juuni 2019, kell 20:36 (EEST)

Kustutasin täna kõik oma fotod, mis ma olin lubanud kustutada. Teiste jaoks tuleb luba. Ssgreporter (arutelu) 8. juuni 2019, kell 01:31 (EEST)
----
Kas ennist saadetud luba piltide :Fail:Skogskyrkog25a.jpg ja :Fail:Mereakadeemia Koplis.jpg kohta ei käinud? Pikne 13. juuli 2020, kell 18:54

Tänan küsimast! Skogskyrkogårdeni fotod tegin spetsiaalselt Vikipeedia jaoks, nende kohta olen oma meelest autori loa saatnud. Mereakadeemia hoone foto võib ka samasuguseks lugeda. Ettevaatlik olen aga laevade ja sadamate fotodega. Alles paar kuud tagasi avastasin järjekordselt ühest raamatust oma unikaalse foto, muidugi ilma minu nimeta ja ilma loata, aga ma poleks ilmaski seda sinna lubanud. Ssgreporter (arutelu) 13. juuli 2020, kell 19:26 (EEST)

: Teises arutelus on kommentaar (Eri:Diff/5365906), millest jääb mulje, et neid pilte loas ei mainitud. Vist oleks hea, kui nende kahe pildi kohta saaks (uuesti) eraldi loa saata. Pikne 13. juuli 2020, kell 19:58 (EEST)

Millalgi hilisõhtul saadan, just praegu pole kahjuks aega.Ssgreporter (arutelu) 13. juuli 2020, kell 21:33 (EEST)
Kas saan õigesti aru, et pildi :Fail:Toronto Paldiskis ahtrist.jpg juures on vaba litsents ekslik? Pikne 13. juuli 2020, kell 18:54 (EEST)

Ei ole ekslik, aga sisuliselt minult välja pressitud. Seda litsentsi paluti, et saaks tol aastal pilti nädala pildina esitleda. Heameelega tahaksin selle foto kustutamist. Ssgreporter (arutelu) 13. juuli 2020, kell 19:26 (EEST)

Cumbrili skript ei näidanud kaht ikooni pärast seda, kui vastavad pildid siit vikist kustutati. Nüüd peaks jälle näitama. Pikne 30. oktoober 2019, kell 18:19 (EET)

Tänan! Nüüd saab jälle silte panna. Ssgreporter (arutelu) 30. oktoober 2019, kell 23:27 (EET)

Tere! Aitäh abi eest! Ma tegelikult jätsin ribakardina meelega artiklist välja, sest praegune artikkel "Kardin" räägib tekstiilist/riidest kardinatest. Võib-olla peaks mittetekstiilist kardinatele/aknakatetele tegema omaette alajaotise või koguni omaette aknakatete artikli, kus saaks rääkida ka aknaluukidest, bambuskardinatest, putukavõrkudest jne. Kuriuss (arutelu) 18. mai 2020, kell 18:51 (EEST)

Nägin, et on tekstiilkardinad, aga olin sunnitud eelmisel nädalal telefonis korduvalt püüdlikult hääldama "puitribakardin", seepärast arvasin, et artikli mitmekesistamiseks võiks seegi olla. Võib-olla võiks liigitada nii: 'aknakate' (luugid, putukavõrgud, markiisid jms), 'kardin (tekstiil)' ja 'kardin' jätta muu materjali jaoks koos viitega alguses, et tekstiilkardinate kohta on artikkel 'kardin (tekstiil)? Ssgreporter (arutelu) 18. mai 2020, kell 19:56 (EEST)

: Aitäh heade ideede eest, need kõlavad päris hästi! Uurin veel eri autorite liigitusi, aga mulle tundus juba eile, et süsteemi loomisest selle teema puhul ei pääse, sest juba praegu on see kõvasti külgkardinate poole kaldu. :) Kuriuss (arutelu) 18. mai 2020, kell 20:42 (EEST)

Hello ,
Really sorry for the inconvenience. This is a gentle note to request that you check your email. We sent you a message titled "The Community Insights survey is coming!". If you have questions, email surveys@wikimedia.org.
You can see my explanation here.
MediaWiki message delivery (arutelu) 25. september 2020, kell 21:49 (EEST)

Sorry, I have no time for this. I get over 50 messages every day and answer for those I need for my work.Ssgreporter (arutelu) 26. september 2020, kell 00:18 (EEST)

Tere!
Eemaldate eraldi linki viitele, mida olen lisanud. Kõikidel teistel selle lehe viidetel on link lubatud - aga mitte minu viitel? Mille vastu eksin?
Lugupidamisega,
Rait

Artikli tekstis võib kasutada üksnes Vikipeedia-siseseid linke. Teie olite teksti sees linkinud Vikipeediast välja,s.t Õhtulehele. Ent välislinke kasutatakse üksnes viidetena või alajaotuses "Välislingid". Seepärast vormistasin teie välislingi viiteks, aga eile olite selle tagasi parandanud. Selle muudatuse kõrvaldasingi, aga tühistamise korral ei tule resümee-rida, kuhu oleksin saanud põhjuse kirjutada. Ssgreporter (arutelu) 14. jaanuar 2021, kell 11:15 (EET)
----
Ma tõstsin su kommentaari lehele Vikipeedia:Üldine arutelu, kuna kirjutasid arhiivi. Pikne 15. september 2021, kell 18:53 (EEST)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:11 (EEST)

Tere!
Kindlasti jah, küsida pole vaja. Head päeva, PjotrMahh1 (arutelu) 26. veebruar 2024, kell 16:44 (EET)
Tahtsin teile meili saata, aga seniselt hot.ee aadressilt tuli meil tagasi.Ssgreporter (arutelu) 26. veebruar 2024, kell 17:04 (EET)


Arutelu:Keila Linnaorkester

Marko Velistet kui endist dirigenti tuleks ka mainida. Andres 27. november 2009, kell 22:09 (UTC)
Lisandus läks valesse kohta. Andres (arutelu) 4. mai 2016, kell 11:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.keilalinnaorkester.ee
** In Keila Linnaorkester on 2013-06-24 11:39:39, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Keila Linnaorkester on 2013-07-06 07:09:51, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:10 (EEST)


Arutelu:HIV

Võtsin malli ära, sest keelekorraldajad tunnistavad mõlemad õigeks ; mall jätab mulje, nagu midagi oleks korrast ära. Küll aga on normile mittevastavad "HIV-viirus", "HIV viirus" ja vist ka "HI viirus". Andres 28. november 2009, kell 09:27 (UTC)
-ALTERNATIIV HIV TEOORIALE-
Looduses sellist viirust ei esine. Seega, vere kaudu ega sugulisel teel ei saa olematus levida.
Iga inimene on päritolult erineva immuunsustugevusega (IT). IT sõltub lisaks paljudest fakoritest: tervislik eluviis, toitumine, pärilikkus..jm
IT nõrgendavad faktorid: narkootikumid, alkohol, kurnatus, kõiksugu vaktsiinid (eriti on ohustatud väikesed lapsed, kel pole veel IT  välja arenenud). Äsja vaktsineeritule või antibiootikumi-kuuri aeg ei soovita arstid nn AIDSi testi teha...samuti ka siis kui olete kõrges palavikus)
On juhtumeid kus viimast kuud rasedad naised on nn "positiivsed", mõned kuud peale sünnitust aga järsku enam mitte.
"AIDS-i" äri on poliiiline, kasumid on sama suured kui relvamüükgis või narkootikumide kaubanduses, s.t et HIV jätkub ka kauges tulevikus.
Välja. Andres 7. mai 2010, kell 00:34 (EEST)
Andres 7. mai 2010, kell 00:34 (EEST)
Vaata :en:AIDS denialism. Mis see eesti keeles oleks? Andres 7. mai 2010, kell 00:37 (EEST)

Paragraafis nimega "HIV" esines selline lõik: "Ehkki viimastel aastatel on viiruse levimise pidurdamiseks ja sümptomite leevendamiseks palju ära tehtud, on AIDS endiselt tappev haigus. AIDS-i on praeguseks nakatunud üle 16 miljoni inimese." - AIDS-ist võiks siiski sellekohases artiklis kirjutada; st üks on viirus, teine sündroom. --6Anesthesia (arutelu) 7. august 2013, kell 18:59 (EEST)
----
Miks ingliskeelsed välislingid pidi eemaldama? Andres (arutelu) 18. november 2017, kell 20:45 (EET)
----
Selline definitsioon ei sobi. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. aprill 2018, kell 19:14 (EEST)


Arutelu:Tolkuse raba

oli kopipeist siit:
--Epp 29. november 2009, kell 09:37 (UTC)
----
Ega kopipeistil pole ka arutelulehel õigustust.--WooteleF 29. november 2009, kell 12:49 (UTC)

No selle osa, mis enne artiklis oli, võtsin oma arust ära, aga see teine jupp pealkirja "muud" all on eraldi lisatud, ei saanud aru, kas see on ka kopipeist. --Epp 29. november 2009, kell 12:53 (UTC)

:See suwa lisatud jutt oli kopipeist siit, siit ja siit.--WooteleF 29. november 2009, kell 13:04 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.goestonia.ee/index.php?y=756
** In Tolkuse raba on 2013-06-24 13:51:29, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tolkuse raba on 2013-07-07 04:34:28, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:34 (EEST)


