Juhendi arutelu:Kategooriad

Tegin artikli kategooriad selleks, et uutel ja ka vanadel kasutajatel oleks võimalik tutvuda olemasolevate kategooriatega.
Esialgu panin siia nimekirja Geograafia, matemaatika ja loodusteadustega seotud kategooriad.
Kategooriate puud on neist raske teha, sest tegemist on pigem võrgustikuga, aga pisut süstematiseerida saab kindlasti. Kui see artikkel tundub teile vajalik siis võiks teda edaspidi täiendada kandes siia kõik vikipeedia kategooriad
ning täiendades teda pidevalt uute kategooriate tekkimisel.
Kirjutan siia mõned mõtted, mis mul tekkisid kategooriate süsteemist läbi värida proovides:
*Peaksime kõik uued artiklid varustama kategooriatega, ja lisama kategooriaid jõudumööda vanadele artiklitele.

Seda on väga raske teha, kui ei ole kokkulepet. Muidu tekib segadus. Mina olen väga hästi rahul, kui kategooriaid paneb üks inimene, kes on süsteemi läbi mõelnud ja seda valdab. Selleks et teised saaksid sekkuda, peab kogu süsteen olema väga selgelt esitatud. Iga kategooria juures on ette nähtud tekstiruum. Seal peaksid olema piisavad selgitused, et hilisemad liitujad oskaksid kategooriaid kasutada. Samuti peaksid seal olema viited selle kategooriaga seotud loenditele. Saan muidugi aru, et see on suur töö. Aga mina igatahes ei julge kategooriaid panna, sest ma tunnen, et ei valda süsteemi. Loendite süsteemis ma aga orienteerun. Andres 13:17, 21 Sep 2004 (UTC)
*Riikide kategooriatel peaks olema täpsemad alamkategooriad.Näiteks pole mõtet kõiki Ukrainat puudutavaid teemasid kuhjata Kat. "Ukraina" alla.

Nõustun Siimuga: kategooriaid tuleks minu meelest läbi mõelda perspektiiviga. Andres 13:17, 21 Sep 2004 (UTC)
*Kas kat. Teadus peaks olema mingi kategooria alamkategooriaks

Arvan, et selleks pole vajadust. Andres 13:17, 21 Sep 2004 (UTC)
*Tuleks välja mõelda süsteem kuidas elusloodust süstematiseerida ehk kategooriatesse jaotada, praegu on selles vallas suur segadus. Õnneks pole veel eriti palju artikleid.

Nähtavasti peaksid kategooriad vastama taksonitele, aga nähtavasti tuleb osa tasandeid vahele jätta. Andres 13:17, 21 Sep 2004 (UTC)

: Ma arvan sama moodi küsimus on selles, mis tuleks jätta ja mis vahele jätta. Õnnetuseks pole siin ühtegi bioloogi kellelt nõu küsida.Siim 16:07, 21 Sep 2004 (UTC)
*Kõik loendid peaks kuuluma loendite kategooriasse, kuid mitte otse vaid alamkategooriate kaudu, et segadus väga suureks ei läheks. Näiteks "Geograafia loendid" jms. Siim 11:40, 21 Sep 2004 (UTC)

Mina jälle arvan, et võiks ka otse. Mis sellest siis oleks? Andres 13:17, 21 Sep 2004 (UTC)

: Antud juhul tõesti ilmselt võib ka otse sest loendeid ei ole väga palju, aga tulevikus võib sellest tekkida probleem. Kujuta ette olukorda, et Vikipeedial on 1000 loendit. Kas keegi suudab seal orienteeruda? Sellisel kategoorial ei oleks mingit mõtet, sest keegi ei saaks sealt teada millest on loendeid tehtud, sellist kogust lihtsalt ei ole võimalik haarata. Neid on lihtsalt liiga palju ühes kohas. See aeg on küll kaugel kus loendite ja kategooriate suur hulk saab probleemiks, kuid mida aeg edasi seda raskem on vigu parandada. Siim 16:07, 21 Sep 2004 (UTC)

:: Jah, sellel jutul on muidugi iva sees. Andres 16:09, 21 Sep 2004 (UTC)

Riikide kategooriate puhul tuleks luua allkategooriaid vaid siis, kui nende järele on tegelik vajadus, st kui artiklite hulk läheb nii suureks, et tekib rühmitamise vajadus. Praeguse 5-10-20 artikli puhul kategoorias, pole sel mõtet; rühmitada saab siis, kui on, mida rühmitada, samuti kaotaksime kategooria ülevaatlikuses.

Lõpuks lähevad ju kategooriad ebaülevaatlikuks just sellepärast, et seal on väga palju artikleid. Andres 13:17, 21 Sep 2004 (UTC)

: Peagi on meil riikide kohta rohkem artikleid. Ütleme et alates sajast artiklist tekiks juba reaalne vajadus alamkategooriate järele. Siis tuleks meil saja artikli kategooriad ümber nimetada, ja nii iga riigiga. See tähendab palju tühja tüütut tööd. Kes seda viitsib teha? Siim 16:07, 21 Sep 2004 (UTC)

::Oma varem väljaöeldud seisukoha juurde jäädes, tahan küsida ühe 'küll-oleks-tore-kui'-mõtte kohta, mis ilmselt ei ole teostatav. Kas oleks võimalik genereerida kategooria "Ukraina" alla allkategooria "Ukraina poliitikud" artiklitest, mis kuuluvad korraga nii kategooriasse "Ukraina" kui ka "Poliitikud", ilma, et igale artiklile eraldi "Ukraina poliitikud" kategooriaks kirjutamata. - Urmas 16:38, 21 Sep 2004 (UTC)

::: Arvan, et see on tehniliselt teostatav, aga praegu seda võimalust ei ole. Kui keegi viitsib, võib ju uurida, kas "keskuses" on selle peale mõeldud. Andres 16:48, 21 Sep 2004 (UTC)
Ma ei poolda loendite jaoks omaette kategooria loomist. Mida annab loendite loend? Oluline ei ole ju vormi (loetelu), vaid sisu (saared, neemed vms) edasiandmine. Mis kindlustab, et ma selle loendite loendi vajalikul hetkel üles leian? Märksa olulisem on, et kõik loendid saaksid endale kategooriad. Ilmselt vajaks artikkel "Eesti peaministrite loend" paigutamist kategooriatesse "Eesti" ja "Eesti peaministrid" ? Kui kirjutada artiklisse kategooria kujul [Category:Eesti peaministrid|*Eesti peaministrite loend], siis eristub loendiartikkel isikuartiklitest ja lisaks üksikutele isikuartiklitele on kohaselt kättesaadav ka tervikloendiga artikkel. Seda selle asemel, et otsida neid ükshaaval tont-teab-kust. - Urmas 12:52, 21 Sep 2004 (UTC)

Loendite kategooria võib ju lisada peale kõigi muude kategooriate. Mis see annab? Noh, ta täidaks sama funktsiooni mis loendite loend. Üks täiendav orienteerumisvahend. Aga muidugi ei ole seda tingimata tarvis. Minu meelest ei ole kategooriaid üldse tingimata tarvis. Andres 13:17, 21 Sep 2004 (UTC)

: Ma arvan, et loendite loend (see oleks eraldi kategooria) annaks meile seda, et me teaksime millest üldse on loendeid tehtud. Seda ei peaks otsima tont-tead kust, väga lihtne: Category:Loendid. Siim 16:07, 21 Sep 2004 (UTC)

::Kategooriaid ei tingimata tarvis senikaua, kui keegi oskab öelda, et see või teine uus artikkel tuleb läbi kanda nendest ja nendest loenditest. Täiesti reaalne on, et see keegi on mõnda aega vikipeediast eemal või unustab artikli kohta loenditesse parandusi teha. Kategooria puudumine on artikli juurest kohe näha, loendisse mittekantus aga mitte.

::Mis loendeid puudutab, siis kas artiklid Põhja-Jäämeri ja Eesti maakonnad on loendid või mitte. Kui palju peaks olema teksti, et "Eesti maakonnad" poleks loend? - Urmas 16:38, 21 Sep 2004 (UTC)

Geograafia = loodusteadus ? - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 12:57, 21 Sep 2004 (UTC)
Ma eristasingi geograafia loodusteadustest sellepärast, et geograafia ei ole tervikuna loodusteadus. Lause sõnastus kukkus lihtsalt halvasti välja. See et ühtset geograafiat kui teadust enam ammu ei eksisteeri on omaette teema ja vajaks pikemat käsitlust artiklis [[Geograafia]], kus geograafia kohta peale definitsiooni ei leia sõnagi. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 16:07, 21 Sep 2004 (UTC)

Juhin tähelepanu sellele, et on olemas automaatselt tekkiv kategooriate tähestikuline loend Eri:Categories. Andres 13:01, 21 Sep 2004 (UTC)

Ma tean seda väga hästi, sealt ma kategooriate nimed ju võtsingi. Ei maksa arvata, et ma selle nimekirja tekitamiseks eriti suurt tööd tegin. Siim 16:07, 21 Sep 2004 (UTC)

Arvan, et vikipeedia üldise arutelu väiksemaks koormamiseks võiks kategooriate alane arutelu edaspidi jälle siin jätkuda (?).
Üldises arutelus tõusis päevakorrale selle lehe väljaehitamine;
asjast on ka kinni hakatud ja loodud järgmine kavand Kasutaja:Paullepp/Kategooria (projekt).
seda peaks olema vaja, sest:
*Parem oleks kategooriate süsteemil mitte lasta kaootiliselt kujuneda, vaid oleks hea, kui oleks nii kasutajatel kui adminnidel klaar ülevaade, millised kategooriad olemas on ja mida pole seega mõtet veidi teise nime all dubleerida, samuti mis on mille alamkategooria.
*Vaja on siiski mingil määral puu või graafi kujulist süsteemi, mis võimaldaks kergemini otsitavat leida kui (automaatselt genereeritav) tähestikuline loend. Seda võikski käesolev leht esitada.
*Siin võiks ära tuua ka kategooriad, mida veel pole, aga mida võiks tõenäoliselt uute artiklite lisamisel vaja minna (et need süsteemitult ei tekiks).
*On vist olemas mõned kategooriad, millel pole erilist mõtet, mis on aga süsteemi spontaanse kujunemise käigus loodud; sellistena tunduvad mulle mitmed ülemkategooriad, mis klassifitseerivad teisi kategooriaid.
Minu arvamus on, et ühel kategoorial ei peaks olema üle nelja kõrgema kategooria, et puud mitte liiga keeruliseks ajada (vt ka Paullepa projekt).
* Võiks selgelt kokku leppida ja kuskil fikseerida, et artikli lõppu pannakse madalaima astme kategooria(d), mis asja suhtes relevantsed on, samuti vikipeedia reeglites kategooriae kasutamisjuhendit pikemalt lahti kirjutada.
*Käesolevale lehele võiks olla link ka avalehel (kui leht küllalt valmis).--KS 21:13, 3 Dec 2004 (UTC)
Olen KS jutuga nõus, Pauli skeem on liiga keeruline ja seda ei viitsi keegi täiendama hakata. Minu arvates ainuvõimalik lahendus on alljärgnev:
*Teadused
**Geograafia
***Geomorfoloogia
****Eesti maastikud
****Pinnavormid
***Geograafid
***Eesti geograafia
****Eesti järved
****Eesti sood
**Bioloogia
***Bioloogid
***Eukarüoodid
****Loomad
*****Lülijalgsed
******Putukad...
Siim 23:10, 3 Dec 2004 (UTC)
Jah, aga ma hakkasin just üht visandit sellest leheküljest tegema ja jõudsin veendumusele, et ühele leheküljele kõike pannes kaotab asi oma suuruse tõttu ülevaatlikkuse. Me peame vist alamlehekülgede kaupa tegema. Panen kohe oma visandi üldiseks kritiseerimiseks üles. Liigendasin võib-olla liiga oma suva järgi, see ei pea muidugi nii jääma!--KS 23:22, 3 Dec 2004 (UTC)
PS jõuan aina enam veendumusele, et ülemkategooriaid peaks vähem olema - nad ei anna eriti midagi juurde, kui see lk toimima hakkaks --KS 23:25, 3 Dec 2004 (UTC)

