Vikipeedia arutelu:Pressiülevaade

selline lahe arvamus Vikist... [http://tubin.wordpress.com/2007/01/14/mis-on-parim-tookoht-kus-palka-ei-maksta/]

kuskilt ma lugesin diskussiooni, et ei maksa korduvaid asju linkida. Nagu siin - mitu korda esineb üks ja sama väljaanne. Aga ma ei mäleta, milline oli lõppotsus. Kas linkida korduvalt või mitte? --Hendrix 14. juuni 2007, kell 12:31 (UTC)

Lingid väljaannetele ei kordu. on loomulik, et ühes väljaandes on ilmunud mitu artiklit, kus räägitakse vikist ja siin tuleb need üles loetleda. Seleta oma mõtet paremini lahti ehk. avjoska 14. juuni 2007, kell 12:37 (UTC)

: Jutt on sellest, kas panna korduvalt esineva väljaande nime juurde iga kord link artiklile selle väljaande kohta. Üldjuhul seda ei tehta, kuid arvan, et siin võib aeg-ajalt linki korrata. Andres 14. juuni 2007, kell 12:41 (UTC)

::nüüd on selge.--Hendrix 14. juuni 2007, kell 12:47 (UTC)

Vikipeedias ei ole vaja kajastada artikleid, mis ei ilmu Eestis ega ole eestikeelsed. Viimane Hendrixi lisatud viide sobib pigem ingliskeelse viki pressiülevaatesse ja ma usun, et ta seal ka on. avjoska 26. jaanuar 2008, kell 14:50 (UTC)

a kui eesti keeles ei ole sellist olulist teavet?--Hendrix 26. jaanuar 2008, kell 14:53 (UTC)

:Andres planeeris Sirpi artikli kirjutamist kellegagi kahasse. ehk mainivad selle ka ära. Kui eesti keeles teavet ei ole, siis lihtsalt ei kajasta siin. Kogu ingliskeelset meediat me ju läbi kammida ei jõua ja pole vajagi. avjoska 26. jaanuar 2008, kell 14:54 (UTC)

::miks mitte kajastada, kui trehvata sellise uudise otsa...--Hendrix 26. jaanuar 2008, kell 14:57 (UTC)

Ma saan aru, et Sirje Kingsepa blogi sissekanne vikipeedia teemal on vikipeedlastele oluline, kuid ma ei pea seda ajakirjanduseks. arvan, et piisab siin ajakirjandusele viitamisest. või hakkame kõiki blogisid jälgima? avjoska 28. veebruar 2008, kell 14:11 (UTC)

Arvan küll, et siia võib panna ka blogides öeldu. Andres 28. veebruar 2008, kell 14:41 (UTC)

Tänases Linnalehes mainiti Wikipediat. lk 8. avjoska 12. juuni 2008, kell 19:19 (UTC)

Mis seal siis öeldi? Andres 13. juuni 2008, kell 14:09 (UTC)

:  Allikas: Linnaleht nimega linnaleht, vist siis Tallinna jaoks tehtud trükk

:      URL: http://www.linnaleht.ee/frontpage/trt/2008-06-05-b.pdf

:  Kuupäev: 05. juuni 2008

:     Koht: PDF-is LK.9, esimene veerg

: Pealkiri: Vikipeedia artiklite arv ületas 50 000 piiri

:     Sisu:
 Eestikeelses võrguentsüklopeedias Vikipeedia on juba üle 50 000 artikli.
 Eesti on sellega maailma 35 suurema Wikipedia seas, kuigi eesti keel on
 kõnelejate arvult maailma keelte seas umbes 250. kohal, teatasid entsüklopeedia
 haldajad. Vikipeedia on entsüklopeedia, mida kirjutavad ühiselt paljud
 vabatahtlikud ning selle lugemine on tasuta. Selle aasta märtsis oli eestikeelne
 Vikipeedia artiklite arvult 33. kohal.
 Leedukeelne Wikipedia oli 27. kohal (3,5 miljonit kõnelejat) ja
 lätikeelne 66. kohal (1,4 miljonit kõnelejat).
 Kasvab ka võrukeelne Vikipeediä, milles on juba ligi 1800 artiklit.
 Vikipeedia asub aadressil et.wikipedia.org. BNS/LL
 Foto:Kadi Soo

: suwa 13. juuni 2008, kell 16:53 (UTC)

::12. juuni Linnalehes oli tekstikene ""Britannicagi" allub interneti levikule". Tsiteerin: Sarnaselt Wikipediaga hakkab saama ka "Britannica" entsüklopeediat täiendada tavakasutaja, kuid usaldusväärsuse säilitamiseks kontrollitakse kogu informatsioon enne avaldamist üle. avjoska 13. juuni 2008, kell 18:46 (UTC)

Lisatud Kalevi Kulli tsitaadi juures ma ei saa aru, kas see on raadiosaatest (sel juhul on linkimata jätmine arusaadav) või veebiruumist (siis peaks kindlasti lingitud olema). Samuti tundub mulle tsitaadi põhjal, et Vikipeediat seal isegi ei mainita, rääkimata teksti teemana Vikipeediast. Nii et siin artiklis on see viide kindlasti ülearune ning tsitaadi põhjal isegi uudise allikana Vikipeedia küsitav. avjoska 14. juuni 2008, kell 20:41 (UTC)

See on ajalehest Roheline Värav, mis ilmub Sirbi ja Õpetajate Lehe vahel. Artikkel räägibki Vikipeediast. Muidugi peaks andma viite või lingi. Aga viide on ju antud. Andres 15. juuni 2008, kell 04:41 (UTC)

Lisasin lingi. Andres 15. juuni 2008, kell 04:51 (UTC)

Mulle tundus, et täna kella 13 paiku oli Raadio 3-s uudis Vikipeedia teemal, natuke Wikitravelist ka. avjoska 11. veebruar 2009, kell 13:21 (UTC)

Mis on üldse Raadio 3? Vikipeedias teda pole. Andres 11. veebruar 2009, kell 14:41 (UTC)

:Raadio 3 on raadiojaam. Sama uudist mainis ka kella nelja paiku Sky Plusis. Uudis oli hommikul ka Postimehes. Aga kas Wikitravel on üldse selle Wikipedia süsteemi osa?--WooteleF 11. veebruar 2009, kell 16:26 (UTC)

:: Ei ole, Wikitravel on eraldi. Põhjus on see, et nad tahavad kasutada leebemat litsentsi, et nende infot oleks võimalik kasutada ka väikestel voldikutel.

:: Aga milles see uudis siis seisnes? Andres 11. veebruar 2009, kell 17:27 (UTC)

:::Leidsin selle. Wikitravelit nimetatakse Wikipedia osaks, mis on vale. Muidu loetav. --Jaan513 11. veebruar 2009, kell 17:39 (UTC)

Nüüd on läinud käibele, et 30 administraatorit hoiavad Vikipeedial silma peal. See on eksitav, sest aktiivseid administraatoreid on poole vähem, ja nendestki mitte kõik ei hoia Vikipeedial silma peal. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. august 2009, kell 09:35 (UTC)

Hardo Aasmäe lingi juurde võiks panna tsitaadi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. jaanuar 2010, kell 20:13 (UTC)

TTÜ-s on kursus "Sotsiaalne tarkvara ja võrgukogukonnad", mille materjalid on ka Vikiülikoolis. Ühe ülesandena on seal vaja kirjutada blogipostitus teemal "kuidas muuta Vikipeediat paremaks". Kas on mõistlik siin kõiki neid blogipostitusi linkida? Adeliine 17. november 2010, kell 17:05 (EET)

Kui on võimalik need ühe lingiga kättesaadavaks teha, siis võib ühe lingiga piirduda. Andres 17. november 2010, kell 17:34 (EET)

Eelmise nädala Sirbis oli Kaarel Tarandi artiklis juttu ka Vikipeediast. Kes viitsib, pange sisse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. november 2010, kell 03:04 (EET)

Kuupäevadega on mingi segadus. Artikkel Ekspressis oli saate ajaks juba ilmunud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. jaanuar 2011, kell 12:22 (EET)

Mis seal Digitunnis Vikipeedia kohta on? Tutvustuses seda ei mainita. Andres 23. jaanuar 2011, kell 13:11 (EET)

-25 min on veidi üle minuti juttu Wikipedia 10 sünnipäevast. --Metsavend 23. jaanuar 2011, kell 13:22 (EET)

:Ma vaatsin kah, et kuidagi väga tagasihoidlikult oli seda juttu. Kas tasub seda linki siin üldse pidada? Ivo 23. jaanuar 2011, kell 13:29 (EET)

::Mu jaoks oli seal rohkem infot kui pelgalt mainimine, aga vaielda selle üle ei viitsi. --WikedKentaur 8. märts 2011, kell 08:10 (EET)

Tänases Terevisioonis näidati (jutus ei mainitud) Wikipediat ja Eesti kohta käivat artiklit ingliskeelses (ilmselt) Wikipedias, vahetult enne 08:00 uudiseid toimunud intervjuu käigus. [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] 8. märts 2011, kell 08:00 (EET)

Viimati lisatud lehel on kirjas, et MTÜ Wikimedia Eesti koordineerib Vikipeedia vabatahtlikke kaasautoreid. Ma arvan, et selle peab laskma sealt ära kustutada. --Epp 6. märts 2012, kell 01:27 (EET)

Seal on kirjas, et "Täielikult vabatahtlike kaasatorite töö tulemusena valmib eestikeelne Vikipeedia, eri elualadelt vabatahtlikke koordineerib MTÜ Wikimedia Eesti."

