Arutelu:Vööndiaeg

Mulle meeldib Sinu didaktiline lähenemine. Ma arvan, et artiklid tuleks üles ehitada kuidagi mitme sügavusastmega, nii et esimene aste oleks arusaadav lastele (kooliõpilastele) jne.
Mulle tundub, et lõikudevahelised vahed võimaldavad teksti hõlpsamini haarata. Võib-olla Sinu silma jaoks on asi teistmoodi. Materjali aitavad leida alapealkirjad. Andres 17:49, 3 Jan 2004 (UTC)

Mis tähendab "kehtiv kellaaeg"? Andres 11. detsember 2005, kell 15.41 (UTC)
Ka Eestis on Tartu ja Tallinna kellaaeg erinenud teineteisest vist 0,5 tundi. See tahaks täpsustamist.Valju 28. oktoober 2006, kell 19:16 (UTC)

Olen lugenud midagi sellist, et igas linnas elati kohaliku päikeseaja järgi, ainult raudteejaamas kehtis "raudteeaeg". Andres 28. oktoober 2006, kell 19:28 (UTC)

Ajavööndite kaart on siin: http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/3/3d/Timezones_optimized.png
[[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 28. oktoober 2006, kell 19:46 (UTC)
Kuhu panna selle määruse tekst? --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 25. september 2008, kell 10:24 (UTC)
Vabariigi Valitsuse poolt 27. apr. 1921 a. vastuvõetud

RT 1921, 33.
Maksma panna Eesti vabariigi piirides 1921 a. 1. maist arvates Ida-Euroopa kellaaeg, mis Greenwichi meridiaani järele arvatavast Lääne-Euroopa kellaajast kaks tundi ees on.
Riigivanem: K. Päts.
Teedeminister: Joh. Kukk.
Riigisekretäär: K. Terras.

Meil on olemas artikkel Ida-Euroopa aeg. Andres 25. september 2008, kell 12:55 (UTC)

Arvan, et see sobib paremini sinna kui siia.

Millal Eestis vahepeal ei kehtinud  Ida-Euroopa aeg, seda tuleks täpsustada. Ma ei usu, et see täpselt kokku langes nõukogude ajaga. Andres 26. september 2008, kell 08:21 (UTC)
----
Minu meelest on õige ainult saksa interviki. Andres 24. november 2009, kell 23:37 (UTC)

Määrus Ida-Euroopa kellaaja maksmapanemise kohta Eestis.


Arutelu:Maroko

Kas link pealinnale tuleb eesti kirjapildile voi araabia kirjapildile?--Egon 22:20, 3 Jan 2004 (UTC)

Eestikeelne nimi on Rabat, sellele tuleb ka link. Andres 22:26, 3 Jan 2004 (UTC)

EE-s on mäe nimi Jebel Toubkal, võib-olla peaks seda eelistama. Kõrgus on seal 4165 m. Andres 2. märts 2009, kell 18:35 (UTC)

Suure Maailma atlase järgi ka.Geonarva 2. märts 2009, kell 20:00 (UTC)

Tere.
Artikkel on huvitaval teemal ning sisaldab palju detaile. Pikkuse tingimus on kohe kindlasti täidetud. Kõige enam millele sooviksin tähelepanu pöörata on sõnastust ning teksti sidusus. Kohati tundub, et laused on lihtsalt üksteise järel ritta pandud ja mõnedes lõikudes ei moodustu ühtne tervik, mille tõttu sisu läheb kaduma. Lisaks veel on palju sõnakordusi. Tooksin välja mõned laused, mis jäid mulle silma ning tekitasid küsimusi. Samuti lisasin sulgudesse miks ma just need laused välja tõin.
Selle koosseisu kuulub ka vaidlusalane (palun lahti seletada) territoorium Lääne-Sahara.
Marokot on eri aegadel valitsenud kartaagolased, berberid, roomlased, portugallased, hispaanlased ja prantslased, kes kõik jätsid endast maha midagi oma uskudest, arhitektuuristiilidest ja keeltest. (Käänded ja sõnastus)
VII sajandil jõudsid Maroko aladele araablastest vallutajad ning juba 711. aastaks liideti kogu Maroko territoorium Araabia kalifaadiga. Suurem osa berberi hõimudest pöördus islamiusku, kuigi araablaste tulek ja islami levitamine ei kulgenud verevalamisteta kodusõdade näol. (Veidike segaseks jääb see kodusõdade teema, kui võimalik kas ümbersõnastada või lisada informatsiooni. Samuti kui araablased saabus kuskil 600 (VII sajandil), siis ei saa ju öelda, et juba 711 aastaks, sest see oli ikkagi mitmeid aastakümneid ??)
Alouitide saavutuseks võib pidada edukat riiki stabiliseerimist ning Rabat-Sale mereröövlite vabariigile alistamist. (kirjaviga ning kui võimalik natuke lisada infot mereöövlite kohta või ümbersõnastada)
Maroko territoorium jagati aastakümnete jooksul riikide vahel ümber, kuid 1956. aastal sai sultan Muhhamad V pool sajandit kestnud vastupanuliikumise toel esimeseks iseseisva Maroko valitsejaks. (sõnastus lause algul)
iidsetest aegadest pärit heledanahalised berberid. (sõnastus ja terminoloogia)
Kõrbes rändleb beduiine. (see lause ei sobinud lõiku ehk tuleks kuidagi teda sinna siduda.)
Temperatuur varieerub arvestatavalt aastaajast ja asukohast (arvestatavalt?)
suveõhtutel jahe ja talvel jääkülm. (jääkülm ?)
Kogu Maroko pindalast on vee all vaid 250 km². (võiks võrdluse tuua, sest lihtsalt selline fakt ei too välja, kas see on suur arv või väike)
Maroko peamised loodusvarad on põllumajanduslikud. (Sõnastus ja loodusvarad ning põllumajanduslikud????)
Maroko on kuigivõrd läänestunud ning teatud edusamme saavutanud arengumaa (kas ta on siis või ei ole ning teatud edusamme )
Üpris tsiviliseeritud riik, kes arendab koostööd Euroopa Liiduga (kas ta on siis tsiviliseeritud või mitte?)
. Majandus on võrdlemisi mitmekülgne. Nafta, maagaas ja puuvill võivad selles mängida olulist rolli, kui loodusolud on selleks soodsad, ent kuigivõrd on arenenud ka teraviljakasvatus ja aiandus, käsitöö ning töötlev tööstus. (sõnastus, sest mõte läheb kaduma, mida edasi soovid anda)
Üldine elujärg on siiski madal, ühiskonnasisesed kontrastid aga mitte väga teravad. Maailmamajandusega on Maroko seotud nõrgalt, aga tuleb vähemalt oma probleemidega toime. (sõnastus, sest mõte läheb kaduma. Teisest lause idee ei jõua lugejani. Elujärje asemel võiks olla elatustase vms. )
Rändkarjandus hääbub, kõrbed tühjenevad sellestki vähesest rahvastikust, mis seal oli. (kontektist väljas)
Põhja-Maroko suuremaid linnu ning ka veel Marrakeshi ühendab raudtee, mis on mugavaim viis suuremate linnade vahel reisimiseks. (üks näide sõnakordusest)
Bussiühendus tähtsamate linnade vahel toimub väga korralike bussidega, maapiirkondades vähe viletsamate, aga ikkagi täiesti mugavate bussidega. Usaldusväärseim bussifirma on CTM. Lähimate linnade ja külade vahel tiirutavad ka taksod. (Sõnastus ning släng. Pole kindel, miks on busside kohta nii palju ebamäärast infot... et kas on siis mugav või ei ole ning tegelikult ei ma arvan, et see ei oma tähtsust.)
Marokol on palju merepiiri, mis võimaldab kasutada meretransporti. (sõnastus. Palju merepiiri?)
Autotransport Maanteid on 57 493 km. ( Näpuviga)
Regiooniliselt võistleb ta Tuneesia, Egiptuse ja Türgiga. Turismi soodustab Euroopa ja Aafrika vahel sidelüliks olemine. (sõnastus, jälle läheb mõte kaduma.)
Alalõikudeks jaotamisel ei ole mõtet lisada pealkirja, kui sul on ainult üks või kaks lauset sinna kirjutada, pigem kirjutada üks pikem lõik(nt transport alalõik). Palun muuda oma tekstid rohkem ühtlaseks ning ära kasuta slängi või igapäevast kõnekeelt, kuna tegemist on ikkagi artikliga. Mõned komavead leidsin seoses kõrvallausetega. Siselinke oli piisavalt ning artikli ülesehitus oli hea. Samuti viited oli asjakohased ning olemas :). Jõudu sulle!
Parimate soovidega!
----

Samuti viited oli asjakohased ning olemas – siin on mingi arusaamatus, artiklis pole ju ühtegi viidet ega kasutatud allikat. --Iifar 21. november 2011, kell 19:02 (EET)
Uuesti läbi vaatamisel märkasin, et viited on tõesti puudu.
----
*asutati ma loodan, et see on näpuviga
*Ameerikal ei ole valitsust, Ameerika Ühendriikidel küll
*väldi konstruktsiooni "midagi tehtud kellegi/millegi poolt"
*mägi- ja poolkõrbealadel (jälgi seda ka edapidi)
*kas Anti-Atlas või Antiatlas?
*meetri tähist m ei ole vaja punktiga toestada
*Lauses "Samal ajal, kui lõuna..." on "samal ajal" üleliigne
*lõuna- ja kagupiirkonna
*mitte "puudub veekogude olemasolu" vaid "puuduvad veekogud"
*enamus → enamik
*mille varudest kogu maailmas omab Maroko 75% võiks kohendada
*artikli lõpuosas puuduvad siselingid täielikult
*Raudteede kogupikkus on on sõnakordus
*miljardi lühend on mld
*Turismi alajaotuses on sõnu, mis muudavad jutu reklaamimaiguliseks
*puuduvad allikaviited
Adeliine 13. detsember 2011, kell 19:27 (EET)
----
Kas odraõlu või õlleoder? Ma arvan, et odraõlu on õige. --Andres (arutelu) 25. veebruar 2024, kell 06:40 (EET)


Arutelu:Norra

{{Hea artikkel mittevalitud}}
I will suggest that Norway size is written as 385 199 square km. This include the island group Svalbard (Spitsbergen) and Jan Mayen. These islands are totally part of Norway according to the Treaty of Svalbard of January 1st 1920.
Nähtavasti ei saa ühemõtteliselt öelda, kas need saared on Norra osa. Teen ettepaneku tõsta märkus tabeli alt tabeli sisse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. november 2005, kell 13.53 (UTC)

See on hea mõte kirjutada lihtsalt "keel". Andres 22:43, 3 Jan 2004 (UTC)

Ma ise ka arvasin nii..., sest siis saab iga riigi juures tapsustada.--Egon 22:51, 3 Jan 2004 (UTC)
Could some registered user please upload the correct Norwegian coat of arms? Thank you. --Eddi 21:56, 11 Oct 2004 (UTC) Thanks for your help! --Eddi 22:39, 15 Oct 2004 (UTC)

Vikipeedia pidas seda linkki spämmiks, panen ta siia seniks kui sellega selgust saab (NB! tühik vahel, muidu ei lase salvestada) --TarmoK 14:08, 29 mai 2005 (UTC)
 * [http:// www.scandinavia-pictures.com/norway/ Geographic Guide: Norway] (teave, pildimaterjal)
----
Norra keel on ametlik keel, kusjuures mõlemad kirjakeeled on võrdõiguslikud. Uusnorra keeles on ametlik nimi Kongeriket Noreg. See tuleks tabeli päisesse panna. Lisaks on kuues kommuunis ametlikuks keeleks saami keel ja ühes soome keel. Andres 17. september 2005, kell 16.12 (UTC)
----
Artiklist "Norra ajalugu", ehk saab midagi kasutada:
Норвегия находится в области морского умеренного климата с прохладным
летом (+6 - +15 градусов Цельсия ) и достаточно  теплой  зимой  (+2  -  -12
градусов Цельсия ). Осадков на равнине выпадает 500-600 мм,  с  наветренной
стороны гор их количество возрастает до 2000-2500 мм. Моря не замерзают.
Большую часть территории Норвегии занимают Скандинавские горы.  Здесь
находится самая высокая горная вершина Северной Европы - гора Галлхепигген.
Береговая линия Норвегии изрезана длинными глубокими заливами - фьордами. В
последнюю ледниковую эпоху над Скандинавией образовался мощный покров льда.
Лед, расползаясь в  стороны,  прорезал  глубокие  узкие  долины  с  крутыми
берегами. Примерно 11000 лет назад ледниковый  щит  растаял,  уровень  воды
мирового океана повысился , и морская вода затопила многие из  этих  долин,
образовав живописные фьорды Норвегии (см. фото на обложке).
Норвегия   располагает   большими   запасами   гидроэнергии,   леса
(продуктивный лес занимает 23,3% территории), месторождениями железа, меди,
цинка, свинца, никеля, титана, молибдена, серебра, гранита, мрамора  и  др.
Достоверные запасы нефти составляют более 800 млн. т.,  природного  газа  -
1210 млрд. кубических  метров.  Общие  капитальные  вложения  в  прибрежный
нефтяной сектор достигли рекордной цифры - 60 млрд.  норвежских  крон,  или
7,5% ВВП, значительно способствовали росту  других  отраслей  материального
производства,  изготовлявших  оборудование  для  нефтедобычи,  и  создавали
соответствующую  инфраструктуру.  Цель  этого  огромного  инвестирования  -
повысить доходность нефтяной отрасли и  улучшить  состояние  макроэкономики
страны.  Инвестиции  в  основном  направлены  в  гигантское   месторождение
Стотфорд, открытое 20 лет назад на заре нефтяной эры Норвегии.
Если нефтедобыча  имеет  тенденцию  к  снижению,  то  добыча  газа  в
Норвегии идёт по  восходящей.  Норвегия  с  успехом  превращается  в  важную
газодобывающую  страну.  Её  доля  на   западноевропейском   газовом   рынке
приближается к 15%. Добыча газа, как ожидают, достигнет 70 млрд.  кубических
метров к концу столетия , а контракты на продажу газа  уже  превысили  общий
объём в 50 млрд. кубометров в год.
На континентальном шельфе  Норвегии  находятся  более  половины  всех
обнаруженных   газовых   месторождений   Западной    Европы.    По    мнению
представителей норвежской государственной компании “Статойл” , в отличие  от
ХХ века, который был веком нефти ,  ХХI  век,  видимо,  станет  веком  газа,
особенно в связи с тем, что забота о  чистоте  окружающей  среды  становится
Andres 16. aprill 2006, kell 08.11 (UTC)

Tekst selles artiklis ei ole eestikeelne. Asi toortõlge inglise keelest ja kubiseb mitte-eestikeelsetest väljenditest ja terminitest. Seetõttu olen paljud asjad lihtsalt maha kustutanud - asjad, mis inglise tekstis võivad väga ilusa tekstina kõlada, kuid eesti keeles on mõttetu, sisuta müra. - Urmas 3. september 2006, kell 21:34 (UTC)

Kas see number võib adekvaatne olla? -Rahvaarv (1.1.2006 seisuga): 4 640 219 - Kui jah, siis võin ise parandada, lihtsalt tahan infot. infoallikas avjoska 16. märts 2007, kell 18:10 (UTC)

EE 15. köide - 4 632 900 (2006) - Ahsoous 16. märts 2007, kell 18:56 (UTC)