Arutelu:ß

Pikk s on teine asi. See täht sisaldab endas pikka s-i. Andres 29. november 2009, kell 20:44 (UTC)
Me ei saa seda tähte otseselt hääliku pikkusega seostada.
Ja see pole ka õige, et ss asendatakse selle tähega. Pigem vastupidi. Andres 29. november 2009, kell 20:46 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.provinz.bz.it/sanita/news/news_d.asp?art=136703
** In ß on 2013-06-24 14:33:54, 404 Not Found
** In ß on 2013-07-08 00:18:28, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:18 (EEST)


Arutelu:Andres Ojari

kas on seos Indrek Ojariga? Ave Maria 30. november 2009, kell 16:10 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.threeplusone.ee/indexCV.html
** In Andres Ojari on 2012-11-16 10:02:53, 404 Not Found
** In Markus Kaasik on 2012-11-16 13:16:19, 404 Not Found
** In Andres Ojari on 2013-05-25 13:59:23, 404 Not Found
** In Ilmar Valdur on 2013-05-25 15:47:06, 404 Not Found
** In Markus Kaasik on 2013-05-25 17:27:27, 404 Not Found
** In Andres Ojari on 2013-06-24 01:08:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.threeplusone.ee/projects.html
** In Andres Ojari on 2012-11-16 10:02:53, 404 Not Found
** In Markus Kaasik on 2012-11-16 13:16:19, 404 Not Found
** In Andres Ojari on 2013-05-25 13:59:25, 404 Not Found
** In Ilmar Valdur on 2013-05-25 15:47:08, 404 Not Found
** In Markus Kaasik on 2013-05-25 17:27:29, 404 Not Found
** In Andres Ojari on 2013-06-24 01:08:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:08 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kaija~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kaija! --Epp 1. detsember 2009, kell 12:57 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kaija~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Otto Schmidt

Minu meelest väärivad artiklit nii Moskva ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskond kui ka kõrgema algebra kateeder.
Schmidtist on juttu Gabovitši raamatus "Arvudeta matemaatika". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. detsember 2009, kell 22:29 (UTC)
[[Kõrgem algebra]] on õppeaine nimetus ega selgita, mida tolles kateedris tehakse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. detsember 2009, kell 22:31 (UTC)

Lätikeelne nimekuju on minu meelest ülearune. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. detsember 2009, kell 19:25 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://isir.ras.ru/presidium/headquarters/vicepresidents.aspx?print=1
** In Erhard Britzke on 2013-06-24 10:46:21, 403 Forbidden ( The server denied the specified Uniform Resource Locator (URL). Contact the server administrator.  )
** In Otto Schmidt on 2013-06-24 12:43:24, 403 Forbidden ( The server denied the specified Uniform Resource Locator (URL). Contact the server administrator.  )
** In Erhard Britzke on 2013-07-05 21:30:01, 403 Forbidden ( The server denied the specified Uniform Resource Locator (URL). Contact the server administrator.  )
** In Otto Schmidt on 2013-07-06 17:48:06, 403 Forbidden ( The server denied the specified Uniform Resource Locator (URL). Contact the server administrator.  )
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ester.utlib.ee/record=b1522941~S1*est
** In Otto Schmidt on 2013-06-24 12:43:24, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Otto Schmidt on 2013-07-06 17:48:26, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ester.utlib.ee/record=b1600218~S1*est
** In Otto Schmidt on 2013-06-24 12:43:24, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Otto Schmidt on 2013-07-06 17:48:36, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ester.utlib.ee/record=b2034078~S1*est
** In Otto Schmidt on 2013-06-24 12:43:24, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Otto Schmidt on 2013-07-06 17:48:46, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:49 (EEST)


Arutelu:Alpes-Maritimesi departemang

Hello,
Do you think it would be of some interest for visitors of this article to add (and translate!) this info:
* (Occitan, English, and French)  Musical traditions from Alpes-Maritimes, and lyrics of numerous traditional songs.
as an External link? (The general purpose of this site is about traditional music.)
Mtcn 2. detsember 2009, kell 19:42 (UTC)
----
Metsavend, ma ju küsisin järele Peeter Pällilt, kes ÕS-is kohanimede valimiku koostas. Tema ütles, et ülakoma  ei ole vaja panna, kuigi selle kasutamine on lubatud. Andres 15. detsember 2009, kell 13:13 (UTC)

Miks sa siis kustutad, kui on lubatud? See tähendab, et me peame kokku leppima, mitte hakkama oma äranägemise järgi muutma ühes või teises suunas. Mina olen seisukohal, et kuigi ei ole vaja panna, siis Vikipeedias võiks olla. --Metsavend 15. detsember 2009, kell 13:33 (UTC)
Niisugust reeglit, mis käsiks terve silbi mittehääldamise korral ülakoma panna, pole olemas. Andres 15. detsember 2009, kell 13:14 (UTC)

See on pigem reeglite viga. Kui vaadata sisulist keelekasutust, siis kasutatakse ülakoma. Nt EE 15 köites, lk 479: Chartres'i katedraal, Arles'i ehitusmälestised, Nîmes'i akvedukt jne. Samuti ka TEA Entsüklopeedias: Arles'i ehitusmälestised. --Metsavend 15. detsember 2009, kell 13:33 (UTC)

: Mina jään ka neid igal juhul panema. Ja kui nüüd keegi keelereegleid viitsib meenutada tuleb ülakoma panna ka teatavate puht eestikeelsete nimede käänamisel (selleks et oleks aru saada, kuskohas ikkagi nimi lõpeb ja käändelõpp algab) -- Ahsoous 15. detsember 2009, kell 14:07 (UTC)

::Olen juba kunagi varem öelnud, et pooldan seda seisukohta, mida siin väljendavad Metsavend ja Ahsoous. Taivo 15. detsember 2009, kell 14:15 (UTC)

:::Olen neid ülakomasid kasutanud minagi. Mulle tundub, et selline kirjutusviis annab vihje ka sõna hääldamiseks.--WooteleF 15. detsember 2009, kell 14:19 (UTC)

: Kui ülakoma järgi otsest vajadust pole, jätaksin mina ta pigem panemata. Aga kui ta seda tüüp nimede puhul siiski ka võib olla, siis eesmärgistatult eemaldama pole teda ehk vaja hakata. Minu meelest on seni kõik korras, kuni ühe artikli piires ülakomad samade põhimõtete järgi on pandud või panemata jäetud.

: Aga eesti nimedega kõrvutamine siia küll ei sobi. Kui just eesmärgiks ei ole kitsalt käändelõpu äranäitamine vms, on ülakoma vale. Pole ju ka tüvevaheldusega nimedes midagi imelikku. Pikne 15. detsember 2009, kell 14:35 (UTC)

::: Ot-ot - Nimetüvi peab nime käänamisel säilima. Näiteks perekonnanimi Mägi ei käändu mitte Mägi - Mäe vaid Mägi - Mägi -- Ahsoous 15. detsember 2009, kell 16:47 (UTC)

:::: Kust Sa seda võtad? Selliseid nimesid on lubatud käänata mõlemal viisil, st mõlemad on keeleliselt õiged. 15. detsember 2009, kell 17:22 (UTC)

::::: ah-ah ja kirjutame siis Mäele (mis nimeline see isik siis ikkagi on?) või Mägi'le ja Mäe'le (ja on nimekuju arusaadav). Minu arvates tuleks ikka lähtuda eeskätt sellest, et ei oleks mitut pidi võimalik aru saada ja nimed oleksid täiesti üheselt mõistetavad. -- Ahsoous 15. detsember 2009, kell 17:32 (UTC)

:::::: Kui kontekstist pole võimalik aru saada, mis on nime algkuju, siis tuleb tõesti kasutada ülakoma või jätta sõna tüvi muutmata. Aga seda ei tule teha igas olukorras. Andres 15. detsember 2009, kell 17:52 (UTC)
Ülakoma on lubatud vajaduse korral kasutada kõigi nimede puhul. Seda tüüpi nimed ei moodusta mingit erijuhtu. Vajadus on siis, kui pole selge, kus nimi lõpeb. Niisugune ebaselgus on võimalik kõigi nimede puhul. Meie hoolitseme selle selguse eest teiste vahenditega.
Vanasti nägid keelereeglid ette, et kui sõna lõpus mõnd tähte ei hääldata, siis on vajalik kasutada ülakoma. Nüüd on reegleid muudetud: see kehtib ainult siis, kui häälduses lõpeb sõna vokaaliga ja kirjapildis lõpeb sõna konsonanditähega või ümberpöördult. Tähendab, vajadust on kitsendatud. Selle nime puhul sellist vajadust pole.
Meil ei ole tarvis sõna hääldusele vihjamiseks kasutada ülakoma. Meil on ju võimalus iga nime hääldus ära märkida. Ülakoma antud vihje ei võimalda ju niikuinii otsustada nime häälduse üle tervikuna. Mulle tundub, et siin on tegu lihtsalt harjumusega vanadest reeglitest kinni pidada.
Eestis on praegu nii, et keelekasutus oleneb keeletoimetaja suvast. Paljud keeletoimetajad lähtuvad mitte heakskiidetud reeglitest, vaid oma isiklikust seisukohast. Vikipeedias ei ole võimalik seda eeskuju järgida, sest meil puudub niisugune instants. Ja kuidas te kujutate ette kokkulepet? Isegi kui meil õnnestub omavahel midagi kokku leppida, tuleb uus kasutaja ja ütleb, et me pole midagi kokku leppinud. Sellepärast on minu meelest keeleküsimustes mõistlikum lähtuda autoriteedist. Meil on praegu kokkulepe Valgevene ja Lõuna-Korea nimede osas, ja see tekitab segadust. Aga need kokkulepped ei ole keelereeglite vastased. Siin aga te tahate teha vastupidi sellele, mida keelekorraldajad ette näevad.
Eestikeelsete nimedega on nagu kõigi teiste nimedegagi: ülakoma kasutatakse siis, kui on vajadus ära näidata, kus nimi lõpeb, või et üldse on tegu nimega mingis käändes.
Sellest kindlasti ei piisa, et ühe artikli piires ühtemoodi kirjutatakse. Oleks ju imelik, kui eri artiklite pealkirjades kord kasutataks ülakoma, kord mitte.
Ah et miks ma parandasin? Sellepärast, et Metsavend väitis varem, et keelereeglid näevad ülakoma ette,  mina aga selgitasin välja, et ei näe. Minu meelest on ilmne, et me peame lähtuma keelereeglitest, mitte isiklikest eelistustest. Kui te ei usu, et keelereeglid sellised on, pöörduge keelekorraldajate poole ja küsige järele.  Andres 15. detsember 2009, kell 17:22 (UTC)

