Vikipeedia arutelu:Keeled

"Wikipedia alla 1000 artikli" nimistu vajab korrastamist. Kes teab õigeid keelte nimetusi - palun lisada või teha ettepanek arutelusse!

Panen. - Urmas 14:12, 15 Dec 2004 (UTC)
Mingi jama on osade keelte puhul - näha on üksnes ruudukesed - Ahsoous 21:09, 15 Dec 2004 (UTC)

See tuleb sellest, et brauser ei tunnista sellise keele olemasolu või pole arvutis vastavat fonti. IE on väikekeelte suhtes suhteliselt ebasõbralik. Firefox ja Opera on etemad. Fontide kohta on üht-teist võimalik leida konkreetse keele artiklist näiteks inglise vikist. - Urmas 22:21, 15 Dec 2004 (UTC)

:Firefoxi'i kohta ei oska öelda - Mozilla näitab küsimärke, Operat ei kasuta ma põhimõtteliselt. Ja kas ei oleks mõtet need märgid mitte koodiga kirjutada, peaks olema paremini loetavad... - Ahsoous 22:28, 15 Dec 2004 (UTC)

::Koodidega kirjutamine poleks paha. Ei läheks tekst edasiste paranduste käigus kogemata kaduma. Mul polnud hetkel selleks võimalust. Kui keegi saab ja viitsib, võib ära teha. - Urmas 22:34, 15 Dec 2004 (UTC)

::: Ma arvan ka, et tuleks koodidega kirjutada. Selliseid arvutikasutajaid on ilmselt väga palju, kes "tiibeti", "khmeeri" ja "tšerokii" keele asemel mingeid kaste näevad. Siim 14:16, 16 Dec 2004 (UTC)

Koodi kirjutamine asja ei päästa. Font peab arvutis olemas olema.
Inuktituti keel:
http://www.gov.nu.ca/font.htm (ei vaja restarti)
Amhari keel:
http://www2.dw-world.de/amharic/fontdownload/ (ei vaja restarti)
Birma keel:
http://burmatoday.net/burmesefonts.htm
Tšerokii keel:
http://chr.wikipedia.org/wiki/Unicode
Eelviimase kohta erilisi kommentaare anda ei oska - birma omad rakenduvad võib-olla alles pärast arvuti restartimist. - Urmas 16:55, 16 Dec 2004 (UTC)

=== araabia viki link ===
Araabi viki lingis on eesti keelne nimi ja araaba keelne nimi vahetuses. Mul ei ole kõik fonte ja ei julge eksperimenteerima hakata sele liigutamisega, parandaks keegi selle ära --TarmoK 13:17, 27 Apr 2005 (UTC)
 üle 1000 artikliga Vikipeediad
 afrikaani (Afrikaans) ▪ alamsaksa (Platdüütsch) ▪ العربيّة (araabia) ▪ ....
Korda tehtud
=== Interlingua viki link ===
"interlingua" peaks parandama "interlingva"-ks (vt. :wikt:Malli arutelu:Ia)
 üle 1000 artikliga Vikipeediad
 ... interlingua (Interlingua) ▪ islandi (íslenska) ▪ kreeka ...

Valehäire. Artiklis Maailma keelte loend on "interlingua", selle on Urmas koostanud autoriteetse allika järgi. ENE 1. väljaandes on "interlingva". Andres 14:48, 2 May 2005 (UTC)
=== "Švaabi" keel ===
Milline on õige eesti keelne vaste "":en:Alemannic language""? Siin on märgitud selle keelse wiki keele nimeks "Švaabi", kuid nii palju kui ma aru saan on "Švaabi" vaid üks osa sellest keelest. --TarmoK 10:22, 8 May 2005 (UTC)

Täiesti õigus. Kui keegi uurib välja, kuidas seda keelt õigesti nimetada, muutku ära. - Urmas 11:14, 8 May 2005 (UTC)

: Minu arusaamise järgi peaks olema "alemanni". Andres 22:41, 8 May 2005 (UTC)

::Milline on saksa filoloogide arvamus ses suhtes? - Urmas 05:54, 9 May 2005 (UTC)