:Tänud. uuem info artiklisse sisse viidud. avjoska 16. märts 2007, kell 20:09 (UTC)
----
Andmed Peeter I saare ja Kuninganna Maudi maa õigusliku staatuse kohta on vastuolulised ning Norra nõudluste vahekord Antarktika lepinguga on ebaselge. Asja tuleb uurida, et saada siia täpsed sõnastused. Samuti pole hästi selge, kas Svalbardi leping kuidagi piirab Norra suveräänsust Svalbardil. Tundub aga, et kuna Jan Mayen ja Svalbard on Norra Kuningriigi osad, tuleb nad arvata Norra territooriumi sisse.
Andmed Norra Kuningriigi nime kohta vähemuskeeltes on võetud inglise vikist. Neid tuleks kontrollida, eriti seda, kas "kuningriik" kirjutatakse väikese tähega. Andres 25. märts 2009, kell 10:52 (UTC)
Õigusliku staatuse sain vist enam-vähem korda. Andres 25. märts 2009, kell 23:39 (UTC)
Norra oli juba ammu enne 1905. aasta iseseisev ja ka sõltumatu, ainult Rootsiga personaalunioonis. --Improvisaator 28. märts 2009, kell 13:17 (UTC)

Mida tuleks selles artiklis muuta? Andres 28. märts 2009, kell 13:20 (UTC)
----
Et piiri pikkus 2542 kokku saada, peab piir Rootsiga olema 1619 km. Andres 28. märts 2009, kell 23:21 (UTC)

Ma ei tea, kust on võetud viideteta arvud. Arvan, et saame neid julgelt kustutada. Geonarva 29. märts 2009, kell 06:43 (UTC)
----
Võimalik, et rumal küsimus, kuid miks peaks saarte juures olema =vaata ka= Norra fjordide loend olema?--Rünno 7. aprill 2009, kell 15:50 (UTC)

Nii saared kui ka fjordid kuuluvad rannajoone alajaotuse juurde, ja fjordidest eraldi alajaotust ei praegu ei ole. Kui Sul on idee, kuidas paremini korraldada, siis tee seda. Andres 7. aprill 2009, kell 15:53 (UTC)

:Fjordide alajaotus on esimene alajaotus veestiku all Norra#Fjordid--Rünno 7. aprill 2009, kell 16:36 (UTC)

::Veestikku Fjordide alajaotus üldse ei sobi, sest nad on maailmamere osad - lahed, aga veestiku alajaotuseks on jõed, järved, liustikud, võib-olla ka sood ja põhjavesi. Geonarva 7. aprill 2009, kell 17:11 (UTC)

::: Kus siis kirjutada Norra rannikumerest? Minu meelest kuulub ka rannameri veestiku alla. Muidu peaks kirjutama "Siseveed". Andres 7. aprill 2009, kell 17:16 (UTC)

:::: Jah, kui kirjutada eraldi "Rannameri" ja "Siseveed", siis saab neid nimetada veestikuks. Geonarva 7. aprill 2009, kell 17:24 (UTC)

::::: Nüüd Sa räägid minu meelest endale vastu. Kui neid mõlemat koos saab nimetada veestikuks, siis ju fjordid kuuluvad veestiku alla.

::::: Me ei saa kõike fjordidesse puutuvat rannajoone alla panna. Fjordide sügavus ega ilu ei käi selle teema alla. Rannajoont puudutab ainult ranniku liigestus fjordidega. Andres 7. aprill 2009, kell 17:29 (UTC)

:: See link sobib minu meelest mõlemasse kohta. Andres 7. aprill 2009, kell 17:16 (UTC)

:::Aga ikkagi, kuidas on seotud ranniku liigestatus saartega?--Rünno 7. aprill 2009, kell 18:22 (UTC)

:::: Mitte ranniku liigestatus, vaid rannajoon. Saarte olemasolu tähendab ju riigi rannajoone mittesidusust. Andres 7. aprill 2009, kell 19:21 (UTC)

:::::Ok, mõtlesin, et kogemata juhtus see =vaata ka=. Kui kõik on õige, siis on kõik kombes.--Rünno 7. aprill 2009, kell 19:26 (UTC)
----
Rahvastiku tiheduse puhul tuleks samuti vahet teha Norra põhiosa ja Norra Kuningriigi territooriumi vahel. Andres 13. aprill 2009, kell 20:56 (UTC)
----
Pärast 1645 sõda loovutati Rootsile Jämtland ja Härjedalen

Mis see tähendab? Andres 17. aprill 2009, kell 19:27 (UTC)

:Aastail 1643-1645 toimus Taani-Norra ja Rootsi vahel sõda (nn. Torstensoni või Hannibali sõda). Brömsebro rahulepinguga läksid eelpoolmainitud alad Rootsile.--WooteleF 17. aprill 2009, kell 19:32 (UTC)

:: Kas Brömsebro rahu sõlmiti 1645? Andres 17. aprill 2009, kell 19:40 (UTC)

:::Jah.--WooteleF 17. aprill 2009, kell 19:48 (UTC)
----
Aastal 1537 allutati reformatsiooni käigus Nidarosi peapiiskopi asemel Kopenhaagenist valitsevale kuningale. - arusaamatu lause.

Kas nüüd on parem? Andres 17. aprill 2009, kell 22:17 (UTC)

:With the introduction of Protestantism in 1536, the archbishopric in Trondheim was dissolved, and the church's incomes were distributed to the court in Copenhagen in Denmark instead. - on öeldud, et kiriku tulud läksid õukonnale aga pole öeldud, et kirikupeaks sai Taani kuningaks.--WooteleF 18. aprill 2009, kell 07:41 (UTC)

:: Kas nüüd on parem. Andres 18. aprill 2009, kell 08:41 (UTC)
----
Geonarvale: Pööra palun tähelepanu ka olemasolevatele piltidele, enne kui midagi lisad. Ivo 18. aprill 2009, kell 16:11 (UTC)
----
Panin selle kaardi praegu võrdlemisi suvalisse kohta; keegi võiks ehk paremaks ümber paigutada. Ja ka üle kontrollida, kas ikka said kõik nimed tõlgitud. --Epp 19. aprill 2009, kell 00:55 (UTC)

See on muidu hea kaart, aga Norra põhiosas on nimed liiga kribud, et need näha oleks. Andres 19. aprill 2009, kell 07:28 (UTC)

Ka Teravmägedel on enamik nimesid liiga kribud. Andres 19. aprill 2009, kell 07:29 (UTC)

: No loomulikult on eelvaates osa nimesid kribud. Mis selle vastu aitaks? Ilmselt ainult see, kui kaarti üldse poleks? Ega ju thumbina ei annagi tervet Norrat nii vaadata, et kõik nimed loetavad oleksid. Selliseid asju peab ju paratamatult suurena vaatama. Minu jaoks lihtsalt on geograafiliste objektide artiklid täiesti mittemidagiütlevad ilma kaardita. Mingil moel peab ju ära näitama, kus Svalbard ja Jan Mayen (Norra suhtes) asuvad. Nendest kaartidest, kus on korraga üks saar peal, pole minu arust mingit kasu, sest asukoht sealt ju ei selgu. --Epp 19. aprill 2009, kell 08:14 (UTC)

::Nõustun täielikult.--WooteleF 19. aprill 2009, kell 08:33 (UTC)

:: Muidugi on kaarti tarvis. Aga minu meelest peaks kaardid koostama nii, et nende vaatamiseks ei peaks klõpsama. Võib-olla on see minu seadete viga, aga kui ma kaardile klõpsan, siis saan nii suure kaardi, et seda pole võimalik kasutada just liigse suuruse pärast.

:: Minu meelest tuleks sellel kaardil kribud kohanimed ära jätta ning jätta need spetsiaalsetele kaartidele Norra põhiosa ja Svalbardi kohta. Andres 19. aprill 2009, kell 08:48 (UTC)

::: Nojah, keegi võib kustutada, kui viitsib. Aga vaevalt viitsib; see kaartide joonistamine on tunduvalt töömahukam tegevus, kui ilmselt välja paistab. Ja eriti kustutamine. Kui millegi juurde kirjutamine on sekundite küsimus, siis originaalilt asjade kustutamine võib võtta tunde. Ja ega ju terve Norra põhiosa ka vist korraga üleni loetavalt ära ei mahuks. Terve artikkel ei mahu ju ka korraga aknasse, ikka peab kerima. Miks ei võiks pildiga samamoodi teha. --Epp 19. aprill 2009, kell 19:21 (UTC)

:::: Minu meelest oleks parem, kui kribu oleks kustutatud, aga ega sellega kiiret ka pole.

:::: Tähtis pole see, et pilt peaks korraga ekraanil olema, vaid see, et kiri oleks loetav. Norra põhiosa on piklik, nii et sellesama kaardi suurendatud fragment mahuks hästi ära. Kerimine on OK, ma olen klõpsimise vajaduse vastu.

:::: Probleem tuleb sellest, et ühtses mastaabis on esitatud kogu Norra Kuningriigi territoorium. See on tõesti hea, aga Norra põhiosa detaile ei saa sel juhul esitada.  Andres 19. aprill 2009, kell 19:53 (UTC)

::::Selleks, et kõik kirjad näha oleks peab pilt väga suur olema. See aga muudab artikli kujunduse väga imelikuks ja raskendab artikliteksti lugemist (muidugi mitte juhul kui kellelgi on kasutada hiigelsuur monitor). Mina ei näe piltidele klõpsamise vajaduses midagi imelikku ega segavat.--WooteleF 19. aprill 2009, kell 19:40 (UTC)

::::: Kui piltide sisu mõistmiseks on tarvis neid klõpsida, pole minu meelest mõtet neid artiklis üldse näidata, siis võiks seal sama hästi link olla. Minu meelest on see küll häiriv. Teiseks jõuab klõpsides liiga suure pildi juurde, mille laadimine võtab aega ja mis on täiesti ebaülevaatlik, sest korraga on näha ainult detaili.

::::: Selge see, et artiklisse ei saa liiga suurt pilti panna. Ja seda tulebki kaartide tegemisel arvestada. Kiri ei tohi olla võrreldes kaardi suurusega liiga pisike. Andres 19. aprill 2009, kell 19:53 (UTC)

::::::siis võiks seal sama hästi link olla -  ei ole nõus. Thumbnail on siiski väikene pilt. See annab küllaldase ülevaate pildil kujutatust ja selle iseloomust. Peame vist hääletuse korraldama.--WooteleF 19. aprill 2009, kell 19:57 (UTC)

::::::: Mõnikord annab, mõnikord mitte. Antud juhul muidugi annab. Andres 19. aprill 2009, kell 20:29 (UTC)

::::::: Minu meelest ei ole midagi halba selles, et väikselt pildilt paistavadki ainult suuremad kirjad; ja kes tahab detailsemalt näha, see klikkab. Kes hakkab iga võimaliku seadetekomplekti jaoks eraldi kaarte tegema ja katsetama, millise suurusega kiri millalgi loetav jääb. Minu meelest saab ise seadistada ka pildi suurust sellel lehel, kuhu klikates esimesena satud? --Epp 19. aprill 2009, kell 20:16 (UTC)

:::::::: Mul ongi seadistatud pildi suurus maksimaalselt suureks. Kui ka sellest ei piisa, et pilti normaalselt näha, panen ma artiklis pildi suuremaks. Antud juhul seda ei saa teha, sest pilt läheks liiga suureks.

:::::::: Ma pidasin silmas seda, et mul puuduvad seaded, mis vähendaksid pärast klõpsamist näha oleva pildi suurust. Sellepärast ma näen hiigelpilti, mis on praktiliselt mittekasutatav. Aga ma ei usu ka, et suurt kellelgi sääraseid seadeid oleks. Arvan, et seda ei saa nõuda. Andres 19. aprill 2009, kell 20:29 (UTC)

::::::::: OK, mina ei tea sellele probleemile head lahendust. Pildi võin alati väiksemana üles laadida, aga arvasin seni, et mida suurem, seda parem. Aga klikkamise vastu rohtu ei tea. Ja ma ei imesta selle üle, miks keegi eesti vikisse kaarte ei taha teha. Mulle tundub, et väga vähe selliseid kaarte, mis midagi ka ütleksid, saab teha nii, et nad artiklisse kogu infoga thumbina ära mahuksid. Minu jaoks on näiteks mõttetud need valdade artiklites olevad kaardid, millelt on näha asukoht maakonnas; seega pean ikka maakonna artiklisse vaatama minema, kus see asub. Palju rohkem klikke kui siin. Veel sisutumad on sellised detailsed pildid, kus on suvaline saar suvalise ranniku ääres. --Epp 19. aprill 2009, kell 20:42 (UTC)

:::::::::: Ei, kaarti võib artiklis näidata thumbist suuremana. Kui kaart on väike, siis võib teda thumbist poole suuremaks teha. Mina ei peaaegu kunagi klikkama, ja kui pean, siis ma võtan midagi ette.

:::::::::: See, et Sa pead klikkama, tuleb sellest, et Sul pole seadet, mis pilte suuremalt näitab. Aitaks ka see, kui me kaartidele alati piisava suuruse määraksime. Mina olen teinud seda ainult neil juhtudel, kui ma ka maksimaalse suuruse puhul ei näe.

:::::::::: Sellistelt piltidelt võib siiski saada mingi ettekujutuse asendist. Andres 19. aprill 2009, kell 21:10 (UTC)

::Minu arvates on kaart väga hea. See, et osa teksti eelvaateaknas kribu on, ei ole minu arvates liigne probleem. Keda need väiksemad kohad huvitavad, see on valmis ka kaarti lähemalt uurima.

::Seda annaks küll ehk natuke nõndaviisi sättida, et kaardi paremalt küljelt väike riba maha lõigata (parandab kohanimede nähtavust, küll minimaalselt, eelvaateaknas) ja kaardi suuruse nt. 20 %-line vähendamine, mis võimaldab sellest tsipa parema ülevaate saada kui seda täies suuruses vaadata aga kas need nüüd märgatavat efekti annavad on iseasi.

::Kaart on muidu hea. Ivo 19. aprill 2009, kell 20:50 (UTC)

::: Minagi leian, et kaart on hea, häirib ainult kribu Norra põhiosas. Ma ei pea vajalikuks selle osa suurendamist, vaid pigem kribu ärajätmist, sest see ei ole sellel kaardil vajalik. Võib ka jääda, kui seda nii raske kustutada on. Aga kaardi lähem uurimine on raske põhjustel, millele ma ülalpool osutasin. Ma soovitaksin Norra põhiosa sellelt kaardilt eraldi kaardiks suurendada. Andres 19. aprill 2009, kell 21:10 (UTC)

:::: Lõikasin praegu prooviks Norra põhiosa eraldi välja. Selleks, et tekst loetav jääks, peaks pildi laius ikkagi umbes 1000px olema (kui kogu Norra samal kaardil on). --Epp 19. aprill 2009, kell 21:30 (UTC)

::::: Kui nii, siis ei mängi välja. Andres 19. aprill 2009, kell 21:48 (UTC)

::::Minul kaardi uurimisel probleeme ei esine.

::::See kaart on hea ka selle poolest, et praeguses suuruses on see piisav, et sealt annaks vajadusel väiksemaid juppe välja lõigata, millest vorpida mingeid asukoha kaarte.