Mis sa arvad kui kirjutada Koni, millest siis jutt on? -- Ahsoous 15. detsember 2009, kell 17:27 (UTC)
Andres, sa ütled: "Niisugust reeglit, mis käsiks terve silbi mittehääldamise korral ülakoma panna, pole olemas.". Aga kas selline reegel on olemas, mis keelab sellisel juhul koma panna? Taivo 15. detsember 2009, kell 17:45 (UTC)

Reegel ei keela vajaduse korral koma panna, kuid ei näe normaaljuhul (vajaduse puudumisel) koma kasutamist ette. Andres 15. detsember 2009, kell 17:53 (UTC)

:Seda ma tahtsingi öelda: normaaljuhul pole ülakoma kasutamine keelatud. Järelikult võib normaaljuhul koma tarvitada. Taivo 15. detsember 2009, kell 17:58 (UTC)

:: Mina saan asjast nii aru, et eesti keele reeglid ei näe ette sel juhul koma panemist, kui selleks ei ole täiendavat vajadust. See tähendab: üldjuhul niisuguste nimede järele koma ei panda, aga kui kardetakse, et nime algkuju pole muidu arusaadav, siis pannakse.  Kui Sa kahtled minu tõlgenduses, küsi keelekorraldajatelt järele. Nende vastused kipuvad küll veidi põiklevad olema... Andres 15. detsember 2009, kell 18:27 (UTC)

:::Ma olen nii laisk ja oma tõlgenduses nii kindel, et ma ei viitsi rohkem kelleltki küsida. Taivo 15. detsember 2009, kell 21:35 (UTC)

:::: Noh, mina ei ole Sinu tõlgenduses kindel. Eks ma pea siis ise küsima. Andres 15. detsember 2009, kell 21:45 (UTC)

: Vaata mulle igastahes kooliajal õpetati, et kui on väikseimgi võimalus, et nime algkujust ei saada aru, tuleb see ülakoma panna -- Ahsoous 15. detsember 2009, kell 18:07 (UTC)

:: Ma pole kindel, et meil siin mingi lahkarvamus on. On aga raske piiritleda, millal see võimalus on. Andres 15. detsember 2009, kell 18:27 (UTC)

::: tundub lihtsalt, et EKI on asendanud sõna PEAB sõnaga VÕIB ja sellest on tegelt see arutelu siin tingitud. Siinkohal ma arvan, et meil on mõttekam kasvõi lihtsalt sellepärast, et entsüklopeedia nagu võiks ju täpsust taotleda, kasutada siiski rangemat nõuet. -- Ahsoous 15. detsember 2009, kell 18:35 (UTC)

:::: Pigem on nii, et "on tarvis" asemel on "ei ole tarvis". Seega on ülakoma panemise nõue mõnel juhul kaotatud.

:::: Kas Sa leiad, et me peaksime juhinduma vanast reeglist?

::::: Jah. Aga et see praegusesl ajal ei ole otseselt kohustuslik, siis võiks kuskile juhul kui leiame, et see oleks vajalik kirja panna (näiteks redigeerimisjuhendisse), et (Vikipeedias) on soovitatav sellisetel puhkudel kasutada ülakoma. --Ahsoous 15. detsember 2009, kell 19:00 (UTC)

:::: On toimunud liberaliseerimisi, näiteks võib nüüd öelda "sest" asemel kuna, samuti "aeglaseid" ja "muuseumite", ja viimane on see, et võib öelda "pärast" asemel "peale". Sel juhul võib tõesti kasutada mõlemat. Sellisel juhul võib parandada ainult stiili huvides.

:::: Aga siin on teistsugune juhtum. See on võrreldav pigem lühendite õigekirjaga. Nüüd enam punkti panna pole tarvis, ja see tähendab, et punkti ei tohi panna. Andres 15. detsember 2009, kell 18:50 (UTC)

::::: Punkti võib panna lühendi järele küll. Punkti ei panda üldkasutatavate lühendite järele. Aga Vikipeedias vist nagu üldse põhimõtteliselt lühendeid ei kasutata ja  millised need üldkasutatavad lühendid Vikipeedias on? (Äkki peaks olema mingi loend) -- Ahsoous 15. detsember 2009, kell 19:00 (UTC)

:::: "Eesti keele käsiraamat" ütleb: Väiketähtlühendi lõppu võib soovi kohaselt kas panna punkti või jätta see panemata. -- Ahsoous 15. detsember 2009, kell 19:06 (UTC)

::::: Seda ma ei olnudki märganud.

::::: Ma mõtlesin ennist just, et keelekorraldajad on oma sõnatarvituses läinud üle reeglitelt soovitustele, ja me peaksime järgima nende soovitusi. Aga soovitus on minu meelest üldkasutatavates lühendites punkti mitte panna (välja arvatud mõned erandid; meie kasutame lühendeid jne, jms, jt, eKr, pKr, mis minu meelest on vältimatud, ning mõnikord ka vkj, mida mina väldiksin. Ja samuti on soovitus ülakoma nimede käänamisel ilma vajaduseta mitte kasutada. Võib ju keelekorraldajatelt üle küsida, kas see on nii. Andres 15. detsember 2009, kell 19:15 (UTC)

:::::: Sa ütled et eKr ja pKr on üldkasutatavad lühendid. Anna andeks, aga mina keelaks nende kahe lühendi kasutamise täiesti ära (kui me räägime neutraalsusest siis mingi usu pidev propageerimine ei ole just neutraalne) -- Ahsoous 15. detsember 2009, kell 19:38 (UTC)

::::::: Minu meelest on just need lühendid neutraalsed. Andres 15. detsember 2009, kell 19:40 (UTC)

:::::::: (sry miskipärast suudan pidevalt trükivigu teha, hea et aru said) vata minu arvates ei ole ja igastahes mina eelistan e.m.a ja m.a.j  (ja sellega et need eKr ja pKr üldkasutatavad on ma ka päris ei taha nõustuda, aga see selleks). Igastahes kui meil ei ole eraldi lehekülge üldkasutatavate lühendite loeteluga, siis viisakusest tuleks nende kõikide järele panna punkt. Tegelt kah. -- Ahsoous 15. detsember 2009, kell 19:59 (UTC)

::::::::: Üldkasutatavad lühendid on need, mille kasutamises ei lepita eraldi kokku ja mis tuuakse ära sõnaraamatutes. Seesama "Eesti keele käsiraamat" toob ära üldkasutatavate lühendite mittetäieliku loetelu (O 50). Ka ÕS-is on lühendivalimik, mis ilmselt sisaldab üldkasutatavaid lühendeid, sest muid pole ju mõtet loetleda. Mõlemad sisaldavad nii eKr ja pKr kui ka e.m.a ja m.a.j.

:::::::::: Ma ei näe põhjust neid lühendeid Vikipeedias sellepärast loetleda, et nad on üldkasutatavad, küll aga selleks, et selgitada, milliseid lühendeid kasutada.

:::::::::: Viisakuseargument jääb mulle hämaraks.

:::::::::: Leian, et eKr ja pKr on neutraalsed lühendid, e.m.a ja m.a.j kristlusest distantseerumist rõhutavad ja mitteneutraalset "meiet" sisse toovad. Andres 15. detsember 2009, kell 20:24 (UTC)

:::::::::::Siin olen jälle Ahsoousega sama meelt, et eKr ja pKr tekitavad segadust, sest Kristuse sünni aasta on vaieldav (vist sündis aastal 4 eKr, aga on ka teisi teooriaid). Taivo 15. detsember 2009, kell 21:35 (UTC)

:::::::::::: Tegu on ju traditsiooniliste väljenditega, mis ei too kaasa mingeid uskumiskohustusi. Andres 15. detsember 2009, kell 21:45 (UTC)

::: Just nimelt sellepärast olekski loetelu vajalik, et teada mida võib kasutada. Kuni seda ei ole, tuleks tegelikult igas artiklis lühendi esmakordsel esinemisel välja öelda mida see lühend tähendab. Punkti aga võiks praegu kasutada sellepärast, et lugeja nii öelda vihjates öelda, et tegu on lühendiga (nii viisakuse pärast, kuigi ega ei pea - aga mida tähendab näiteks mõnes artiklis esinev el oleks vaja küll öelda, sest toda pole ÕS-is - elanikku, elekter, elementaar?). Aga ega siin neid lühendeid tegelt nii palju ei olegi. Rahulikult järgi mõeldes ilmselt ei saaks vist isegi sadat kokku. --Ahsoous 15. detsember 2009, kell 20:52 (UTC)

:::: Jah, reeglites peaks olema kirjas, milliseid lühendeid võib kasutada. Tuleb meelde, et me kasutame ka mõõtühikute lühendeid ja "in" 'inimest'.