Mitmele lehele tuleks paigutada küll, kuid see, et sa eristad geoteadused ülejäänud loodusteadustest ei ole vist otstarbekas, sest nt. meteoroloogia tuleks siis kahele lehele paigutada. Ta on nii füüsika kui ka geograafia osa, sama probleem on ka biogeograafiaga. Ma arvan, et võiks olla loodusteaduste kategooriate lehekülg, läheb pikaks, kuid usun, et elame üle. Siim 23:32, 3 Dec 2004 (UTC)

Ma leian, et meil tuleks segaduse vältimiseks teha see leht ainult olemasolevast kategooriate süsteemist. Ja täiendada seda siis kui vastavad muudatused on tehtud. Tulevikuplaanid ja -visioonid jäägu sealt välja, nende üle võib mõtelda arutelulehel. Siim 23:36, 3 Dec 2004 (UTC)
Võib ka nii. Õigupoolest jagasin loodusteadused kolmeks, mitte kaheks. Muidu tundub vastuvõetav? --KS 23:37, 3 Dec 2004 (UTC)
Teeks ettepaneku väljend 'bioloogilised taksonid' asendada sõnaga 'elusloodus' - Ahsoous
PS seda, et mõni kategooria mitmesse kohta satub, ei saa muidugi ka siin vältida, aga selline see elu juba on... Küll aga võib saavutada et suuremad kategooriate grupid mitmesse kohta ei satu KS 23:40, 3 Dec 2004 (UTC)
Seda ma mõtlesin algul isegi, et olemasolevatest kategooriatest lähtuda. Aga mõne kategooria juurdetulek on üsna selge: kui on olemas Poola kirjandus, küllap luuakse nagunii ka näiteks Soome kirjandus jne.
KS 23:43, 3 Dec 2004 (UTC)

: Jah, aga teeme ikkagi kõigepealt pildi olemasolevast ja siis sellele tuginedes teeme muudatusi. Siim 23:48, 3 Dec 2004 (UTC)

: Kategooriad peaks olema lingitud nii: Geograafia

: Jah, ega seda mitmesse kohta sattumist tõesti vältida ei saa. Geograafia kujuneb parajaks peavaluks, sest tegemist on üheaegselt nii loodus- kui ka humanitaarteadusega. Üldjoontes mulle süsteem meeldib. Siim 23:48, 3 Dec 2004 (UTC)

::Mulle tundub, et sellisel kategooriate kirjapanemisel kummitab üks oht. Ma loodan, et olen õigesti aru saanud, kui arvan, et tahate praegu kirja panna vaid üldised põhimõtted, kuidas kategooriad üles ehitatud on, ja eesmärgiks ei ole kõikide kategooriate täpne ja lõplikule lähenev fikseerimine. Sest kategooriad ei ole hierarhiline süsteem. Vaatasin nii Siimu kui ka Pauli variante. Tegelikult ei kirjelda kategooriate olemust lõplikult kumbki neist.

::Siimu variant võimaldab hästi ära näidata, ühe kategooria alla mahtuvat, kuid selgeks puuduseks on võimalus, et sellise "puu" järgi võib tekkida arvamus kategooriatest kui tüüpilisest raamatukogu kataloogist, mis pole võrdlusena sugugi täpne, vaid isegi eksitav.

::Pauli omast saab paremini selgeks kategooriate tegelik struktuur; isegi vaatamata sellele, et see variant on esitatud lihtsustatud kujul. Loomulikult on sellise loomine Siimu variandist töömahukam ning töömaht kasvab kordi, kui teda tuleb jooksvalt kohendama hakata.

::Kahtlustan, et on suhteliselt vähe lootust edukalt esitada kahemõõtmeliselt struktuuri, mille normaalseks esitamiseks on vaja kolme mõõdet. - Urmas 08:34, 4 Dec 2004 (UTC)

::: Palun selgita, milline see kolmas mõõde siin on? Jah, tegemist ei ole puu, vaid võrgustikuga, kuid võrgustik võib vabalt olla ka kahemõõtmeline. Eesmärgiks on justnimelt kõikide kategooriate kirjapanek, tõenäoliselt ei hakka ma mitteloodusteaduslike teemade kategoriseerimisega tegelema, nii et süsteem jääb paratamatult poolikuks, kui teised appi ei tule, aga mõeldud on teha täielik süsteem. Minu arvates on see võimalik, me lihtsalt ei saa kordusi vältida. Siim 16:10, 4 Dec 2004 (UTC)

::Pidasin silmas seda, et seda võrgustikku on vägagi keeruline kahemõõtmelisena esitada. Proovi näiteks artikli "Aegna" kategooriatega. Teine asi, mida tahan öelda, on see, et vaevalt on võimalik luua kategooriate süsteem, kus oleks ette ära kirjutatud kõik kategooriad. Kindlasti tekib aeg-ajalt vajadus lisada juurde kategooriaid, süsteem peab olema paindlik.

::Kui on vaja "ülevalt alla" ette ära kirja panna kõik kategooriad, siis on parem võtta ette raamatukogude katalogiseerimise materjalid, mis just sel eesmärgil loodud ongi. Nad peaks olema ka e-kujul olemas, kuid need, mida trükitud kujul tarvitatakse, on ligikaudu tuhatkond lehekülge paksud (seda küll kommentaaride ja seletustega). Säärase nimistu loomine on absoluutne ajaraiskamine. - Urmas 17:28, 4 Dec 2004 (UTC)

Mõned märkused matemaatika kategooriate kohta. Arvan, et hulgateooria ja arvuteooria peaksid olema eraldi, kuigi naturaalarve mõnikord hulgateooria meetoditega defineeritakse. Geomeetria ei moodusta tänapäeva matemaatikas kuigi ühtset valdkonda. Et geomeetrias kasutatakse väga erinevaid meetodeid, siis on geomeetria eri harud tihedamalt seotud teiste matemaatikaharudega kui omavahel. Aga meil on võrgustik, mistõttu geomeetria alla võiksid kuuluda elementaargeomeetria ("sünteetiline geomeetria", projektiivne geomeetria, kujutav geomeetria, analüütiline geomeetria, geomeetriline algebra, algebraline geomeetria, topoloogia (üldtopoloogia, kombinatoorne topoloogia, algebraline topoloogia, diferentsiaaltopoloogia), diferentsiaaltopoloogia). Diskreetne matemaatika on pigem õppeaine kui matemaatika haru. Matemaatika harud on just matemaatiline loogika ja matemaatiline statistika. Puudu on ka tõenäosusteooria, mis on eraldi distsipliin matemaatilise statistika kõrval.  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:07, 6 Dec 2004 (UTC)
Tegin nüüd ette, mismoodi peaks minu meelest olema matemaatika kategooriate süsteem olema üles ehitatud. Iga mõiste tuleb paigutada valdkonna või valdkondade või ülemmõiste alla. Mõlemaid võib juurde teha. Arvan, et selline valdkondade detailsusaste on optimaalne, siia-sinna võib veel vaielda. Pole minu meelest mõtet nende kategooriate ja matemaatika vahele veel mingit kategooriate tasandit tekitada. Esialgu võibki kasutada ainult selle astme kategooriaid. Kui need muutuvad ebaülevaatlikuks, võib artikleid juba grupeerida nende alamkategooriatesse. Seniajani pole mõtet peenema jaotuse üle pead murda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:49, 6 Dec 2004 (UTC)

'''''Kuis problemaatiline on koostada süsteeme tähtsuse järgi, siis alati kasutatakse teist reeglit ehk tähestikulist järjestust. Ehk selline kujundus ja süstematiseerimine, alljärgneva näite varal, aitab lahendit leida! [[Kasutaja:Paullepp|Paul]] 22:58, 10 Dec 2004 (UTC) '''''
{| border="1" cellpadding="2" cellspacing="0"
| align="left" style="background:#DDE0FF" | '''Vikipeedia:Kategooriad''' loendab eestikeelse Vikipeedia kategooriad süstematiseerituna ja on jaotatud põhigrupiks ja alagrupiks. Siin saab anda täpsema seletuse pikemalt.
{| align="center" style="background:#DDE0FF" |
| align="left" width=70% style="border:1px solid #000080; padding: .5em 1em 1em; background: #EAEEFF"|

Alagrupp

===Eukarüoodid - Bioloogia===
*Loomad - Bioloogia; Eukarüoodid
**Selgroogsed - Loomad; Eukarüoodid
***Imetatajad -  Selgroogsed; Loomad; Eukarüoodid
****Kiskjalised - Imetatajad; Selgroogsed; Loomad; Eukarüoodid
*****Kasslased - Kiskjalised; Imetatajad; Selgroogsed; Loomad; Eukarüoodid
******Ilvesed - Kasslased; Kiskjalised; Imetatajad; Selgroogsed; Loomad; Eukarüoodid
*******Ilves - Ilvesed; Kasslased; Kiskjalised; Imetatajad; Selgroogsed; Loomad; Eukarüoodid
"Ilves" on artikkel. See on näide, kus on kõik kategooriad lisatud, ainult küsimus on selles, kas on igale poole vaja panna kategooriad? Siin puuduvad veel näiteks: cat.Eesti loomad või cat.Eesti kiskjalised, või cat.Euroopa imetajad. Süsteemis nad on, kuid liiga palju on liiast. Tuleks lisada 1-4 kategooriat, kõige olulisemad ehk tuntumad nimetused.
*****Koerlased
******Hundid
*******Hunt

[[:Category:Bioloogia|Bioloogia]] - ''[[:Category:Teadused|Teadused]]; [[:Category:Loodusteadused|Loodusteadused]]''

*Aafrika
**Aafrika järved
**Aafrika saared
*Geoinformaatika
*Kartograafia
*Geograafid

jne.
</div>
| align="left" rowspan=8 valign=top style="border:1px solid #000080; padding: .5em 1em 1em; background: #EAEEFF"|Põhigrupp
*Teadused
*Humanitaarteadused
*Loodusteadused
*Matemaatikateadused
*Reaalteadused
----
Mismoodi nimetada?
See kokkuleppeline küsimus.
----
Kõik kategooriad
Kõik artiklid
A
B
C
Č
D
E
F
G
H
I
J
K
L
M
N
O
P
Q
R
S
Š
Z
Ž
T
U
V
W
W
Õ
Ä
Ö
Ü
X
Y
Kasutajatugi
*Kategooriate portaal
*Vikipeedia tutvustus
*Redigeerimisjuhend
*Reeglid
*Üldine arutelu
*Infoleheküljed
Vikipeedia
*Vikisõnaraamat
*Vikitekstid
|}
|}
----

Teen ettepaneku kategooriate üldprintsiipide kohta:
1. Iga artikli juurde lisada kategooriatena:
* kõige madalama astme distsipliinid, mis vastavat asja uurivad
* kõige madalama astme teemavaldkonnad, kuhu vastav asi kuulub
* kõige madalama astme ülemmõisted, mille alla see asi kuulub
2. Jätta välja need kategooriad, mille alamkategooriad juba on artiklile lisatud
3. Kategooriad paigutada kategooriate alla järgmistel põhimõtetel
*paigutada mingi distsipliini alla sel juhul, kui see distsipliin uurib kõike, mis selle kategooria või selle alamkategooriate, alamalamkategooriate jne all on
*paigutada mingi teemavaldkonna alla juhul, kui selle teemavaldkonna alla käib kõik, mis selle kategooria või selle alamkategooriate, alamalamkategooriate jne all on
*paigutada mingi ülemmõiste alla juhul, kui selle ülemmõiste alla käib kõik, mis selle kategooria või selle alamkategooriate, alamalamkategooriate jne all on
Lisaks üldprintsiipidele tuleb kokku leppida, mis me võtame madalama astme distsipliinideks, teemavaldkondadeks ja ülemmõisteteks. Andres 05:05, 11 Dec 2004 (UTC)

Esimene punkt on igati loogiline. Samuti teine. Kolmas on minu arvates liiga jäik lähenemine ja ei luba geograafiat panna ei loodus- ega humanitaarteaduste alla. See on pigem 'puu', kui 'võrk'. Parandatagu mind, kui eksin.