::::P.S: Miks sa varem mu lisatud viikingilaeva pildi eemaldasid? Ivo 19. aprill 2009, kell 21:29 (UTC)

::::: Kas see küsimus oli mulle? Ma ei tea, meelega mitte. Andres 19. aprill 2009, kell 21:48 (UTC)

Norra esiaega käsitlev lõik on segane ja tundub sisaldavat ka tänaseks aegunud infot. Kust see info pärineb?--WooteleF 19. aprill 2009, kell 19:57 (UTC)

Võtsin selle ühest saksakeelsest teatmeteosest, aga jutt on tõesti segane ja mittemidagiütlev, sestap võtsin selle nüüd välja. Ka järgnevas osas on materjal pisut segane, aga kustutada jõuab alati. Andres 19. aprill 2009, kell 20:31 (UTC)

:Esiaja kohta koostasin ühe 2002. aasta uuringu põhjal väikese lõigu.--WooteleF 19. aprill 2009, kell 20:46 (UTC)

:: Inimesed võisid Norra alal elada ka enne Weichseli jäätumist. Andres 19. aprill 2009, kell 21:13 (UTC)

:::Kas selle kohta on mingit viidet.--WooteleF 20. aprill 2009, kell 06:09 (UTC)

::::Inimese jõudmisest Põhja-Euroopasse enne viimast jäätumist ei ole mingeid leide.--WooteleF 20. aprill 2009, kell 06:18 (UTC)

::::: No just. Imetajatest üldse on ainult 20 leidu, sest jää on jäänused minema kandnud või purustanud. Aga sellest ei saa kindlalt järeldada, et inimesi polnud. Siin on otsesõnu öeldud, et kuigi inimeste jälgi pole leitud, võisid nad seal olla, sest näiteks mammutite jäänuseid sellest ajast on leitud. Andres 20. aprill 2009, kell 08:51 (UTC)

::::::Tegemist on väga julgete oletustega. Mammutitega võrdlus on kohatu kuna mammutid elasid Põhja-Euroopas ja Aasias juba siis kui inimene polnud Aafrika keskosast veel väljagi liikunud.--WooteleF 20. aprill 2009, kell 10:46 (UTC)

::::::: Võib-olla. Aga väide "Esimesed inimesed tulid Norra aladele 11–12 000 aastat tagasi" ei ole minu meelest tõendatav, sest ei saa tõendada, et seal varem inimesi polnud. Andres 20. aprill 2009, kell 17:18 (UTC)

Arvan, et filmide ja režissööride loend on siin liiast. Eriti kui arvestada, et Norra kultuuris ei ole filmikunst kesksel kohal.--WooteleF 21. aprill 2009, kell 06:18 (UTC)

Noh, tuleb artikkel Norra filmikunst, siis vaatame, kuidas materjali jaotada. Andres 21. aprill 2009, kell 06:31 (UTC)

:Selle materjali saabki kohe sinna artiklisse ümber tõsta ja siia jätta ainult lühike kokkuvõte. Ivo 21. aprill 2009, kell 07:58 (UTC)

:: Küsimus ongi selles, kuidas lühikokkuvõtet teha. See on raskem kui pikema ülevaate kirjutamine, sest selleks peab olema asjatundmist. Tegin praegu kirvemeetodil, aidake viimistleda. Ka pikas artiklis on põhiliselt loetelud; seda saab veel veidi täiendada. Andres 21. aprill 2009, kell 08:30 (UTC)
===Kordused===
Hakkasin teksti otsast lugema ja tekkisid mõned mõtted: entsüklopeedilises tekstis ei peaks vist nii palju kordusi olema? Nt artikli täiesti esimene lõik ja "Asend, piir ja suurus" esimesed kaks lõiku. Selle võiks täiesti ära kustutada, kuna artikli sissejuhatuses on see kõik olemas..
"Pindala" osas on tõsiselt palju erinevaid arve, võiks midagi ära otsustada ja jätta, usaldusväärseimat infot peaks teoreetiliselt andma Norra statistikaamet, Statistikaameti arvud (link) piirnevusest naamebrriikidega erinevad ka 20 km võrra siinkirjutatust  Prt 21. aprill 2009, kell 15:31 (UTC)

Minu meelest tuleks just artikli sissejuhatust pisut lühendada. Me ei saa artikli algusest ära jätta põhilisi andmeid asendi kohta, aga võime pikema esituse jätta spetsiaalsesse alajaotusse.

Olen nõus, et võiks lähtuda ametlikust statistikast. Teised pindala andmed võiks viia põhitekstist allmärkusesse. Piiride pikkuse andmed on igal pool mujal teised, ainult Store Norske Leksikonis on ühel ja samal lehel eri kohtades mõlemad. Arvan, et võiks mainida ka teisi. Andres 21. aprill 2009, kell 16:18 (UTC)

Minu meelest ei saa sissejuhatusest midagi ära jätta peale lause, mis algab sõnadega "Kujult on". Pole kindel, kas seda tasub teha. Andres 22. aprill 2009, kell 07:39 (UTC)
----
mis halduslikult kuulub saare põhiossa - kas mingi eksitus? (lause sissejuhatuses)--WooteleF 21. aprill 2009, kell 23:57 (UTC)

Parandasin ära. --Epp 22. aprill 2009, kell 00:34 (UTC)
----
Esiajal pidid olema rituaalsed ja maagilised tantsud. - seda ju ei teata.--WooteleF 22. aprill 2009, kell 07:13 (UTC)

Kas võiks kirjutada, et seda oletatakse? Andres 22. aprill 2009, kell 07:39 (UTC)
----
kui suuremahulised lõhekasvandused said edukaks.

Halb, segane sõnastus. Andres 22. aprill 2009, kell 20:58 (UTC)

: Võib-olla on mõeldud "seoses sellega, et suured lõhekasvandused muutusid rentaabliteks". Andres 23. aprill 2009, kell 09:57 (UTC)
Tänapäeval moodustab lõhe 85% kogu Norra kalakasvatuse liikidest.

Ei ole ju mõeldud 85% liikidest? Andres 22. aprill 2009, kell 20:58 (UTC)

:Müügist siis, aga ikkagi liikidest, sain mina aru ("Today, salmon makes up 85 per cent of the total sale of Norwegian fish farming")

:: Mina saan nii aru, et 85% müügituludest. Lõhet on ju ainult üks liik, sellepärast ei saa kuidagi olla 85% liikidest. Andres 23. aprill 2009, kell 09:56 (UTC)

::: Ma kaldun arvama, et jutt on müügimahust, mitte -tulust. Piiritus 23. aprill 2009, kell 14:42 (UTC)

:::: Küllap Sul on õigus. Andres 24. aprill 2009, kell 01:44 (UTC)
----
Välja:
*Egil Bakka. Norske dansetradisjonar, Oslo: Samlaget 1978,  ISBN 82-521-0859-8
Vajadusel lisage õigesse kohta. --Tiuks 22. aprill 2009, kell 21:11 (UTC)

Las ta praegu olla siin, hiljem läheb omaette artiklisse. Andres 22. aprill 2009, kell 21:23 (UTC)

Norrast on pärit mitmeid tuntuid näitekirjanikke ja novelliste, nende hulgas Ludvig Holberg, Henrik Ibsen, Bjørnstjerne Bjørnson ja hiljuti ka Jon Fosse ning Georg Johannesen.
Mulle ei meeldi sõna novelliste, aga ma ei oska seda lauset paremaks teha. Mona 27. aprill 2009, kell 10:15 (UTC)

Võib ka öelda "novellikirjanikke", aga "novellist" on täiesti aktsepteeritud sõna. Andres 27. aprill 2009, kell 10:30 (UTC)

: Ilmselt on tõlgitud inglise 'novelist' valesti. See tähendab romaanikirjanikku. Antud kontekstis proosakirjanikku. --Metsavend 2. mai 2009, kell 13:07 (UTC)
----
Laulumängud ja ringtantsud On ka laulumänge ja mitme paari ringtantse. - seda peaks ehk laiemalt selgitama? avjoska 2. mai 2009, kell 12:07 (UTC)

Kui saab spetsiaalartikli valmis, siis ehk saab selgitada. Andres 2. mai 2009, kell 12:36 (UTC)
----
Ma ei tea, millise alalõigu alla see info peaks minema: Norras olid loomaaiad keelatud 1980. aastate keskpaigani, aluseks kuninga käskkiri 16. sajandist. Ave Maria 16. august 2009, kell 10:09 (UTC)
----
Ma ei näe mõtet alajaotuse "Muusika" all mainida Norra 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitu kuna see ei olnud just esimene. Ning eriti veel kui muusika kohta on nii vähe kirjas mõjub see väga imelikult (kuna see üks Eurovisiooni võit ju niiväga oluline kah pole). Ivo 17. oktoober 2009, kell 17:47 (UTC)

Kui see on väga lühike ülevaade, siis nõus. Andres 17. oktoober 2009, kell 18:05 (UTC)

:Mainima peaks kõige olulisemat. Kuna seal enne polnud midagi, siis panin, nii nagu teadsin. Ole lahke ja paranda.--Rünno 17. oktoober 2009, kell 18:16 (UTC)

"Saari on umbes 150 000 või 50 000" - Kuidas selline erinevus? Kolmekordne.--Rünno 17. oktoober 2009, kell 17:56 (UTC)

Ju siis on eri vikides erinev arv ja tuleb edasi uurida. Andres 17. oktoober 2009, kell 18:05 (UTC)

:Teistes suuremates vikides (inglise, prantsuse, vene) on umbes 50000 saart. Kusjuures huvitaval kombel Norra viki üldse ei anna saarte arvu - vähemalt ma ei leidnud. 150 000 saart tuleb Saksa vikist. Aga viidatud Factbook annab ka 50000 saart.--Rünno 19. oktoober 2009, kell 14:01 (UTC)
----
Mõttetu lause eemaldatud:
Norra põhjapoolne osa paikneb põhjapolaarjoone taga.

Miks mõttetu? Võib-olla tuleks ümber sõnastada. Andres 17. oktoober 2009, kell 18:05 (UTC)

:Ilmselt ümber sõnastada ja täpsustada. Ja täiendada. Ja kõigele lisaks tundub see lause kuidagi kentsakas. "Taga"? --Rünno 17. oktoober 2009, kell 18:10 (UTC)

: Ma ei saa aru. Olen nõus, et ümber sõnastada. Aga mida täiendada ja miks mõttetu? Väljatõstmine ei ole ju täiendamine. Andres 17. oktoober 2009, kell 18:55 (UTC)

::Sellisel kujul, et maa põhjapoolne osa asub põhjapolaarjoone taga, ei ole eriti informatiivne. Põhjapolaarjoont tuleks mainida minu arvates Norra kliima juures, kuna sellest tuleneb seik, et põhjapoolsematel aladel puudub suvi, sest keskmine temperatuur ei anna suve mõõtu välja.--Rünno 19. oktoober 2009, kell 13:40 (UTC)

::: Noh, enamikul riikidel pole sellist põhjapoolset osa, nii et informatiivne ta ikka on. Andres 19. oktoober 2009, kell 13:53 (UTC)

::::Kui uskuda meie artiklit põhjapolaarjoon, siis kuulub Norra nende 8 õnneliku riigi hulka, kes saavad joone ületamise eest turisti kukrut tühjendada... Aga kuidas sellest entsüklopeediliselt kirjutada?--Rünno 19. oktoober 2009, kell 14:14 (UTC)

::: Kliimat puudutab see küll, aga ju ka taimestikku ja loomastikku, küllap ka veestikku. Andres 19. oktoober 2009, kell 13:55 (UTC)

Tõstsin selle välja:
==== Kirjandus Norra tantsukunsti kohta ====
*Egil Bakka. Norske dansetradisjonar, Oslo: Samlaget 1978, ISBN 82-521-0859-8
--Rünno 19. oktoober 2009, kell 14:24 (UTC)

See artikkel on praegu pooleli ning seda tuleb toimetada ja edasi arendada komplektis üksikuid valdkondi lähemalt  kajastavate artiklitega: materjal tuleb lõpuks jaotada. Kui me niiviisi asju välja tõstame, siis me ei saa neid pärast jälle kokku. Andres 19. oktoober 2009, kell 14:30 (UTC)

:Avastasin arutelu lugedes, et minu poolt väljatõstetu on juba korra välja tõstetud ja siis tagasi pistetud. Ilmselt sobiks ta rubriiki: Raamatuid Norra kohta. Aga kas tõesti on see raamat nii oluline, ei tea. Selleks peaks seda lugema.--Rünno 19. oktoober 2009, kell 14:36 (UTC)

:: Saad aru, asi on pooleli. Me ei saa teha seda artiklit lahus spetsiaalartiklitest. Nüüd ma tegin täpselt samasuguse sisuga spetsiaalartikli ja panin selle raamatu sinna.

:: See artikkel on praegu suurt toimetamist vajav. Me leppisime kevadel kokku, et võtame toimetamismärkuse ilu pärast ära. Sellest ei saa head artiklit kosmeetiliste protseduuridega. Pole lihtsalt midagi teha, et ta praegu tellingutes on. Keegi peab sisuliselt töötama, silumisest ei piisa. Andres 19. oktoober 2009, kell 14:40 (UTC)
 Andres 19. oktoober 2009, kell 14:40 (UTC)

:::OK.--Rünno 19. oktoober 2009, kell 14:42 (UTC)

*Egil Bakka. Norske dansetradisjonar, Oslo: Samlaget 1978, ISBN 82-521-0859-8
--Rünno 19. oktoober 2009, kell 14:24 (UTC)

Selle artikli üks suur puudus on minu arvates selles, et ta on liiga alateemadeks heksaldatud ja varustatud hulganisti tühjade "Pikemalt artiklis" viidetega. Minu arvates võiks kirjutada ilusa ühtlase teksti ja kui tõesti mõni peatükk läheb ebamugavalt pikaks, siis kasutada "Pikemalt artiklis".--Rünno 19. oktoober 2009, kell 14:51 (UTC)

See on nii ju sellepärast, et töö on pooleli. Praegu me ju täpselt ei tea, kuidas asi lõpuks hakkab välja nägema. Me peame ju iga teema kohta tegema alajaotuse siia ning pikema artikli mujale. Kuni see pikem artikkel valmis pole, ei saa ka otsustada, mis siia tuleb. Ja pikema artikli kirjutamist võib ju siit alustada. Andres 19. oktoober 2009, kell 14:56 (UTC)

:Minu arust võiks eeskujuks võtta Norra viki artikli (mis on heaks tunnistatud) ja Inglise viki artikli. Järgida sealset struktuuri. Mainitud keelte artikleid on meeldiv vaadata ja lugeda. Aga meie oma on nii ära hakitud, et visuaalselt tekib tõrge.--Rünno 19. oktoober 2009, kell 16:00 (UTC)

:: Me võime ju ehk eeskujuks võtta, aga kõigepealt tuleb sisu tekitada. Osa artiklist (algus) on enam-vähem valmis, kas ka seal on etteheiteid? Andres 19. oktoober 2009, kell 16:53 (UTC)

:::Mida Sa pead silmas etteheidete all?--Rünno 19. oktoober 2009, kell 16:55 (UTC)

:::: Disaini kohta.