:::::: in inimese tähenduses on ÕS-i lühendite loetelus sees.

:::: Selliseid lühendeid, mis võivad olla mittearusaadavad, ei tohiks minu meelest Vikipeedias üldse kasutada või siis nad on artikli alguses selgitatud või läheb lühendi juurest link artiklile. Ja ka arusaadav lühend tuleks võimaluse korral (kui lühendi kasutamata jätmine ei raskenda teksti mõistmist)   kasutamata jätta.  Andres 15. detsember 2009, kell 21:09 (UTC)


Arutelu:Epiderm

Epiderm ei ole vist tõesti päris kattekoe sünonüüm, näiteks ma pole kindel, kas kutiikula siia alla kuulub või korkkude--Dj Capricorn 3. detsember 2009, kell 13:57 (UTC)
Artiklis olnud kopipeisti leiab siit.--WooteleF 9. detsember 2010, kell 10:26 (EET)
Taime juure epiderm

See on definitsiooniga vastuolus. Andres 8. detsember 2010, kell 20:07 (EET)
Artiklist Harilik sibul: Andres (arutelu) 20. september 2015, kell 19:56 (EEST)

Hariliku sibula maa-alust võrset katab sibula epidermis, mis koosneb sibula epidermirakkudest. Epidermis katab ka sibulalehti, -varsi ja teisi organeid.

Epidermises paiknevad lisaks sibula epidermirakkudele ka sulgrakud (mis paiknevad õhulõhede ümber ja mille funktsiooniks on gaasivahetuse kontroll), õhulõhed, subsidiary cells, mature cells, short cells, parenchyma cells. Juurestiku arenemisel mängivad rolli peamiselt kaks epidermist pärinevat rakutüüpi root hair cells ja non-hair cells.

Juuri kattev hypodermis koosneb ühest hypodermal cells- kihist.


Arutelu:Võritsa

Vana elanike arv: elanikke = 10 600 (2006) [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 3. detsember 2009, kell 14:10 (UTC)

Vana elanike arv: Elanikke: 11 886 (2010) [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 12. veebruar 2018, kell 14:42 (EET)

Kas Võritsa vald on eksisteerinud? Ruwikist ega veebist (Вырицкий уезд?) ei leida midagi--Estopedist1 (arutelu) 9. oktoober 2018, kell 16:21 (EEST)


Arutelu:Gattšina rajoon

Vana elanike arv: elanikke = 219 900 (2006) Taivo 3. detsember 2009, kell 14:12 (UTC)
| elanikke = 223 600 (2009) Andres 2. märts 2011, kell 23:31 (EET)

Üks link tuleb märksõnale Gattšina vald, ent kas selline haldusüksus on 1930. aastatel eksisteerinud?--Estopedist1 (arutelu) 4. aprill 2016, kell 12:42 (EEST)


Arutelu:2018

Minu meelest pole tarvis alustada sellest, mis nädalapäevaga aasta algab. Andres 3. detsember 2009, kell 20:14 (UTC)

Ega see parim lahendus pole, aga mis on muud lahendused? 2018. aasta on aasta, mis järgneb 2017. aastale? Millega sinu meelest tuleks alustada? --Metsavend 3. detsember 2009, kell 21:59 (UTC)

: Ei tea. Igal juhul on see imelik.

: Inglise vikis on "esmaspäevaga algav lihtaasta" jne koos lingiga vastavale artiklile, kus on ära toodud kalender. Minu meelest võiks kalender olla igas aastaartiklis. Andres 3. detsember 2009, kell 22:27 (UTC)

* Aasta liblikas on Pääsusaba (Papilio machaon)
* Aasta lind     on Metsis e. Mõtus (Tetrao urogallus)
* Aasta loom     on harilik Ilves (Lynx lynx e. Felis lynx)
* Aasta muld     on Näivleetunud e. Kahkjas muld
* Aasta orhidee  on Kaunis kuldking (Cypripedium calceolus)
* Aasta puu      on Laukapuu (Prunus spinosa)
* Aasta sammal   on Harilik laanik (Hylocomium splendens)
* Aasta seen     on Tuletael (Fomes fomentarius)
veel miskit ??? suwa 19. jaanuar 2018, kell 18:03 (EET)
----
Ma saan aru, et Tamara Sõrmus ei ole võib-olla tuntud, ma ei oska seda hinnata, aga miks on välja võetud Väravas, Wõrk ja Leškin? Andres (arutelu) 7. september 2018, kell 08:19 (EEST)

Seda nimekirja võiks veel lühendada, võtsin välja mõned, kes võrreldes nt Hawkingi, McCaini ja Talvikuga on suurusjärgu võrra vähem tuntud. Pigem võiks põhejendada, miks nad siia lisatud olid? --Metsavend 7. september 2018, kell 09:09 (EEST)
Ja Mai Kiisk-Bereczki? Andres (arutelu) 7. september 2018, kell 08:20 (EEST)

Sama põhjus, mis eelmistega. --Metsavend 7. september 2018, kell 09:09 (EEST)

:Siis meil on eri arusaam sellest, kui tuntud peab inimene olema, et siia sattuda. Mina ei seaks latti nii kõrgele. Minu jaoks on need kõik teada-tuntud inimesed, kuigi mul puudub nendega nii isiklik kui ka erialane kokkupuude. Eriti ma ei saa aru, kuidas Eesti spordi legend Väravas ja Eesti Raudtee peadirektor Leškin siia ei sobi. Andres (arutelu) 7. september 2018, kell 15:51 (EEST)

::Jah, meil ongi erinev arusaam. Minu meelest võiks siin artiklis piirduda 50 nimega, ülejäänud võiksid olla surnute artiklis. Väravas on kahtlemata legend, aga ta pole võitnud ühtegi olümpia- v MM-medalit. Kui me lisame siia kõik NL meistrid, tööstusjuhid ja muud tuntud inimesed, siis ei ole selline mitmesaja nimega loend enam ülevaatlik. Aga ma olen nõus, et aasta jooksul surnutest isegi 100 olulisema/tuntuma/tähtsama väljasorteerimine on raske. --Metsavend 12. september 2018, kell 11:24 (EEST)
Ja Zahhartšenko, kes on neist kõigist kuulsam? Andres (arutelu) 7. september 2018, kell 08:25 (EEST)

Tema kuulsus võib olla lühiajaline. Kas 10 aasta pärast keegi teda veel mäletab? --Metsavend 7. september 2018, kell 09:09 (EEST)

: Kui teda siis enam ei mäletata, siis võib ta ju siis välja võtta. Kas tõesti saab nii olla, et me oleme ta 10 aasta pärast unustanud? Ma ei tea, mina mäletan viiekümne aasta taguseid asju ka. Andres (arutelu) 7. september 2018, kell 15:51 (EEST)

::10 aasta pärast võib ju öelda, et kuidas ei mäletata - ta on isegi 2018. aastat käsitlevas Vikipeedia artiklis... Võib-olla mitte veel 10 aasta pärast, aga kes mäletab tänapäeval :en:C. Odumegwu Ojukwut? Zahhartšenko on sama kaliibri tegelane. Inimeste mälu ongi erinev. --Metsavend 12. september 2018, kell 11:24 (EEST)


Arutelu:BC Rakvere Tarvas

Välja:
* #8 Timo Eichfuss (EST)
Andres 3. detsember 2009, kell 20:17 (UTC)

Mängijad
* nr 4 Mario Paiste 03.09.1989 / 1.86
* nr 5 Siim-Markus Post 13.02.1997 / 1.82
* nr 6 Oliver Metsalu 04.12.1993 / 1.96
* nr 7 Erik Kaasik 20.05.2000 / 1.81
* nr 8 Sten Saaremäel 20.02.1999 / 1.85
* nr 9 Timo Eichfuss 19.11.1988 / 2.00
* nr 10 Tõnis Peil 06.09.1993 / 1.96
* nr 12 Allan Ehte 18.07.1986 / 1.90
* nr 13 Randel-Rainer Lille 29.11.1998 / 1.90
* nr 15 Ander Talu 17.07.1999 / 1.87
* nr 16 Lauri Mets 12.01.1998 / 1.97
* nr 22 David Haughton 01.08.1991 / 1.98
* nr 30 Sten Kuber 30.10.1998 / 1.82
* nr 35 Marcus Byrd 03.04.1993 / 2.01
Peatreener
* Andres Sõber (EST)
Treener
* Madis Putko (EST)


Arutelu:Uraan (planeet)