: Ka minu meelest peaks olema võrk. Andres 11:05, 11 Dec 2004 (UTC)

Mis hetkel tekitab segadust, on see, et vähemalt osade kategooriate puhul me ei erista enda jaoks nende kahest olemust - nad on nii süstemaatilise ülesehitusega (ülaltoodu) kui ka geograafilis/ruumilised. Lähis-Ida on selle kena näide. Süstemaatilise lähenemise järgi on tegu regiooniga. Regioon mõistena ei ole aga absoluutselt seotud mingisuguse Lähis-Ida või Kagu-Aasiaga, kuid ta on seotud näiteks suurregiooni ja allregiooniga. Lähis-Ida on seotud Aasia, Aafrika ja Hommikumaadega; nende alad langevad ühte - see on geograafiline/ruumiline mõõde. Samas on Hommikumaad, Kagu-Aasia ja Lähis-Ida defineeritavad regioonide/suurregioonidena. - Urmas 09:30, 11 Dec 2004 (UTC)

:: Palun too konkreetne näide selle kohta, mida Sa tahad teha, aga minu printsiibid ei võimaldaks. Andres 11:05, 11 Dec 2004 (UTC)

:::Minus tekitab kahtlusi lauseosa (kõigi kolme 3p allpunkti osas), mille kaldkirja panin: "paigutada mingi distsipliini alla sel juhul, kui see distsipliin uurib kõike, mis selle kategooria või selle alamkategooriate, alamalamkategooriate jne all on". Kas pidasid silmas alamkategooria paigutamist kategooriasse, mitte alamalamkategooria ja alamkategooria paigutamist kategooriasse? - Urmas 11:48, 11 Dec 2004 (UTC)

:::: Pidasin silmas alamkategooria paigutamist kategooriasse. Andres 12:35, 11 Dec 2004 (UTC)

::: Siis on kõik korras. - Urmas 12:45, 11 Dec 2004 (UTC)

:Ma toetan Andrese pakutud üldprintsiipe kahel käel. Kui üldprintsiibid vastuvõetavad, siis detailselt saab iga konkreetse artikli või alamkategooria juures, kus kategooriad lisatud, alati avaldada arvamust, kas nii või naa ja teha korrektiive, mis kujunemisjärgus normaalne. Hiljem, kui juba kujunenud reeglipärasus, siis vigu ka vähem. Niiet ettepanek on, asume konkreetsele tegevusele, mis alustatud ja järgneva tegevusplaani järgi: esmatasandi kategooriad paika panna nii, et neid ei oleks liiga palju aga oluline osa ja monitoril nähtav tervikuna. Paul 10:38, 11 Dec 2004 (UTC)

:: Toetan samuti, kuid ei saa jätta märkimata, et punkt 2 on täpselt sama millest ma eile rääkisin ehk peaksime vältima vertikaalsete kategooriate määramist samale artiklile. Nt. kui on juba kat. "kabjalised" siis pole vajadust kategooria "imetajad" järgi, kuid ma sain aru, et Urmas arvab teisiti. See küsimus tuleb selgeks vaielda. Siim 10:56, 11 Dec 2004 (UTC)

::: Urmas ütles, et punkt 2 on igati loogiline. Andres 11:08, 11 Dec 2004 (UTC)

:::: Eile oli meil Urmasega vaidlus täpselt sama asja pärast. Mina väitsin, et vertikaalseid kategooriaid võiks olla max kaks (kui on vaja) aga tema arvas, et see on 19 sajandi suhtumine. Siim 11:12, 11 Dec 2004 (UTC)

::::: Küllap Urmas pidas silmas midagi muud. Ta vist pidas silmas, et ei saa piirata ühele artiklile määratavate kategooriate üldarvu. Andres 11:31, 11 Dec 2004 (UTC)

::::::Just nimelt. - Urmas 11:48, 11 Dec 2004 (UTC)

:::: Kui see nii on, siis me saame õnneks kõik ühtmoodi aru. Ka mina ei piiraks kategooriate üldarvu, kuigi mingi mõistlik piir ka siin loomulikult on. Siim 11:34, 11 Dec 2004 (UTC)
hmmm ma saan aru kyll, et see arutelu on praeguseks vaibunud veidi, aga tahaks lihtsalt küsida: miks ei tohi aluseks võtta mõnda olemasolevat kategoriseerimissüsteemi? ... Dewey või UDC või LCC ...? et nagu... milleks ratast leiutada, kui sellega tegeldakse niikuinii...--Lulu 18:25, 23 Jan 2005 (UTC)

Tuimalt üle võtta ei ole mõtet. Ükski kategoriseerimissüsteem pole sedavõrd universaalne, et sobiks kõigile ja alati. Kuid loomulikult saame me neist eeskuju võtta. - Urmas 18:51, 23 Jan 2005 (UTC)

Kategoriseerimata lehtede jaoks on erileht, aga kas seda vahest värskendatakse kah või see ei tööta?--Rots 17:44, 12 mai 2005 (UTC)

See siiski aegajalt uueneb, millal täpselt pole küll minagi aru saanud (üks oletus on see, et võib-olla siis, kui uus andmebaasi dump tehakse aga tegelt ega ma ei tea) - Ahsoous 17:56, 12 mai 2005 (UTC)

:Oleks aeg...

Kodanikud kaaskannatajad, kuidas teile tundub, kas sellise kategooria loomine oleks mõttekas? Vaatasin, et inglased on sellise asja teinud, kuhu annaks siis koondada nii aadlitiitleid kui ka muid aunimetusi. Minu jaoks muutus küsimus aktuaalseks seoses aadlitiitleid puudutavate lehekülgede kategoriseerimisega - neid meil siin mõned juba kategoriseerimata kujul on (nt vürst, suurvürst, vabahärra) ja loodetavasti tuleb ka juurde. Tahtsin läbi arutada enne kui ise midagi kohe looma kukun... -- Sacerdos79 23. veebruar 2006, kell 11.33 (UTC)

Jah. Veel on kuningas ja president, punaste linkidena veel rohkem. Taivo 23. veebruar 2006, kell 14.55 (UTC)

Head asjatundjad Andrese märkuse ja enda tähelepanekute põhjal ei leia ma päästekomandot puudutavale artiklile sobivat kategooriat. Praegu on see pooleli olevate asjade hulgas. Ehk oleks mõtekas luua ühiskonna kategooria alla alamkategooria julgeolek oma alamkategooriatega. Välja näeks see niimoodi
*Julgeolek

*Sisejulgeolek

:*Päästeteenistus

:*Piirivalve

:*Politse

:*Toll (salakaubaga võitlemise mõttes) Põnn

Julgeolekut (Päästeteenistust) puudutavad kategooriad

Olen märganud kahte puuduvat kategooriat. Kindlasti on neid veel rohkem, aga need on lihtsalt häirima jäänud.
Mood tuleks nagunii millalgi luua. Ma seda juurkategooriate asja ainult hästi ei mõista, keegi võiks midagi välja pakkuda, et kuhu täpsemalt see kategooria luua.
Internetikultuur on muidugi selline väga hämar mõiste, mida eriti ei kiputa kasutama, aga selle alla käib siiski üpris palju asju. Idee tekis seoses selle salad fingersi teemaga, tegelikult on see ju puhas internetis leviv asi. Siis veel selline asi nagu internetisläng(lol, irw @ teh 1337 :P) jms, mis sinna alla võiks käia. Igaljuhul, keegi mõtlemisvõimeline võiks selle asja läbi mõelda ja soovitusi jagada, kuidas nende kategooriatega jääb.--Celldwellcius 24. mai 2007, kell 15:09 (UTC)

Püüdsin kategooriatest aru saada ja koostasin Vikiprojektis Muusika [] kategooriate tabeli. Põhiline jaotus peaks käima teaduste järgi. Mida teadused uurivad, sellest tulebki lähtuda. Stiilid ja vormid (žanrid), tahaks kasutada eesti keelset sõna, tuleks teadusega samale tasemele. Iga valdkonna peaks kriitiliselt üle vaatama ja arutama.--Tiuks 18. august 2007, kell 20:09 (UTC)

Üle toodud artiklist: üldine arutelu. --Andrus Kallastu 13. oktoober 2007, kell 12:44 (UTC)

Kallid sõbrad, kui leiate eesti Vikipeediast muusikaalase artikli, millel puudub jaotuse märge "Kategooria:Muusika", palun lisage see artikli põhikategooriaks. --Andrus Kallastu 12. oktoober 2007, kell 00:41 (UTC)

jama juu, pole miskit ajujahti vaja, nt :Kategooria:Muusikateooria, sellised võiks ju robotiga üle käija või jätkan käsitsi ??? suwa 12. oktoober 2007, kell 05:32 (UTC)

Minu teada on see vastuolus kategooriate üldiste põhimõtetega. Allkategooria asendab üldisemat kategooriat. Seega, kui kategooria "Muusikateooria" on kategooria "Muusika" allkategooria, siis sellesse kategooriasse kuuluvatele artiklitele kategooriat "Muusika" ei lisata. Andres 12. oktoober 2007, kell 05:36 (UTC)

: ahah, selge, rohkem ei sodi suwa 12. oktoober 2007, kell 05:38 (UTC)

:: Kus on kirjas kategooriate üldised põhimõtted? --Andrus Kallastu 12. oktoober 2007, kell 07:10 (UTC)

:: Leidsin koha, kus kategooriatest juttu[], kuid probleemile lahendust ei saanud:

::: 1. üldine ülevaade ühtses nimekirjas: kust ma näen kõiki Vikipeedias olevaid muusika ala artikleid ilma allkategooriatesse sukeldumata ühtses alfabeetilises nimekirjas?

::: 2. interdistsiplinaarsed kategooriad: arvan, et vähemalt muusika valdkonnas on palju artikleid, mis kuuluvad erinevatesse kategooriatesse nii vertikaalselt, horisontaalselt kui ka diagonaalselt. Samuti on artikleid, mis on erinevate valdkondade ühisosaks (näit füüsika-muusika).