:::: Minu meelest ei saa disaini parandada lahus sisust. Andres 19. oktoober 2009, kell 17:05 (UTC)

:::::Ma ei tea, aga kas selline ettepanek oleks vastuvõetav, kui ma teeksin oma kasutaja alamleheküljel oma nägemuse käesolevast artiklist. Nii nagu minu nägumuses võiks see artikkel välja näha. Püüaksin ka siis selle lõpuni kujundada. Praegusel kujul on see artikkel mulle üsna vastukarva ja ma võtaksin ta heade artiklite kandidaatide nimekirjast maha. Annan endale aru, et töö saab olema mahukas.--Rünno 19. oktoober 2009, kell 17:15 (UTC)

::::::: Minu meelest see on üldise viki vaimuga vastuolus. Kuidas me pärast kaks varianti kokku paneme? Püüa parem seda artiklit siin paremaks teha. Võta käsile mingi konkreetne teema ja püüa see teema siin paremini katta. Andres 19. oktoober 2009, kell 17:51 (UTC)

::::::::Olgu nii.--Rünno 19. oktoober 2009, kell 17:54 (UTC)
----
Rahvaarvu viiteid tuleb uuendada. Andres 10. mai 2010, kell 18:06 (EEST)
----
Arvan, et piisaks ühest lingist Vikisõnastikku, ametlikuks nimeks olevale fraasile saab siis sealt juba edasi linkida. Pikne 15. august 2010, kell 18:43 (EEST)

Minu meelest peaksid olema otselingid kõigile sünonüümidele, sest see on informatiivsem. Andres 15. august 2010, kell 19:11 (EEST)

Artiklit võiks täiendada religiooni, arhitektuuri, spordi ja transpordi koha pealt ning ehk ka teatrisse ja rahvuskööki puutuvaga. Ivo 13. september 2010, kell 18:31 (EEST)
----
Konstitutsiooniline monarhia vs parlamentaarne monarhia: norrakeelses vikis on konstitusjonelt monarki, saksakeelses konstitutionelle Monarchie, ingliskeelses unitary parliamentary constitutional monarchy. Seega oleks õigem vist jätta siiski konstitutsiooniline monarhia?--Morel (arutelu) 2. jaanuar 2013, kell 22:00 (EET)


Kasutaja arutelu:Robbot

Hi! Thank you for your assistance!
There is a problem with the year articles. Have you noticed that in some 'pedias there is a lot of year (and century and decade) stubs with no substantial content. How to avoid linking to them? Andres 00:30, 4 Jan 2004 (UTC)

That's a hard one. The only thing that can be seen 'automatical' would be the length of the page. However, for this case that would hardly help, because often the bare standard format with links to surrounding years, the century, etcetera already is quite long, so stopping these would also stop quite a number of valid links. You could do a check by hand, but I think that that is more trouble than it's worth. Andre Engels 01:10, 4 Jan 2004 (UTC)

: I propose excluding the year articles from the domain of Robbot action. Otherwise it would restore the useless links. Andres 01:16, 4 Jan 2004 (UTC)

:: Ok, I can do that. Andre Engels 11:16, 16 Jan 2004 (UTC)

Again, please don't add interwiki links to such pages as [[:ru:1]], containing no substantial information. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:47, 24 Jun 2004 (UTC)

Hi! It seems to me that Robbot is using language codes for sorting interwiki links. Please note Vikipeedia:Saatkond#Interwiki guidelines.
In case you find helpful, I have in my "homepage" some links for language sorting (comments are in Estonian, let me know if you need help). Please note that there are differencies between them.
FYI: Based on these, correcting the orders, I've made this one for helping to sort languages' links manually. (You can find the list of language codes sorted by language names by clicking on "show language codes"). --TarmoK 14:51, 17 mai 2005 (UTC)

FYI: :nb: is now :no: and :ja: is after :nl: (refering to Norra meri) --TarmoK 5 juuli 2005 20:53 (UTC)

: The sorting will now be on the alphabetical order, which for the bot has been defined as:

::'aa','ab','af','am','ang','ar','an','roa-rup','as','ast','av','ay',

::'az','bg','bm','ba','be','bn','bh','bi','bo','bs','br','ca','cv','ch','chr',

::'co','cr','cs','csb','cv','cy','da','de','dv','dz','ee','el','en','eo',

::'es','eo','eu','ee','fa','fo','fj','fr','fy','ff','fur','ga','gv','gd','gl',

::'got','gn','gu','ko','ht','ha','haw','hy','hi','hr','io','ik','id',

::'ia','ie','iu','xh','zu','is','it','he','jv','kl','kn','ka','kk',

::'csb','ks','kw','km','ky','rn','sw','ku','lo','la','lv','lt','lb','li',

::'ln','jbo','hu','mk','mg','ml','mt','mi','mr','ms','minnan','zh-min-nan',

::'mn','mo','mus','my','nah','na','nv','cr','ng','nl','ne','nds','ja',

::'no','nb','nn','oc','or','om','os','ug','pi','ps','nds','pl','pt','pa',

::'ro','rm','qu','ru','se','sm','sa','sg','sc','st','tn','sq','sh','scn',

::'si','simple','sd','ss','sk','sl','sr','su','fi','sv','tl','tg','ta',

::'tt','te','th','ti','tlh','vi','tokipona','tpi','to','tk','tum','tr',

::'tw','uk','ur','ug','uz','ve','vo','wa','wo','ts','yi','yo','za','zh',

::'zh-cn','zh-tw'

:The no/nb issue is a harder decision, which I would rather not change for a single language, but have a general decision over.

:If there are still problems, questions or remarks, the best way to reach me is through my Dutch userpage. - Andre Engels 17:38, 10 juuli 2005 (UTC)

::nb: has been changed back to no: now as well. - Andre Engels 18:07, 10 juuli 2005 (UTC)


Vikipeedia arutelu:Üldine arutelu/Arhiiv8

Teen siia veel ühe arutelu -: Ega pole kuulda, kas Sa saad või said juba administraatori õigused? Ma olen nii selle poolt, et keegi siin oleks ka administraator. (Ma igatahes toetasin Sind ka Inglise wikis:)-- Egon

Ma ei ole seda veel taotlenud. Aga ma võtan asja ette. Seda on tarvis selleks, et lehekülgi kustutada. Vist ka saab sellega saama programmi muuta. Meil ei ole ju kasutajaliides veel kõik eestikeelne, ja mis on, selles on ka vigu. Andres 06:46, 15 Jan 2004 (UTC)

Tegin praegu esimese sammu ja registreerisin end ühte listi, mille kaudu teised on sama taotlust esitanud. Andres 08:09, 15 Jan 2004 (UTC)
---
Kui ma siia oma kellaaja panen, siis kas naed minu kellaaega voi oma?-- Egon 06:57, 15 Jan 2004 (UTC)

Näen kellaaega 06:57. Andres 08:04, 15 Jan 2004 (UTC)

Mul on seatud eelistustest Ida-Euroopa aeg, kuid praegu näitab programm selle järel ekslikult UTC. Andres 08:04, 15 Jan 2004 (UTC)

Praegu näen, et näitab hoopis maailmaaega. Andres 08:05, 15 Jan 2004 (UTC)

See lehekülg hakkab juba väga pikaks minema, kas peaks miskid eraldi kategooriad looma ja paar eraldi lehekülge tegema ?naine 12:53, 2 Sep 2004 (UTC)

Jah, mõne teema kohta tuleks luua eraldi lehekülg ja mõned asjad tuleks arhiveerida leheküljele Vikipeedia:Üldine arutelu/Arhiiv1.

Siin võiks ära mainida, kumb on uuem - kas Arhiiv1 või Arhiiv2. [[Kasutaja:Peep|Peep]] 25. august 2005, kell 16.42 (UTC)

Keegi, kellel viitsimist on, võiks näiteks Vikipeedia:Üldine arutelu/Esilehelt vms. alla viia esilehe arutelult kõik teemad, mis ei ole esilehega seotud. Peep 30. august 2005, kell 08.49 (UTC)

See on nüüd tehtud. Peep 30. august 2005, kell 16.03 (UTC)

Teen ettepaneku seda lehekülge arhiveerida põhimõttel, et kui käsitletavat teemat pole nt. kuu aega enam keegi kommenteerinud/täiendanud võiks selle arhiivi üle tõsta. Põhiline eesmärk, mida ma taotlen on see, et lehekülg ei oleks hiiglama pikk ja selleks, et tegelike aruteludeni jõuda pead tükk aega kerima (ka kogu lehe redigeerimine on keerukas, aga see pole põhimõtteliselt väga suur probleem, kuna saab teemade kaupa kirjutada). Selle põhjal, kas arutelu on oma "lõpptulemuse saanud ja on kinni või lahti" on jube keeruline otsustada. Nagunii on siin juba teemasid, mida on mitmes lõigus ikka ja jälle lahatud. Sellised teemad/küsimused võiks tõsta lehele Vikipeedia:KKK.--Boy 11. september 2005, kell 10.33 (UTC)

Arvan nii, et esmajoones tuleks arhiveerida teemad, mis on aktuaalsuse kaotanud. Teiseks tuleks vaadata, kas saaks teha konkreetsed leheküljed, mille arutelulehele saaks teema üle kanda. Edasi võib hakata otsast arhiveerida (ütleme, kolmandasse arhiivi), kusjuures tuleb tähele panna, kas saaks midagi KKK-se panna. Andres 11. september 2005, kell 10.46 (UTC)

: Ohh, see, kas teema on aktuaalne või mitte on suht subjektiivne asi ju ;-) No näiteks küsimus sellest, kas mingeid materjale kuskilt tohib kasutada või mitte, või kuidas nimetada mingit pilti. Kui käsitleda esimest küsimust laiemalt, et mis põhimõttel võib pilte Vikipeediasse lisada siis tuleks teha eraldi lehekülg piltide üleslaadimise, märgistamise jne kohta aga mingi info on olemas leheküljel: Eri:Upload. Kui käsitleda teemad ainult kui vastust, kas konkreetsest kohast pilte võtta võib, siis on teema ammendunud. Samamoodi näiteks see pildi nime arutelu. Konkreetsel kasutajal oli küsimus ja ta sai vastuse. Teema suletud. Laiemalt võttes tuleks sellest järjekordselt kirjutada Vikipeedia:Piltide kasutamine leheküljel aga jälle, küsimus on vastatud ka Eri:Upload lehel. Kuna ma ei tahaks enamvähem kõiki teemasid ilma teiste nõusolekuta Arhiiv 3-e tõsta, siis teen siia alla tabeli, milles saab selle kohta arvamust avaldada:
Vikipeedia:Üldine arutelu#Piltide üleslaadimineArhiveerida (lisada info lehele Vikipeedia:Piltide kasutamine)
Vikipeedia:Üldine arutelu#Vikipeedia turvalisusArhiveerida (lisada info lehele Vikipeedia:Üldine KKK)
Vikipeedia:Üldine arutelu#Allikate kasutamineArhiveerida (lisada info lehele Vikipeedia:Piltide kasutamine)
Vikipeedia:Üldine arutelu#VälislingidArhiveerida (lisada info lehele Vikipeedia:Reeglid ja Vikipeedia:Juhend)
Vikipeedia:Üldine arutelu#Wikitravel in EstonianArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#EmbassyArhiveerida (info esilehele)
Vikipeedia:Üldine arutelu#Wikipedia-wide information networkArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#msgArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Viidad teiste riikide wikideleArhiveerida (lisada info lehele Vikipeedia:KKK)
Vikipeedia:Üldine arutelu#VikisõnaraamatArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#4000 täis, kuidas edasi?Arhiveerida (võibolla saab midagi panna lehele Vikipeedia:Vikipeedia tutvustus, või Vikipeedia:Vikipeedia reeglid)
Vikipeedia:Üldine arutelu#Vikipeedia propageerimine ja õpilasedArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#KategooriadArhiveerida (lisada info kategooriate kohta Vikipeedia:Vikipeedia reeglid)
Vikipeedia:Üldine arutelu#MediaWiki vs TemplateArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Populaarsed artiklidArhiveerida (link võiks kuskile alles jääda nt. Vikipeedia:Vikipeedia tutvustus
Vikipeedia:Üldine arutelu#Ülevaateartiklite kontseptsioonistArhiveerida (arutelu üle viia nt. Vikipeedia arutelu:Vikipeedia reeglid alla)
Vikipeedia:Üldine arutelu#Diakriitilised märgidArhiveerida (lisada võiks info lehele Vikipeedia:Tühiku ja diakriitiliste märkide kasutamine)
Vikipeedia:Üldine arutelu#Kasutaja pagendamineArhiveerida (ehk lisada midagi Vikipeedia:Vikipeedia reeglid alla)
Vikipeedia:Üldine arutelu#Wikimedia meetup Central and Eastern EuropeArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Mis saab ligipääsmatutest kirjavigadest?Arhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Translation of the weekArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Wikipedia artiklite ülesehitusArhiveerida, kui midagi on seal veel käsitlemata, siis lisada Vikipeedia:Vikipeedia reeglid alla)
Vikipeedia:Üldine arutelu#Loendid vs kategooriadArhiveerida (kui midagi on siis lisada Vikipeedia:Vikipeedia reeglid alla)
Vikipeedia:Üldine arutelu#Kuupäeva- ja aastaartiklidArhiveerida (kui midagi on siis lisada Vikipeedia:Vikipeedia reeglid alla)
Vikipeedia:Üldine arutelu#Vajab toimetamistArhiveerida (kui midagi on siis lisada Vikipeedia:Vikipeedia reeglid alla)
Vikipeedia:Üldine arutelu#Üldise arutelu linkimineLas jääb?
Vikipeedia:Üldine arutelu#Sinoloogia ja Hiina: kategoriseerimise võludArhiveerida vt ka Loendid vs kategooriad
Vikipeedia:Üldine arutelu#Teaduste kategoriseerimineArhiveerida vt ka Loendid vs kategooriad
Vikipeedia:Üldine arutelu#Loendite kategooriad ja kategooriate loendidArhiveerida vt ka Loendid vs kategooriad
Vikipeedia:Üldine arutelu#Paar küsimust vikipeedia kohtaLas jääb? Või Arhiveerida ja lisada Vikipeedia:KKK?
Vikipeedia:Üldine arutelu#Lehe vasaku serva linkidestArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Kesk- ja Ida-Euroopa vikipeediakirjutajate kohtumineArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Probleemid uustulnukategaArhiveerida lisada vajalik ennetav tekst Vikipeedia:Vikipeedia reeglid alla)
Vikipeedia:Üldine arutelu#Keeleseadete muutmisest: MediaWiki eesti keelefailArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Mida Vikipeediast räägitakseArhiveerida, võibolla lingid Vikipeedia:Vikipeedia tutvustus
Vikipeedia:Üldine arutelu#Probleemid inglise wikisArhiveerida (midagi Vikipeedia:Vikipeedia reeglid alla?)
Vikipeedia:Üldine arutelu#Raamatute otsingArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#StatistikaArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#VanasõnadArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#SorteerimineArhiveerida link, kui see veel toimib kuskile Vikipeedia:Juhend alla)
Vikipeedia:Üldine arutelu#JutumärgidArhiveerida infot Vikipeedia:Vikipeedia reeglid alla
Vikipeedia:Üldine arutelu#Mallid ja kategooriadArhiveerida vt. ka Loendid vs kategooriad
Vikipeedia:Üldine arutelu#Wikimedia CollaborationArhiveerida
Vikipeedia:Üldine arutelu#PildidArhiveerida, inf lisada Vikipeedia:Piltide kasutamine alla Teisaldatud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Audio templateKüsimus veel lahtine
Vikipeedia:Üldine arutelu#Üldise arutelu arhiividArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Aastate kategoriseerimisestArhiveerida
Vikipeedia:Üldine arutelu#Viimaste muudatuste lehe päisArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Pildid inglise wikist & Fair useArhiveerida sisu tõsta Vikipeedia:Autoriõigused alla
Vikipeedia:Üldine arutelu#Võõrad pildid ja kaardidArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#TranslationArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Kirjutajate portaalArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Leon jälle meie seas?Arhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#10 000Arhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#WikimaniaArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Stewards electionArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#TõlkimissoovidArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#InterwikiesArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#AllkategooriadArhiveerida lisada infot Vikipeedia:KKK alla
Vikipeedia:Üldine arutelu#Võrukeelne vikipeediaArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#SalvestusprobleemidArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Kas süsteemirike või midagi muud ?Arhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Kategooriate järjekordArhiveerida, kui midagi on siis Vikipeedia:Vikipeedia reeglid alla
Vikipeedia:Üldine arutelu#Kasutaja:82.131.22.158 personaalküsimusArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Kasutajad Robbot ja ZwobotArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#"Viidad siia" ei toimi?Arhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Please Express Your ObjectionArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#eesti lipud, vapid ja geraldika.ruArhiveerida, lisada info Vikipeedia:Autoriõigused alla
Vikipeedia:Üldine arutelu#Wikipedia karmistab toimetamisreegleidArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Kuupäeva formaatArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Mall "Täienda"Arhiveerida, lisada sisu Vikipeedia:Vikipeedia reeglid alla
Vikipeedia:Üldine arutelu#PisivigaArhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Mallid kokku!Arhiveeritud
Vikipeedia:Üldine arutelu#Maade artiklite osade järjekordArhiveerida sisu Vikipeedia:Vikipeedia reeglid alla
Vikipeedia:Üldine arutelu#Vigaste välislinkide kustutamisestArhiveerida, sisu Vikipeedia:Vikipeedia reeglid alla
----Edasine võiks esialgu jääda----
----
Üks ühistöö võiks olla selle lehekülje arhiveerimine siin. Praegu ei leia kohtagfi üles, kus vastata. Andres 6. veebruar 2006, kell 17.21 (UTC)
Aitäh, Boy! Andres 25. veebruar 2006, kell 12.54 (UTC)