Liita:
suurus-1326877400 km2
kaugus päikesest-60 mln.
atmosfäär-heelium,hapnik,lämmastik
magnetväli-nõrk kuni 10 magnituudi
pind-vedel(pooleldi tahke)
pöörlemine-ümber oma telje 44 tundi
tiirlemine-ümber päikese 251 aastat
kuud-puudub
rõngad-puudub
Andres 4. detsember 2009, kell 07:58 (UTC)

Abipalve targematele:
*ionic water – ioniseeritud vesi?
*Superionic Water – ?
*Oblate spheroid – oblaatne sferoid?
*Heat flux – soojusenergia eraldumine?
--Iifar 6. august 2011, kell 17:23 (EEST)

Heat flux on soojusvoog. Andres 6. august 2011, kell 17:50 (EEST)

Ioniseeritud vesi pole see. Arvan, et võiks nimetada "ioonvesi" ja "superioonvesi". Andres 6. august 2011, kell 17:59 (EEST)

Oblate spheroid on lapik sferoid. Andres 6. august 2011, kell 18:10 (EEST)

: Aitäh! --Iifar 6. august 2011, kell 18:22 (EEST)
*protosolar helium mass fraction – ? --Iifar 7. august 2011, kell 10:32 (EEST)

Kui seda väljendada protsentides, siis see võiks olla heeliumi osatähtsus varajase arengustaadiumi Päikeses massiprotsentides. Andres 7. august 2011, kell 15:48 (EEST)

:massiprotsent pole päris see: Mass fraction (chemistry)

:: Kui korrutada sajaga, siis saab massiprotsendi. Andres 7. august 2011, kell 16:48 (EEST)
*Mixing ratio ka mole ratio – ? --Iifar 7. august 2011, kell 16:42 (EEST)

Samuti mooliprotsent. Andres 7. august 2011, kell 16:54 (EEST)
*Bow shock – ?
*Magnetopause – magnetopaus? --Iifar 8. august 2011, kell 14:50 (EEST)

"Magnetopaus" on õige. "Bow shocki" tõlkevastet ei leidnud, seda võiks kirjeldada kui päikesetuule lööklaineala magnetosfääri ees. Andres 8. august 2011, kell 15:57 (EEST)
----
Avastaja on tuntud William Herscheli nime all. Arvan, et me võiksime selle juurde jääda. Andres 11. august 2011, kell 20:34 (EEST)

Sissejuhatavas osas on öeldud, et Uraani telje kaldenurk orbiidi tasandi suhtes on vaid ligi kaheksa kraadi. Kas see siin ei peaks mitte olema 97,77° või saan ma millestki valesti aru? --Vihelik 13. detsember 2011, kell 23:52 (EET)

Mulle tundub just see sissejuhatav osa hästi arusaadav. Eks ole, pöörlemistelg on ligikaudu samas sihis orbiidiga. Seda ligikaudsust tuleks rohkemgi rõhutada.

Kui nüüd on öeldud, et telje kaldenurk on 97,77°, siis peaks ka selguma, mille suhtes. See praegu ei selgu. Andres 19. detsember 2011, kell 00:12 (EET)

Viited nr 18 ja 22 kasutavad ingliskeelset väljendit "quoted in". Minu meelest peaks need ära tõlkima. Ma saan nii aru, et nendel puhkudel üks allikas (see raamat, mida mainitakse artikli lõpus kirjanduse alajaotuses) viitab teistele allikatele, mida aga on ilmselt raske kätte saada. --Jaan513 (arutelu) 3. september 2012, kell 11:38 (EEST)

lisaks on mõnel pool lühend p. nagu page, võiks olla lk.--Kyng (arutelu) 3. september 2012, kell 12:41 (EEST)

: Kui allikas on ingliskeelne, siis minu meelest võib seal page olla küll, ja saksakeelsel Seite. Mäletan üht arutelu, aga ma ei leidnud ei seda ega mingeid juhtnööre. --Jaan513 (arutelu) 10. september 2012, kell 12:46 (EEST)
----
Lugesin artikli läbi ja mul on veel kolm märkust, mida pean vajalikuks mainida:
* Kõige rohkem on süsivesinikest esindatud metaani, atsetüleeni ja etaani, mooliprotsendiga vesinikku 10−5.

Mooliprotsent (:en:Mole_fraction#Mole_percentage) peaks olema antud protsentides. Teine võimalus on kasutada mõnda teist terminit, mida ma ei oska hetkel välja pakkuda.
* Link koroona viib valesse kohta. Siin on vähemalt 3 linki. Neid linke tuleks kuidagi muuta.
* Osakeste vool on piisavalt kõrge, et põhjustada tumenemist või kaaslaste murendamist astronoomiliselt lühikese ajavahemiku jooksul (100 000 aastat).

Voolu kohta peaks ütlema "tugev", mitte "kõrge", kui ma lausest õigesti aru saan. --Jaan513 (arutelu) 10. september 2012, kell 12:46 (EEST)
----
Artiklis endas ei ole hea artikli märki. Andres (arutelu) 22. juuli 2014, kell 11:38 (EEST)
----
rock and ice ei ole "kivimid ja jää". Minu meelest kasutatakse planetoloogias niisuguseid tinglikke märksõnu: gas on vesinik ja heelium, ice on hapnik (vesi), lämmastik (ammoniaak) ja süsinik (metaan), rock on teised (aga mitte kõik teised) elemendid. Andres (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 18:22 (EET)
Esilehel jäi ikka teisiti. Sel viisil esile tõstetud artiklid tuleks vähemalt läbi toimetada. --Kribiitik (arutelu) 3. august 2017, kell 22:49 (EEST)

Sul on õigus.

Minu meelest ka see lause vajab toimetamist:

Kuigi planeet on põhimõtteliselt nähtav ka palja silmaga, ei märganud vana-aja vaatlejad seda planeedi hägususe ja aeglase tiirlemise tõttu.

Andres (arutelu) 4. august 2017, kell 00:16 (EEST)

: Ma nokkisin ainult paari esimest lõiku, eks ikka tuleb edasi teha. --Kribiitik (arutelu) 5. august 2017, kell 12:04 (EEST)

:: Ma jäin selle lausega jänni. Kas keegi oskaks seda paremini sõnastada? Andres (arutelu) 5. august 2017, kell 12:55 (EEST)


Arutelu:PlayStation Portable

Mis jama nende mallidega nüüd on? Tundub, et toimetamismärkusega kaasneb automaatselt mall "kustuta". --Epp 4. detsember 2009, kell 20:23 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gamingworldx.com/news/PSPReleasePostponedinEurop.shtml
** In PlayStation Portable on 2013-06-24 12:55:17, HTTP Error: BadStatusLine
** In PlayStation Portable on 2013-07-06 19:24:28, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:24 (EEST)

Eestikeelses versioonis on kõik tootmises, aga ingliskeelses https://en.wikipedia.org/wiki/PlayStation_Portable on kõik nad ammu tootmisest maas...:

Artiklit pole ajakohastatud. Panin tabelisse igale poole "ei", aga võib-olla vajab veel akakohastamist. Andres (arutelu) 2. mai 2019, kell 01:05 (EEST)


Arutelu:Petseri vaimulik seminar

Kui see ei olnud ametlik nimi, siis peaks minu meelest kirjutama "Petseri vaimulik seminar". Andres 4. detsember 2009, kell 20:24 (UTC)

Ilmselt on see õige märkus: lihtsalt avastasin, et ametlik nimi oli teine kui olin artikli juba loonud ja ei tulnud pähe muuta. Muudame. -- Toomas 5. detsember 2009, kell 12:23 (UTC)

Minu arvates ei peaks see siin olema, sellel pole midagi tegemist kunagise Petseri vaimuliku seminariga. Ursus scribens (arutelu) 8. juuli 2020, kell 01:15 (EEST)
2018. aasta juunis avas Pihkva ja Porhov metropoliidi Tihhoni (Ševkunov) algatusel Pihkva metropoliit ja Sretenskaja vaimulik seminar, Moskva ja kogu Venemaa patriarhi õnnistusel Kirill, Petseri kloostris Sretensky teoloogilise seminari filiaalihttp://pravdapskov.ru/news/0003042.html. 2. juulil 2020 arvati tudengid Peterburi Teoloogia Akadeemia kirjaosakonda täiskoormusega õppimise ja majutamisega Petseri kloostrishttp://www.pravoslavie.ru/132272.html.