Sa võid muidugi arvata, et selle võiks sealt ära kustutada ja arva pealegi. Mina jätan endale aga vabaduse arvata, et sul tõesti on raskekujuline paranoia. MTÜ-d mõjuvad sulle kui punane rätik härjale, see paha-paha MTÜ tahab valitseda väetikeste vikipedistide üle ja üldse ei ole kõik asjad nii nagu õige on (st. nii nagu sina arvad, et nad peaksid olema). Kõrgelennulised vandenõuteooriad ei jäta samas kahtlus hea fantaasialennu olemasolu suhtes.

Kõlab julmalt, täiesti vääralt ja muidu sobimatult, aga kuna ma olen sinu silmis niigi Vikipeedia vaenlane nr 1, siis ma leian, et võin selliseid väljaütlemisi endale lubada (narrile on ikka lubatud rohkem suud pruukida). Aga nüüd: palun mine ja otsi abi. Tõesti. Ivo (arutelu) 6. märts 2012, kell 02:00 (EET)

: See on sobimatu toon.

: Minu meelest on Epu märkus täiesti põhjendatud, Sinu rünnakud aga põhjendamatud. Andres (arutelu) 6. märts 2012, kell 02:03 (EET)

:::Kui pead seda põhjendamatuks, siis tuleta meelde neid isiklikke rünnatud, mis said mulle mulle osaks MTÜ loomisel. Ivo (arutelu) 6. märts 2012, kell 02:37 (EET)

: Mille vastu Sa nüüd siis vaidled? Kas Sinu meelest siis ongi mtü ülesanne Vikipeedia tegemist koordineerida? Pole mingeid vandenõuteooriaid, sellest kahe asja eristamisest on ju algusest peale juttu olnud. --Epp 6. märts 2012, kell 02:17 (EET)

::Mina ei leia, et sellest lausest tuleneks, nagu MTÜ koordineeriks kõiki Vikipeedia vabatahtikke. Mõnede vabatahtlike töö on aga tõesti MTÜ poolt mingil määral koodineeritud ja ainult see võimaldab ka mitmeid projekte ellu viia – suuri asju ei tee kohe kuidagi koordineerimata.

::See peaks igale mõtlemisvõimega inimesele selge olema, et üks vabatahtlike ühendus ei saa mingeid teisi vabatahtlikke kuskil sundima või kontrollima hakata. MTÜ peaks rääkima sellest, et millega ta tegeleb, mitte iga koha peal mainima, et "meie seda ei tee". Selle viimase pidev rõhutamine tundub pehmel öeldes napakas. Ivo (arutelu) 6. märts 2012, kell 02:37 (EET)

:::Ka mulle jätab see lause mulje, et MTÜ koordineerib Vikipeedia kaastöölisi. Sellist seisukohta ei tohiks promoda.--WooteleF (arutelu) 6. märts 2012, kell 02:58 (EET)

::::Ma ei tea, kes ja mille põhjal sellise lause sinna kirjutas, aga see tuleks ära muuta küll. Kuidagi tuleb ühiskonnale selgeks teha, et kaastöölised ei ole kellegi alluvuses, sellised mitme muljega laused ei aita sellele kaasa.

::::Kas mulle ainult tundub või Vikipeedias ongi viimasel ajal rohkem õelust. Kas ma tohiksin teha ettepaneku, et nii need, kes tunnevad, et nende vastu ollakse õelad, kui need, kes tunnevad vajadust olla õelad, võtaksid väikese pausi ja mõtleksid elu ja Vikipeedia üle järele. Kas on ikka vaja ennast ja teisi vihale ajada? Me peaks olema rõõmsad ja rahulikud. Aitama üksteist. Mõtlema häid mõtteid. Mitte otsima süüdlasi. Mitte norima seal, kus tegelikult ei ole vaja norida. Mitte arvama, et kõik teised peale minu on topskid ja ei saa millestki aru. Me oleme kõik väärtuslikud. Me oleme erinevad, aga meid kõiki on vaja. Kui kellelgi on vajadus ennast välja elada, siis palun tehke seda kusagil mujal. Aitäh. Adeliine 6. märts 2012, kell 09:52 (EET)

::::::Kui kõik, kes ennast Vikipeedias vahel välja elavad, peaksid siit ära minema, siis praeguse arutelu põhjal ei jää suurt kedagi järele. Noh, eks ma olen ka muidugi yks neist. Mis puutub vabatahtlikesse, siis lause pole ehk eriti õnnestunud, aga ma paluks kriitikutel pakkuda välja parem kokkuvõte selle kohta, et MTY otsib vabatahtlikke kevadise konverentsi korraldamiseks (loomulikult oleks ka siinsete kriitikute abi teretulnud, aga miskipärast ma sellele enam ei looda). --Oop (arutelu) 6. märts 2012, kell 21:23 (EET)

:::::::"..., eri elualadelt vabatahtlikke koordineerib MTÜ Wikimedia Eesti." --> "..., mille tegevust toetab MTÜ Wikimedia Eesti." või "...,mille toetuseks toimuvaid üritusi koordineerib MTÜ Wikimedia Eesti." Aga kui sõnadest on puudu, siis võib kõik tüliküsimused nugadega lahendada.--Kyng (arutelu) 6. märts 2012, kell 22:42 (EET)

:::::::: "Täielikult vabatahtlike kaasautorite töö tulemusena valmib eestikeelne Vikipeedia. Üht osa eri elualadelt pärit vabatahtlikest koordineerib MTÜ Wikimedia Eesti." Vms.--Morel (arutelu) 6. märts 2012, kell 23:44 (EET)

:::::See viimane kõlab lihtsalt jubedalt. Ise olen ma ikka kasutanud "toetab" ja selle sõnastusega muudatusettepaneku ma sinna ka läkitasin. Ivo (arutelu) 6. märts 2012, kell 23:47 (EET)

::::::Jah, "toetab" on kindlasti parem.--Morel (arutelu) 7. märts 2012, kell 00:04 (EET)

Palun hoolitsege selle eest, et mitte levitada infot, nagu MTÜ haldaks Vikipeediat. --Epp 16. oktoober 2012, kell 21:46 (EEST)

Kus see jälle oli? Adeliine 16. oktoober 2012, kell 21:58 (EEST)

: Selles AK lõigus. --Epp 16. oktoober 2012, kell 22:02 (EEST)

::Ja täpsemalt? Adeliine 16. oktoober 2012, kell 22:04 (EEST)

::: Sind tutvustati kui eestikeelset Vikipeediat haldava mittetulundusühingu Wikimedia Eesti juhti. --Epp 16. oktoober 2012, kell 22:10 (EEST)

::::Mina saan hoolitseda ja vastutada ainult selle eest, mida mina ise välja ütlen. Ja mina ei ole nii öelnud, ega palunud kellelgi öelda. Adeliine 16. oktoober 2012, kell 22:15 (EEST)

::::: Jahah, ja mis siis edasi saab? Kes selle eest siis hoolitseb? Oobi intervjuus oli sama asi. Ma siis kirjutan neile ja palun avalikku vigade parandust. Sellist muljet ei saa avalikkuses luua, et Vikipeediat keegi kuskilt kõrgemalt juhib. --Epp 16. oktoober 2012, kell 22:25 (EEST)

Jah, on kyll viga. Ei, see ei ole maailma lõpp. Olukord, kus meie MTY on justkui WMFiga seotud ja ei ole ka, on tegelikult juba isegi jabur, ent kui lisada kõik need haldamise ja esindamise nyansid, pole mingi ime, et ajakirjanikud neist aru ei saa. Kõik need "Vikipeediat haldava MTÜ" laadis fraasid on tekstis vaid uudise taustaks; kui jutt keeruliseks ajada, on lihtsam need välja jätta. Meil pole minu mäletamist mööda olnud yhtki lugu, mis oleks MTY, WMFi ja Vikipeedia vahekordi põhjalikult lahanud. Kui mõni selline kord tulema peaks, tuleb seal seda siis ka selgitada. Senikaua võib teha näiteks WMEE kohta korraliku artikli korrektse sõnastusega ning panna lingi sellele iga pressika sappa. Aga kui sa loodad, et kuuled "Aktuaalses kaameras" vigade parandust, looda edasi. --Oop (arutelu) 17. oktoober 2012, kell 18:02 (EEST)

Kas selle lehe pealkiri ei võiks olla "Meediakajastused"?--Morel (arutelu) 29. detsember 2012, kell 15:47 (EET)

Minule meeldiks "meediakajastused" rohkem. --Tiuks (arutelu) 29. detsember 2012, kell 19:51 (EET)
Oleme muutunud nii populaarseks, et ehk oleks järgmisel aastal mõtet ülevaadet kuude kaupa liigendada? Aastane loetelu tuleb vist väga pikk. Ssgreporter (arutelu) 9. november 2013, kell 01:32 (EET)

Kohati on siinsed sissekanded ikka väga põgusad mainimised. Minu arvates nii ikka ei sobi. Näiteks on nüüd viimaste linkide seas:
* "Teadusajakirjanik: lugejal peaks olema rohkem kriitikameelt" Terevisioon, ETV/ERR, 15. jaanuar 2014 (loo lõpupoole kiidab Arko Olesk Vikipeedia usaldusväärsust)
See on ikka üsna juhuslik mainimine seitsmeminutise intervjuu lõpuosas. Ja veel see sulgudes lisatud hinnang?!