Tundub, et statistikalehel pole kõik arvud päris õiged.
 http://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Statistics
Valju

Jah, vaatamiste arv pole õige. Minu teada on vaatamiste registreerimine peatatud, sest see võtab liiga peale ressursse. Kas kellelgi on ettepanekuid, kuidas valedest arvudest lahti saada? Andres 26. veebruar 2006, kell 15.29 (UTC)
Sel juhul võiks sellise statistika üldse maha võtta.
--Valju 26. veebruar 2006, kell 15.36 (UTC)

See peaks nüüd korras olema. Andres 26. veebruar 2006, kell 15.43 (UTC)

Kui keegi viitsib, palun arhiveerige ja/või tõstke ümber need teemad, mis praegu enam aktuaalsed ei ole. Andres 7. august 2006, kell 11:36 (UTC)

Aitäh, Jaan, arhiveerimise eest! Andres 13. august 2006, kell 07:54 (UTC)

Aga lehekülg on ikka sama pikk? Andres 13. august 2006, kell 07:57 (UTC)

:Ma pole veel midagi jõudnud arhiveerida, tõstsin vaid ühe veidra pealkirjaga lehe sisu Arhiiv3 lehele. Ega's midagi, hakkan siis pihta. Jaan513 13. august 2006, kell 08:05 (UTC)
Palun arhiveerige, kes viitsib, või tõstke ümber. Andres 3. aprill 2007, kell 08:02 (UTC)
----
Miks see leht kaitstud on? Andres 29. jaanuar 2008, kell 21:28 (UTC)

Miks see leht mitte kaitstud, vaid kaitsmise malli kasutav on? --Ken 29. jaanuar 2008, kell 21:35 (UTC)

:käivad katsetused. Pole midagi hullu--Hendrix 29. jaanuar 2008, kell 21:36 (UTC)

:tegelikult muidugi kõige parem on katsetusi teha oma KoduVikipeedias...--Hendrix 29. jaanuar 2008, kell 21:40 (UTC)

Kui lehte üritati arhiveerida, siis see arhiiv võiks ka kättesaadav olla. Ave Maria 28. aprill 2010, kell 07:34 (EEST)

Konkreetne küsimus: pastor Reet Mägedi oli enne usuteaduse üliõpilase ja pastori staatust näitleja. Aga näitlejanimi oli tal Reet Leissar(neiupõlvenimi). Ta on viidatud loendites: Eesti näitlejad, Eesti vaimulikud, Sündinud 1934. Aga kirikuhuvilisele ei ütle eriti nimi Reet Leissar ning teatrihuvilisele Reet Mägedi. Aga kuidas teha nii, et näitlejate loendis oleks Reet Leissar ja vaimulike loendis Reet Mägedi? Sündinud 1934 võiks olla mõlemad variandid

Need on kategooriad. Ja neis saab ta olla ainult selle nimega, mis on artikli pealkiri.--WooteleF 8. märts 2010, kell 20:16 (UTC)

: Aga otsinguga on ta leitav mõlema nime järgi, sest Reet Leissar on ümber suunatud Reet Mägedile. --Epp 8. märts 2010, kell 20:19 (UTC)

: Kuivõrd tegemist on uue kasutajaga, siis võinuks vastata tema personaalses arutelus (nii näeb ta uusi sõnumeid). Praegusel juhul ma ei ole kindel, kas ta oskab siinse arutelu uuesti üles leida. --kanakukk 8. märts 2010, kell 20:22 (UTC).


Arutelu:Leedu

Tegin variandi, milline võiks riikide tabel olla, kui neid muutma hakata. Ülemine ots (nimed, vapid, lipud) on probleemideta. Edasi allpool tuleb sisuliselt kolm eraldi tabelit. Ükski neist ei saanud selline, mis oleks mugav kasutada ja täiendada. Urmas

katoliku kirikut pooldab 80 protsenti elanikkonnast
Mulle ei tundu see formuleering ühemõttelisena: kas see tähendab, et 80% elanikonnast on usklikud katoliiklased või nad eelistavad katoliku kirikut luteri ja õigeusu kirikule kohana, kus end laulatada lasta, või nad pooldavad katoliku kiriku seisukohti näiteks abordiküsimuses? Andres 13:21, 8 Oct 2004 (UTC)

Rahvaarv (2005) Rahvastiku tihedus 3 412 80052,3 in/km²
Andres 22. märts 2006, kell 13.34 (UTC)
rahvaarv = 3 403 200 (2006), rahvastiku tihedus 52,2
Andres 3. september 2007, kell 05:21 (UTC)
----
Kas sõnal seniūnija eestikeelset vastet pole? Siis peaks Peeter Pälli käest küsima. Andres 5. november 2007, kell 15:54 (UTC)

Ei ole arusaadav tekst. Viimane lause ei puuduta alajaotust, kuhu ta paigutatud oli: "Leedul on 99 km liivast rannikut, kuid vaid 38 km sellest on Läänemere vastas seega Leedul on Läänemere riikidest väikseim rannikujoon Läänemerega. Ülejäänud rannikujoon on Kura Sääre vastas. Leedu suurim sadamalinn Klaipeda on Kura Sääre ja Läänemere vahe peal." - Urmas 8. veebruar 2008, kell 22:56 (UTC)
Vaieldav väide: "Leedus on ka palju järvi ja soiseid alasid ja metsi." - Urmas 8. veebruar 2008, kell 23:01 (UTC)
----
| rahvaarv = 3 366 200 (2008)
Andres 30. mai 2009, kell 08:19 (UTC)
----
| rahvaarv = 3 341 500 (2009) Andres 7. mai 2010, kell 21:19 (EEST)
----
1. aprillil 2010 oli arvestuslik rahvaarv 3 322 208. Andres 16. mai 2011, kell 23:58 (EEST)
----
| rahvaarv = 3 329 200 (2010) Andres 12. juuni 2011, kell 14:27 (EEST)
----
"15. juunil 1940 okupeeris Nõukogude Liit kogu Leedu. Taasloodi Leedu NSV." Kas on õige öelda, et taasloodi? 1919. eksisteeris ju Leedu-Valgevene NSV. 90.191.119.98 5. jaanuar 2013, kell 11:19 (EET)
----
Võiks olla artiklid ka Leedu ajalooliste regioonide (Žemaitija, Aukštaitija, Dzuukia, Suvalkija ja Väike-Leedu) kohta. 90.191.119.98 17. märts 2013, kell 13:16 (EET)

Kindlasti peaks olema. Andres (arutelu) 17. märts 2013, kell 14:07 (EET)
----
"kuid asub samuti Põhja-Euroopas" Nii ja naa. Leedut on peetud ka Kesk-Euroopa riigiks. 90.191.119.98 17. märts 2013, kell 13:19 (EET)

Jah, need on ebamäärased mõisted. Ei saa rääkida möödaminnes, ja sõnastus on praegu halb. Andres (arutelu) 17. märts 2013, kell 14:07 (EET)
----
"1941. aasta juuni lõpus hõivasid linna Saksa väed" Artikkel on ju ometi Leedust, mitte Vilniusest. Velirand (arutelu) 21.
juuli 2014, kell 12:22 (EEST)
----
Pärast Nõukogude Liidu lagunemist võeti Leedu 17. septembril 1991 koos Eesti ja Lätiga vastu ÜRO-sse.

Millal lagunes NSV Liit? 88.196.236.106 11. juuni 2015, kell 00:32 (EEST)

See tuleb kindlasti parandada. Võiks ehk olla "pärast Leedu iseseisvuse tunnustamist NSV Liidu poolt".

Mis puutub "NSV-sse", siis see on keeruline. Põhimõtteliselt peaks arvestama mõlemat vaatepunkti. Pealegi, nimi ei määra tegelikku staatust. Ka Eesti NSV Ülemnõukogu võttis kasutusele nime "Eesti Vabariik", aga see tema staatust ei muutnud. Andres (arutelu) 11. juuni 2015, kell 00:42 (EEST)
----
Vana rahvaarv: rahvaarv = 2 900 800 (1.08.2015)http://osp.stat.gov.lt/en/web/guest/home Velirand (arutelu) 1. veebruar 2016, kell 11:06 (EET)
----
Minu meelest on eksitav panna infokasti, et Skvernelis on peaminister. Esiteks ta ei ole veel seda, teiseks tegelikult täidab peaministri kohuseid vana peaminister, see tulekski tabelisse panna. Äärmisel juhul võib mõlemad panna. Andres (arutelu) 22. november 2016, kell 16:16 (EET)


Vikipeedia arutelu:Maade artiklite reeglid

* Vikipeedia arutelu:Maade artiklite reeglid/Euroopa pealinnad
Aga võib-olla võtame kasutusele seda laadi tabeli, nagu Urmasel Adžaaria puhul. Andres 23:32, 3 Jan 2004 (UTC)

: Kuna andmeid on palju rohkem, ei saa sellist formaati kasutada, kuid ma olen proovinud sellist formaati, ilma piirjoonteta tabelit, minu meelest on see parem (valgel taustal?):
Sloveenia VabariikRepublika Slovenija
Keel
sloveeni
Pealinn
Ljubljana
President
Janez Drnovšek
Peaminister
Anton Rop
Pindala
20 273 km²
Rahvaarv (2003)
Rahvastiku tihedus
1 935 677
95,5  in./km²
Iseseisvus
 25. juuni 1991
Rahaühik
tolar (SIT)
Ajavöönd
maailmaaeg +1
Riigihümn
Zdravljica
Üladomeen
.si
Maakood
386
Tegelikult ma arvan, et saab seda (Urmase) tabelit kasutada kyll, kuid siis peab tegema nii, et need andmed oleksid kohakuti. (Nagu selle tabeli alumises osas) Egon

:: Jah, ilma piirjoonteta tabel on ka minu meelest parem.

:: Arvan, et osa andmeid võib tabelist välja jätta. Üladomeen ja maakood võiksid olla koos autode tähiste ja muuga tekstis riigitähiste rubriigis. Neid, samuti ajavööndit, ei hakata minu arvates otsima mitte niivõrd riigi alt kui vastavast üldisest tabelist. Iseseisvumise kohta on ka hoopis lihtsam kirjutada tekstis. Minu meelest ei peaks see tabelis olema. Järele jääb minu meelest küll piisavalt vähe andmeid, et Urmase varianti proovida.

:: Peale selle, tabelis võib vast olla linkidega kitsim. Selles on Urmasel minu meelest õigus. Andres 23:53, 3 Jan 2004 (UTC)
----
Leedu VabariikLietuvos Respublika
lippLeedu lippvappLeedu vapp
Pealinn:Vilnius
Pindala:65 200 km²
Riigikeel:leedu keel
Rahvaarv:3 592 561 (2003)
Rahvastiku tihedus:55,1 in./km²
PresidentRolandas Paksas
PeaministerAlgirdas Mykolas Brazauskas
IseseisvusVene keisririigist 1918
RahaühikLeedu litt (LTL)
Ajavööndmaailmaaeg +1
RiigihümnTautiska giesme
Üladomeen.lt
Maakood370
Tegin variandi, milline võiks riikide tabel olla, kui neid muutma hakata. Ülemine ots (nimed, vapid, lipud) on probleemideta. Edasi allpool tuleb sisuliselt kolm eraldi tabelit. Ükski neist ei saanud selline, mis oleks mugav kasutada ja täiendada. Urmas
----
Sõltumata tabeli formaadist on mul ettepanek jätta punkt ära ja kirjutada "in/km²". Samuti võiks ehk vähemalt tuntumate ajavööndite puhul kasutada ajavööndi nime. Andres 19:13, 4 Jan 2004 (UTC)
----

vt Riigi info testmall Mall:TestRiik  ja Malli_arutelu:TestRiik
Milline info on vajalik riigi infotabelis?
Kas võtta ses osas eeskujuks Eesti artiklis olev infotabel?? --WikedKentaur 09:32, 19 august 2005 (UTC)

On mõningaid asju, mis on põhimõtteliselt vajalikud, kuid mida Eesti puhul ei ole, näiteks deviis. Kui mõne riigi puhul miski puudub, siis mõningatel juhtudel võib vastava koha välja jätta, aga kui näiteks vappi ei ole, siis tuleb seda mainida. Andres 09:52, 19 august 2005 (UTC)

Samuti peaks tabelis olema riigi asukohakaart ning tabeli päises riigi ametlik nimi eesti keeles ja selle riigi ametlikes keeltes. Andres 09:54, 19 august 2005 (UTC)
Kas riigi infotabelis on vajalik järgmine info: ISO maatähised mootorsõidukite tähis ROK-i kood lisaks rahvaarvule ja pindalale ka riigi koht vastavas maade järjestuses GDP kokku ja per capita (ning vastav koht maade järjestuses)?
--WikedKentaur 22. august 2005, kell 16.49 (UTC)

TarmoK tegeles maade ja piirkondade mallidega üksvahe päris tihedalt. Arutas Urmasega asju läbi jms. Mitmed konsistentsed kuid võibolla edasiarendamist väärivad näited on olemas tema kasutajalehe alamlehel--Boy 11:25, 19 august 2005 (UTC)