Tõstsin välja, ei ole seotud artikli teemaga. Ursus scribens (arutelu) 12. august 2021, kell 19:58 (EEST)

:Uuest Petseri vaimulikust seminarist (Sretensakaja teoloogilise seminari filiaalist) võiks teha uus artikkel Pihkva-Petseri vaimulik seminar. --Juhan121 (arutelu) 13. august 2021, kell 01:07 (EEST)

Sretenski teoloogilise seminari filiaal Petseri kloostris


Arutelu:Google Street View

Pildid on 260° ja 360° täpsusega - mida see tähendab? --90.190.45.158 6. detsember 2009, kell 14:44 (UTC)

Küllap on mõeldud panoraami nurka. Andres 6. detsember 2009, kell 14:47 (UTC)
Võiks märkida kaardil, et helesinine värvus tähendab seda, et need on alad, kuhu plaanitakse GSV teha ja tumesinised on need alad, kus on Street view. --Scoop 9. detsember 2009, kell 19:36 (UTC)

Jah. 77.109.217.79 9. detsember 2009, kell 19:49 (UTC)
Kaardiloend vajab ajakohastamist. --Oop (arutelu) 15. mai 2012, kell 16:40 (EEST)

Ettevõte ise kasutab nime Tänavavaatega Google Maps, mapsi saab vabalt ka kaardiks muuta, miks peaks üldse teenuse võõrkeelset nime kasutama kui juba väljamaine autor/omanik tõlgib kasutusalaselt ja ei kasuta pärisnimena? Viide tänavavaate veebilehele on juba kirjutises olemas! suwa 17. mai 2012, kell 10:58 (EEST)

Kaubamärkide ja firmanimede jõuline eestindamine ei ole alati kõige parem mõte. Muidugi saab "mapsi vabalt ka kaardiks muuta", nii nagu "New Yorgi" asemel saab kirjutada "Uus York". Inimesed lihtsalt ei leiaks sellist artiklit yles. Või hakkame usinasti teisaldama: Google Post, Tulirebane, Vikimeedia Fond, Internetiuurija, Pisike ja Pehme...? --Oop (arutelu) 17. mai 2012, kell 11:58 (EEST)

: Vt siis veelkord viidet Google enda veebis, milles on Tänavavaade kasutuse, see ei ole minu tõlkimine, ma ei tööta koogel-moogelis... suwa 17. mai 2012, kell 13:04 (EEST)

:: Seal on lause "Google Maps'i tänavavaade võimaldab uurida kohti kõikjal maailmas 360-kraadise tänavataseme vaate kaudu." ja fraas "Katsetage tänavavaatega rakendust Google Maps". Värdvormi Tänavavaatega Google Maps ei ole, on normaalne eesti keel ja nimi Google Maps. Väljaspool seda lehekylge on konkreetse (alam)rakenduse nimi Google Street View ning nõnda kasutatakse seda ka eestikeelses kirjanduses. Nime osa "Maps" ei eestinda keegi peale sinu. --Oop (arutelu) 17. mai 2012, kell 15:29 (EEST)

::: http://maps.google.ee/intl/et/help/maps/streetview/

::: sellel lehel on:

::: Tänavavaade: uurige maailma tänava tasemel

::: Google Maps'i tänavavaade võimaldab

::: ??? suwa 17. mai 2012, kell 17:01 (EEST)

:::: Nojah, nii juhtub, kui inimesele ei ole koolis selgitatud, et ei ole päriselt ykskõik, kuidas sõnatyvesid yksteise otsa hunnikusse laotakse. Sinu jaoks ongi nähtavasti sama, kas  artikli pealkiri on "Tänavavaatega Google Maps", "Google Maps'i tänavavaade" (ylakoma on, muuseas, eesti ortograafiareeglite järgi siinkohal ylearune) või "kaardid... Google? vaata! tänav!". Sinu leiutatud nimekuju "Tänavavaatega Google Maps" Google rakenduse nimena ei pruugi, eestikeelseis tekstides kõneldakse tänavavaatest yldmõistena ja väikese tähega. Ingliskeelsetes tekstides on Google Street View'd seevastu nimetatud iseseisvaks rakenduseks, mitte pelgalt rakenduse Google Maps (mille nime sa uljalt tõlkida soovitasid) yheks funktsiooniks; siinse artikli senised autorid ongi lähtunud sellest, mitte yksnes eestikeelsetest abilehtedest. Pole ime, et Google'i kohatine järjekindlusetus (ja selle fraasi kasutamine lehekylje otsimootoreis näidatavas nimes, kuid mitte tekstides) su segadusse ajas. --Oop (arutelu) 17. mai 2012, kell 17:27 (EEST)

::::: Niisama ajaviiteks nöögid? On küll kaheldav, kui õnnestunud fraasiga on tegu, aga "Tänavavaatega Google Maps" on suure osa seonduvate lehtede tiitelribadel. Konkreetselt Google Mapsist polnudki ju jutt ja mulle tundub küll, et valdavalt nimetatakse tänavavaadet Google Mapsi/Earthi juurde kuuluvaks, kuigi tast saab ka eraldi rääkida. Kui Google ise teda tänavavaateks nimetab, siis sellest võiks lähtuda küll. Artikli pealkiri võiks olla lihtsalt Google'i tänavavaade. 193.40.10.181 17. mai 2012, kell 19:47 (EEST)

:::::: Oeh. Jäämegi niimoodi kõigile maailma asjadele oma nimesid leiutama või? --Oop (arutelu) 18. mai 2012, kell 01:54 (EEST)
----
Kuna Google nimetab seda oma eestikeelses lektüüris tänavavaateks ja mitte street view'ks, siis arvan, et eestikeelne pealkiri on kohasem. Pealkiri võiks olla lihtsalt Tänavavaade. Pikne 13. november 2013, kell 16:46 (EET)


Arutelu:1688

Suleti Forseliuse seminar.
--WikedKentaur 6. detsember 2009, kell 16:30 (UTC)


Kasutaja arutelu:Nirk

Tere tulemast Vikipeediasse, Nirk! Andres 7. detsember 2009, kell 06:37 (UTC)
Aitähh!--Nirk 8. detsember 2009, kell 12:59 (UTC)
Meil on probleem leheküljel Arutelu:Maateadus. Andres 29. märts 2010, kell 17:46 (EEST)

Tere! Palun lisa pildi Ivar Puura.jpg juurde sobiv litsentsimärgis ja autor (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 22. juuni 2010, kell 15:42 (EEST)
----
Järmiste piltide juures tuleks välja tuua, kes on nende autor. Kui autor on keegi teine kui üleslaadija, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et lubab kasutada neid nimetatud vaba litsentsi tingimustel.
* :Fail:Kirsimäe Ilumetsa.JPG
* :Fail:Kirsimäe Kalle.JPG
* :Fail:Puura Ivar.JPG
* :Fail:Ivar Puura.jpg.
--Pikne 10. juuli 2020, kell 16:18 (EEST)


Arutelu:Vangelis

Kas selle peaks teisaldama Vangéliseks või on see rahvusvaheline nimi? --Epp 7. detsember 2009, kell 10:42 (UTC)

Mul on  mulje, et Kreekas on ta tuntud põhiliselt Vangélis Papathanassíou nime all. Vast jätame nii. Andres 7. detsember 2009, kell 12:01 (UTC)

Muide, heida pilk kreeka vikisse. Andres 7. detsember 2009, kell 12:02 (UTC)

Ta on läbi aegade ainus kreeklane, kes jõudnud Billboardi tippu. - George Michael on ka rahvuselt kreeklane.--WooteleF 18. aprill 2010, kell 23:21 (EEST)

Võta siis välja või muuda sõnastust. Andres 19. aprill 2010, kell 09:29 (EEST)

Kas on kombeks Chariots of Fire nime tõlkida? Minu jaoks oli see üpris ootamatu. Kõik ülejäänud teosed siinsamas artiklis on jäetud tõlkimata. Ka teiste välismaa heliloojate puhul ma vaatan, et albumite nimesid enamasti ei tõlgita. Filmide nimesid tõlgitakse rohkem, aga paistab, et siiski pigem juhul kui ka eestikeelne nimi on piisavalt levinud. Minu meelest võiks jätta selle nimetuse vähemasti senimaani inglisekeelseks kuni saab loodud eraldi artikkel. Rene 19. aprill 2010, kell 17:12 (EEST)

Jutt on filmidest, mitte albumitest. Filminimed üldjuhul tõlgitakse. Blade Runner on üks neist mida ei ole tõlgitud. --Metsavend 19. aprill 2010, kell 17:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mallex~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mallex! Andres 7. detsember 2009, kell 12:10 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mallex~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Pääsuhöövel

Nädala pildi asjus.
Meile õpetati sellise riist nimeks liblikhöövel. Aga meie õppisime ka veneajal.Urmu 8. detsember 2009, kell 22:31 (UTC)

Nojah, eks neid nimesid võib veel olla. Panen sisse; ümbersuunamine on juba tehtud. "Pääsuhöövel" on ilmselt vanem nimi, see on ka Ants Viirese rahvapärase puutöönduse raamatus. --Epp 9. detsember 2009, kell 10:37 (UTC)

Joskus kouluaikoina tuli teknisen työn tunneilla käytetettyä kavahöylää, joka oli aika lailla tämän näköinen. Eikös tällaisella höylällä tehdä juuri tyylihuonekalujen "käyriä" jalkoja? 81.17.199.19 10. detsember 2009, kell 22:46 (UTC)

Juu, kyllä se on sama kapine. Siitä on kuvakin artikkelissa :fi:höylä. Voit vaikka tehdä siitä artikkelin suomenkieliseenkin Wikipediaan. :-) --Epp 10. detsember 2009, kell 23:27 (UTC)

Mulle on jäänud selgusetuks mis peaks prevaleerima, kas arhailine sünonüüm või tänapäevasem nn käibefraas? Kui me teeme seda wikit noortele, kas nad peksid siis kõnekeeles kasutama väljendeid nn: käsioherdi, elektrioherdi, aku-oherdi või midagi teiselaadset?