:: Siit minu ettepanek: käsitleda vikipeedia kategooriaid mitte ainult kui

::: A absoluutset puustruktuuriga "akadeemilist" klassifikatsiooni stiilis "üks artikkel ühes kategoorias" vaid ka kui

::: B andmebaasi väljavõtteid võimaldavaid artikleid koondavaid hulgamäärajaid, mida võib olla vastavalt vajadusele lõpmatult palju. Kategooriad võib selguse huvides vajadusel ju vastavalt ka markeerida.

::: --Andrus Kallastu 12. oktoober 2007, kell 07:47 (UTC)

:::: Ma ei ole sellega nõus. Kategooriad peavad säilitama ülevaatlikuse. Mitme tuhande liikmega kategooriates pole võimalik orienteeruda, sest ühele lehele mahub vaid 200 kirjet. Kõik artiklid mingi kategooria all koos alamkategooriatega leiad lehelt Eri:CategoryTree. --Metsavend 12. oktoober 2007, kell 08:03 (UTC)

::::: OK. Kui on tehnilised piirangud, on asi selge. Ootame süsteemi täiustumist. Kuulutan ajujahi lõppenuks. --Andrus Kallastu 12. oktoober 2007, kell 08:26 (UTC)

:::::: Minu meelest ei ole need piirangud tehnilist laadi, vaid on seotud kasutaja mugavusega. Mina isiklikult arvan, et peaks olema võimalus näha tähestikulises   järjekorras kõiki mingi kategooria alamkategooriatesse kuuluvaid artikleid. Aga enamik kasutajaid ei pea seda vajalikuks, vaid ebasoovitavaks. Andres 12. oktoober 2007, kell 20:48 (UTC)

::::::: Mina isiklikult arvan, et peaks olema võimalus näha tähestikulises järjekorras kõiki mingi kategooria alamkategooriatesse kuuluvaid artikleid. Just, see oligi minu probleem. Kui avame Kategooria:Muusika, saame 1. terve rea alamkategooriaid ning 2. terve rea üksikartikleid. Tahaksin ühtse alfabeetilise nimekirjana näha kõiki Kategooria:Muusika artikleid, kuid see ei õnnestu. Puustruktuuri (Eri:CategoryTree) kaudu minnes võime käsitisi küll kõik alamkategooriad lahti lõpuks näppida, kuid see on küllalt tüütu tegevus. Samuti ei näe ma seal näiteks, mitu artiklit ühes või teises kategoorias on, tuleb käsitisi kokku lugeda. Samuti ei tea ma, kuidas näiteks leida artikleid, mis kuuluvad ühtaegu nii muusika kui füüsika kategooriasse? Vikipeedia kui andmebaasi väärtus tõuseks, kui ta võimaldaks võimalikult erinevatel lähtealustel läbilõikeid. (Selle arutelu võiks tõsta või kopeerida artikli Vikipeedia:Kategooriad arutelusse.) --Andrus Kallastu 12. oktoober 2007, kell 23:30 (UTC)

:::::::: 200 artiklit lehel on ikka tehniline piirang. Näiteks selleks, et teada saada mitu artiklit on kategoorias Eesti külad tuleb ikkagi 200sed lehed ükshaaval üle lugeda ja 200 korrutada. Arvan, et praegune süsteem võiks siiski jääda, tuleb vaid leida parem tehniline lahendus selleks, et näha kõiki alamkategooriate artikleid. Praegune süsteem võimaldab näha, millised artiklid pole veel täpsemat kategooriat saanud. Kui kõik oleksid ülemkategooriates dubleeritud, siis selliseid artikleid ei leiaks üles, kui neid just vastavasse loendisse pole lisatud. --Metsavend 13. oktoober 2007, kell 08:16 (UTC)

::::::::::: see 200 ei ole tehniline piirang (või võib seda  nii nimetada?) Failis DefaultSettings.php seisab nimelt rida $wgCategoryPagingLimit = 200; Pigem on see praktiline kaalutlus.  -- Ahsoous 13. oktoober 2007, kell 10:13 (UTC)

:::::::::: Jah, tehniliste lahenduste väljatöötamine lahendaks selle probleemi.

:::::::::: Pidasin silmas seda, et praegused tehnilised piirangud ei tee teistsugust süsteemi võimatuks, vaid ebamugavaks. Andres 13. oktoober 2007, kell 08:54 (UTC)

::::::::::: Kui seda php-d loed, ehk saab siis paar rida lisada, mitu sub-kat-i ja artiklit on alamkategoorias

::::::::::: nt: AAAA (3sub 77art)

::::::::::: lihtne vaadata, kas ka tehniliselt lihtsalt tehtav, seda ma hetkel ei tea.

::::::::::: suwa 14. oktoober 2007, kell 17:38 (UTC)

Minu arvates tuleks sellest artiklist süstemaatiline loend üldse ära koristada, sest keegi ei jõua seda ajakohasena hoida ja tal pole ka erilist mõtet. Võiks hoopis kirjeldada, kuidas toimib kategooriate süsteem ja kuidas lisada artiklitele kategooriaid (sellest on näiteks Andres siin arutelus eelnevalt juttu teinud). Alles jätta lingid kategooriapuule ja automaatselt genereeritavale tähestikulisele loetelule.
*Võiks pilgu peale heita: :en:Wikipedia:Categorization ja :en:Help:Category. Ja siis on veel olemas :en:Wikipedia:FAQ/Categorization.
*Artikli asumisest mitmes kategoorias, milles eelnevalt rääkis Andrus Kallastu, võib lugeda :en:Wikipedia:Category intersection. Adeliine 17. november 2008, kell 23:01 (UTC)

Vikipeedia:Kategooriad on eestikeelse Vikipeedia kategooriate süstemaatiline loend.
===Filosoofia, matemaatika ja usuteadus===
*Filosoofia
*Usuteadus

Üldine usuteadus

Konkreetsed usundid
*Matemaatika
**Valdkonnad

Abstraktsete automaatide teooria

Algebra

Analüütiline geomeetria

Arvuteooria

Arvutusmeetodite teooria

Diferentsiaalgeomeetria

Diferentsiaalvõrrandite teooria

Dünaamiliste süsteemide teooria

Elementaarmatemaatika

Graafiteooria

Hulgateooria

Integraalvõrrandite teooria

Informatsiooniteooria

Kaoseteooria

Kategooriate teooria

Kombinatoorika

Kompleksmuutuja funktsioonide teooria

Matemaatika ajalugu

Matemaatiline loogika

Matemaatiline analüüs

Matemaatiline statistika

Mänguteooria

Projektiivne geomeetria

Reaalmuutuja funktsioonide teooria

Topoloogia

Tõenäosusteooria
**Ülemmõisted

Aksioomid

Arvud

Arvutusmeetodid

Funktsioonid

Imearvutajad

Matemaatikaajakirjad

Matemaatikud

Matemaatilised hüpoteesid

Matemaatilised teosed

Matemaatilised tähistused

Matemaatilised valemid

Matemaatilised võrrandid

Teoreemid
===Loodusteadused ja tehnika===
*Astronoomia
*Füüsika

Mehaanika

Termodünaamika

Elektrofüüsika

Optika

Osakestefüüsika
*Keemia

Üldine keemia

Füüsikaline keemia

Anorgaaniline keemia

Orgaaniline keemia

Keemikud
*Üldbioloogia

Evolutsioon

Anatoomia

Füsioloogia

Ökoloogia

Bioloogid
*Bioloogilised taksonid

Viirused

Bakterid

Arhed

Protistid

Seened

Taimed

Loomad
*Meditsiin

Patoloogia

Haigused

Ravimeetodid

Ravimid
*Geograafia
*Tehnika

Päästetehnika
===Ajalugu ja kultuurilugu===
*Ajalugu piirkondade kaupa

Euroopa ajalugu

Aasia ajalugu

Aafrika ajalugu
*Ajalugu kronoloogiliselt

Eelajalooline aeg

Vanaaeg

Keskaeg

Uusaeg

20 sajand
*Kunst

Kunstiteadus

Kunstnikud

Skulptorid

Arhitektid
*Kirjandus
*Muusika
===Ühiskonnateadused===
===Varia===

*Filosoofia
*Usuteadus

Üldine usuteadus

Abstraktsete automaatide teooria

Algebra

Analüütiline geomeetria

Arvuteooria

Arvutusmeetodite teooria

Diferentsiaalgeomeetria

Diferentsiaalvõrrandite teooria

Dünaamiliste süsteemide teooria

Elementaarmatemaatika

Graafiteooria

Hulgateooria

Integraalvõrrandite teooria

Informatsiooniteooria

Kaoseteooria

Kategooriate teooria

Kombinatoorika

Kompleksmuutuja funktsioonide teooria

Matemaatika ajalugu

Matemaatiline loogika

Matemaatiline analüüs

Matemaatiline statistika

Mänguteooria

Projektiivne geomeetria

Reaalmuutuja funktsioonide teooria

Topoloogia

Tõenäosusteooria
**Ülemmõisted

Aksioomid

Arvud

Arvutusmeetodid

Funktsioonid

Imearvutajad

Matemaatikaajakirjad

Matemaatikud

Matemaatilised hüpoteesid

Matemaatilised teosed

Matemaatilised tähistused

Matemaatilised valemid

Matemaatilised võrrandid

Teoreemid

*Astronoomia
*Füüsika

Mehaanika

Termodünaamika

Elektrofüüsika

Optika

Osakestefüüsika
*Keemia

Üldine keemia

Füüsikaline keemia

Anorgaaniline keemia

Orgaaniline keemia

Keemikud
*Üldbioloogia

Evolutsioon

Anatoomia

Füsioloogia

Ökoloogia

Bioloogid
*Bioloogilised taksonid

Viirused

Bakterid

Arhed

Protistid

Seened

Taimed

Loomad
*Meditsiin

Patoloogia

Haigused

Ravimeetodid

Ravimid
*Geograafia
*Tehnika

Päästetehnika

*Ajalugu piirkondade kaupa

Euroopa ajalugu

Aasia ajalugu

Eelajalooline aeg

Vanaaeg

Keskaeg

Uusaeg

20 sajand
*Kunst

Kunstiteadus

Kunstnikud

Skulptorid

Arhitektid
*Kirjandus
*Muusika

Igal kategoorialehel on link "Abi" koos küsimärgi ikooniga, mis viib ingliskeelsele infolehele. Kas ei saaks seda linki suunata siia? Adeliine (arutelu) 6. juuli 2022, kell 23:22 (EEST)

Muutsin. Pikne 7. juuli 2022, kell 22:15 (EEST)

:Aitäh! Adeliine (arutelu) 7. juuli 2022, kell 22:38 (EEST)


Arutelu:Go

Sellele tekstile on lisatud ainult hiina-, jaapani- ja koreakeelne nimi. Nuwanda, kas Sa oled selle teksti autor? Andres 13:20, 21 Sep 2004 (UTC)

Ahhaa, nüüd ma sain aru, et oled selle autor. Väga hea. Andres 13:22, 21 Sep 2004 (UTC)

orvuke
kahjuks sellele artiklile ei viita ükski link aga kuhu seda panna?

Tuleks vist teha kat. lauamängud. Lauamängude loend ei teeks ka paha. Siim 12:31, 9 Oct 2004 (UTC)

: Siim jõudis minust ette.