Albaania näitel on praegu vist kasutusel selline järjekord:
    * 1 Üldist
    * 2 Riik
    * 3 Loodus
    * 4 Rahvastik
    * 5 Majandus
    * 6 Ajakirjandus
    * 7 Haridus
    * 8 Sõjavägi
    * 9 Saatkonnad
    * 10 Ajaloo lühikokkuvõte
    * 11 Vaata ka
    * 12 Välislingid
Mõtlen, et kas ei oleks parem, kui ajalugu oleks kohe alguses (sissejuhatava lõigu, üldiste andmete ja tabeli järel). Miks see parem oleks? Lihtsalt sellepärast, et väga paljud viidad maade nimedele on seotud selle maa varasemate aegadega. Tihtipeale on praegune riik oma praegusel kujul eksisteerinud vaid kymmekond aastat, kuid artiklid, mis tema peale viitavad, hõlmavad palju ulatuslikumat, sajanditepikkuseid perioode. Näiteks Hitler oli saksa poliitik, Dostojevski oli vene kirjanik jne., kusjuures pole Hitleril midagi otseselt tegemist Saksamaa Liitvabariigi ega Dostojevskil Venemaa Föderatsiooniga. Taolisi näiteid on massiliselt, kus viidet sisaldav artikkel ei pea yldse silmas praegust riiki. On äärmiselt häiriv sattuda taolise viida kasutamisel kõigepealt alajaotustesse "riik", "loodus", "rahvastik", "majandus" jne ning alles ehk kuskil lõpus avastada ka "ajalugu" (mis, paraku, on sagedasti veel alles kirjutamata...). Saan aru, et ajalugu on raskem kirjutada kui objektiivseid andmeid riigist, kuid võiks ju kasvõi väikese ajaloo periodiseeringu sinna algusse panna, kuni "päris" ajalugu veel kirjutatud ei ole. Kasvõi näiteks (Saksamaa puhul):
1 Ajalugu
* 1.1 Püha Rooma Keisririik (843–1806)
* 1.2 Restauratsioon ja revolutsioon (1814–1871)
* 1.3 Saksa Keisririik (1871–1918)
* 1.4 Weimari Vabariik (1919–1933)
* 1.5 Kolmas Riik (1933–1945)
* 1.6 Jagamine ja taasühendamine (1945–1990)
Mitte et see määrav oleks, aga ingliskeeses Wikis on riikide artiklites ajalugu alati alguses. Mida arvatakse? --Lulu 21. august 2005, kell 11.27 (UTC)

Isiklikult pooldan seda ajaloo etteotsa tõstmist. Kuid see olgu siis vaid loetelu linkidest ja muu ajaloo osa ehk 2-3 lõiku, pikem ajalugu olgu omaette artiklis. Sama lugu ka muude ("loodus", "majandus" jne.) alaosadega

Muu loetelu kohta: Milleks "Saatkonnad"? Mida selles osas saab kirjutatud? Sama lugu ka "Sõjaväe" ja "Ajakirjandusega". Hea meelega näeks ka mingit mainingut "Spordist" ja "Kultuurist" (kirjandus, muusika, teater, filmikunst) --TarmoK 21. august 2005, kell 21.27 (UTC)

: Kui pikaks võib artikli ühest riigist ajada ning millest ja kui pikalt sinna kirjutada võib? Kui ma tahan kirjutada näiteks mõne riigi geoloogilisest ehitusest, kas ma pean selleks tegema eraldi artikli või panen selle sektsiooni "Loodus" ja alapealkirja "Geoloogiline ehitus" alla? Siim 21. august 2005, kell 21.39 (UTC)

:: Arvan, et riigi endistest nimedest saaks kirjutada alajaotuses "Nimi", mis on päris alguses, kohe "Asukoha" järel.

:: Leian, et "Ajalugu" võiks olla lõpupoole, sellele võiks järgneda ainult "Kultuur" (sealhulgas või selkle järel "Sport"). Asi on selles, et 1) artikkel ajaloost on paremini mõistetav, kui riigi geograafia on selgem, 2) kultuur on paremini mõistetav, kui on midagi teada ajaloost. Peale selle on minu meelest enam-vähem kõik artiklid nii üles ehitatud, et algul räägitakse asjast nii, nagu ta praegu on, seejärel alles ajaloost.

:: Minu meelest ei pea maade artiklid olema nii lühikesed nagu inglise vikis. Seega siis ajalugu ei pea olema esitatud kolme lõiguga. Niiviisi ei saa anda ajaloost vähegi korrektset ja konkreetset pilti. Loomulikult ei saa alajaotusi ajada liiga pikaks ning detailisem käsitlus peab minema omaette artiklisse. Arvan aga, et esialgu võiks alustada kirjutamist põhiartiklis ja kui materjal läheb liiga pikaks, siis viia see omaette artiklisse ning jätta põhiartklisse lühendatud esitus.

::: Andres, kui pikk on "liiga pikk"? Kui iga lõigu alla kirjutada 2-3 lõiku siis on meil juba paras artikkel olemas, mida on küll-ja-küll lugeda. Riigi artikkel peaks olema ülevaatlik. Detaili rohkus/maht ülevaatlikust minu arust seda eriti ei hõlbusta. Nõus et paari lause/lõiguga ei saa anda korrektset ja konkreetset pilti, kuid sama lugu on kõigi valdkondadega. Mille poolest on näiteks ajalugu parem kui majandus või kultuur? miks eelistada ajalugu? kui me tahame siin järgida NPOV siis peaks artikkel kajastama erinevaid pooli enam-vähem võrdselt. --TarmoK 22. august 2005, kell 12.49 (UTC)

::::: Ma arvan, et see, kui pikk on liiga pikk, loksub meil siis paika, kui hakkavad valmima korralikud artiklid riikide kohta. Minu meelest pole praeguses faasis võimalik ette ära otsustada, kui palju infot tuleb panna põhiartiklisse. Minu meelest on praktiline kirjutada algul põhiartiklisse, ja kui mingi ülevaade on juba olemas, siis on võimalik teha sellest vajaduse korral lühikokkuvõte ning saata ülejäänud materjal põhiartiklisse. Lühikokkuvõtte tegemine on aga suhteliselt raske ülesanne, seetõttu pole midagi imestada, kui põhiline töö põhiartikli kallal hakkab tulevikus seisnema vaevanägemises nende korrektse lühendamisega. Praegu aga pole ju eriti materjali, mida lühendada.

::::: Mul ei ole midagi proportsioonide tasakaalustamise vastu, kuid praegu meil ju veel ei ole peaaegu kuskil seda sisu, mida peaks tasakaalustama. Ma ei arva üldse, et ajalugu on kuidagi erandlik ja peab eriti pikk olema. Küll aga leian, et igal juhul (ükskõik millises alajaotuses) tuleb kogu materjal esitada nii pikalt, kui on tarvis, et vältida ebatäpseid üldistusi. Kõik see, mis on kirjas, peab olema täpne ja konkreetne. Andres 22. august 2005, kell 17.49 (UTC)

::: Nõus sellega et alguses kirjutada seda sisu n.ö. peaartiklisse (siis riigi artiklisse) ja hiljem, teatud mahu, ületamisel omaette artilisse, kuid meil peaks olema mingi arusaam kus see piir läheb. --TarmoK 22. august 2005, kell 12.49 (UTC)

:: "Saatkonnad" võiks olla alajaotus "Riigi" all. Minu meelest tuleks selles kindlasti rääkida diplomaatilistest esindustest Eesti ja kõnealuse riigi vahel, ja muidugi saab seal esitada muud teemakohast materjali.

::: diplomaatiliste suhete olemasolust Eestiga saab mainida ühe lausega "Riigi" alajaotuses, kuid mida muud? Saatkondade aadressid ei kuulu minu arust entsüklopeediasse, selleks võib kasutada välislinkide osa et linkida kuhugi kus on sellekohane info. Ja kui on muud sisu (kas või näiteks viisat, saadikud jne) siis see on minu arust liiga detailne info et olla ülevaatlikus artiklis, kusagil teises artiklis ehk küll (sama moodi on meil ju lippude jaoks omad artiklid näiteks) --TarmoK 22. august 2005, kell 12.49 (UTC)

:::: Põhimõtteliselt nõus. Kas saatkondade aadressid peaksid olema entsüklopeedias, see on vaieldav. Mina ei näe selles midagi hullu, kui nad seal on. Andres 22. august 2005, kell 17.49 (UTC)

:: "Ajakirjandus" ja "Sõjavägi" on eraldi alajaotused sellepärast, et nad ei mahu mingi suurema rubriigi alla. Loomulikult tuleb seal kirjutada riigi ajakirjandusest ja sõjaväest.

::: Mida sellest sõjaväest kirjutada? et kui palju jalamehi, kindraleid jne on? ja kus sõdimas on käidud ja mis relvadega sõdivad? Mõistaksin et "Riigi" alalõigus on ehk 1-2 lauset sõjaväe olemasolust ja suurusjärgust ja ehk ka sellest ka mis alusel see toimib, kuid muust ...? Kui sõjavägi nii tähtis on et tema kohta peaks olema oma lõik, siis peaks sama olema ka näiteks karjakasvatusest.

:::: Nõus, see sobib hästi alajaotuseks "Riigi" sees. Selle alajaotuse  pealkirjalt saaks viidata põhjalikumale artiklile. Karjakasvatus oleks alajaotus "Majanduse" alajaotuse "Põllumajandus" all, kui muidugi põllumajandusele nii palju ruumi antakse. Andres 22. august 2005, kell 17.49 (UTC)

::: Sarnane lugu ka ajakirjandusega. Selle õigem(?) nimetus oleks vist "massimeedia", sest peaks see ju ka hõlmama raadiot ja televisiooni või peaks need hoopis kultuuri alla "liigitama"(?) --TarmoK 22. august 2005, kell 12.49 (UTC)

:::: Ajakirjandus hõlmab ka raadiot ja televisiooni. Minu meelest nad ei mahu kultuuri alla. Andres 22. august 2005, kell 17.49 (UTC)

:: Geoloogilisest ehitusest tuleks kirjutada "Looduse" all eraldi alajaotuses, arvan, et kohe "Pinnamoe" või "Reljeefi" järel. Kui jutt läheb liiga pikaks, siis teha omaette artikkel, kuid jätta põhiartiklisse lühem, kokkuvõtlik esitus. Andres 22. august 2005, kell 05.40 (UTC)

::: Ausalt öeldes on vähemalt minu jaoks geoloogia parajalt spetsiifiline valdkond et ise näeksin seda "Riigi loodus" -arikli osana, riigi artiklis ehk mõni lause "Looduse" alajaotises. Sama ka pinnamoe, fauna, floora jne kohal.

::: Asi ei ole selles et ma ei peaks geoloogiat tähtsaks, kuid minu silmis on see umbes samaväärne kui rääkida näiteks (kommerts)pankadest majanduse all. Kui pikalt me sooviksime neist lugeda majanduse all, kui soovime saada ülevaadet riigist? Või maalikunstivooludest "Kultuuri" all? --TarmoK 22. august 2005, kell 12.49 (UTC)

:::: Ma ise tahaksin ka, et geoloogia oleks eraldi artiklis või siis artiklis riigi loodusest. Kui ma kirjutan mingi pikema ülevaate mingi piirkonna geoloogilisest ehitusest, siis ma tahan, et sarnased artiklid oleks hiljem ühest kohast leitavad. Selle saavutamiseks on hea kasutada kategooriat "Regionaalgeoloogia", aga riigi artiklile on nagu natuke imelik sellist kategooriat määrata. Pealegi läheks vähegi korralikum ülevaade liiga pikaks ja see oleks veider kui meil on artikkel riigist, kus peale üldandmete pole midagi muud kui geoloogia. Ideaalis peaks meil kõigi riikide kohta olema artiklid stiilis "Riigi ajalugu", "Riigi loodus", "Riigi kultuur" jne. Loodetavasti see tulevikus nii ka olema saab. Siim 22. august 2005, kell 13.11 (UTC)

::::: Kas põhiartiklis või siis artiklis riigi looduse kohta peaks olema alajaotus geoloogilise ehituse kohta, mille pealkirja juurest saaks viidata põhjalikumale artiklile. Nii on lugejal hõlbus jõuda geoloogilise ehituse juurde, kui see teda huvitab. Selles suhtes oleks ehk parem, kui ta juba põhiartiklist näeks, et selline eraldi artikkel on olemas. Sisukokkuvõttesse tuleks kirjutada lähtudes proportsioonidest, kuid igal juhul piisavalt palju, et jutul üldse mingi korrektne ja konkreetne sisu oleks. Andres 22. august 2005, kell 17.49 (UTC)
Andres kirjutas: Arvan, et riigi endistest nimedest saaks kirjutada alajaotuses "Nimi", mis on päris alguses, kohe "Asukoha" järel. --- Kardan, et sellest ei piisa ning see võib tekitada vaidlusi. Kui näiteks Venemaa Föderatsiooni endiseks nimeks kirjutada Nõukogude Liit, siis hakkavad mõned kohe karjuma. Teine segadus tekib jagatud riikidega, nagu Hiina ja Korea. Miks ma pooldan ajaloo ette asetamist, on eelkõige sellepärast, et umbes pooled viidad riikide artiklitele peavad silmas vastava riigi ajaloolisi seisundeid. Kui algul on ajalugu kasvõi mõne lõiguga selgeks kirjutatud (ega see nii keeruline ei olegi), siis saab hakata rääkima juba pinnamoest, loodusest jmt (mis on tegelikult ju ka ajalugu, märksa pikemas ajaskaalas). Ei taha ennast korrata, aga ajaloo etteasetamine on puht-praktiline, kasutaja/lugeja-sõbralikum. --Lulu 22. august 2005, kell 17.28 (UTC)

Minu meelest on Sinu probleemi lahendamiseks tarvis anda ajaloost ülevaade, mis on orienteeritud nime tähendusele. Seetõttu panengi ette rääkida sellest nime alajaotuse all. Võib ju mõelda välja ka mingi muu pealkirja, kuid eesmärgiks ei ole siis mitte ülevaade ajaloost, vaid selguse toomine nimedesse ajaloolise reaalsuse kontekstis. Pealegi kahtlen selles, et seda saab teha mõne lõiguga. Asja suure tähtsuse tõttu tuleb sellele pühendada palju ruumi. Vaata näiteks artiklit :en:Republic of Ireland, kus ajaloo esitus on vägagi põhjalik ning teenib minu meelest just seda eesmärki, mida Sa silmas pead. Kirjutasin selle põhjal ka artiklisse Iirimaa. Andres 22. august 2005, kell 17.49 (UTC)
(Nuh, ega see just minu probleeme ei ole ju, rohkem ikka lugejate, ma arvan. Aga see selleks.) Olen nõus, et jah, mingi esimene alajaotus võiks olla pühendatud riigi nimele, tema varasematele nimedele, eelkäijatele jne. Arvan, et selle standardseks pealkirjaks võiks olla kas "sissejuhatus", "ülevaade", "ajaloolised aspektid" vms. Võib ka lihtsalt "nimi" või "nimed" või "nimetused" muidugi, kui nii arvatakse. Võimalik tõesti, et ajaloo põhjalik esitus võib yhe riigi artikli alguses olla samuti häiriv ja segav. Ma loodan, et minu esitatud (mitte minu) probleemist saadakse õieti aru: viidad peavad viima sinna, kuhu nad viitavad. Hiina filosoofil pole midagi tegemist Hiina Rahvavabariigiga, kust on praegu suunamine Hiina peale ning normaalne algus juba kirjutatud (nagu ma praegu näen). Näiteks. Samasugune algus võiks olla kõigi riikide sissejuhatuses. Tegelikult võibolla polegi vaja eraldi pealkirja, vaid just midagi taolist. --Lulu 22. august 2005, kell 19.19 (UTC)