Saatejuhi küsimus: "Vikipeedia on see, kuhu me tihti märksõnu sisse kribime ja tahame saada informatsiooni. Kas selliste teadussündmuste, teadusuudiste, teadustegevuse koha pealt on see usaldusväärne koht?

Oleski vastus: "Üldiselt küll, et enamasti seda kirjutavad ikkagi oma ala spetsialistid. Ja, no eriti ingliskeelne Vikipeedia on teinekord väga põhjalik, võib-olla isegi üleliia põhjalik kui me tahaksime selliselt ülevaatlikult entsüklopeedialt. Aga see on ka ainult üks allikas..." [ja kõik. rohkem pole. kiitis usaldusväärsust?]
Ning:
* "Tartupeedia fotonäitus on avatud" Koit/MTÜ Wikimedia Eesti pressiteade, 18.01.2014 (žüriiliikmest Marge Nelgist sai Koidus Märge Nelk)

Keegi trükkis kuskil mingi killu pressiteadet (ja sedagi vigaselt). Miks see siin on? Püüaks ikka miskit valikut teha.
Ivo (arutelu) 29. jaanuar 2014, kell 21:48 (EET)

Võtsin selle Terevisiooni lingi välja. Ivo (arutelu) 2. veebruar 2014, kell 18:17 (EET)
2014. aastal ilmus eesti keeles James Gleicki raamat "Informatsioon". Selles on pool peatükki Vikipeediast. Kas seda tuleks siin kajastada? Andres (arutelu) 21. november 2014, kell 21:04 (EET)
Mis Mart Müürisepasse puutub, siis ka näosaate artiklis on öeldud, et Mart Müürisepp on võitja. Kui ei ole, siis parandage ära. Andres (arutelu) 8. detsember 2014, kell 10:47 (EET)
5. detsembri Postimehes on Raul Veede artikkel. Ja vist ka juhtkirjas on Vikipeedias juttu. Andres (arutelu) 8. detsember 2014, kell 10:47 (EET)

Selles artiklis on vabalt loetav nii vähe, et on raske öelda, mil määral seal ikkagi Vikipeediast jutt on. Lisa palun ise, kui tead, mis seal on. Ivo (arutelu) 8. detsember 2014, kell 14:18 (EET)

: Ei pääse ka ligi, aga ehk keegi vaatab paberväljaandest. Andres (arutelu) 8. detsember 2014, kell 15:54 (EET)

:: Seal on ühes lõigus juttu Vikipeediast:

::::"Lääne lehtede ja blogide kommentaariumites kirjutatakse tihti objektiivsusest ja neutraalsusest, püüdes samas mõista anda, et mitte mingit seisukohta ei tohikski võtta, kuid samas tuleks võrdselt kajastada kõiki ringlevaid versioone, sõltumata allikast või jaburusastmest. Sama toimub Vikipeedia suurte keeleversioonide – vene, inglise, vähemal määral saksa, prantsuse jt – Ukraina-artiklite arutelulehtedel.
Vikipeedia on niisuguse retoorika lahkamiseks hea labor. Vikipeedias on see kõik nimelt täiesti teises kontekstis väga põhjalikult läbi mängitud, kuna objektiivsus, neutraalsus ja tasakaalustatus on Vikipeedia ülesehituses väga olulised. Sarnase struktuuriga argumentatsiooni kasutatakse vahel ka teadusliku maailmapildi vastu, mis on põhimõtteliselt Vikipeedia vundament: nõutakse, et kuna kõik inimesed ei ole teaduslike seisukohtadega nõus, siis peaks need taandama võrdseks kõigi esoteerikaharude ja usundite omadega..."

Minu meelest peaks viimased kirjed olema artikli lõpus. Keskelt on neid tülikas otsida. Andres (arutelu) 25. august 2015, kell 16:35 (EEST)

Viisin 2014. aasta artiklid arhiivi. Nüüd on vast parem. Ivo (arutelu) 25. august 2015, kell 17:00 (EEST)

: Nüüd on jälle sama probleem. Andres (arutelu) 19. aprill 2016, kell 02:15 (EEST)
Lingi pealkiri
----
Postimehe artiklis, milles räägitakse Türgi presidendi nimetamisest diktaatoriks, öeldakse eksitavalt, et artiklit ei saa nädal aega muuta. Kuidas asja avalikkusele selgitada? 146.255.183.207 18. aprill 2017, kell 20:55 (EEST)

Muuta ei saa sisse logimata. Ma arvan, et see on ajakirjanduslik üldistus ja liiga marginaalse (vale)mõjuga, et konkreetselt selle kohta hakata avalikult õigust nõudma. Vikipeediaga lähemalt kokku puutunud mõistavad asja, kes asja ei tunne, selle jaoks on väide piisavalt tõene. Adeliine 18. aprill 2017, kell 21:17 (EEST)

: Õigust nõudma vast mitte, aga ajakirjanikke ja üldsust tuleks harida. Praegu jääb mulje, nagu Vikipeedias oleks tehtud rumalus: kui ei saaks muuta, siis tuleks ju uue aktuaalse info lisamisega nädal aega oodata, sest muuta ei saa. Miks peaks lugeja asja mõistma teisiti, kui see kirjas on. Ja muide, siin jääb ka Vikipeedia tundjatele vale mulje. Mina oleks arvanud, et muutmine on lubatud ainult administraatoritele. 146.255.183.204 19. aprill 2017, kell 04:42 (EEST)

Või äkki on vikipedistid lausa uhked selle üle, et Kremli propagandameedia nende tegemisi vahendab?--62.65.239.110 21. august 2017, kell 14:13 (EEST)

Vikipeedia positiivne kajastus on ju hea? Aga vähemalt üks faktiviga onseal küll: "Eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaks loetakse 19. august.". Adeliine 21. august 2017, kell 16:13 (EEST)

Hakata poliitiliste kriteeriumide järgi selekteerima pole mõtet, sest Vikipeedia on mõeldud mis tahes vaadetega inimestele, ka näiteks neile, kes on Eesti riigi vastased. Andres (arutelu) 21. august 2017, kell 18:56 (EEST)

:Natuke teistlaadi probleem: mõnesugust veebisisu ei saagi siia lisada. Näiteks eilsel presidendi vastuvõtul kasutas Vikipeedia aasta sõbraks valitud Mart Noorma ära teleintervjuu, et väga selgelt ja kaasakiskuvalt kõiki televaatajaid üles kutsuda Vikipeediat täiendama.Ssgreporter (arutelu) 22. august 2017, kell 00:39 (EEST)

:: Telesaate saab panna küll, saab ka minutid ära näidata. Andres (arutelu) 22. august 2017, kell 02:55 (EEST)

:: Palun väga, siin, 1.35 ja 1.36. Andres (arutelu) 22. august 2017, kell 05:02 (EEST)

Kas igasugune veebisisu väärib viitamist?

Kui see on mõeldud selleks, et monitoorida Vikipeedia rolli ja mainet avalikus arutelus (ja aidata kaasa meediatöö planeerimisele), siis võiks siia kuuluda ikkagi kõik avalikud viited Vikipeediale või Wikimedia projektidele, mis pole triviaalsed (st ainult silt "Allikas: Vikipeedia"). Sj võib ju olla selle loetelu eesmärk ka Vikipeedia täiendamine, siis on oluline ära tuua artiklid, kus antakse hinnang Vikipeedia sisule, "Sada kõige-kõigemat fakti meie maa ja rahva kohta: Mis on Eesti uhkeim maadeavastus?" on selline, aga ma selle praegu korra lisasin ja siis artikli kirjeldust lugedes jälle eemaldasin. Mingis mõttes võiks selline sisu kuuluda artikli alla Vikipeedia kui uudiste allikas, aga see on arhiveeritud ja kahte eraldi pressiülevaadet pole ilmselt jaksu või mõtet pidada. Mina oskan siin näha kolme kategooriat, st 1) Wikimedia projektide, sj Vikipeedia kohta käivad uudised ja kajastused, 2) omaalgatuslikud hinnangud Wikimedia projektide, sj Vikipeedia kvaliteedi, sisu jm kohta, 3) Wikimedia projektide, sj Vikipeedia kasutamine allikana (sj ekslik kasutamine, nt litsentside vastu eksimine jmt). Minu jaoks on huvitavad kaks esimest kategooriat ja äkki võiks mõlemad need siia loetellu kuuluda? Kuidas on kolmanda kategooriaga, mis on pigem toorandmed, eriti lihtsalt korrektsed viited Vikipeediale? --Märt Põder (arutelu) 22. august 2017, kell 18:06 (EEST)

:Pigem võiks see ikkagi loetleda neid artikleid, mis räägivad otseselt Vikipeediast või Vikipeediaga seotust (ning jah, "Allikas: Vikipeedia" tüüpi asju tuleks muidugi ignoreerida) või millest kumab seisukohavõtt millelegi sellisele.