::: Hõimu Alemannen nimetatakse eesti keeles "alemannid". Traditsiooniliselt räägitakse saksa keele alemanni murretest, sest nende kandjad on alemannide järeltulijad. Alemanni vikipeedias kasutatakse alemanni kirjakeelt, mille staatus on ebaselge: murrete vahel on ju erinevused. Andres 07:16, 9 May 2005 (UTC)
=== Veel keeltenimede parandusi ===
veel mõningaid parandusi, kui leidub keegi kel on kõikide eri keelte toed olemas arvutis --TarmoK 21:19, 2 Jun 2005 (UTC)
 ketšua (Kichwa)
ketšua omakeelne nimi on Runa Simi (vt. :en:Quechua)

Ilmselt küll. - Urmas 07:47, 3 Jun 2005 (UTC)
 oksitaani (Occitan)
Eesti keelne nimi peaks olema provansi.

Nii inglise kui ka saksa viki räägivad provansi keelest kui ühest oksitaani keelest või dialektist. - Urmas 07:47, 3 Jun 2005 (UTC)

: ei ole spetsialist ja ei oska selgitada neid erinevusi. Mu eelnev tekst põhineb sellel et Vikisõnaraamatus sai see sedasi muudetud ja EKI järgi on oc koodi vaste eesti keeles provansi.  --TarmoK 08:45, 3 Jun 2005 (UTC)

::See nimekiri ei erista provansi ja oksitaani keeli. - Urmas 12:28, 3 Jun 2005 (UTC)

::: ehk ei erista, kuid ütleb et oc-le vastab eesti keeles provansi, mis tema oma keeles on occitan ja inglise keeles Occitan

::: leidsin veel statistikaameti lehel (MS Word) (HTML-ina) mingi "juhendi"(?) kus on märgitud tähenduseks provansi ja siis sünonüümideks: provanssaali, oksitaani ... ja siinne Romaani keeled artikkel ka veel ...(mine võta kinni mida arvata) --TarmoK 13:03, 3 Jun 2005 (UTC)

:::: Pärit peaksid kõik need olema Keele ja Kirjanduse artiklist, kus provansi ja oksitaani on antud sünonüümidena. (Lisaks veel ka artikkel Maailma keelte loend.) Midagi keerulist ei ole. Tuleb toimida, nagu sai saami keelega. Et nüüd eristatakse Prantsusmaal romaani keeli enam kui üks (prantsuse loom.), siis tuleks asjaga kaasa minna. Kõigepealt sellega, et Prantsusmaa lõunaosas ei räägita mitte prantsuse, vaid oksitaani keelt ning viimane jaguneb mitmeks dialektiks.

:::: Vikipeedia artiklid prantsuse, saksa kui ka inglise keeles peavad provansi ja okstaani keelt eri keelteks, mille levipiirkonna leiad Britannica kaardilt. Kuna eesti allikad, mida ülevalpool viidatud, ei vastanda okstaani keelt ja provansi keelt, vaid esitavad neid sünonüümidena, siis peaksime vikipeedias täpsusastet süvendama, eristades üht teisest ja kasutama keelelühendit oc ikka oksitaani keele kohta ja kasutama provansi keele kohta tolle oma (kui see kood kunagi kasutusele peaks võetama). Teine võimalus on toimida risti vastupidiselt okstaani ja provansi erinevusi tundvale Lääne-Euroopale. Arvan, et see poleks mõistlik. Iseäranis, kui arvestada, et nad toda piirkonda tõesti meist paremini peaksid tundma. Mis aga puudutab EV ametlike institutsioonide kodulehti ja neil toodud infot, siis noteeris EP veel hiljuti Sloveenia raha nimega talaar. - Urmas 13:58, 3 Jun 2005 (UTC)

::::: Minul jäi nende artiklite lugemisest niisugune mulje, et provansi keel on oksitaani keele dialekt. Varasemad oksitaani kirjakeeled on põhinenud sellel dialektil, kuid nüüd propageeritakse uut laiemapõhjalist kirjaleelt. Ja just kirjakeeled ongi need, millel me peame vahet tegema. Andres 14:18, 3 Jun 2005 (UTC)
=== minnan ===
 ¤ (Bân-lâm-gú / 閩南語))
"minnan" -i asemele peab olema "zh-min-nan", siis saab selle lingi korda. On kellegil kõik vajalikud fondid arvutis et teha muudatusi siin mallis --TarmoK 12:31, 27 juuni 2005 (UTC)