: Võiks ehk teha artikli "Lauamängud" ja võib-olla ka "Lauamängude loend" ning viidata sinna nii Spordi (või mõne lähedase artikli) kui ka Meelelahutuse ja Hobide alt. Male ja Kabe läheksid sinna ka. Või siis viidata spordi juurest otse sinna, nii et lauamängude alla saab panna ka näiteks tripstrapstrulli, mis vist sport ei ole. Andres 12:36, 9 Oct 2004 (UTC)
Ma olen tegelikult päris mitu korda sellel "Lauamängude" lehel olnud, kindla plaaniga algus ära teha, aga iga kord olen komistanud kohe selle taha, et ei suuda kuidagi mõistlikult ja lühidalt lauamängu defineerida. "Lauamäng on mäng mida mängitakse mängulaual" :) --Nuwanda 09:50, 11 Oct 2004 (UTC)

Lauamäng on mäng, mille käigus nihutatakse nuppe mööda nende võimalikke asendeid mänguväljade kaudu  markeerivat mängulauda või täidetakse mängulaua välju nuppudega. Lauamänge võidakse mängida ka füüsiliselt teistsugusel, kuid nimetatud tegevusega ekvivalentsel viisil. Andres 15:45, 11 Oct 2004 (UTC)

: võibolla oleks mingi lahendus teha kategooria mõttemängud (muidugi rulett selle alla ei mahu) Ahsoous 21:08, 11 Oct 2004 (UTC)

:: Üks ei sega teist. Kabe ja go on nii lauamängud kui ka mõttemängud. Andres 21:59, 11 Oct 2004 (UTC)
Olen vähe segaduses, kas sportlike oskuste kirjeldamisel kasutada Sõna 'järk', 'tase' või hoopis 'reiting'?
Järk - ÕSi järgi peaks kõige paremini sobima.
Tase - Kõnekeeles levinud aga ÕS ei arva eriti midagi.
Reiting - tuleb inglisekeelsest sõnast 'rating' ja proovitud otse üle tuua Eesti keelde aga ÕS annab sellele teise tähenduse.
  --Samurai 22. märts 2008, kell 10:08 (UTC)

Ei saa aru, mille kohta need illustratsioonid on, mis numbrid seal on. Andres 17:06, 2 Jun 2005 (UTC)

Tundub et see "Elu ja surma"(?) mängu seis vt. :en:Life and death
Alguses olev täpsustuslause on tsipa jama: a) sellenimelisi filme on mitmeid ja b) August pole just eriti hea nimi sealjuures, sest John Augusti näol on tegu stsenaristi mitte režissööriga, selleks oli hoopiski Doug Liman c) filmi eestikeelne pealkiri on "Läksime!" -- Ahsoous 21. september 2008, kell 07:58 (UTC)

Jätsin selle välja. Aga artiklis John August on hoopis link "Go (film)". Palun tee see asi korda. Andres 21. september 2008, kell 08:29 (UTC)

Asendasin selle lingi lingiga "Läksime!". Andres 21. september 2008, kell 11:32 (UTC)
----
Artiklist Male.
Lisaksin siinkohal, et programm Alphago võitis kõrgeima reitinguga hiina gomängijat Ke Jied samal aastal. Go-mäng osutus 20 aastat kauem arvutiprogrammide jaoks kättesaamatuks ilmselt tänu sellele, et mängus on võimalike arengute, käikude variante palju rohkem kui males ja selletõttu on arvutiprogrammidel raskem selle mängu oskust omandada. Kuna variante on liiga palju, tuleb käike optimeerida. Programm AlphaGo kasutas selleks stiimulõpet.
--Andres (arutelu) 20. juuli 2022, kell 15:48 (EEST)


Arutelu:Äike

Kas pole mitte nii, et äike koosneb välgust ja müristamisest? Andres 20:40, 22 Sep 2004 (UTC)
Mitte päris, äike on kompleksne nähtus, koosnedes mitmest komponendist, välk ja müristamine on vaid üks osa äikesest, mille järgi ma ei pea äikese defineerimist õigeks. Tegin artiklisse vastava muudatuse Jüri K. 16:28, 19 Aug 2012 (UTC)
Äike ehk välk on looduse kõige võimsam staatilise elektri laengudetektor.
Äike tekib pilvede ja maa vahele, kui maal on ühesugune ja pilvedel teistsugune elektrilaeng, kahe erinimelise laenguga pilve või ühe pilve erinevate osade vahel.
Tulejutina paistev välk on nagu nähtav staatilise elektri vool - hiiglaslik säde.
Müristamine on hääl, mida tekitab välgu kuumusest plahvatuslikult paisuv õhk.
Tõin siia kogu artikli, sest ta on üleni vigu täis.
Kindlasti vajab selgitamist see, et äike on laengudetektor. Ma ei vaidlusta seda täielikult, kuid selline definitsioon on väga ootamatu ning nõuab lahtiseletamist.
Mis asi on staatilise elektri vool?
Paisuv õhk pole ainus müristamise põhjustaja. Siim 20:56, 22 Sep 2004 (UTC)

Esitusviis on üldiselt hea. Mõnes kohas tegin pisut asjalikumaks, aga see on maitseasi.
Peaks vaatama, et peale pikkade selgituste oleks ka lühikesi kokkuvõtvaid formuleeringuid.
Nähtavasti peaks välgust ja müristamisest olema ka eraldi artiklid. Võib-olla tuleks osa materjali sinna üle kanda (võib-olla ka mitte). Andres 07:34, 23 Sep 2004 (UTC)

en:Lightning - välk on eraldi kirjutis
suwa 30. august 2007, kell 09:43 (UTC)

Ümbersuunamised selle pealkirja alla pole päris õiged. Välk ehk äike ehk pikne ja müristamine ehk kõu ei tähenda sama. Inglise vikis on vastavalt lightning ja thunder. Kuigi jah, materjali on vähe ja neist on hetkel mõistlik samas artiklis kirjutada, iseasi mis pealkirja all siis. Kas nad võivad koos äikesetorm olla, umbes nagu inglise vikis (thunderstorm)? 193.40.10.181 9. oktoober 2009, kell 08:35 (UTC)

: Thunderstorm ongi äike, see tähendab välk ja müristamine kokku. Ka mina pooldan põhimõtteliselt eraldi artikleid, kuigi esialgu võib kõik ka ühte artiklisse jääda. Andres 9. oktoober 2009, kell 09:08 (UTC)

Minu arvates on see osa kus räägitakse välgu mõjust inimese organismile natuke kahtlane. See, et ühes meditsiiniajakirjas väidetakse, et inimesed hukkuvad magnetvälja tõttu ei ole veel piisav, et me selle artiklisse sisse peaksime panema. Ilmselt on tegemist lihtsalt hüpoteesiga. 100 000 amprine vool inimesest meetri kaugusel peaks juba ainuüksi sammupinge tõttu surmav olema. Magnetvälja pole vajagi. Minu teada piisab nimese tapmiseks sellest kui tema keha läbib 0,1 A vool. Siim 21:35, 13 Oct 2004 (UTC)

Mida sisse panna, see oleneb artikli detailsuse astmest. Praegu ei ole tolle töö mainimine võib-olla artikli kompositsiooni seisukohast õigustatud, kui aga esitada ülevaade diskussioonist välgu mõju üle organismile (uurimisloost), siis võib see olla omal kohal. Kui see artiklist välja võtta, siis tuleks see kindlasti jätta arutelulehele. Andres 07:12, 14 Oct 2004 (UTC)
----
Jumalate loendis ja artiklis Eesti rahvausund figureerib sellenimeline jumalus. Andres 5. jaanuar 2006, kell 18.41 (UTC)
Ka artiklile KK Välk/Estanc peaks viitama. --Metsavend 20. november 2010, kell 21:01 (EET)

Viita siis. Aga muidugi on ammu aeg teha täpsustusleht. Andres 21. november 2010, kell 10:46 (EET)

Tegelikult peaks välgu ja kõue kohta tegema eraldi leheküljed. Andres 21. november 2010, kell 10:47 (EET)
----
intervikid on õiged või? inglise oma tundub küll vale olevat. Ave Maria 23. juuli 2011, kell 11:11 (EEST)

Minu meelest on inglise oma õige. Ka saksa oma õige. Andres 23. juuli 2011, kell 11:39 (EEST)
----
Kogu jutt õhu ioniseerimisest kosmilise kiirguse ja Päikeselt lähtuvate laetud osakeste poolt peatükis "Tekkepõhjus" on küll õige, aga sellel on välguga samavähe pistmist kui elektrilaengu tekkimisega merevaigutükil seda hõõrudes. Välk on suur elektrisäde. Tasaste plaatide vahel elektrisädeme tekkimiseks on vajalik väljatugevus umbes 30 kV/cm. Äikesepilves tekib läbilöök siiski umbes kümme korda väiksematel väljatugevustel, nii et välgu otste vahel ulatub pinge 1 GV-ni. Välgu energiaallikaks on tõusvad õhuvoolud äikesepilves. Õhuvoolu kiirus ulatub 50 meetrini sekundis. Vertikaalne õhuvool üles käivitab staatilise elektri generaatori. Suured raheterad ja veepiisad omandavad õhuga hõõrdumisel negatiivse laengu ning väikesed piisad positiivse laengu. Tuul viib positiivselt laetud väikesed piisad elektrilist tõmbejõudu ületades pilve ülaossa, kuni elektrivälja tugevus kasvab läbilöögiks piisavalt suureks. Umbes veerand välkudest on pilve ja maa vahel ning enamus neist kannab maapinnale negatiivset elektrilaengut. Läbilöök algab pilves siksakiliselt  mõnekümnemeetriste sammliidriteks nimetatud sädemetena. Liider kannab negatiivset laengut allapoole, kuni liidri ja pilve alla kogunenud positiivse laengu vaheline väljatugevus põhjustab vastassuunalise läbilöögi. Nii sulgub juhtiv voolukanal, mis loob pilve ja maa vahel (või ka kahe erinevalt laetud pilveosa vahel) justnagu lühiühenduse. Sama kuumutatud ja ioniseeritud õhu kanalit läbivad üksteise järel mitu sädelahendust. Voolutugevus välgu kanalis on umbes 100 kA ja välgu võimsus umbes 100 GW, aga kuna välk kestab vaid sekundi murdosa, siis on välgu koguenergia alla megavatt-tunni. 193.40.5.245 24. juuli 2011, kell 12:08 (EEST)

Kirjuta need asjad artiklisse. Andres 24. juuli 2011, kell 12:13 (EEST)
Kõnekeeles on kõik läbisegi  - justkui sünonüümid - äike, pikne ja välk. Aga mina järjestaks nii - üldisemalt üksikule:
1) Äike - pikselöökidega ja  vihmasajuga (mitte tingimata) ilm - äikeseilm, äikesetorm
2) Pikne - üks konkreetne elektrilahendus e. pikselöök
3) Välk - pikselöögi optiline efekt - valgussähvatus
4) Kõu - kõuemürin, müristamine - pikselöögi audioefekt.
Elektristandardites on kasutusel/juurdunud terminid piksekaitse, piksevarras, piksekaitsemaandus.
Paralleelselt on piksevoolu ja piksepiirikutega kasutusel küll ka välguvool ja välguvoolupiirik. Viimased siiski vähem.
Piksevool tembeldatakse eksitavalt 100-kA seks. Tegelikult jääb 50% pikselööke alla 40 kA. Üle 100 kA on vaid protsent või paar pikselöökide vooludest. Mõõdetud olla küll ka üle 300 kA voole. Seega ei saa ka rääkida pikselöögi konkreetsest võimsusest vaid ainult keskmisest või suurimast teadaolevast.Trebla (arutelu) 8. juuni 2012, kell 23:28 (EEST)

EKSS-i järgi on nii äike kui ka pikne kogu nähtus.