:Näiteks see hüüdnimi on Vikipeedia märge läheb minu arust juba liiga juhuslikuks mainimiseks, aga ega selle konkreetse piiri tõmbamine on ka vaieldav.

:Juhin igaks juhuks tähelepanu, et antud järjestus on kronoloogiline. Ivo (arutelu) 7. september 2017, kell 19:44 (EEST)

: Teistes vikides on "Vikipeedia allikana" olnud omaette lehel. Andres (arutelu) 7. september 2017, kell 20:35 (EEST)

::Meil on ka selline lehekülg nagu Vikipeedia:Vikipeedia kui uudiste allikas, mille uuendamine on ammu lõppenud. Ivo (arutelu) 12. september 2017, kell 17:09 (EEST)

Kelle jaoks see pressiülevaade mõeldud on?

Uudises "XIV soome-ugri kirjanike kongress algas Arvo Valtoni autasustamisega" olnud tsiteeritud koht on praeguseks parandatud. -- Metsavend 28. august 2017, kell 17:30 (EEST)

Mis selle põhjus võiks olla? See pole siin ju edetabel, kus peaks neutraalsuse mõttes enda välistama, vaid avalikkuses toimuva jäädvustamine meie endi huvides, ses mõttes on imelik enda blogi sellest kronoloogiast kõrvale jätta, kui see on osa avalikust arutelust -- kui me teisi samaväärseid allikaid kajastame. --Märt Põder (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 06:00 (EEST)

Ilmselt on aeg taas küsida: kas on allikaid, mida me siia koguma ei peaks? Keegi anonüüm läks hiljuti endast välja ja kustutas kõik Sputniku lingid. Mulle ka Sputnik ei meeldi, aga minu meelest võiks ta siin siiski olla, sest: 1) Vikipeediasse puutuvat on ta tõesti kajastanud; 2) ei saa öelda, et Sputnik üldises meediapildis täiesti tähtsusetu oleks (ja vahel on meil siin ka päris marginaalseid allikaid); 3) see lehekülg siin on mitte sisuleht, kuhu valitakse välja usaldusväärsed allikad, vaid tööriist meie endi ja võib-olla mõne uurija või huvilise jaoks, et saada võimalikult objektiivne üldpilt, kes Eestis või eestikeelsest Vikipeediast üldse kirjutab. Kui ühel hetkel hakkavad Vikipeediaga seonduvat kajastama kahtlase väärtusega allikad, olgu Sputnik või Nelli Teataja või Maaja, on see ikkagi osa kajastusest ja kui me selle maha vaikime, ei kaota keegi peale meie endi, sest siis me takkajärele lihtsalt ei tea, kus ja mida avaldati. (Eriti tähtis on see teadmine juhul, kui meie sõnumit väänatakse või meie kohta valetatakse - nt Postimehe ajakirjanik Aivar Pau on korduvalt väitnud või vihjanud, justkui teeniks Vikipeedia hirmsat raha, millega kõiksugu asju kinni makstakse. Kui me ei tea, siis me ei saa seda ka ümber lükata või valesti mõistetut paremini selgitada.) Pigemini võiks kaaluda marginaalsete blogide jms kõrvalejätmist, aga eks see sõltub vast kah teemast. (Nt mullu ilmus Loomingus Andrus Kasemaa luuletus "Vikipeedia eksib" ja mingis mõttes on selle mainimine pressiülevaates täitsa asjakohane, kuigi üldiselt Looming avalikesse aruteludesse Vikipeedia teemal eriti ei puutu.) Samas, see on üksnes minu kui kommunikatsioonispetsialisti arusaam, nii et üldine küsimus ikkagi jääb: millised allikad tuleks pressiülevaatest välja jätta ja miks? --Ehitaja (arutelu) 24. märts 2019, kell 13:43 (EET)

Minu arvates Sputnikut välja jätta ei ole tarvis, ega ka teisi kahtlasi väljaandeid. Blogide kohta ei oska öelda. Andres (arutelu) 24. märts 2019, kell 22:48 (EET)

: Kes on võimeline ja viitsimas tagada, et poolsuletud võrgust pärit veebilehtede kaudu miskit pahavara ei levitata? suwa 25. märts 2019, kell 02:23 (EET)

:: Millisest võrgust on jutt? Andres (arutelu) 25. märts 2019, kell 08:20 (EET)

: vat selle Sputniku kohta - ma jätaks desinformatsiooni siiski välja.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 25. märts 2019, kell 11:06 (EET)

::Ausalt öeldes ei ole mulle silma torganud, et Sputnik oleks Vikipeedia kohta levitatava desinformatsiooniga silma paistnud. Pigem on seda ilmunud nii-öelda soliidsetes Eesti väljaannetes (jutud Vikipeediast kui firmast jne). Aga nagu öeldud, minu meelest kogutakse siia kajastust mitte sellepärast, et me lingitud väljaandeid hirmsat moodi kiita tahaksime, vaid sellepärast, et me teaksime, mida meie kohta räägitakse - nii tõtt kui ka valet. --Ehitaja (arutelu) 26. märts 2019, kell 00:47 (EET)
----
Igaks juhuks mainin: kui kellelgi on jubedalt aega üle ja tahab mõnusat nokitsemist veebiarhiivides, siis siinsetel ajaloolehtedel on hulgaliselt katkisi linke. Osa neist on kättesaadavad samal saidil teises kohas, osa Internet Archive'is, osa mõnel muul aadressil. Kirjete kustutamine ei ole ehk hea mõte, kuna kajastus ju ilmus ning selle fikseerimine on oluline, aga linkide uuendamine või häda korral ka mainimine, et link praeguse kuupäevaga ei tööta, oleks tänuväärt töö. --Ehitaja (arutelu) 21. aprill 2019, kell 17:30 (EEST)


Arutelu:Professorite kiri kaitseministrile

Kuidas avalikkus sellele kirjale reageeris? Ja kuidas reageeris minister (ministeerium)? Andres 14. juuni 2007, kell 11:31 (UTC)

Kommentaarid Delfis --Hendrix 14. juuni 2007, kell 11:43 (UTC)

: Reaktsiooni tuleb artiklis kirjeldada. Mulle tundub aga, et me ei saa artiklisse paigutada Delfi jne kommentaaride analüüsi, vaid kirjeldada tuleks avalikke vastukajasid. Andres 14. juuni 2007, kell 12:10 (UTC)

::rumal küsimus küll, kuid mida Sa silmas pead avalike vastukajade all?--Hendrix 14. juuni 2007, kell 12:19 (UTC)

::: Mis on esitatud oma nime all. Kõige esimeses lingis on juttu Kaitseministeeriumi reaktsioonist. Olen raadio poliitikasaadetest pisut ajakirjanike kommentaare kuulnud, kuid neid on tagantjärele raske fikseerida, ja viimases KesKusis on üks artikkel selle kohta. Rohkem ma ei tea. Andres 14. juuni 2007, kell 12:22 (UTC)

Pole alust arvata, et kirja tekst vaba litsentsi alla kuulub. Pikne 2. oktoober 2013, kell 09:12 (EEST)

nõus, vt nt Karmen Linaski artiklit http://www.riigikogu.ee/rito/index.php?id=14277 --Bioneer1 (arutelu) 3. oktoober 2013, kell 17:40 (EEST)


Kasutaja arutelu:193.40.110.66

Sa teed head tööd. avjoska 15. juuni 2007, kell 10:15 (UTC)

?
interwiki lingid käivad pärat kategooriad -- Ahsoous 22. aprill 2008, kell 12:25 (UTC)

:Seis! Piccadilly Circus 23. aprill 2008, kell 15:04 (UTC)

:Nii enesestmõistetavalt eestlastele näkku sülitamine ka ei käi.

Lisa viiteid kah. Kui viitsid pane kategooriaid kah.--WooteleF 27. august 2008, kell 11:04 (UTC)
Mulle tundub millegipärast, et enamus vikipeedia artikleid on viideteta. Need praegu ülespandud nupud on alles artiklite algused, endale meelespidamiseks ja täiendamiseks. Igaüks, kes soovib, võib täiendada.