Ma ei tea, mida pidada arhailiseks. Ei kavatse ka sel teemal vaielda. TTÜ puidu õppetooli terminite tabelis on pääsuhöövel. Luna tööriistakataloogis on ka pääsuhöövel. Arvatavasti on see ka maitseasi. --Epp 11. detsember 2009, kell 20:04 (UTC)

Kas seletuses paigutada sünonüümid ajateljele?


Arutelu:Irvinglased

Õieti miski ei viita siia. --195.8.205.132 9. detsember 2009, kell 05:15 (UTC)

* https://dea.digar.ee/article/jarvateatajaew/1944/01/11/13
LauriKreen (arutelu) 2. märts 2022, kell 22:07 (EET)


Arutelu:Christian X

Muide, miks taani keeles on kuningad nummerdatud araabia numbritega? --Improvisaator 9. detsember 2009, kell 11:39 (UTC)
see oli kogu tema valitsemisaja tähtsaim sündmus. - See on hinnang. Mille järgi tähtsust mõõdetakse?--WooteleF 16. veebruar 2010, kell 12:31 (UTC)

Kuna artiklis muid sündmusi pole. Isa ei oska ma ka midagi olulisemat lisada. --Kontra 16. veebruar 2010, kell 12:32 (UTC)

:Eemaldasin selle. Las kuninga teod räägivad enda eest.--WooteleF 16. veebruar 2010, kell 12:34 (UTC)

ẖasid umot ha-olam (חסיד אומות העולם) = õiglane maailma rahvaste seas ehk õiglane maailma rahvaste hulgas, umot (אומות) = rahvad, rahvused. Sõna "goi" on vananenud. "Goi" (mitm. "Goim") tähendas vanaheebrea keeles 'rahvas', s.h. juudi rahvas. "Goim" (mitm.) - 'muud rahvad'. Jidiši slängis sõna "goi" tähendas 'muulane' (mitte-juut). Al.Neuland 16. veebruar 2010, kell 13:12 (UTC)
----
Artiklis Lõuna-Schleswig mõistetakse Lõuna-Schleswigi all selles artiklis mainitud Lõuna-Schleswigit ja Kesk-Schleswigit kokku. Andres 3. veebruar 2011, kell 02:06 (EET)

Aunimetus "Õiglane maailma rahvaste seas"


Arutelu:Sven Koppel

*Ärihoone Rävala pst. 4, 2006 (kaasautorid Andres Alver, Tiit Trummal, Tarmo Laht, Indrek Rünkla, Ulla Saar)

Välja võetud. Andres 9. detsember 2009, kell 20:45 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ansambel.ee/projekt_yhiskondlik_jaani1.html
** In Sven Koppel on 2013-06-24 13:35:42, 404 Not found
** In Sven Koppel on 2013-07-07 01:59:08, 404 Not found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:59 (EEST)


Arutelu:Admiralty laht

Kahtlen nimekuju õigsuses, kui Admiralty Islands on KNAB-is Admiraliteedisaared,
siis Admiralty Inlet võiks vabalt olla Admiraliteedi abajas ?
V.t http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=abajas&F=M&O=0&E=0
Veelparem kui saaks tõlke sõnale Nunavut
suwa 10. detsember 2009, kell 07:27 (UTC)

Nunavut peaks eesti keeles olema "meie maa".--WooteleF 10. detsember 2009, kell 07:40 (UTC)


Arutelu:Malaisia kuningas

Kas ta valitakse sõna otseses mõttes või roteerub ette teada olevas järjekorras valitsejate hulgast? --Improvisaator 10. detsember 2009, kell 12:07 (UTC)

Saksa vikis on juttu rotatsioonist. Andres 10. detsember 2009, kell 12:19 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.parlimen.gov.my/eng-pengenalan-agong.htm
** In Malaisia kuningas on 2013-06-24 12:14:22, 404 Not Found
** In Malaisia kuningas on 2013-07-06 12:41:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:41 (EEST)


Arutelu:Stockholmi kuningaloss

Rootsi vikis on eraldi artiklid praegusest lossist ja Tre Kronorist.--WooteleF 10. detsember 2009, kell 17:18 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.royalcourt.se/theroyalpalaces/theroyalpalace.4.19fe5e61065eb9aeea80002742.html
** In Stockholmi kuningaloss on 2013-06-24 13:32:50, 404 Not Found
** In Stockholmi kuningaloss on 2013-07-07 01:31:10, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:31 (EEST)


Kasutaja arutelu:Raido41

Tere tulemast Vikipeediasse, Raido41! Andres 12. detsember 2009, kell 20:03 (UTC)

MIKARE on Euroopa Liidus registreeritud kaubamärk, mis kuulub ettevõttele Mikare Baltic OÜ. Aastal 2000 võeti kasutusele kaubamärk Mikare.net. Net laiend tuli nimele juurde siis, kui mõisteti, et kõik tegevused on ja saavad olema vaid internetiga seoses.
Mikare Baltic OÜ on 1998. aastal Tallinnas Eesti erakapitalil asutatud ettevõte. Ettevõte on küll Eestimaine, kuid multikultuurne. Ettevõtte peamised tegevusvaldkonnad on internetipõhiste ärilahenduste projekteerimine, arendamine ja juurutamine. Mikare Baltics OÜ tegutseb peamiselt Baltikumi ja Skandinaavia ning ka kogu Euroopa turul.

Mikare NET turunduse ja äriteeninduse lahendused töötavad LAMP interneti platvormil. Mis tähistab komplekti operatsioonisüsteemist ja kolmest vabavaralisest komponendist, mis võimaldavad luua dünaamilisi veebilehti või servereid: Linux – operatsioonisüsteem; Apache – veebiserver; MySQL – andmebaas (või andmebaasi server); Perl, PHP, Python, ja/või Primate (mod mono) – programmeerimiskeel. Mikare NET tooted:
*CSI (e-maili turunduse tarkvara)
*ASK (küsitluste tarkvara)
*SMS (SMS-de saatmise tarkvara)
*CRM (kliendihalduse tarkvara)
*CMS (sisuhalduse tarkvara)
*WebFTP (veebipõhine failihaldus)
*E-shop (e-poed)

Mikare’l on pikaaegsed ja põhjalikud valdkonnaspetsiifilised kogemused alates aastast 1998. Mikare on kodulehtede loomisega tegelenud alates 1999 aastast, olles pigem tehniline arendaja kui disainiagentuur. Mikare pakub lisaks koolitusi ja konsultatsioone, rajanevad kogemustel ja professionaalsetel teadmistel. Mikare Baltics OÜ on osalenud üle 500 projekti juures. Pakkudes järgnevaid teenuseid:
*E-maili turundus
*Kodulehed
*Veebiturundus
*Eri- ja ärilahendused
*Logod & sloganid
*E-turundus
*Veebi/infosüsteemi analüüsid
*Koolitused / konsultatsioonid
*Internetiteenused / püsiühendused
*Hosting
*IT hooldus

*Haigekassa
*Pangaliit
*Tagatisfond
*Arengufond
*Tervise Arengu Instituut
*AssaAbloy Baltics AS
*Isku Eesti AS
*SLO Eesti AS
*Baltic Disc AS
*Amserv AS
*Eesti Päevaleht AS
*www.1181.ee

*2000. aastal võeti kasutusele kaubamärk Mikare NET.
*2005. aastal hakkas Mikare NET keskenduma CRM tarkvara arendamisele ja müümisele.
*2006. aastast kuulub firma rahvusvahelisse interaktiivse meedia ettevõtete gruppi.
*2009. aastal lasti välja Mikare CSI e-maili turunduse tarkvara.

Novembri algul sõlmiti koostöölepe E-kaubanduse Liiduga. Mikare NET Eesti E-kaubanduse Liidu koostööpartner 4-s valdkonnas: veebipõhised turundusliku orientatsiooniga tarkavara rätseplahendused (veebilehed, epoed, tellimiskeskused, intranetid, kliendihalduskeskkonnad); turundusliku orientatsiooniga veebipõhised tooted; IT hooldusteenus Tallinna ja lähi Harjumaa piires; erialased koolitused laiemalt temaatikast."Mikare NET koostöö Eesti E-kaubanduse Liiduga" Eesti E-kaubanduse Liidu koduleht, 01. november 2009. Lisaks on Mikare Baltic OÜ liige järgnevates organisatsioonides: Eesti Kaubandus- ja Tööstuskoda, Eesti Väliskaubanduse Liit ja Eesti Väikeste ja Keskmiste Ettevõtete Assotsiatsioon."Mikare NET liikmelisus" Mikare NET koduleht, 13. november 2010

*Mikare NET koduleht
*MIKARE NET | Facebook

<references>


Kasutaja arutelu:Minff~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Minff! Andres 13. detsember 2009, kell 09:35 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Minff~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Tallinna trollibussiliiklus

{{Hea artikkel mittevalitud}}
Eraldasin selle osa trolli põhiartiklist ja korrastasin seda pisut. [[Kasutaja:JansaT|JansaT]] 13. detsember 2009, kell 12:21 (UTC)

2008. aastal oli koondisel 120 trollibussi,

Vanad andmed (nagu see) tuleb ka kuidagi talletada. Andres 6. jaanuar 2010, kell 14:02 (UTC)