[[:minnan:|¤ (Bân-lâm-gú / 閩南語))]]
"minnan" -i asemele peab olema "zh-min-nan", siis saab selle lingi korda. On kellegil kõik vajalikud fondid arvutis et teha muudatusi siin mallis --TarmoK 12:31, 27 juuni 2005 (UTC)

Panime ketšua keele juurde "Kichwa" asemele "Runa Simi", sest nii on ta keelelinkides. See tabel on küll võib-olla teisel põhimõttel koostatud, nii et palume vabandust, kui midagi valesti läks. Andres 30. august 2005, kell 09.21 (UTC)

:en:Quechua ütleb: Quechua (Runasimi in Quechua; Runa, "People" + Simi, "speech", literally "mouth"). Google "runa simi -wikipedia -wikisource" annab 783 tulemust (), "runasimi -wikipedia -wikisource" aga 39400 (). Peep 30. august 2005, kell 09.32 (UTC)

: Ega meie ei saa otsustada, mis õige on. Võib-olla on mõlemad õiged. Igatahes ketšuakeelses Vikipeedias on artikli pealkiri :qu:Runa Simi, sama nimi on inglise Vikipeedias tabelis ja sama nimi on keelelinkides.  Arvasin algul, et nimi tuleb panna keelelinkide järgi, aga Urmasel võis olla mingi muu põhimõte. Simi on 'keel'. Andres 30. august 2005, kell 10.07 (UTC)

::Proovisin panna keelelinkide abil, kuid ketšua keele koha pealt polnud kindel. - Urmas 30. august 2005, kell 10.23 (UTC)

: Kui juba ketšuakeelne vikipeedia artikkel sellest on Runa Simi, siis võiks ta tõesti nii jätta. Peep 30. august 2005, kell 16.16 (UTC)

Pakun välja sellise idee. Vaata Kasutaja:Peep/Wikikeeled test. Tehtud muudatused: pealkirjade asemel alaosad, <noinclude> abil tehtud "muuda" lingid. Sellisel viisil, kui minna malli lehele, tekiksid alaosade muutmise lingid, nii et muutmisel ei pea (nii väga) teksti kerima, et õiget kohta leida. Peep 30. august 2005, kell 10.29 (UTC)
Kuna seal on neli alaosa, siis tuleb mallis kasutada NOTOC. Ma ei ole kindel, kas see malli sisaldavat lehte muudab, kuid kui jah, siis saab alaosad ka noinclude sisse panna. Peep 30. august 2005, kell 10.31 (UTC)
Kinnituseks, et see töötab nii nagu vaja, vaata http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vikipeedia:Liivakast&diff=136013&oldid=134877. Peep 30. august 2005, kell 10.35 (UTC)

Tegin selle muudatuse ära. Peep 2. september 2005, kell 08.49 (UTC)

: siin see ei paista küll töötavat - Ahsoous 2. september 2005, kell 09.02 (UTC)

Tundub et alaosade redigeerimine ja noinclude ei mängi omavahel kokku. Vaatan MediaWiki bugtrackeris ringi. Peep 2. september 2005, kell 09.07 (UTC)
See on nüüd MediaWiki bug trackeris - http://bugzilla.wikimedia.org/show_bug.cgi?id=3342 Peep 3. september 2005, kell 11.47 (UTC)

"norra (uusnorra/nynorsk)" asemel võiks olla "uusnorra (nynorsk)". Peep 30. august 2005, kell 16.15 (UTC)

Pakuksin "norra (uusnorra; nynorsk)". Tundub, et niimoodi oleks see keel paremini leitav, pealegi on ta ikkagi norra keel. Andres 30. august 2005, kell 16.32 (UTC)