Vead võid parandada, lisa ka viide. Andres (arutelu) 9. juuni 2012, kell 13:15 (EEST)

:EKSS seletab jah üht sõna teisega, ehk oleks nagu sünonüümid, samas ei ole ka. Kasvõi lugeda neidsamu EKSS seletusi äikese ja pikse all, üht ei saa teisega asendada.

:Näiteks ilmateade: - homme võib tulla äikest, ... suvel esineb äikest.. õhus oli tunda äikest...

: ei sobi: - homme võib tulla pikset, suvel esineb pikset,

: samas: -  pikne lõi puusse,  - siin sobiks asendamiseks pigem välk, mitte äike..

:Aga see polegi praegu oluline - plaan on kirjutada piksekaitsest tehniliseltTrebla(arutelu) 9. juuni 2012, kell 23:25 (EEST)

::Kas piksekaitse pole mitte eraldi mõiste, mida peaks käsitlema eraldi artiklis? Ave Maria (arutelu) 9. juuni 2012, kell 23:28 (EEST)

:::Jah, muidugi. Nii ma kavatsengi teha. Aga kuidas rääkida piksekaitsest kui pikset ennast nagu polegi...kui selle asemel on äike?  Trebla(arutelu) 9. juuni 2012, kell 23:31 (EEST)

:::: Mis mõttes ei ole, võid ju rääkida pikselöögist? Andres (arutelu) 9. juuni 2012, kell 23:42 (EEST)

::::: Siis tuleb see pikselöök enne kokku kirjutada.  Meie äikesele vastab ing. Thunderstorm, sks. Gewitter ja pr. Orage. Nende Lightning, Blitz ja Foudre artiklitelt pole meile kuhugi linki panna. Ehk siis oleks vahele vaja artiklit Pikselöök/Välgulöök/Välk?Trebla (arutelu) 10. juuni 2012, kell 00:18 (EEST)

:::::: Nagu eespool öeldud, pooldan eraldi artiklite tegemist. Andres (arutelu) 10. juuni 2012, kell 00:38 (EEST)

Eespool on juba arutatud neid termineid (müristamine ehk kõu). Paljudes vikides on sellele äikse häälelisele komponendile ka eraldi artikkel tehtud, vt nt :en:thunder. Ilmselt peaks ka meil tegema--Estopedist1 (arutelu) 23. september 2017, kell 17:51 (EEST)

Pooldan seda. Andres (arutelu) 23. september 2017, kell 18:15 (EEST)
----
Kas "atmosfäär" oli vaja "õhkkonnaks" muuta? Velirand (arutelu) 29. märts 2020, kell 10:51 (EEST)
----
Kasutaja Velirand küsimus on üldist õhkkonda vikis arvestades mõneti asjakohane, sest muudatus muudatuse pärst pole kuigi edasiviiv, kuid see muudatus pole siin ju ainuke täiendus. Tegelikult peabki eesti viki tekstides kasutama rohkem eestikeelseid mõisteid, sellised, mis on ju ammu eesti keeles olemas. Tekstides peakski võõrsõnade kõrval olema esitatud mitmekesisemalt eesti sõnavara, ega nooremad lugejad tarvitse teadagi, et atmosfäär = õhkkond, nüüd saavad teada. Nii mõnigi roorem inimene on tõsimeeli üllatud, kuuldes kenasid eestikeelseid mõisteid: 'teekond' või 'lauglema' - küsitakse lausa, mida need tähendavad! Mõiste 'maantee'on vast noorematele juba liiast? 85.253.226.97 5. aprill 2020, kell 20:15 (EEST)
----
"Äikese olemasoluks on vaja tingimata sorteeritud ruumlaenguid." Tingimata sorteeritud (kas on olemas tingitud sorteerimine ja tingimata sorteerimine?) või tingimata vaja? --Ehitaja (arutelu) 12. september 2020, kell 12:56 (EEST)


Arutelu:Aine (füüsika)

Kas seisumassita elementaarosakesed ei kuulugi füüsikalise aine hulka? Siim 09:58, 24 Sep 2004 (UTC)

Just nii seda tavaliselt mõistetakse (see ei välista teistsuguseid kontseptsioone). Ma lappasin läbi, mida eri keeltes vikid ütlevad: seisumassi on mitmes mainitud (ingliskeelses küll mitte, aga seal on üldse segasevõitu jutt). Samuti on ENE 1. väljaandes seisumassi mainitud. Muidugi võib öelda, et aine sees on näiteks footoneid. Aga footonid arvestatakse välja hulka. Teisest küljest, välja substraadiks võivad olla ka seisumassiga mesonid, seetõttu pole see määratlus päris täpne. Aga täpset määratlust selles võtmes nähtavasti ei saagi anda, sest aine mõiste ei ole kuigi piiritletud. Kui Sa saad asja kohta midagi täpsemat teada, eks siis lisa. Andres 10:07, 24 Sep 2004 (UTC)
Mulle see avalause ikkagi ei meeldi. Minu arvates kuuluvad ka seisumassita osakesed aine hulka. Sain sellele ka kinnitust lugedes Agu Laisa bioloogilise füüsika konspekti. Tsiteerin seda:
Kehad mitte ainult tekitavad välju, vaid ka tekivad väljadest. Üheks näiteks on nn. suur pauk 14-15 miljardit aastat tagasi. . Välja kvantidel näiteks footonil on samuti mass, mida kirjeldab tema energia.

Mina ei tea, kas avalause on õige. Asi on selles, et ilma footoniteta ei saa olla elektromagnetilist vastastikmõju, mis aatomeid koos hoiab. Selles mõttes kuuluvad aine koosseisu ka footonid, muidugi mitte kõik footonid.  Aga kuidas Sinu tsitaat avalausele vastu räägib, sellest ma ei saa aru.   Andres 17:08, 20 Nov 2004 (UTC)
Seal tsitaadis on öeldud, et väli ja aine on mateeria eksisteerimise kaks võrdväärset vormi. Ma saan aru, et sõna mateeria tähendab siin füüsikalist ainet, sellest artikkel ongi. aine, aga on seal tsitaadis mateeria millel on seisumass. Tahtsin tsitaadiga öelda seda, et ka väli kuulub füüsikalise aine koosseisu.

Sain nüüd aru. Aga minu meelest on siin kasutatud sõna "mateeria" filosoofilises tähenduses, mitte füüsikalises mõttes aine sünonüümina. Seetõttu langeb see argument minu meelest ära. Andres 17:42, 20 Nov 2004 (UTC)
Sellisel juhul saame me asjast erinevalt aru ja lahenduse leidmine on võimatu ning vaidlemine mõttetu. Ärme siis praegu artiklit muuda, kuid ma jään oma seisukoha juurde. Tegelikult võiks siiski artikli alguses mainida, et asjast on võimalik mitmeti aru saada. Siim 17:50, 20 Nov 2004 (UTC)

Lisasin algusesse täpsustava märkuse. Küllap tulevad füüsikud, kes asja täpsustavad. Andres 18:02, 20 Nov 2004 (UTC)
Miks osad footonid aine koosseisu ei kuulu? Siim 17:23, 20 Nov 2004 (UTC)

Kui lähtuda sellest kaalutlusest, mille mina tõin, siis näiteks need footonid, mis on teel Päikesest minu silma, aine koosseisu ei kuulu. Andres 17:42, 20 Nov 2004 (UTC)
Sellest ei saa ma samuti aru. Siim 17:50, 20 Nov 2004 (UTC)

Footonid on osakesed, mis kannavad elektromagnetilist vastastikmõju ning on nii-öelda elektromagnetvälja substraadiks. Footonid on ka valguse substraadiks. Valgus, mis langeb Päikeselt minu silma, koosneb footonitest. Ka elektromagnetväli, mis aatomituuma ja elektronkatet koos hoiab, koosneb footonitest. Kui me räägime ainest tavalises mõttes, st ainest, mis koosneb aatomitest (kuigi igasugune aine ei koosne aatomitest), siis võib-olla peaks aine koosseisu arvama ka footonid, mis aatomit koos hoiavad. Aga võib-olla ka mitte. Andres 18:02, 20 Nov 2004 (UTC)

Aineks ehk substantsiks ehk olluseks nimetatakse seda, millest koosnevad meid ümbritsevad füüsikalised kehad. --kanakukk 2. detsember 2008, kell 17:11 (UTC).


Kasutaja arutelu:Mikk~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mikk! Andres 18:50, 24 Sep 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mikk~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:4179 Toutatis

Päeva lühend on "d", kuid ma ei ole kindel kas seda peaks siin kasutama. Paljud inimesed ju ei oska inglise keelt ja nad ei pruugi sellest aru saada. Siim 11:43, 25 Sep 2004 (UTC)

See lühend tuleb tegelikult ladina keelest (dies). Aga seda minagi, et see ei pruugi arusaadav olla. Andres 14:57, 25 Sep 2004 (UTC)

Mis see kahekordne pöörlemisperiood tähendab? Andres 14:57, 25 Sep 2004 (UTC)
Kahekordne pöörlemisperiood tähendab pöörlemist mõlema telje ümber. Pilt Siim 07:52, 26 Sep 2004 (UTC)

See tuleb artiklisse kuidagi sisse kirjutada, muidu see ei ole arusaadav. Andres 08:42, 26 Sep 2004 (UTC)

Kuna tegelikult jumala nimi on vist eestikeeles Teutates siis kas asteroidi nimi peaks eestikeeles olema 4179 Teutates ?? kahekordne pöörlemisperiood -  ei tea naine 01:07, 26 Sep 2004 (UTC)

Jumala nime variandid on Toutatis, Teutates, Totatis ja Tutates. ENE 1. väljaandes on mainitud mandrikeltide jumalana Teutatest. Aga see ei pruugi tähendada, et "Toutatis" õige ei ole. Minu meelest asteroidide nimesid ei tõlgita. Andres 07:21, 26 Sep 2004 (UTC)

:Et ei tõlgita jah seda arvasin mina ka. Peaks veel sellest asteroidist midagi kirjutama ? naine 22:40, 27 Sep 2004 (UTC)

Mis asi see giga (G) on? Andres 07:04, 30 Sep 2004 (UTC)

Giga, lühend G ehk 10 astmes 9. Artiklis peaks olema Gm ehk giga meeter siis. naine 13:55, 30 Sep 2004 (UTC)

Praegu on meil sideeriline tiirlemisperiood ja "orbiidi periood". Kuidas seda viimast õieti peaks nimetama ja mis see on? Andres 07:04, 30 Sep 2004 (UTC)

Sideeriline tiirlemisperiood 3,98 aastat (1453,63 ööpäeva). Sideeriline on tiirlemisperiood teiste tähtede suhtes. See on vist sama mis orbiit. aga andmed peaks olema 1463,140 päeva (4,01 aastat). naine 13:55, 30 Sep 2004 (UTC)

: Ma arvan, et sideeriline periood oli õige, ma panin selle tagasi. Peab uurima, mis see teine on, kas sünoodiline või midagi muud. Andres 19:58, 30 Sep 2004 (UTC)

Kas on olemas termin "pindmine gravitatsioon"? Panin praegu selle asemele "raskuskiirendus asteroidi pinnal". 07:04, 30 Sep 2004 (UTC)

''Viimane asteroidi möödumine Maast nii lähedalt oli 13. sajandil.''
Jätsin selle välja, sest see ei pea paika. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:04, 30 Sep 2004 (UTC)