Vist ongi nii aga ega see hea pole. Aga mingi materjali põhjal sa ju neid artikleid koostad. Seesama materjal panegi viiteks.--WooteleF 27. august 2008, kell 11:11 (UTC)

Enne kui sa kõikides artiklites selle ümber muudad võiks asja arutada ka. Miks baltisaksa ei sobi? Suguvõsad on ikkagi suhteliselt rahvusepõhised. Riigikorrad muutusid aga rahvus jäi ju samaks.--WooteleF 15. september 2008, kell 14:43 (UTC)

Rüütelkonnad jäid samaks. Riigikord jäi samuti kuni 1920. aastani (rüütelkondade kaotamine) samaks. Millal see "balti" üldse tekkis? Millalgi venestusajal? Kas tõesti 18. sajandi aadlikud nimetasid end "baltisakslasteks"? Nad olid aadlikud, mitte baltisakskslased. Rüütelkondade kaupa defineerimine on palju informatiivsem.

:See pole oluline kuidas nad end ise nimetasid. Millal eestlased end üldse eestlasteks nimetama hakkasid? Kuidas kutsuda neid baltisaksa aadlikke kes tegutsesid Rootsis, Venemaal või mujal? Minuarust on baltisaksa selles suhtes hea, et võtab ühe sõnaga kokku kõik need erinevad rüütelkonnad. Muidugi mõnevõrra probleemsed on need suguvõsad kes pärinesid näiteks tatarlastest (Baranoff), venelastest (Nasackin) jne. Samas nad siiski saksastusid kõik ruttu.--WooteleF 15. september 2008, kell 15:09 (UTC)

Kui just eesmärgiks ei ole redigeerimiste arvuga Andresele järele jõuda, siis vast pole mõtet massilisi vandaalitsemisi tühistada. Minu meelest saavad administraatorid need pahatahtlikud muudatused ühe klikiga tühistada. --kanakukk 16. juuni 2011, kell 15:57 (EEST).

Massilise vandaalitsemise tagajärgede likvideerimisest

Milliste andmete alusel Sa ajaloolistele isikutele taimetoitlaste kategooriat juurde lisad? See peab olema tõendatud fakt.--Morel (arutelu) 22. juuni 2012, kell 14:34 (EEST)

Põhiliselt siit: http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_vegetarians

Kuhu see Sinu lisatud kategooria, seni loomata Metsakalmistule maetud peaks paigutuma kategooriate süsteemis? Mitte et ma vastu oleks, aga siis peaks ka teisi kalmistuid olema võimalik sama skeemi järgi lisada.--Morel (arutelu) 22. august 2012, kell 16:04 (EEST)
Vahest saaks selle eeskujuks võtta: http://en.wikipedia.org/wiki/Category:Burials_by_cemetery

Miks see kategooria on Konstantin Pätsi artiklil?--Morel (arutelu) 24. august 2012, kell 13:42 (EEST)

Artiklis on ju öeldud, et ta elas Soomes. --193.40.110.66 24. august 2012, kell 13:46 (EEST)

:Selle kategooria panemise põhimõtted vajavad täpsustamist, vt :Kategooria arutelu:Eestlased Soomes--Morel (arutelu) 24. august 2012, kell 15:41 (EEST)

Palun ära lisa neid sinna, las olla õppejõudude kategoorias.--Morel (arutelu) 20. juuli 2021, kell 19:38 (EEST)

Kaasprofessorid ei käi professorite kategooriasse


Malli arutelu:Muumitroll

Peaks kuidagi eralid välja tooma need raamatud mis on raamatuna ilmunud ja jutustused, mis pole eesti keeles eraldi raamatuna ilmunud. Muumitroll on eesti keeles ilmunud raamat, mis koosneb jutustustest "Muumipapa memuaarid", "Trollitalv" jne. jne. Ja osad Jutustused on eraldi raamatuna ilmunud nt "Ohtlik jaanipäev". Üldiselt mall ei ole konkreetne ja täpne. Aga ma ka päris täpselt ei tea kuidas seda teha?--Mona 15. juuni 2007, kell 12:24 (UTC)
Ei saa ka öelda, et "Trollitalv" on raamat, see pole eesti keeles eraldi raamatuna ilmunud.--Mona 15. juuni 2007, kell 12:26 (UTC)

: kas sellest piisaks kui asendada mallis sõna 'raamatud' sõnaga 'jutud'? - Ahsoous 15. juuni 2007, kell 12:35 (UTC)

:: Kui teeks nii, et oleks eesti keeles ilmunud raamatud ja eraldi eraldi jutustused (nt muumilood). Nii oleks vist parem. Aga mida siis malli päisesse panna, seda ma ei tea. --Mona 15. juuni 2007, kell 12:40 (UTC)

::: Muumitrollide lood ? - Ahsoous 15. juuni 2007, kell 12:42 (UTC)

:::: See pole ka päris see, nüüd ei sobi siia Muumimaa. Või sobib? Aga mulle ei meeldi, et nüüd on jutustuste all raamat Muumitroll. Sellenimelist jutustust ei ole ilmunud ei soome, rootsi ega ka inglise keeles. See on ainult eesti keeles ilmunud raamat, kus on sees mõned jutustused.--Mona 16. juuni 2007, kell 11:20 (UTC)

Mallil on keelelingid, ehk teiste keelte mallidest saab snitti võtta. ma ise mallide osas kuigi kõva käpp ei ole... avjoska 15. juuni 2007, kell 12:29 (UTC)
Ma usun, et tegu on siiski raamatutuge, olenemata sellest mis kujul või kas nad eesti keeles ilmunud on. Täpsuse huvides võib ju iga raamatu artiklis mainida, kas ja mis kujul eesti keeles ilmunud.--195.50.212.254 21. jaanuar 2009, kell 20:44 (UTC)

Kui ma ei eksi, siis on praegu vikipeedias rohkem tegelaskujusid kui see mall näitab, ehk võiks lisada? --Dj Capricorn 20. jaanuar 2009, kell 16:54 (UTC)

Kõik tegelased, kelle ma nüüd viimati lisanud olen, peaks mallis ka olema.--195.50.204.65 20. jaanuar 2009, kell 20:53 (UTC)


Kasutaja arutelu:Marko027~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Marko027! Andres 15. juuni 2007, kell 20:09 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Marko027~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Kaksikdiagnoosiga Klientide Päevakeskus

ÕS ei tunnista sellist mõistet nagu kaksikdiagnoos. Sisuliselt on tegemist seisundiga, kus inimesel on diagnoositud rohkem kui ühte haigust. On juhtumeid, kui inimesel on ka 10 diagnoosi. Olen ÕS-iga nõus ja ei pea vajalikuks sellise märksõna välja toomist. Või kui, siis mitmikdiagnoos. Aga sellist sõna ei paista veel eestikeeles olevat.Millised on arvamused?--Hendrix 16. juuni 2007, kell 12:35 (UTC)

Mis RHK-10 arvab? Eesti Entsüklopeedia ega Võõrsõnade Leksikon ei tunnista ka kumbagi. avjoska 16. juuni 2007, kell 12:42 (UTC)

:Eestikeelne RHK ei arva asjast midagi. Elektroonses versioonis ei ole kumbagi mõistet--Hendrix 16. juuni 2007, kell 12:48 (UTC)

::No mulle tundub, et kaksikdiagnoos kuulub mitmikdiagnoosi alla. kui nii on, siis võiks mitmikdiagnoosist rääkida ehk ja kaksikdiagnoosilt ümbersuunamise teha. avjoska 16. juuni 2007, kell 13:28 (UTC)

:::lugu on selles, et Metsavend tegi sellise märksõna. Ega see sisuliselt vale ei ole, aga sellist mõistet pole olemas, vähemalt minu andmetel. Põhimõtteliselt ei ole vastu sellisele märksõnale, kuid eelistaks mitmikdiagnoosi, aga sellist sõna ka ei ole minu andmetel olemas. Kas leiutame uue sõna või ei...--Hendrix 16. juuni 2007, kell 13:37 (UTC)

::::Üldiselt siin uute sõnade leiutamine kombeks ei ole. ometi tuleks nähtavasti mingis artiklis selgitada seisundit, mil inimesel on rohkem kui üks diagnoos. avjoska 16. juuni 2007, kell 13:42 (UTC)
Eesti Entsüklopeediast tsitaat: Eristatakse esialgset, kliinilist, patoloogilis-anatoomilist ja muid diagnoose. kas mingit eestikeelset meditsiinisõnastikku pole, kus oleksid need "ja muud diagnoosid" ? avjoska 16. juuni 2007, kell 13:47 (UTC)

on olemas veel laboratoorne diagnoos. Sotsiaalministeerium tunnistab sellist mõistet, nagu liitpuue, kuid see pole päris see, mis liitdiagnoos või mitmikdiagnoos - kuid kumbagi eesti keeles pole. Aga kuna on olemas mõiste liitpuue, siis peaks olema ka mõiste kaksikdiagnoos, kolmikdiagnoos, mitmikdiagnoos jne. Tundub, et ikkagi tuleb uudissõnadega tegelema hakata... --Hendrix 16. juuni 2007, kell 14:07 (UTC)