: Rõõm näha, et meie seisukohad lähenevad. Olen nõus, et sellist asja on algusesse tarvis.  Arvan siiski, et "Hiina" puhul on tegemist hädalahendusega, mida ei maksaks eeskujuks võtta. Pigem tuleks võib-olla tolles artiklis ümber teha (eks seda või arutada). Eraldi alajaotus eraldi pealkirjaga on vajalik, kui jutt läheb pikaks. See pealkiri ei pruugigi iga kord ühesugune olla. Eks sisu näitab, mis pealkirjaks sobib. Andres 22. august 2005, kell 19.31 (UTC)
Muide, tuli veel yks mõte. Kas ei oleks ehk hea teha sellisest sissejuhatusest hoopis väike eraldi artikkel riigi/maa kohta, umbes nagu täpsustuslehekylg, aga veidi laiendatult. Et näiteks viide Venemaa viib kohe sellesse artiklisse, kus on lyhidalt räägitud Venemaa ajaloost, Vene riikidest koos viidetega vastavaid riike käsitletavatele artiklitele, vene kultuuri, ajalugu jm käsitletavatele artiklitele jne. jne. Ja sarnaselt ka teiste maade/riikide puhul. Enamasti pole see hädavajalik, eriti väiksemate riikide puhul. Aga näiteks Saksamaa, Prantsusmaa jne vajaksid seda ilmtingimata. Mõte selles, et mitte risustada ylearuse infoga riigi enda artiklit, vaid paigutada see eraldi artiklisse. Kes tahab riigi kohta midagi teada, saab viidete kaudu kohe riigi juurde edasi; kui aga viide on lihtsalt maa kohta, siis jõuab ta selle artikli juurde, kust pääseb edasi sinna kuhu tal vaja, koos kokkuvõtliku ylevaatega vastava maa ja tema riikide jm kohta. Missugused on arvamused? --Lulu 23. august 2005, kell 10.05 (UTC)

: Minu meelest on praegune süsteem otstarbekas. Kui tegu on riigiga, mis langeb maaga enam-vähem kokku, siis tuleks mõlemast rääkida samas artiklis. Andres 23. august 2005, kell 16.18 (UTC)
----
Kuhu tuleks riigi artiklis panna rahvuslinnud, -loomad, -taimed? --WikedKentaur 23. august 2005, kell 17.23 (UTC)

Mina paneksin need sümbolite rubriiki. Peale selle võib need panna ka infotabelisse. Andres 23. august 2005, kell 17.52 (UTC)

Riikide üldandmetes on tavaks anda rannajoone pikkus.  Kas keegi teab mida see tähendab?  Teadupärast on rannajoon fraktaalse struktuuriga ning tema pikkus sõltub tollest, et kui väikesi neemi või kive või liivaterasid me arvesse võtame.  Ma arvan et kui niisugust infot üldse esitada (minul pole seda iialgi vaja läinud), siis peaks olema mingi seletus et kuidas pikkus on mõõdetud.  Comments? Ott 6. juuli 2006, kell 19.48 (UTC)

Tõsi. Olen ka ise siin seda küsimust tõstatanud. Võib-olla on selle kohta olemas mingid üldised kokkulepped. Nendest peaks siis rääkima artiklis Rannajoone pikkus. Andres 7. juuli 2006, kell 06.49 (UTC)

See on kustutatud kategooria :Kategooria:Euroopa pealinnad arutelulehekülg.
=== kategooriad ja eesti tähestik ===
Miks ei järgita siin loendis eesti tähestikku (Zagreb lõpus)? --Metsavend 29. detsember 2005, kell 08.27 (UTC)

tarkvara on "ingliskeelne". --TarmoK 29. detsember 2005, kell 09.34 (UTC)

: Oot-oot, neile sai ju eesti tähestik ette antud. Tarkvara töötab iga tähestikuga. Andres 29. detsember 2005, kell 16.24 (UTC)

:: Kategooriates praegu eesti tähestikku ei arvestata vt ka näiteks :Kategooria:Sündinud 1974. --WikedKentaur 9. jaanuar 2006, kell 21.26 (UTC)
----
=== kustutada kategooria? ===
On ettepanek kategooria kustutada. Põhjus seisab mõiste "Euroopa" sisus. Seda ei ole võimalik üheselt defineerida (Üheks näiteks on Nikosia). Samuti nt, kui Euroopa riikide hulka kuulub Kasahstan (loodusgeograafiliselt see nii on), siis kas lugeda tema pealinn Astana sellesse kategooriasse? Vt ka Euroopa riigid - Urmas 30. detsember 2005, kell 14.16 (UTC)

ja muud "Euroopa xxx" kategooriad siis samuti? Ja "Aasia xxx" kategooriad ka? mis põhimõtte me siin aluseks võtame? --TarmoK 30. detsember 2005, kell 14.20 (UTC)

:Loodusgeograafilistega pole teadupoolest probleemi. Euroopa ja Aasia piir on vaieldav vaid kahes kohas - Uurali / Emba jõe ning Kuma-Manõtsi nõo / Kaukasuse Peaaheliku lõigus.

:Linnad mahuvad kõik kenasti riikide alla. Riikide pealinnu pole nii palju, et nad ilmtingimata eraldi alamkategooriaid vajavad.

:: ei argumenteeri pealinnade kategooriate poolt ega vastu, kuid ega paha ei tee kui võib vaadata neid mingit moodi kogumina, küsimus muidugi jääb et mida see Euroopa selles nimes tähendab --TarmoK 30. detsember 2005, kell 16.38 (UTC)

:St soovitavalt tuleks hoiduda mitteloodusgeograafiliste objektide (linnad nt) esitamisest loodusgeograafilist jaotust (maailmajaod (mitte küll 100%), mandrid) kasutades. Euroopa on mitteloodusgeograafiliselt äärmiselt raskesti kindlalt piiritletav. Euroopa piire on võimalik tõmmata niivõrd paljudesse kohtadesse ja niivõrd paljusid 'Euroopa' tähendusi arvestades, et lõpptulemusena on väga suur tõenäosus, et koha kuulumine Euroopasse on väga kergesti vaidlustatav. (Astana ja Nikosia on vaid kaks näidet, kuid neid saab tekitada veel hulga). - Urmas 30. detsember 2005, kell 14.53 (UTC)

::: seda lähenemist peaks siis kasutama ka "xxx maad" kategooriates ja ka näiteks jalgpallikoondiste puhul(?)

::: Selgeim(?) lähenemine oleks need kategooriate kasutamine lahti kirjutada kategooriate projekti, mitte sedasi siin üks haaval neid lahendada --TarmoK 30. detsember 2005, kell 16.38 (UTC)

:: Kas ei võiks siis kahtlastel juhtudel kasutada mõlemat kategooriat? Andres 30. detsember 2005, kell 15.26 (UTC)

:::Maade puhul see nii ongi - mõnel maal on kaks maailmajaokategooriat. Riikide puhul on tänu suurele alale vähem võimalusi eksida maailmajakku arvamisega. Pole tarvis rehkendada, kas keegi on Euroopa raja paigutanud 100 km ühele või teisele poole või kas antud näitaja (mis teda nt Euroopaks lubab pidada) konkreetses kohas olemas on või pole.

:::Siin selle kategooria juures ongi, nagu TarmoK nimetas, arusaamatu, mida 'Euroopa' selles nimes tähendab. See 'Euroopa' on liiga üldsõnaline, siin liiga ebatäpne. Lihtsalt kummaline on kirjutada Astana Euroopasse, kuigi linn ise asub vaieldamatult Aasias. Ka Kairo peaks olema, kui riigi territooriumi ulatusest lähtuda, "Aasia pealinnad" all. Mitte "maailmajaotada" on se's suhtes lihtsam, et ei pea kõiki 'Euroopa' erinevaid ulatusvariante läbi ja selgeks rääkima hakkama. Muidugi võib kategooria ümber nimetada "Euroopa riikide pealinnad". "Euroopa maade pealinnad" meeldiks mulle endale rohkem, kuna võimaldaks lisaks riikide omadele nimetada pealinnadeks ka maade nt Tatarstani pealinna jms (Hollandi oma ka ;)). Viimase nimevariandi korral tuleb aga jälgida, et "maa", "osariik", "provints" omavahel sassi ei läheks.

:::Spordiga on asi lihtne. Need piirid (nö spordigeograafilised maailmajaod:)) on selgeks räägitud/kokku lepitud. Kui maa koondis osaleb ala Euroopa meistrivõistlustel või MM maailmajao alagrupimängudel, siis kuulub ta vähemalt selle ala osas spordigeograafilisse Euroopasse. Kui riik/maa osaleb mõnel alal Euroopa ja mõnel alal Aasia meistrivõistlustel, siis seda huvitavam :). - Urmas 30. detsember 2005, kell 18.01 (UTC)

::::Koondised koondisteks - individuaaltegijatega on asi veel huvitavam... on olemas isikuid, kes ühel ja samal aastal on osalenud nii Euroopa kui ka Aasia meistrivõistlustel... ja seda pidevalt - Ahsoous 10. jaanuar 2006, kell 06.33 (UTC)
Aga mõelgem siis ka selle peale, mida mõista "pealinna" all. Kas Cardiff, Torshavn, Nuuk, Mariehamn, Barcelona, Taibei jne on pealinnad? Kui kaotame ära kategooria Euroopa pealinnad, siis tuleb kaotada ka kategooria Pealinnad. Olen mõlema kaotamise vastu. --Metsavend 31. detsember 2005, kell 18.40 (UTC)

:Kategooriat "Pealinnad" sugugi kaotama ei pea. "Euroopa pealinnade" puhul on kogu asi on selles, mida mõista 'Euroopa' all. Praegune kategooria nimi pole piisavalt täpne: pole selge, kas see on Euroopa loodusgeograafilises, kultuurilises, poliitilises vm tähenduses. Lisaks on Euroopa ja Aasia piiri tõmbamine riike ühele või teisele poole jättes on märksa lihtsam, kui linnade tasandil piiri tõmmates. Kui nimetada kategooria ümber "Euroopa maade pealinnad", siis saab selle alla panna nii Cardiffi, Joškar Ola kui ka Amsterdami. - Urmas 31. detsember 2005, kell 20.47 (UTC)

::Alamkategooriad * pealinnad võiks pigem kustutada. :Kategooria:Pealinnad lehele tuleks lisada märge selle kohta, mis pealinnu (riikide või maade) täpselt sinna kooondatakse. Maailma maade loend loetleb millegi pärast hoopis riike. --WikedKentaur 1. jaanuar 2006, kell 10.47 (UTC)

:::Seini (kui Cardiff välja arvata) on sinna saanud riikide pealinnad. - Urmas 1. jaanuar 2006, kell 12.32 (UTC)

:::: Urmas mis keelab meil panemast kategooria algusesse tekst et kategooria koondab linnu mis asuvad riikides mida loetakse Euroopa riikideks(?) Pealinn on ikka seotud riigiga (maaga) mitte linna füüsilise asukohaga. (linn ei saa olla pealinn ilma "maata"). See sinu "Astana" näide läheb selgelt Aasia alla sedasi. "Moskva" oleks sedasi ainuke linn mis kuuluks kahte kategooriasse.

:::: Erinev asi on kui oleks tegemist kategooriaga "Euroopa linnad" siis tuleks lähtuda sellest kus linn füüsiliselt asub.

:::: Teine asi on see pealinnade termin ise. Võttes sisse ka "maad" (mida iganes see tähendab, minu jaoks on see kogu aeg ebaselgeks jäänud) siis tuleks see kategooria ütlemata lai, sest sinna peaks siis ju kuuluma ka "Rakvere" (Virumaa pealinn) ja "Viljandi" (Mulgimaa pealinn) jne. Kas me tahame sellist ebamäärasust(?) --TarmoK 1. jaanuar 2006, kell 13.44 (UTC)

::::: Pealinn on sisult linn. Siin on 'Euroopa pealinnad' sisuliselt osaks 'Euroopa linnadest'. Ja tuleks järgida mingisuguseid Euroopa piire. Kuid milliseid? Nt loodusgeograafiliste järgmisel jääks välja Euroopa Liitu kuuluva Küprose pealinn, samuti Astana, kuid Moskva oleks selgelt Euroopa (ja mitte mingil juhul Aasia).

::::: Riikidest on nii Euroopas kui ka Aasias esimese hooga nimetades Türgi, Venemaa, Kasahstan, Gruusia, Küpros, Aserbaidžaan.

::::: Maade koha pealt olen nõus. - Urmas 1. jaanuar 2006, kell 14.20 (UTC)

Üle toodud kustutatud leheküljelt "Vikipeedia arutelu:Maade artiklite reeglid/Euroopa pealinnad"

Miks ei järgita siin loendis eesti tähestikku (Zagreb lõpus)? --Metsavend 29. detsember 2005, kell 08.27 (UTC)

tarkvara on "ingliskeelne". --TarmoK 29. detsember 2005, kell 09.34 (UTC)

: Oot-oot, neile sai ju eesti tähestik ette antud. Tarkvara töötab iga tähestikuga. Andres 29. detsember 2005, kell 16.24 (UTC)

:: Kategooriates praegu eesti tähestikku ei arvestata vt ka näiteks :Kategooria:Sündinud 1974. --WikedKentaur 9. jaanuar 2006, kell 21.26 (UTC)
----

ja muud "Euroopa xxx" kategooriad siis samuti? Ja "Aasia xxx" kategooriad ka? mis põhimõtte me siin aluseks võtame? --TarmoK 30. detsember 2005, kell 14.20 (UTC)

:Loodusgeograafilistega pole teadupoolest probleemi. Euroopa ja Aasia piir on vaieldav vaid kahes kohas - Uurali / Emba jõe ning Kuma-Manõtsi nõo / Kaukasuse Peaaheliku lõigus.

:Linnad mahuvad kõik kenasti riikide alla. Riikide pealinnu pole nii palju, et nad ilmtingimata eraldi alamkategooriaid vajavad.

::: seda lähenemist peaks siis kasutama ka "xxx maad" kategooriates ja ka näiteks jalgpallikoondiste puhul(?)

:: Kas ei võiks siis kahtlastel juhtudel kasutada mõlemat kategooriat? Andres 30. detsember 2005, kell 15.26 (UTC)

:::Seini (kui Cardiff välja arvata) on sinna saanud riikide pealinnad. - Urmas 1. jaanuar 2006, kell 12.32 (UTC)

:::: Erinev asi on kui oleks tegemist kategooriaga "Euroopa linnad" siis tuleks lähtuda sellest kus linn füüsiliselt asub.

::::: Riikidest on nii Euroopas kui ka Aasias esimese hooga nimetades Türgi, Venemaa, Kasahstan, Gruusia, Küpros, Aserbaidžaan.

::::: Maade koha pealt olen nõus. - Urmas 1. jaanuar 2006, kell 14.20 (UTC)

On sellisel sisutul leheküljel mõtet?
Parimad riigiartiklid on hetkel Norra, Indoneesia ja Rwanda. Viite Albaaniale eemaldasin.
Malli-asja võtsin välja. On mall Riik ja seda kasutagu iga artikkel. Lisaks see vist juba ongi iga riigiartikli koosseisu viidud. Ivo (arutelu) 26. jaanuar 2014, kell 22:16 (EET)

Indoneesia ei järgi neid reegleid, mida mujal on järgitud, sestap võtsin selle välja. Asi pole ju paremuses, vaid alajaotuste järjekorras. Andres (arutelu) 26. jaanuar 2014, kell 23:15 (EET)

:Meil polegi reegleid, mida jälgida. Seega on väide vaieldav. + mujal pole tihti nii palju sisugi, et eksisteeriks alajaotusi.

:Norra ja Rwanda puhul on mõlemas variandis viljeletud seda paha praktikat, et üks lause = üks lõik. Norra puhul ei meeldi mulle ka tegelikult see, et kõikjal on alajaotused "Vaata ka".