Sellise kiiruse ja suurusega asteroidi (18km3) põrkumine maaga tagajärjed oleksid katastroofilised. 1908. aastal Siberis mitutuhat ruutkilomeetrit metsa hävitanud Tunguusi meteoriit oli vaid 50 meetri läbimõõduga, 16 korda  Toutatis'est väiksem. Teadlaste arvates keskeltläbi iga 100 000 aasta jooksul tabab Maad nii suur asteroid, et hävib veerand elusolendeist.
Jätsin selle välja, sest see ei sobi siia. Andres 07:04, 30 Sep 2004 (UTC)
----
*Postimees, Hiidasteroid möödub Maast ülilähedalt
Jätsin selle välja, sest need viited ei lisa midagi uut. Andres 07:04, 30 Sep 2004 (UTC)
----
Tabel on liiga lai. Ta katab mul osa teksti ära. Andres 07:07, 30 Sep 2004 (UTC)


Arutelu:Füüsikaliste suuruste loend

Siia peaks ilmselt ka mõõtühikud lisama. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 14:11, 25 Sep 2004 (UTC)

Kas pikkus, ruumala ja pindala on füüsikalised suurused? [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 14:28, 25 Sep 2004 (UTC)

Mulle jäi silma, et hästi palju on linke kujul Si-süsteem.
Minu meelest peaks olema see nii Si-süsteem.
Mida arvate asjast?

aga muidugist tuleks kasutada SI-süsteem mitte SI (see viimane on täpsustuslehekülg, kustkaudu jõuab küll ka kohale, õigem on siiski otse linkida, kahjuks artikkel ise tänini veel puudub) aga igaljuhul suure I tähega. - Ahsoous 12:18, 14 Jan 2005 (UTC)

äkki oleks võimalik kuidagi teha nii, et tähestikuline loend tekiks automaatselt sisulises loendis olevast? Virx 6. detsember 2006, kell 20:54 (UTC)
----
See loend on unarusse jäänud. Andres 18. jaanuar 2009, kell 12:31 (UTC)
----
Pealkiri eeldab, et siia mahuksid kõik füüsikalised suurused. Võib-olla teha nii, et tabeli järele panna tähestikuline loend nagu leheküljel Rahvad ja hõimud? Kahekordne loend on ka Mägede loendis. Andres (arutelu) 30. mai 2013, kell 09:17 (EEST)
----
Siia tuleks paigutada ka Mahutavus. Andres (arutelu) 27. juuni 2013, kell 00:25 (EEST)
----
See info võiks ka kuskil olla: Füüsikaliste suuruste sümbolid, tähised on vastavate kreekakeelsete ja ladinakeelsete sõnade esitähed. Nagu näiteks F ( lad. forte ) jne. Nimelik 11. mai 2016, kell 18:49

See ei pruugi nii olla. Jõud on ladina keeles vis, mitte forte. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 20:50 (EEST)

:http://xn--pik-nna.xn--fsika-kvaa.ee/index.php/book/view/17#131 (vt osast: Väli kui vastastikmõju vahendaja) Võtsin selle määratluse õpikust (vasakpoolne tulp, allpool). Mulle tundub arukam hoiak: kui kahtled, siis esita oma arvamus pigem arutleva küsimusena.. Ma ei tunne ladina keelt sugugi põhjalikult.. aga niipalju tean, et Vis on tõesti jõud aga Fortis on näiteks tugev (vt Võõrsõnastik fortisklusiil).  Nimelik 14. mai 2016, kell 15:10

:: Õpikus on ilmne viga, ju see õpik pole keeleküsimustes usaldatav.

:: Ma ei eita seda, et F-tähel on näiteks sõnaga fortis etümoloogiline seos, aga tegu ei ole "vastava", st jõu kohta käiva ladinakeelse sõna esitähega. See üldine väide, mille esitad, ei pea paika. Andres (arutelu) 14. mai 2016, kell 15:35 (EEST)

:::  Huvitav küll, gümnaasiumi õpikus, mis Haridusministeeriumi poolt kinnitatud, on viga? Kui õpiku väide füüsikalisi suurusi tähtedena kasutatavatest ladina- ja kreekakeele sõnade esitähtedest ei vasta tõele, kust need tähed siis pärinevad? Mida see F, m või a siis peaksid tähendama? Väga huvitav oleks selle kohta lugeda. Kui sellist infot aga pole, siis ei saa öelda, et õpikus antud seos ei pea paika.. õieti muidugi, alati saab öelda kõike aga mõned ütlused tuginevad argumentidele, teised lihtsalt arvamustele ja emotsioonidele. Viimane ei peaks olema esiplaanil vikipeedia kujundamisel. Kena laupäeva. Nimelik 14. mai 2016, kell 16:06

::::: Üldist väidet ma õpikust ei leidnud, aga see konkreetne väide on ilmselt väär.

:::::::Aitäh, üldine väide on kohe alguses: Selgus, et füüsikalistel suurustel ja mõõtühikutel on olemas kindlad tähised – vastavate ladinakeelsete sõnade esitähed...See on siis petlik lihtsustus klassikalise ladina keele suhtes. Kahjuks ma ladina keelt, saati siis veel klassikalist ladina keelt ei tunne. Ometi on väga paljud inglise keele sõnad ld. keele tüvedega. Nimelik 14. mai 2016, kell 11:30

:::::::::: See on kindlasti lihtsustus. Tähised võivad olla ka muud päritolu, paljud on üldse kreeka tähed. Ja kui nimetus on näiteks inglise keeles ladina päritolu, siis ei saagi võib-olla üheselt öelda, kumma keele järgi see on. Uuemal ajal ladina keelt füüsikas ei kasutata, nii et ladinakeelset nimetust ei pruukinud vähemalt algselt üldse ollagi. Andres (arutelu) 15. mai 2016, kell 00:30 (EEST)

::::: Leidsin ühe kirjutise sel teemal, millest nähtub, et üldine väide kindlasti ei pea paika. Autor kirjeldab seal ka, kui raske tal oli leida suuruste ja mõõtühikute tähiste päritolu.

:::::::::Aitäh info eest! Nimelik 14. mai 2016, kell 11:45

:::::: Mis puutub F-tähesse, siis arvan, et see on inglise või prantsuse sõna force esitäht. Võib-olla keegi on kunagi kasutanud selles tähenduses ka sõna fortia, mida klassikalises ladina keeles ei ole.   Andres (arutelu) 14. mai 2016, kell 19:12 (EEST)

:::::::: Olgu siis selle ladina, klassikalise ladina keelega kuidas on aga ehk võiks siis olla umbes selline lause:
füüsikalisi suurusi tähistavad tähed on enamasti ladina ja kreeka keele sõnatüvedest pärit sõnade esitähed vms..... Mõte on ju füüsika õpikus iseenesest hea - seostada täht sõnaga, mille saad tõlkida eesti keelde (nagu E - energeia kr. k.) arusaamatu sümbol jääb halvasti meelde, seostatud sõna palju paremini. Täht peaks ju olema lihtsustav abivahend, mitte arusaamatu, ebasõbralik, eraldiseisev märk, mis tuleb lihtsalt pähe tuupida. Märgid olgu abistavad lihtsustused, mitte keerulised ja ebamäärased nagu labürint, kus keegi õieti päriselt ei orienteeru. Nimelik 20. mai 2016, kell 00:46
Tähise päritolu kohta saab kirjutada vastava füüsikalise suuruse artiklis. Aga seda peab siis tegema ka usaldatavate allikate põhjal. Näiteks "Võõrsõnade leksikon" ei ole piisav.
Mõnel õppuril võib päritolu teadmisest abi olla küll, aga enamasti see minu meelest midagi ei anna. Sõna "energia" algallikas on küll kreekakeelne, aga see tähis ei ole otseselt kreeka keelest tulenev. Ja seos sõnaga "energia" on niigi ilmne. Andres (arutelu) 20. mai 2016, kell 11:52 (EEST)
Selge see, et faktivigu teha ei tohi ja seos energia ja E vahel on ilmne. Parem on see siiski kui natuke etümoloogiat teada. a ja acceleratio vms seoses kiirenduse mõistega on vast sobivam näide. Miks Võõrsõnade leksikon usaldusväärne pole? On mõni näide selle ebausaldusväärsusest? Nimelik 20. mai 2016, kell 15:00

Mul ei ole selle vastu midagi, et tähise päritolust kirjutada, kui selle päritolu on täpselt teada. "Võõrsõnade leksikonis" neid asju niikuinii ei ole, aga seda tuleb täpselt vaadata, kas a on ladina sõnast acceleratio või näiteks inglise sõnast acceleration. Igatahes on tarvis teada, kes ja mis kontekstis selle tähise kasutusele võttis. Mõnel juhul muidugi pole võimalik täpselt öelda, kas lühendati ladina või inglise keelest; siis tulebki nii öelda. "Võõrsõnade leksikonis" esitatakse tavaliselt ainult laenu algallikas, ja lugejad tõlgendavad tihti nii, nagu sõna olekski sellest keelest laenatud.

See on tõsi küll, et sageli on püütud tähist seostada ladinakeelse sõnaga, aga see pole alati nii. Andres (arutelu) 20. mai 2016, kell 16:26 (EEST)
Andres (arutelu) 20. mai 2016, kell 16:26 (EEST)
----
Siia lisamine on keeruline, aga hea oleks täiendada. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2019, kell 16:26 (EET)
----
Palun lisage siia pindpinevustegur. Andres (arutelu) 25. märts 2019, kell 15:33 (EET)
----
Elektroodipotentsiaal. Kas ka keemiline potentsiaal, elektrokeemiline potentsiaal?
See leht tuleks inimlikuks ümber teha. Andres (arutelu) 16. august 2019, kell 21:38 (EEST)
On ebaselge, millised suurused siia peaksid kuuluma. Samuti on siia keeruline midagi lisada, mina küll ei oska. Võib-olla piirduda füüsika mõistete loendiga. --Andres (arutelu) 25. juuli 2023, kell 00:45 (EEST)


Arutelu:Mahajaana

Paistab, et theravadat ja hinajaanat ei saa samastada. Selle kohta on kaks versiooni:
*theravada on ainus säilinud hinajaana koolkond;
*hinajaana koolkonnad tekkisid ainult Indias, theravada oli väljaspool Indiat. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 08:40, 26 Sep 2004 (UTC)
Pigem on just mahajaana eksoteerilisem ja hinajaana esoteerilisem vorm - sõna algses tähenduses. Tegelikult vajab kogu artikkel ymberkirjutamist. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 07:08, 9 Dec 2004 (UTC)

Töstsin   teksti välja sest see  oli  asjatundmatult kristlikus kontekstis kirjutatud  löik ,mis ei anna mingit objektiivset arusaama mahajaanast. --VanemTao 23. november 2006, kell 22:45 (UTC)

Sa ju ei tõstnud välja, vaid kustutaid järgmise teksti:
Mahajaana (sanskritis mahāyāna 'suur vanker') on üks kolmest klassikalise budismi peavoolust.
Mahajaana tekkis umbes 1. sajandil uue vooluna, vastandudes theravaada budismile (mahajaana-budistid hakkasid seda nimetama hinajaanaks (hīnayāna)).
Mahajaana on budismi esoteerilisem vorm. Kui theravaada käsitleb Buddhat kui tegelikult eksisteerinud isikut (Siddhārtha Gautama), siis mahajaana vaatleb teda kui universaalse spirituaalse olendi manifestatsiooni, tuues samas sisse "kolme keha doktriini" (trikaya). Sellisena defineeris mahajaana budismi lõplikult religioonina (mitte pelgalt filosoofiana, mida ta oli juba varem).
Sarnaselt protestantlikule liikumisele kristluses on mahajaana suunatud budismi kandepinna laiendamisele ning peab valgustatust saavutatavaks kõigi inimeste poolt.
Andres 23. november 2006, kell 23:31 (UTC)