:Võtan ühendust EKIga. avjoska 16. juuni 2007, kell 14:17 (UTC)
Ega siis kõiki sõnu saa sõnaraamatutes sees olla. Kui see sõna esineb asutuse nimes, siis see on olemas ja tähendab midagi. Iseasi, kas sellist terminit olemas on. Andres 16. juuni 2007, kell 19:43 (UTC)

::Lõpuks vastus EKIst: Interneti-materjalide põhjal jääb mulje, et "kaksikdiagnoosi" (ingl "double diagnosis") kasutatakse eeskätt juhul, kui inimesel on lisaks alkoholi-, narkootikumi- vm sõltuvusele diagnoositud ka psüühilisi häireid. Iseenesest on inglise termini niisugune tõlge eesti keelde täiesti vastuvõetav. Omaette küsimus on, kas on tarvis ka üldisemat terminit, kui korraga antakse kaks või enam diagnoosi. Sisuliselt on mitmikdiagnoos mõeldav, ent raske on ütelda, kas seda praktiliselt vaja läheb. Eesti liitsõnade moodustamise võimalused on küllaltki avarad ja tarbe korral võib niisuguse liitsõna alati moodustada. "Liitdiagnoosile" ei ole tegelikult samuti midagi ette heita ja analoogia "liitpuudega" on üsna hea, kuid selle sõna kasutuselevõtt eeldaks asjatundjate heakskiitu. Meil on Tervise Arengu Instituudi juures meditsiiniterminoloogia komisjon (http://www.eter.ee/andmebaas/index.php?id=71), mille sekretär on Marje Liibek; nemad oleksid ehk pädevaimad otsustajad. Kuivõrd on olemas Kaksikdiagnoosiga Klientide Päevakeskus, siis võib muidugi asjale läheneda ka nii, et tegemist on kinnistunud või kinnistuva terminiga ja selle muutmine nõuaks tõsist põhjendust. Niimoodi siis. avjoska 26. juuni 2007, kell 08:14 (UTC)

:::tuhkagi ta kinnistunud see termin on...--Hendrix 26. juuni 2007, kell 20:12 (UTC)

Kas seda enam ei ole? Koduleht ei avane. Siit tundub, et nüüd on sellest saanud "Regionaalhaigla psühhiaatriakliiniku VI osakond ehk kaksikdiagnoosiga patsientide päevaravi osakond". Adeliine 19. oktoober 2014, kell 02:53 (EEST)


Arutelu:CD-R

Selle vasted on "e-teatmikus" "salvestatav laserketas" ja "CD-R ketas". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuni 2007, kell 10:14 (UTC)

Varasem redaktsioon, millest on üle sõidetud:
'''''CD-R''' (''Compact Disc-Recordable''; esialgse nimega '''CD-WO''' ehk ''Compact Disc-Write Once'', kasutatud on ka nime '''CD-WORM''' ehk ''Compact Disc-Write Once Read Many'') on optiline ketas, millele võib kirjutada üks kord ja lugeda mitmeid kordi. Selliste andmekandjate spetsifikatsioon töötati välja [[Sony]] ja [[Philips]]i poolt ning see ilmus esimest korda [[1988]]. aastal "[[Oranž raamat|Oranžis raamatus]]".
''Sarnaneb ehituselt [[CD-ROM]]'le, kuid plastikaatkesta ja metallikihi vahel on valgustundlikust materjalist andmekiht. Plasikaatkesta on surutud pidev spriraalne vagu, mille järgi positsioneeritakse laserkiirt. Kirjutamisel sulatatakse pinda piisavalt, et see muutub häguseks ning mittepeegelduvaks.
''CD-R salvestatakse andmed binaarkujul ehk 1'de ja 0'de jadana. Lugemisel on hägune ala 1 ja peegelduv ala 0. CD-R ei ole ülekirjutatav, sest kirjutades häguseks sulatatud alasid muuta ei saa, kuigi saab kirjutada vabale alale, kui sesioon on avatud ja selleks ruumi jätkub.

*Vikerkaareraamatud
17. detsember 2010, kell 01:28 (EET)~


Arutelu:Koit Toome

Seltskonnaajakirjandus peab teda üksikuks. Varem on teda seostatud Maarja-Liis Ilusaga. Seda lõiku püütakse järjekindlalt kustutada. Panen ta siis praegu siia. --Mona 17. juuni 2007, kell 10:19 (UTC)

Võib-olla tuleks need laused varustada viidetega. Andres 17. juuni 2007, kell 11:26 (UTC)
Jäin mõtlema väljendi "sügav hääl" juures, mis tegelikult Koidu tämbrit ei iseloomusta.

Kuidas tema tämbrit saaks iseloomustada? Andres 16. märts 2008, kell 08:35 (UTC)
Koit Toome võlub publikut oma sügava hääle ja kena välimusega.

Võtsin selle välja. Andres 20. juuni 2009, kell 09:40 (UTC)

Eelnev-järgnev pole siin õiges kohas. Andres 13. detsember 2010, kell 19:38 (EET)

Ma arvan, et sobib küll, laulu kohta ju artiklit pole ja ma pole kindel, et peaks tegema. Vähemalt ajutiselt, artikli loomiseni laulu kohta võiks jääda. Taivo 13. detsember 2010, kell 21:27 (EET)

: Vaata Arutelu:Kerli Kõiv. Andres 13. detsember 2010, kell 22:28 (EET)

aastahiti tabel artikli lõpus ootab uuendamist. Ave Maria 6. jaanuar 2011, kell 21:25 (EET)
Kui nüüd võrrelda Leplandi artikli osa "Su nägu kõlab tuttavalt" siinse artikli samasuguse osaga... Kus siin on üldse selle saate osa? Toome ju võitis saate II hooaja? Ave Maria (arutelu) 9. detsember 2013, kell 20:56 (EET)
Koit kirjutab laule, mis nii mõnelegi südamesse jäävad. Koit on teinud koos Getter Jaaniga kaks hitti "Rannamaja,, ja "Valged ööd,,.

Välja. Andres (arutelu) 14. oktoober 2014, kell 21:20 (EEST)

Koit Toome elab Tallinna külje all Laagris ja Eesti laulupealinna valimisel esindas Laagrit. Laagri ei saanud laulupealinnaks. Toome ei kahetsenud seda, vaid ütles ajakirjanduses, et olekski olnud imelik, kui Laagri oleks võitnud, sest Laagri pole ju linn.
--WikedKentaur (arutelu) 31. jaanuar 2018, kell 22:06 (EET)
----
Siin on juttu Eesti popmuusika kullafondist, aga kas seda saab tõendada?
Sissejuhatusest jääb mulje, nagu oleks Eurovisioonil käimine tema tähtsaim saavutus. Ma ei usu seda. --Andres (arutelu) 31. mai 2024, kell 11:36 (EEST)


Arutelu:Nurk

Nurk on geomeetriline kujund, mille moodustavad kaks ühest ja samast punktist väljuvat kiirt

Kuidas nimelt nad selle moodustavad? Millised punktid on nurga elemendid?

Hulknurk küll nurk ei ole. Andres 18. juuni 2007, kell 12:38 (UTC)

Nurk on ka suurus. Siia tulevad lingid ka selles mõttes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. september 2007, kell 16:31 (UTC)

Kas neid kiiri nimetatakse selle nurga haaradeks? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. mai 2008, kell 20:29 (UTC)

Nurk on ka ruumi osa kuhu pahad lapsed seisma pannakse.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 25. mai 2008, kell 07:41 (UTC)

Nurga all mõeldakse ka nurga suurust. Need on erinevad mõisted. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. juuli 2008, kell 08:19 (UTC)
Siin on kaks erinevat mõistet. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 25. mai 2013, kell 10:12 (EEST)
Pakun, et nurgamõõdu kohta peaks eraldi artikkel olema. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 17. aprill 2014, kell 00:08 (EEST)

Ümbersuunamislehe tippnurgad juures olid toodud iw-d, mida sealt ei oska otsida. Kustutasin need sealt. Need olid:
ar:زاويتان تشتركان بالرأس
ast:Ángulos opuestos pel vértiz
bg:Връхни ъгли
en:Vertical angles
es:Ángulos opuestos por el vértice
fr:Angles opposés par le sommet
ko:맞꼭지각
it:Teorema degli angoli opposti al vertice
he:זוויות קודקודיות
no:Toppvinkler
pl:Kąt#Kąty wyznaczane przez proste
pt:Ângulo oposto pelo vértice
ru:Вертикальные углы
sl:Sovršna kota
uk:Вертикальні кути
zh:對頂角
--Bioneer1 (arutelu) 14. veebruar 2015, kell 10:50 (EET)