: Kui oleks keegi, kellel on olemas ligipääs kindlatele andmetele ja kes viitsiks asjal silma peal hoida, võiks olla ehk eraldi lehekülg soetamiste ja mahakandmiste kohta mingi tabelina tüüpide ja aastate lõikes? Praegusel kujul võiks sellelt leheküljelt need arvandmed kasutuses olevate trollide arvu kohta hoopis puududa, lihtsalt et mitu tükki konkreetset mudelit on ostetud ja mis aastatel või mis aastast alates kasutuses olnud. Uute trollide lehekülgedele panin aastate lõikes ostmised, aga nende andmete täiendamine ei käi üle jõu, samas kui neid Škodasid nüüd kantakse ilmselt iga paari kuu järel mõni maha.  JansaT 6. jaanuar 2010, kell 21:29 (UTC)

::Pole hullu, kui ei täiendata jooksvalt. Piisab, kui kord mõne aasta tagant uuendatakse. (Muidugi võib ka sagedamini.) Kuid kindlasti peab juures olema kuupäev, mille seisuga need andmed on esitatud. Taivo 6. jaanuar 2010, kell 22:12 (UTC)

:: Andmed ei pea olema täielikud, aga seda, mis kord on juba sisse pandud, ei tohiks välja võtta. Andres 6. jaanuar 2010, kell 22:44 (UTC)

::: Ma arvan ka, et vanad andmed tuleks säilitada, seda enam, et praegu on nii, et keegi loeb kuskilt, et midagi on maha kantud ja muudab siin arvu ühe võrra väiksemaks (nagu ilmselt seekord on juhtunud), teine loeb sama asja ja vähendab arvu veel ühe võrra :) Ideaalis võiks muidugi ju olla numbrite kaupa, mis kuupäeval mis, aga vast piisaks ka sellega, kui see oleks kujul a la

:::* 31. juuli 2008 seisuga 70 tk;

:::* 1. jaanuari 2009 seisuga 65 tk

::: Paraku ma ei ole veel netist leidnud usaldusväärseid andmeid, ühistranspordi foorumis midagi on, aga need andmed on lünklikud ja ega vist foorumile viidata kah ei saa.

::: Uurisin lehekülje versioone ning ka praegused arvud on lisatud anonüümselt ja viitamata, tundub küsitav, kui suur on nende tõeväärtus ja kas neid on sellel kujul mõtet säilitada. JansaT 7. jaanuar 2010, kell 07:24 (UTC)

:::: Lisa juurde kas viide või viite lisamise märkus. Andmed, mille kohta viide jääb leidmata, jätame välja. Andres 7. jaanuar 2010, kell 08:23 (UTC)

::::: Selge, tegelen sellega esimesel võimalusel. JansaT 7. jaanuar 2010, kell 09:11 (UTC)
Tegin eraldi statistika sektsiooni. 2009. aasta jätaks esialgu viiteta (kuni uus aruanne välja tuleb), 2010 kohta panin Saluste viite, kus oli ka viimase muutusega kokkulangevad andmed. Aruannetele ei õnnestu otse viidata, õigusaktide baas tekitab otsingul ajutisi viiteid.
Tüüpide kaupa ei õnnestunud täpset statistikat tuletada, kui kuskilt hiljem andmed välja ujuvad, siis võiks ju selle ka lisada. Salustel on olemas info mahakantud Škodade kohta, selle võiks ehk lisada vastavate tüüpide Tallinna-sektsiooni. JansaT 7. jaanuar 2010, kell 13:49 (UTC)

Paistab, et need andmed ei ole avalikud. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 04:32 (EET)

2010. aasta jaanuari seisuga oli trollipargis 118 trolli, sealhulgas 5 Ikarust, 44 Solarist ja 69 Škodat.

Kuidagi peaksid ka varasemad andmed jäädvustama.

Kas viidatud allikas peetakse jooksvat statistikat? Andres 21. märts 2010, kell 10:30 (EET)

Mis siin keeletoimetamist vajab?--WooteleF 3. mai 2010, kell 10:33 (EEST)

Ei hakanud midagi silma, eeskujulik keel. Võtsin märkuse ära. Andres 3. mai 2010, kell 11:05 (EEST)
Maikuu lõpu seisuga on Trollipargis arvel 106 trolli, seda üht bussi enam ei ole. 50 škodat (15 lõõtsa + 35 lühikest), 51 Solarist ja 5 Ikarust.

Kopli ei ole lõppjaam ju, lõpppeatus 9. liini trollil, pöörab seal otsa ringi ja tuleb Keskuse poole tagasi. Trammidel on jah Koplis ja Tondil lõppjaamad ehk pikemad seisuajad ja lõunapausid.
----
Artiklis on märkimata trolliliin "Estonia" - Balti jaam, mis oli käigus aastatel 1970-1971. 90.191.119.98 13. mai 2012, kell 11:33 (EEST)

Siin on väga lihtne loogika: riigieelarve üheks tuuluüksuks on aktsiis. Elektriaktsis on liiga madal (umbes 0,005€/KWh) ja samal ajal elektritransport tarbib liiga vähe energiat (seal laieli kasutatakse cosφ kompenseerivad seadmed) - riigieelarvesse see ei anna mitte midagi. Diislikütusega olukord on aga huvitavam: aktsiis on 0,512€/l ning üks buss tarbib umbes 300-350 liitrit iga päev. Ühe kuu jooksul bussiliiklus annab riigieelarvesse 1850000€ mis ei ole võrreldav trollibussi ja trammiliikluse korral. Seetõttu Eesti väga aktiivselt investeerib maantee ehitusesse. Mingi lobi bussipargi poolest ega diislikütuse tootjalt ei ole: Riias ja Vilniuses elektritranspordi võrgustik suureneb ning samal aja Lääne-Euroopas elektritransport areneb. Diislikütuse tarbimine Eestis annab diislikütuse tootjatele liiga vähe teiste riikide võrreldes ning tõsta diislikütuse tarbimist Eestis on nende jaoks mõttetu. Dmitry G (arutelu) 21. august 2017, kell 10:15 (EEST)
----
Väga huvitav:
Politsei pidas kinni Tallinna Linnatranspordi AS-i neli juhtivtöötajat
Kriminaalmenetluse tähelepanu keskmes on kasutatud busside ostmise hanked alates 2012. aastast. Ühele juhtivtöötajale heidetakse samuti ette suures ulatuses altkäemaksu võtmist ajavahemikul 2012-2017 selle eest, et kindlad ettevõtted saaks eelise nii kasutatud busside kui ka remonditeenuste ja kaupade hankimise käigus. Altkäemaksuna saadud vara maht küündib kokku 2 miljoni euroni.

Trolliliinide aktiivne vähendamine oli alganud 2012 aasta detsembrist. Dmitry G (arutelu) 3. aprill 2018, kell 13:27 (EEST)

: Tundub, et bussiäri jätkub edasi:
Põhja-Tallinna ja Haabersti elanikud hääletasid ühendava bussiliini poolt

: Õismäest "Lille" peatuseni sõidab buss 43 ning "Lille" peatusest Sõle tänavale sõidab buss 33. Tallinna Transpordiametile on vaja ainult koostada graafikud nii, et bussid 33 ja 43 oleksid "Lille" peatuses samal ajal. Veel mõistlikum saaks teha bussiliini 72A, mis sõidaks 2-3 korda tunnis Koplist Õismäele läbi Akadeemia tee. Nüüd vaadake uue liini marsruudi: Sõle tänava lähedal paiknevad liiga palju kortermajad, kuid aga Paldiski maanteel alates "Humala" peatusest tihe hoonestus puudub. Tekkeb küsimus: keda siis pidanud kinni politsei? Dmitry G (arutelu) 23. mai 2018, kell 23:57 (EEST)


Arutelu:Arvutisõltuvus

Arvutisõltuvuseks võib lugeda kontrolli alt väljunud arvutite kasutamist,
 mis mõjutab sõltlase suhteid ja elu väljaspool virtuaalreaalsust negatiivselt.
* puudub kirjutis sõltuvus
Arvutist endast ei ole sõltuvust, nt ei ole sõltuvust:
* arvutist töökäigus erituvast soojusest, ventilaatorite mürast, valguskiirgusest jne
Kui sõltuvus on arvutimängu(de)st siis loe ja kirjuta: :en:Video game addiction (siia alla liigutvad ka arvutimängud)
Kui sõltuvus on internetiteenustest, siis loe ja kirjuta: :en:Internet addiction disorder
Kui soovitakse kuvarit jõllitada ja muuga mitte tegeleda,
siis on tegemist kohapealse sotsiaalse- ja suhtlemisraskustega. Vt ka :en:Soft addiction
Kas saaks kuidagi seda kirjutist mõistuspärasemaks ja korrektsemaks ?
suwa 14. detsember 2009, kell 08:48 (UTC)

Kui lisada alapealkiri "Vaata ka" ning sinna alla nimetatud arvutimängude ja interneti sõltuvuste inglisekeelsed lingid ja juhtida tähelepanu ka :en:Computer addiction artiklile, kas siis on teema vastuvõetavam?
Reim2n 15. detsember 2009, kell 10:22 (UTC)

"Vaata ka" alla pannase ainult eesti viki linke.--WooteleF 15. detsember 2009, kell 10:27 (UTC)
----
Et arvutid ümbritsevad meid kõikjal, on raske eristada sügavalt huvitunud kasutajat arvutisõltlasest.

Võtsin selle välja: see on sisutu või väär. Andres (arutelu) 28. aprill 2017, kell 10:16 (EEST)