Kas sulle meeldib selline käsitlus teema puhul?
Pean silmas seda mis enne oli? --[[Kasutaja:VanemTao|VanemTao]] 23. november 2006, kell 23:59 (UTC)

Mahajaana pole koolkond, vaid koolkonna poolt kokku pandud õpetus, tekstide kogu etc.
Mahajaana õpetuse pooldajad võivad moodustada koolkonna.
Minu hinnangul ei vasta see väide tõele. -- Eerik

EKSS-i järgi () on koolkond isikute kogum. Minu meelest on anonüümil õigus. Ma oleksin pakkunud "haru", aga "vool" on vist veel parem. Pealegi on olemas üsna mitu mahajaana koolkonda. Andres (arutelu) 10. juuni 2017, kell 03:32 (EEST)
Lisan lehekülje ka kategooriasse "Budism", olgugi, et kategooria "Mahajaana" on juba niigi kategoorias "Budism". Usun, et see on parema navigeerimise jaoks vajalik. --Eerik Sven Puudist (arutelu) 15. juuni 2017, kell 21:43 (EEST)

Miks? Sellisel juhul pole mahajaana kategoorial mõtet kui ikka kõik ühte kategooriasse lisatakse. --Tiia (arutelu) 15. juuni 2017, kell 21:45 (EEST)

: Hea küll, olgu siis nii. Samas siiski on ka palju artikleid, mis peaksid kuuluma "mahajaana" kategooriasse, sest mahajaanas on need kesksed mõisted, kuid samas peavad kuuluma ka kategooriasse "budism", sest vähesel määral on need mõisted olulised ka muudes koolkondades (näiteks mõiste "bodhisattva"). Mida selliste artiklitega teha tuleks? --Eerik Sven Puudist (arutelu) 17. juuni 2017, kell 22:05 (EEST)

:: Budismi kategooria on 1 kliki kagusel ja ei ole mõtet budismi kategooriasse lisada. See on niigi juba koormatud ja jaotamata. Viska pilk peale ka :Vikipeedia:Kategoriseerimise kord. Kui artiklist loeb välja, et on veel millegagi seotud, siis tulebki kategooria lisada aga mitte üldkategooriasse Budism. Artiklis Bodhisattva pole sõnagi Vadžrajaanast, seega kategooria on vale ja sobiks just Mahajaana kategooria. --Tiia (arutelu) 17. juuni 2017, kell 23:12 (EEST)
----------------------
Toimetasin, tegin neutraalsemaks ja eemaldasin NPOV ning tõstsin siia ühe viite, mis polnud enam artikli sisu jaoks oluline, aga mida ei tahtnud lasta ka niisama kaotsi minna:
 --Lulu (arutelu) 6. jaanuar 2020, kell 10:53 (EET)


Arutelu:Orienteerumine

Stardist kuni finišini tuleb sportlasel läbida kontrollpunktid kaartile märgitud järjestuses
Minu teada on see nii ainult suundorienteerumise korral. Artiklis on ebatäpsusi veelgi. Siim 17:53, 27 Sep 2004 (UTC)

Võid julgelt parandada. Andres 19:06, 27 Sep 2004 (UTC)

Agatha, mis kindlad tõendid on, et Norras sel aastal esimesed võistlused toimusid? [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 12. august 2006, kell 13:06 (UTC)

See on mul esimene katsetus siin. Tahtsin kaotada sõna vahemaa orienteerumise definitsioonist. Vaatasin mitmest kohast kuidas orienteerumist defineeritakse. Samas on nii inglise Vikis kui ka Eesti Entsüklopeedias toodud esimese orienteerumisvõistluse toimumise ajaks aasta 1897. Ma ei näe põhjust, miks peaks selles aastaarvus kahtlema.
Agatha 12. august 2006, kell 16:11 (UTC)

Asjalikud parandused! Tahaksin veel lahti saada väljendist "spordiala, kus", aga ei oska midagi paremat asemele pakkuda. Andres 12. august 2006, kell 13:45 (UTC)

Aga allveeorienteerumine? 193.40.133.134 19. juuli 2010, kell 10:04 (EEST)

Ma kahtlustan, et see ei kuulu orienteerumise hulka, nagu vibulaskmine ei kuulu laskmise hulka. Taivo 20. juuli 2010, kell 00:40 (EEST)

Allveeorienteerumine ei kuulu klassikaliste orienteerumislade hulka, vaid tegu on allveespordiga pigem, mis eeldab spetsiaalset varustust. Tegelikult artikkel "Orienteerumine" peaks olema üldisem arikkel, mis käsitleb erinevaid orienteerumisalasid üldiselt ning orienteerumise olemust ja ajalugu üldiselt ning siit peaks olema viited orienteerumisjooksule, rattaorienteerumisele, suusaorienteerumisele jne. [[Kasutaja:Marek9134|Marek9134]] 20. veebruar 2013, kell 22:37 (EEST)

Kas EKSS-i esimese üldtähenduse kohta peaks olema eraldi artikkel? Adeliine 12. veebruar 2013, kell 14:36 (EET)

Peaks küll. Andres (arutelu) 1. november 2013, kell 17:47 (EET)
----
Varasem algus:
Orienteerumine on spordiala, kus võistleja peab läbima kaardi ja kompassi abil maastikul tähistatud ja kaardile märgitud kontrollpunktid.
Andres (arutelu) 1. november 2013, kell 17:47 (EET)
----
Kahtlustan, et paljud lingid siia peavad silmas orienteerumisjooksu. Andres (arutelu) 27. detsember 2014, kell 20:06 (EET)
----
Vikipeedias kui entüklopeedias tuleb teemasid käsitleda täpselt, näiteks 'orienteerumine' on iseenesest laiem mõiste kui ainult 'orienteerumissport', mis on kitsam tähendus.
Orienteeruda  ehk õiget ilmakaare suunda hoida tuleb vajadusel nii vee all, õhuruumis kui ka maa all. Ajalooliselt ladina keeles 'orient' ehk idasuund on kompassil tähistatud 'O'  (Ost) - eesti keeles ilmakaare suund 'IDA'.
Ülekantud mõttes tuleb teemas samuti orienteeruda ehk hoida järjepidevat suunda.
Selle teema pealkiri tuleb muuta õigeks - 'Orienteerumissport', mitte 'Orienteerumine'. On olemas Rahvusvaheline Orienteerumisspordiliit, mitte ...Orienteerumisliit. Eestis paistab, et ongi olemas Orienteerumisliit kui spordiala liit. Ametlikus liidu nimes peaks ilmnema, et tegu on ikka spordialaliiduga. 85.253.148.129 12. detsember 2021, kell 15:26 (EET)

Numbriga kommenteerijal on õigus selles osas, et teemas tuleb orienteeruda. Peaaegu kõiges muus on ta paraku eksinud. Et ennast teemas paika saada tasuks esmalt heita pilk EKI sõnastikele: EKI ühendsõnastik, ÕS 2018, EKSS, VSL. Lisaks oleks asjakohane teada, et Eestis on olemas spordialade klassifikaator , mis kasutab spordialade kokkulepitud nimetusi, sh "orienteerumine". Niisiis, ei ole kahtlust, et artiklis kirjeldatud spordiala kohta on eesti keeles eelisterminina kasutusel "orienteerumine". Mis ühtlasi tähendab, et puudub igasugune alus käesoleva artikli ümbernimetamiseks. Tõesti, "orienteerumissport" on vähemlevinud paralleeltermin, mida võib artikli tekstis mainida, ent paralleelterminite olemasolu ei anna siiski mingit alust loobuda tunnustatud eelisterminist.

Numbriga kommenteerija eksib ka rahvusvahelise alaliidu nime osas, õige on Rahvusvaheline Orienteerumisföderatsioon (International Orienteering Federation). Vt ka nt .

On hoopis teine teema, et lisaks konkreetse spordiala tähistamisele on termin "orienteerumine" eesti keeles kasutusel ka laiemas tähenduses. Selles ei ole midagi imelikku. Keeles on sageli nii, et ühele ja samale terminile vastab mitu mõistet, erinevate või ka osaliselt seotud tähendusväljadega. Kui keegi soovib kirjutada Vikipeedia artiklit orienteerumise üldtähendusest, siis palun väga, võtke ette ja kirjutage.--VillaK (arutelu) 12. detsember 2021, kell 22:27 (EET)


Arutelu:Ido

Tekst langeb enam-vähem kokku [http://es.geocities.com/kanaria1973/Ido_luhitutvustus.html sellega siin], kuid see on õigemini kirjutatud. Arvavasti ei ole siin tegemist autoriõiguste rikkumisega, vaid  tegevusega, mida algteksti autor heaks kiidab.  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:25, 28 Sep 2004 (UTC)

Ülakomade vahel märgitakse tähendusi, kursiivis sõnu jms. Kaldkriipsude vahel märgitakse (nagu ka selle teksti eelmises variandis) foneeme ja nende järjendeid. Andres 16:20, 20 Jun 2005 (UTC)
Taivo, palun selgita, mis põhimõttel Sa ülakomasid kasutad. Andres 16:27, 20 Jun 2005 (UTC)

Täpselt nii, nagu sa ütlesid: ülakomade vahel tähendused, kursiivis sõnad. Kaldkriipse ei kasuta. Originaalkeeles (siis idos) annan häälikud ja täheühendid ülakomade vahel, sõnad ja laused kursiivis. Või kuidas peaks? Taivo 16:56, 20 Jun 2005 (UTC)

: Miks Sa siis paned tähed ja täheühendid ülakomade vahele, kui seal ei ole tegemist tähendusega? Kursiivi kasutatakse nii võõrkeelsete tsitaatide puhul kui ka siis, kui tuleb tähti või täheühendeid või sõnaühendeid tsiteerida (esile tõsta), olenemata keelest. Seal, kus varem olid kaldkriipsud, ei ole tegemist tähtede ega häälikutega, vaid foneemidega. Täheühendeid ja foneemijärjendeid ühtemoodi märkida on eksitav, seetõttu tuleks taastada kaldkriipsud, mida keeleteadlased kasutavad foneemide puhul. Andres 17:02, 20 Jun 2005 (UTC)

: Ülakomasid võib kasutada ka mõistete puhul, jutumärke ka sõnade puhul. Andres 17:04, 20 Jun 2005 (UTC)

Paistab, et ''qu'' hääldatakse ikkagi nagu inglise keeles, seega [kw]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17:12, 20 Jun 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.idolinguo.de/index.php/DIG/Tallin2009
** In Ido on 2013-06-24 11:15:03, 404 Not Found
** In Ido on 2013-07-06 02:35:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:35 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vortari.tk
** In Ido on 2013-06-24 11:15:05, 403 Forbidden
** In Ido on 2013-07-06 02:35:51, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:36 (EEST)


Arutelu:IMZ-Ural

Millise rubriigi alla selle võiks panna? Andres 13:26, 1 Oct 2004 (UTC)

"Mootorrattatehased" ? - Urmas 14:00, 1 Oct 2004 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://home.swipnet.se/ryska_mc/
** In IMZ-Ural on 2013-06-24 11:13:54, 404 Not Found
** In IMZ-Ural on 2013-07-06 02:22:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:23 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://home.dnepr.dk/
** In IMZ-Ural on 2013-06-24 11:13:54, 403 Forbidden
** In IMZ-Ural on 2013-07-06 02:23:08, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:23 (EEST)