Minu meelest võiks eraldi artikkel olla. Nii on kergemini leitav. Andres (arutelu) 14. veebruar 2015, kell 12:04 (EET)

:Minu arvates võiks ka eraldi olla. Lisaks veel nt kõrvunurgad ja lähisnurgad, mis varem olid artiklid, kuid nüüd ümbersuunamised. Adeliine 5. juuli 2015, kell 12:57 (EEST)

Tippnurgad kui ümbersuunamisleht + sealsed iw-d


Arutelu:GULAG

Uusaegse feodalismilt kapitalismi ülemineku algusega oli kaasnenud ka orjandus. See piirdus siiski koloniaalimpeeriumeid rajanud riikide kolooniatega.  Orje kasutati Vaid mingil ajal peale mauridest talupoegade väljasaatmist Portugalis  ja Hispaanias suhkrurooistandustes. (Veneetsia ka Küprosel Musta mere piirkonnast saadud orje (slaves) suhkrurooistandustes.) Vene Impeeriumi kasv oli olnud seotud vaid oma naabritelt “maade kogumisega”. Inglismaa tsentraliseerumise, maksude ja rahamajanduse tekke lätted on Danegeldi ja tarastamise algusaegades. Seeläbi oli seal aadlik peale 14. sajandi kriisi samavõrd juba ka potentsiaalne ärimees ja investor. Parlament tagas kodanlike huvide esindatuse. Prantsusmaal, kus aadlikest sai valdavalt ohvitserkond, sai kodanlane vähemalt riigiametisse. Vene kodanlusel oli ka see ära lõigatud, sest vene bürokraatia oli olnud aadlibürokraatia mis oli pandud paika Peeter I aadli teenistusastmetega. Niiet rahamajandusse üleminekule polnud kaasa aitamas ei sellega seotud väikeaadlikest ettevõtjad, esindusorganeid, riigiametnikke ega ka sellega kohaneda saanud rahvast. Nende selleaegsed kodanlased olid ühiskonnas praktilistest riiklike probleemide lahendamisest eemalejäänud võõrkehaks. Kapitaalne muutus tuli teha taas ülalt alla, ühekorraga ja tuginedes militaarsele terrorile. Ja alustada kapitali esialgsest (rööv)akumulatsioonist.
Selle läbiviimiseks oli vaja ka vastavat röövlipealikku ja röövlite jõuku.
"Poliitbüroo veteranliikmelt Mikojanilt küsiti hiljem, mispärast ei kuulutatud kõiki näidisprotsesse lihtsalt ebaseaduslikuks. „Ei, see polnud võimalik,” vastas Mikojan. „Kui seda oleks tehtud, oleks kohe selge, et riiki ei valitsenud seaduslik valitsus, vaid jõuk kurjategijaid.” Mikojan mõtles hetke ja lisas siis: „Mida me tegelikult olimegi.”   H.Hochschild  The Unquiet Ghost: Russians Remember Stalin (Harmondsworth, 1994)  lk 272
NSVL suutis viia riikliku „tarastamise” läbi peaaegu ühe aastaga, Inglismaal kulus eraviisiliselt selleks neli sajandit. Ainult viimased 1750-1820 jõustatud tarastusaktid olid riiklikult algatatud. Varasema aadlibürokraatia asendas NSVL uus „röövlibürokraatia”. (Trotski on seda tohutut administratiivset  pürmiidi nimetanud uueks kodanluseks. „Reedetud revolutsioon” 1936) Inglismaal oli GULagi sarnaseid trikke oma riigi inimestega tehtud 17. ja 18. sajandil valdavalt väikest viisi, eraviisiliselt ja eraalgatuslikult. (Sel viisil kaubeldi siis Inglismaalt röövitud inimestega. Müüdi ka sõjavange.) Isegi sajandi lõpu kõrgaadlikest orjapidamisega seotud Kuninglike Seiklejate Kompanii oli eraettevõte.
Riiklik röövkapitalism mitte ei killustanud NSVL kodanikkonda vaid läbi vastastikuse hirmu, vihkamise ja kaebamise lausa pihustas selle. 1950. aastate teisest poolest tuli aga juba kahel poolusel, vabastatud ohvritel ja lihtröövlitel, igapäevaelus teineteisele silma vaatama ja koos elama hakata. Tegelikult oligi see põrgu, „õndsakssaamine” seitsme päevaga. Kõik ja korraga. Suure Vene tasandiku kliima, ajaloo ja geopoliitikaga seotud eripära.

mu arust ei ole vangilaagrite süsteem iseloomulik kommunismile, vaid pigem diktatuurile. See, mis riiklikel/ideoloogilistel eesmärkidel inimene laagris istub, pole oluline. Oluline on see, et antud inimene ei meeldi riiklikule süsteemile. On see süsteem nüüd kommunism või midagi muud - ei näe vahet. Seega Gulag ja kõik muu sarnane võiks tõsta diktatuuri alla--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 18. juuni 2007, kell 15:43 (UTC)

Integreerida:
'''Laagrite Peavalitsus'''
NSVL NKVD/MVD koossseisu kuulunud ja aastatel 1934-1960 kinnipidamisasutuste tegevust juhendanud struktuurüksus.

''ГУЛАГ (Главное управление исправительно-трудовых лагерей, трудовых поселений и мест заключения)''
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuni 2008, kell 16:03 (UTC)