:Meenus, et meil oli veel üks selline vähe asisem artikkel nagu Nauru. Ivo (arutelu) 26. jaanuar 2014, kell 23:55 (EET)

:: Polegi ju mõeldud, et kogu stiil on eeskujuks, vaid alajaotuste järjekorda. Minu meelest on enam-vähem kokku lepitud, tõsiseid vastuväiteid ei olnud, minu meelest oli kokkulepe kuskil kirjas ka (võib-olla ma eksin), Iifar lihtsalt ei teadnud seda. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2014, kell 08:45 (EET)

:: Naurul on ka millegipärast teistsugune järjekord. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2014, kell 08:51 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Maade artiklite reeglid


Arutelu:Valgevene

Kas võib öelda, et valgevene nimede eestikeelne transkriptsioon, mida ka EKI kasutab, on vananenud? See on iseasi, et meie siin praegu eelistame teistsugust kirjapilti. Andres 06:12, 7 Jan 2004 (UTC)
Ma kõhklen, kas ikka on õige panna siia tabelisse president eksiilis. (Tekstis võib sellest muidugi rääkida). Sellisel juhul tuleks näiteks Albaania puhul tabelisse panna kuningas eksiilis Leka I. Andres 06:24, 7 Jan 2004 (UTC)

Tegelikult tuleks vast kyll, sest ametlikud riigipeade loetelud mainivad ka Valgevene ja monede teiste riikide eksiilvalitsusi oma nimestikes. Albaania kunigas Leka I ei puutu asjasse, sest seal ei ole ketkel kommunistid voimul, seal on rahvas ise tahtmatu otsustada, kas tahavad kuningat tagasi. Muidu peaks ka ju siis Rumeenia Mihai II-st ja ka Bulgaaria Simeon II-st mainima, kuid ametlikud allikad seda ei tee. Muide olen ka nainud eesti eksiilvalistsuse presidendi nimistut jatkumas, kuna mingi huvigrupp valiseestlasi ei tunnusta Eestit veel taieliku iseseisva riigina, kuna pole Narva tagust territooriumi ja Petserimaad. Nimistu naeb valja selline:
Republic of Estonia in exile
Prime ministers acting as presidents
21 Jun 1940 -  9 Jan 1945  J?i Uluots
(from 22 Sep 1944 in Stockholm, Sweden)
9 Jan 1945 - 29 Mar 1963  August Rei (in Stockholm, Sweden; from 12 Jan 1953 in Oslo, Norway; then in Lund, Sweden; from 1 Jan 1962 in Stockholm)
29 Mar 1963 - 23 Dec 1970  Aleksander Warma  (b. 1890 - d. 1970)
23 Dec 1970 -  1 Mar 1990  T?is Kint (b. 1896 - d. 1991)1 Mar 1990 -  8 Oct 1992  Heinrich Mark (b. 1911)
15 Sep 1992? - 28 Nov 2003  Mihkel Mathiesen (b. 1918 - d. 2003)
28 Nov 2003 -     Kalev Ots       (b. 1949)

Mis on ametlikud riigipeade loetelud?

Kas siis valgevenelased ei taha Lukašenkat?

Kas siis Valgevenes on kommunistid võimul? Minu meelest võiks sama hästi öelda, et Albaanias on kommunistid võimul. Albaanias korraldati referendum ja enamik inimesi ei tahtnud kuningat tagasi (kuigi üsna märkimisväärne osa tahtis). Aga kuninga kukutamine (võimu üleandmine Itaalia kuningale) ei olnud algusest peale legaalne ja seetõttu võiks õigusliku järjepidevuse mõttes vist öelda, et kuningas on endiselt Albaania seaduslik valitseja.

Aga veel kord, mul ei ole midagi selle vastu, et presidenti eksiilis mainida, ja mitte ainult mainida, ainult et mina ei paneks teda riigi lühiandmete tabelisse, sest ta ei ole selles riigis võimul. Andres 10:13, 7 Jan 2004 (UTC)

: Nõus. Urmas 12:17, 7 Jan 2004 (UTC)

Valgevenekeelne sõna "vabariik" peaks olema ikka läbikriipsutatud L-ga. Tavalist L-i kasutatakse vene L+pehmendusmärk vastena. Vt. esimene välislink artiklis "Valgevene keel"

Niipalju kui mina toodud näidetest aru sain, ei ole see ainus juhtum, vaid l-tähte kasutatakse kõigil juhtudel, kui l-häälik on palataliseeritud. Näiteks ka nimes Alaksandr (Аляксандр) ei kasutata pehmendusmärki. Ma võtan nüüd ette ja süvenen sellesse välislinki.

: Vaatasin neid tähestike vastavuse tabeleid. Ma arvan, et nad on lihtsalt unustanud märkida, et "лі" on "li". Igatahes internetis ei ole kuskil kirjutatud "Respubłika". Andres 10:37, 7 Jan 2004 (UTC)

:: Siin on valgevene tähestike konverter, mis annab vasteks "Respublika". Peale selle lugesin, et l-täht märgib tavalist l-häälikut, siis mitte palatiseeritud l-häälikut, nagu ma algul arvasin. Aga ma pole päris kindel, kas seda saab usaldada. Andres 10:45, 7 Jan 2004 (UTC)

: Pakun, et seda konverterit võiks kasutada - vähemalt on nimed ladinatähelisele kujule viidud ühe ja sama reeglistiku alusel. Võimalikud vead võib hiljem parandada. Samuti on teada, millised tähed-täheühendid üle vaadata tuleks. Urmas 12:17, 7 Jan 2004 (UTC)
Transkriptsioonist. Põhimõtteliselt on seda, et valgevene-eesti transkriptsioon on vananenud, tunnistatud, kas "Maailma kohanimedes" või "Nimekirjutusraamatus" (hetkel täpselt ei mäleta). Minski režiim kasutab nimede kirjutamisel 2000. aasta transliteratsiooni, nn omaladinat. Lacinka ei ole ei transkriptsioon ega transliteratsioon, vaid üks kahest tähestikust.

Ma saatsin küsimuse selle kohta Peeter Pällile. Ise ma olen ka nõus omaladina kasutamisega, aga ma ei ole kindel, kas on õige kasutada sõna "vananenud". Näiteks gruusia keelel on minu arusaamist mööda samuti olemas omaladina, kuid me ju ei kasuta seda, vaid eesti transkriptsiooni. Ma ei vaidlusta muidugi seda, et Valgevene olukord on teistsugune, aga põhomõtteliselt võiks transkriptsiooni ju ikkagi kasutada. Andres 10:13, 7 Jan 2004 (UTC)

: Valgevene omaladina kujutab (minu arvates) kummalist segu mitmetest võimalikest variantidest, kuidas kirillitsat ladina tähtedega edasi anda - "ei liha ei kala". Küll aga võiks kasutada osadel juhtudel eesti-valgevene transkriptsiooni (Grodna) ja enamuses lacinkat. Seda sarnaselt aseri keelele (Alijevid nt.). Urmas 12:17, 7 Jan 2004 (UTC)

:: Ma arvan, et tuleks siiski lähtuda ühtsetest põhimõtetest. Minu ettepanek on kasutada artiklite pealkirjadest omaladinat, kuid artiklite tekstis tuua ära ka eesti transkriptsioon ja vene keelel põhinevad nimekujud, samuti muidugi kirillitsas vormid nii valgevene kui ka vene keeles. Ka aseri nimede puhul tuleks minu meelest teha analoogiliselt. Teistelt nimevormidelt tuleks teha ümbersuunamisleheküljed (kuigi otsinguga saab ka artikli üles leida).

:: Ja siis veel tuleks teha üks lehekülg, kuhu koondada lihtsustatud artiklipealkirjad nendeks juhtudeks, kui õiget pealkirja ei saa eesti klaviatuurilt sisse lüüa. Siis saab sealt teha lingid ümbersuunamislehekülgedele.

:: Konverterit võib kasutada küll, kui meil kirillitsas vorm on olemas. Mina usun, et konverter annab õiged vormid. Andres 12:52, 7 Jan 2004 (UTC)

: Nõus. Urmas 13:41, 7 Jan 2004 (UTC)
"president eksiilis" võib asendada näiteks "Valgevene RV president eksiilis" (sellisel kujul pikk ja lohisev) või panna hoopis tabelist artikli ajaloo-ossa. Urmas 08:27, 7 Jan 2004 (UTC)

Jah, seda ma mõtlengi, et tuleks panna teksti, ja mitte ainult ajaloo-, vaid ka poliitikaossa. Andres 10:13, 7 Jan 2004 (UTC)

Ma arvan, et me peaksime lähtuma sellest, et linna praegune nimi on "Minsk". Piisab sellest, kui me mainime "õiget" nime artiklis "Minsk". Andres 08:49, 11 Feb 2005 (UTC)

Linna ametlik nimi on ta küll. Üldiselt võime kasutada "Minskit". Ka teised Valgevene linnad on praegu saanud sellel n.ö ametlikul kujul. Samas vast pole mõtet "Mienskit", kui ta mõnes artiklis sulgudes toodud on, ka maha võtta.

Vaatasin huvi pärast ka Google'iga - "Менск" andis 52.400 ja "Мінск" 51.500 tulemust. Tundub, et esimest neist kasutavad rahvuslikult meelestatud valgevenelased (sh ka valgevene Vikipeedia ja Raadio Vabaduse valgevene toimetus), teist aga nt riigiametid. Hetkel pole see veel aktuaalne, kuid tulevikus võib juhtuda, et praegune venepärane "Minsk" asendatakse "Mienskiga". - Urmas 10:30, 11 Feb 2005 (UTC)

: Sulgudes ta võib ju olla, aga siin artiklis on ainult "Miensk". Andres 12:38, 11 Feb 2005 (UTC)

10 350 194 (2002)
 50 in/km²

Vanad andmed. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. märts 2006, kell 10.09 (UTC)

Tabelis tuleb valgevene- ja venekeelne riiginimi korda teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. oktoober 2006, kell 13:53 (UTC)

rahvaarv = 9 714 000 (1.01.2007)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. märts 2009, kell 07:07 (UTC)

Kultuuri osasse oli ilma mingi selgituseta pandud endine Valgevene lipp. See sobiks artiklisse [[Valgevene lipp]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. aprill 2009, kell 05:55 (UTC)

Lisasin reaalse poliitilise olukorra ka artikli põhiteksti; kui kellelegi ei meeldi, võib "de facto" välja võtta. On absurdne, kui kogu alajaotuse "Riik" sisu on eksiilpresident. --Oop 5. august 2009, kell 12:47 (UTC)

Minu arust võiks isegi selle de facto eest ära jätta.--WooteleF 5. august 2009, kell 14:39 (UTC)

| rahvaarv = 9 671 400 (1.01.2009) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. aprill 2010, kell 00:07 (EEST)
''2007. aasta 1. septembri seisuga oli Statistika- ja Analüüsiministeeriumi andmetel rahvaarv 9 697 000 inimest.'' Võtsin välja. --Metsavend 23. juuli 2010, kell 19:16 (EEST)

"Ajavöönd Ida-Euroopa aeg" Kas Valgevenes kehtib ikka Ida-Euroopa aeg? Varem oli küll, aga nad vist läksid Moskva ajale üle. Velirand (arutelu) 3. november 2014, kell 14:28 (EET)

Jah, seda tuleb korrigeerida. Valgevene aeg on alaline Ida-Euroopa suveaeg ja see langeb nüüd kokku Moskva alalise talveajaga (seda tuleb ka korrigeerida). Andres (arutelu) 4. november 2014, kell 22:40 (EET)

Minu meelest lätikeelne nimi pole asjakohane. Andres (arutelu) 13. september 2016, kell 23:40 (EEST)

Selle järgi jääb mulje, et läti keel on Valgevenes ametlikus staatuses. --WikedKentaur (arutelu) 14. september 2016, kell 21:49 (EEST)

Märkus 3 erapoolik? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 5. november 2016, kell 00:06 (EET)

Uus riigipea puudub valimiste võltsimise tõttu aastal 2020

Ei vasta tõele. President on olemas. Pealegi kuni inauguratsiooni päevani täiesti seaduslik. --Hirvelaid (arutelu) 16. september 2020, kell 09:58 (EEST)

Jätkuvalt on riigipea ametis Łukašenka. Isegi inauguratsioon on toimunud. Et riigipea puuduks, tuleks ta enne ametist kõrvaldada. Seda pole tehtud. --Hirvelaid (arutelu) 1. jaanuar 2021, kell 10:59 (EET)

: Tuleks mainida, et de facto on riigipea Łukašenka. Velirand (arutelu) 24. veebruar 2021, kell 16:25 (EET)

:: Kordan seda, mida olen varem öelnud. Velirand (arutelu) 10. märts 2021, kell 11:01 (EET)
----
Belarus bans most citizens from going abroad, BBC News 1. juuni 2021 – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas Pietadè (arutelu • kaastöö).
----
Kui see artikkel on tehtud Valgevene vabariigi kohta, siis milleks on vajalik siin mainida Valgevene Rahvavabariigi presidenti? Ma saan aru, et ikka vahe on sees neil kahel asjal. – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas 91.129.98.84 (arutelu • kaastöö).


Arutelu:Aabach

Ma ei ole päris kindel, kas ma ei ole välislinkide valikul mõnel juhul kahte erinevat Aabachi segi ajanud. Õigemini ma arvan, et olen küll, aga tõe jalule seadmine on vaevarikas.
Välislinke on nii palju sellepärast, et ma panin siia üles lingid kogu poldimaterjalile, mis ma Internetist Aabachi kohta leidsin. Tõenäoliselt tuleks lingid teisiti vormistada ja kuidagi grupeerida, aga välja visata neid eriti ei tahaks.
Kui ma selle artikli koostasin, siis ei olnud eestikeelsesse Vikipeediasse polte üles laadida võimalik ja ma kasutasin ainult teistest vikipeediatest võetud pilte. Peale selle on autoriõigustega jändamine keeruline. Küllap ikka mõne pildi saab üles laadida.  Andres 09:26, 7 Jan 2004 (UTC)

: Nii olen taas tagasi. Vot sedasi on juba parem silmal vaadata! Linke ei pea jah kaotama, ma arvan, kuid sellised pikad www-d kriibivad silma mu meelest. Hea on, et saab lingid sedasi eestikeelseks teha. Vabandust tülitamise pärast.--Egon 11:33, 7 Jan 2004 (UTC)

:: Ma ei osanud neid ikka päris õigesti paigutada. Tegelikult tuleb kõik välislingid niisuguseks teha. Algul ma lihtsalt arvasin, et kui aadress on näha, siis saab paremini aru, millega on tegemist.

:: Ei, Sa peadki tülitama, nii liiguvad asjad edasi. Andres 11:48, 7 Jan 2004 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.biopartner.ch/bpa/Techni_451.asp
** In Aabach on 2012-11-16 09:51:37, 404 Not Found
** In Aabach on 2013-05-25 13:37:13, 404 Not Found
** In Aabach on 2013-06-23 22:38:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ermensee.ch/lichterschwemmen.htm
** In Aabach on 2012-11-16 09:51:37, 404 Not Found
** In Aabach on 2013-05-25 13:37:15, 404 Not Found
** In Aabach on 2013-06-23 22:38:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:39 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.industriekultur.ch/aabach/bilder.htm
** In Aabach on 2012-11-16 09:51:37, 404 Not Found
** In Aabach on 2013-05-25 13:37:17, 404 Not Found
** In Aabach on 2013-06-23 22:38:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:39 (EEST)