* Solovetsi laager - - Arhangelski oblast, Solovetsi saared
* Mineralnõi laager -  Komi ANSV, Kožvinski rajoon Inta asula
МИНЕРАЛЬНЫЙ ЛАГЕРЬ (Организован под названием "Особый лагерь № 1". Условное наименование "Минеральный" присвоено 10.05.48. В 1949–1954 гг. равноправно существовали оба названия.) (Особый лагерь № 1, Особлаг № 1, Минлаг, Минеральный ИТЛ)
Дислокация: Коми АССР, Кожвинский р-н, пос. Инта
Организован 28.02.48 в помещениях ИНТИНСКОГО ИТЛ; реорганизован: в 1954 г. в ИТЛ; закрыт 06.03.57 (все лаг. подр. переданы ПЕЧОРСКОМУ ИТЛ)
* Gornõi laager - Krasnojarski krai, Norilski linn
ГОРНЫЙ ЛАГЕРЬ (Организован под названием "Особый лагерь № 2". Условное наименование "Горный" присвоено 10.05.48 . В 1949–1954 гг. равноправно существовали оба названия.) (Особый лагерь № 2, Особлаг № 2, Горлаг)
Дислокация: Красноярский кр., г.Норильск
Организован 28.02.48 на базе лаг. помещений НОРИЛЬСКОГО ИТЛ [1]1;
закрыт 25.06.54 (объединен с НОРИЛЬСКИМ ИТЛ)
* Dubravnõi laager - Mordva ANSV, Zubovo-Poljanski rajoon
ДУБРАВНЫЙ ЛАГЕРЬ (Организован под названием "Особый лагерь № 3". Условное наименование "Дубравный" присвоено 10.05.48. В 1949–1954 гг. равноправно существовали оба названия.) (Особый лагерь № 3, Особлаг № 3, Дубравлаг, Дубравный ИТЛ)
Дислокация: Мордовская АССР, Зубово-Полянский р-н, пос. Явас
Организован 28.02.48 в помещениях ТЕМНИКОВСКОГО ИТЛ и Темниковской детской колонии;
действующий на 01.01.60, реорганизован: в 1954 г. в ИТЛ.
* Stepnoi laager - Kasahtsani NSV Karaganda rajoon
СТЕПНОЙ ЛАГЕРЬ (Организован под названием "Особый лагерь № 4". Условное наименование "Степной" присвоено 10.05.48. В 1949–1954 гг. равноправно существовали оба названия.) (Особлаг № 4, Степлаг, Особый лагерь № 4, Степной ИТЛ)
Дислокация: Казахская ССР, в р-не Караганды; Казахская ССР, г.Караганда ; Казахская ССР, пос.Рудник — ст.Новорудная Карагандинской ж.д. (с 21.05.48); Карагандинская обл., Джезказган Рудник; пос.Джезказган Кенгир;
пос.Джезказган; г.Джезказган (Нормативное наименование — р.п. Б. Джезказган, переименованный в г.Джезказган в 1954 г.)
Организован 28.02.48 в помещениях Спасозаводского лагеря МВД для в/п; реорганизован: в 1954 г. в ИТЛ; закрыт 24.04.56 (лаг. подр. переданы в УИТЛК МВД Казахской ССР).
* Beregovoi laager - Habarovski krai, Magadani linn
БЕРЕГОВОЙ ЛАГЕРЬ (Условное наименование БЕРЕГОВОЙ ЛАГЕРЬ МВД присвоено 10.05.48) (Берлаг, Особый лагерь № 5, Особлаг № 5, Особлаг Дальстроя)
Дислокация: Хабаровский кр., г.Магадан; Магаданская обл., г.Магадан (с 03.12.53)
Организован 28.02.48; закрыт 25.06.54 — все лаг. подр. переданы УСВИТЛу
*  Retšnoi laager - Komi ANSV, Vorkuta linn
РЕЧНОЙ ЛАГЕРЬ (Особый лагерь № 6, Особлаг № 6, Речлаг)
Дислокация: Коми АССР, г.Воркута
Организован 27.08.48 на базе лаг. подр. Воркутлага; закрыт 26.05.54 (Упр. Особлага № 6 и ВОРКУТИНСКОГО ИТЛ объединены в Упр. ВОРКУТИНСКОГО ИТЛ)
* Ozjornõi laager - Irkutski oblast
ОЗЕРНЫЙ ЛАГЕРЬ (Организован под названием "Особый лагерь № 7". 07.12.48 присвоено условное наименование «Озерный». В 1949–1954 гг. равноправно существовали оба названия.) (Озерный ИТЛ, Озерлаг, Особый лагерь № 7, Особлаг № 7)
Дислокация: Иркутская обл., г.Тайшет с 07.12.48 по крайней мере до 27.02.53; Иркутская обл., г.Братск на 25.02.54;
г.Тайшет на 20.09.54, 03.12.57, 10.03.59
Организован 07.12.48; реорганизован: в 1954 г. в ИТЛ; действующий на 01.01.60.
* Pestšanõi laager - Kasahstani NSV, Karaganda linn
ПЕСЧАНЫЙ ЛАГЕРЬ (Особый лагерь № 8, Особлаг № 8, Песчанлаг, Песчаный ИТЛ)
Дислокация: Казахская ССР, г.Караганда
Организован 05.09.49 на базе лагеря № 99 МВД для в/п; реорганизован: в 1954 в ИТЛ; закрыт 24.08.55 (лаг. подр. и производство переданы в КАРАГАНДИНСКИЙ ИТЛ).
* Lugovoi laager - Kasahstani NSV, Karaganda oblast
ЛУГОВОЙ ЛАГЕРЬ (Особый лагерь № 9, Особлаг № 9, Луглаг)
Дислокация: Казахская ССР, Карагандинская обл., с.Долинское; Карагандинская обл., пос. Спасский (пос. Спасск) с 17.11.50
Время существования: организован 10.10.49; закрыт 01.09.51 (реорг. в Спасское ЛО, переданное в состав ПЕСЧАНОГО ЛАГЕРЯ)
* Kamõšovõi laager - Kemerovo oblast, Mežduretšensk
КАМЫШОВЫЙ ЛАГЕРЬ (Условное наименование «Камышовый» присвоено 30.04.51)
(Особый лагерь № 10, Особлаг № 10, Камышовлаг, Камышлаг)
Дислокация: Кемеровская обл., Мысковский р-н, пос. Ольжерас (сейчас - г. Междуреченск)
Организован 30.04.51; закрыт 04.10.54 (лаг. подр. переданы в УИТЛК УМВД по Омской обл.)
* Dalnii laager - Kasahstani NSV, Pavlodari oblast
ДАЛЬНИЙ ЛАГЕРЬ (Условное наименование «Дальний» присвоено лагерю 24.04.52) (Особый лагерь № 11, Особлаг № 11, Дальлаг)
Дислокация: Казахская ССР, Павлодарская обл., пос. Экибастуз
Организован 24.04.52 на базе 6-го ЛО ПЕСЧАНОГО ЛАГЕРЯ; закрыт 08.04.54 — реорг. в ЛО ПЕСЧАНОГО ЛАГЕРЯ
* Vodorazdelni laager - Komi ANSV, Minkuli raudteejaam ВОДОРАЗДЕЛЬНЫЙ ЛАГЕРЬ (Особый лагерь № 12, Особлаг № 12)
Дислокация: КОМИ АССР, ст. Микунь Печорской ж.д.
Организован 25.10.52 на базе лагпункта ГУЛЖДС на ст. Микунь (в состав лагеря принят также лагпункт Печорлага), закрыт 29.04.53''
* Vjatka laager  Kirovi oblast Kai/Verhnekaama rajoon, ВЯТЛАГ (Вятский исправительно-трудовой лагерь) НКВД-МВД СССР
Asutati 5. veebruar 1938. aastal (NSV Liidu SARK kk 020-1938 alusel), laager allus otseselt kuni 1955. aasta novembrini NSV Liidu SARK/SM Metsatööstuslaagrite peavalitsusele.


Arutelu:Tervis

a mida veel olulist peaks kirjutama? Iseenesest on tervis niivõrd lai mõiste, et sellest võiks terve meetrijagu raatuid kirjutada... Siin esitatud määratlus on mu arust täitsa piisav--Hendrix 18. juuni 2007, kell 16:45 (UTC)

Kui võiks meetri jagu raamatuid kirjutada, miks siis siin ühest lausest piisab? Selline tsitaat ei ole normaalne artikkel. Andres 18. juuni 2007, kell 19:45 (UTC)

:on Idamaa legend sellest, kuidas üks valitseja soovis teada kõike inimesest. Kutsus ta siis kokku oma riigi targad ja tegi neile oma soovi teatavaks. Targad kummardusid aupaklikult ja lubasid aasta jooksul tööga valmis saada. Aasta pärast ilmusidki targad valitseja paleesse ja neid saatis karavan, kus oli sada kaamlit ja iga kaameli seljas oli kaks kasti, kus omakorda 3 paksu raamatut. Valitseja sai pahaseks ja ütles, et ta ei suuda isegi terve elu jooksul seda kõike läbi lugeda ja käskis tarkadel kirjutada ainult olulist inimese kohta. Targad kummardusid ja lahkusid, et ilmuda taas paleesse ühe kuu möödudes, aga sedakord kümne paksu raamatuga. Ka seda lugemist oli valitseja meelest liiga palju. Tarkade pealik kummardus ja lubas järgmine päev tagasi tulla. Valitseja üllatus ja jäi ootama. Järgmisel päeval ilmuski tarkade pealik paleesse, kaasas sandlipuust kastike, mille ta ulatas valitsejale. Avanud kastikese, nägi valitseja seal paberirullikest. Valitseja võttis rullikese ja keeranud selle lahti, nägi seal kirjapanduna  ühte lauset, mis kirjeldas kõige olulisemat inimestest. Ja see lause oli: "Nad sündisid, elasid ja surid".--Hendrix 20. juuni 2007, kell 04:39 (UTC)
tegelikult võiks nati rohkem kirjutada küll, hoolimata sellest, et lätlastel on ka ainult üks lause...--Hendrix 20. juuni 2007, kell 05:23 (UTC)

välja tõstetud

'''AIDS'''
Omandatud immuunpuudulikkuse sündroom;
Acquired Immune Deficiency Syndrom (AIDS) (ingl.k.)
'''Seletus'''
AIDS on sugulisel teel ning verega leviv viirushaigus, mille puhul inimese organism kaotab võime võidelda nakkustega.
Loe lähemalt: [http://www.inimene.ee/pages.php3/06?haigus=364 inimene.ee/AIDS]

'''Akne'''
ka lihtakne;
vinnid
Acne vulgaris (lad.k)
Acne (ingl.k)
'''Seletus''' Akne on krooniline rasunäärmete haigus näol, seljal ja rinnal, mis on seotud puberteediea hormonaalsete muutustega. Seda iseloomustab vistrike esinemine nahal , rasuvoolavus (seborröa), komedoonide, põletikuliste sõlmede, mädavillide ja raskematel juhtudel ka armide teke.
Loe lähemalt: [http://www.inimene.ee/pages.php3/06?haigus=103 inimene.ee/akne]

'''Allergia'''
ka ülitundlikkus
Allergy (ingl.k)
'''Seletus'''
Allergia on ebatavaliselt äge immuunvastus ainetele ehk allergeenidele, mis tavaliselt taolist reaktsiooni ei tingi.
Loe lähemalt: [http://www.inimene.ee/pages.php3/06?haigus=641 inimene.ee/allergia]

*Terviseportaal inimene.ee
--Hendrix 10. jaanuar 2009, kell 15:57 (UTC)


Arutelu:Laama

ma arvan, et see lk peaks olema ikka loomast ja teha eraldi laama (täpsustus)--Hiraanitiger 20. juuni 2007, kell 18:57 (UTC)

Eri:Whatlinkshere&target=Laama mis sest usuterminist ikka loomastada, vt neid viitajaid

--suwa 20. juuni 2007, kell 19:17 (UTC)

:Laam on omastavas mo arust "laami", kas pole? avjoska 20. juuni 2007, kell 19:08 (UTC)

:Minu teada ikka laama --Hiraanitiger 20. juuni 2007, kell 19:09 (UTC)

::laam <22: laama, .laama; seisundivorm .laamas>--Hiraanitiger 20. juuni 2007, kell 19:11 (UTC)
----
See ei täida praegu täpsustuslehe ülesandeid. Andres 21. juuni 2007, kell 06:47 (UTC)