Inglise Viki vastav mall on hulga selgem ja näeb ka parem välja. Võiks midagi sellist ka kasutusele võtta. Peep 11. mai 2006, kell 15.15 (UTC)
----
*Üle 100 000 artikli:Deutsch (saksa) · English (inglise) · Español (hispaania) · Français (prantsuse) · Italiano (itaalia) · 日本語 (jaapani) · Nederlands (hollandi) · Polski (poola) ·  Português (portugali) · Svenska (rootsi)
*Üle 10 000 artikli:العربية (araabia) · Български (bulgaaria) · Català (katalaani) · Česky (tšehhi) · Dansk (taani) · · Esperanto · فارسی (pärsia) · Galego (galeegi) · עברית (heebrea) · Hrvatski (horvaatia) · Ido · Bahasa Indonesia (indoneesia) · Íslenska (islandi) · 한국어 (korea) · Lietuvių (leedu) · Magyar (ungari) · Bahasa Melayu (malai) · Norsk bokmål (norra) · Norsk nynorsk (norra) · Română (rumeenia) · Русский (vene) · Slovenčina (slovaki) · Slovenščina (sloveeni) · Српски (serbia) · Suomi (soome) · ภาษาไทย (tai) · Türkçe (türgi) · Українська (ukraina) · 中文 (hiina)
*Üle 1000 artikli:Alemannisch (alemanni) · afrikaani · Aragonés (aragoni) · Asturianu (astuuria) · Azərbaycan (aserbaidžaani) · Bân-lâm-gú (minnan) · Беларуская (valgevene) · বাংলা (bengali) · Bosanski (bosnia) · Brezhoneg (bretooni)  · Чăваш чěлхи (tšuvaši) · Corsu (korsika) · Cymraeg (kõmri) · Ελληνικά (kreeka) · Euskara (baski) · Føroyskt (fääri) · Frysk (friisi) · Gaeilge (iiri) · Gàidhlig (gaeli) · हिन्दी (hindi) · ilokano ·  Interlingua · Basa Jawa (jaava) · ქართული (gruusia) · ಕನ್ನಡ (kannada) · Kernewek (korni) · Kreyòl Ayisyen (haitikreooli) · Kurdî / كوردی (kurdi) · Latina (ladina) · Latviešu (läti) · Lëtzebuergesch (letseburgi) · Limburgs (limburgi) · Македонски (makedoonia) · मराठी (marathi) · Napulitana (napoli) · Occitan (oksitaani) · Ирон (osseedi) · Pampangan (kapampanga) · Plattdüütsch (alamsaksa) · šoti · Sicilianu (sitsiilia) · Simple English (lihtne inglise) · Shqip (albaania) · Sinugboanon (cebuano) · Srpskohrvatski/Српскохрватски (serbohorvaadi) ·  தமிழ் (tamili) · Tagalog (tagalogi) · Tatarça (tatari) · తెలుగు (telugu) · Tiếng Việt (vietnami) · Walon (vallooni) · Winaray (varai) · ייִדיש (jidiši)
Kõik keeled
----
Seda peaks võib-olla otse Urmasele ütlema. Andres 11. mai 2006, kell 19.12 (UTC)
Vaatan, et ka Metsavend on tabelit uuendanud. Andres 11. mai 2006, kell 19.13 (UTC)
Urmas tahtis vist ühtlasemalt jaotada. Andres 12. mai 2006, kell 11.33 (UTC)
Ma ei saa aru mida tähendab 'Mõne üksiku artikliga'? Kas on vahet vikipeedial, milles on 37 ertiklit (praegu alla 1000) ja vikipeedial 10 artikliga (mõni üksik)? Viimane jaotus võiks olla alla 100 artikli. --Metsavend 11. november 2006, kell 23:04 (UTC)

'Mõni üksik' tähendab seda, et esialgu on vikis esileht ja ehk veel paar, kuid viki pole sisuliselt  käima läinud. - Urmas 11. november 2006, kell 23:56 (UTC)

:Artiklite arv ei näita kindlasti toimivat vikit. Nii mõneski paarikümne artikliga vikis on suurem osa lehti rämps, mida keegi pole kustutanud ja ülejäänud ühesõnalised, kus peale pealkirja suurt muud polegi, vt nt koosakeelne viki. --Metsavend 12. november 2006, kell 08:55 (UTC)

::Kindlasti näitav väga väike arv sisuliselt mittetoimivat vikit. Just seda ma ennist ütlesin. Need, kes ingliskeelsete asjadega suhelda armastavad, leiavad "mõne üksiku artikliga" vastena "alla 10 artikliga". Mittetoimiv 11 või 12 artikliga viki viimatinimetatu alla ei mahu.

::Selle koosakeelse kohta oskan keelt tundamata vaid niipalju tähele panna, et paljud meie haldusüksuste artiklid sisaldavad vähem infot, kui selles koosakeelses. Peaks eesti viki kohta ka seisukoha võtma?. - Urmas 12. november 2006, kell 10:02 (UTC)

:::Koosakeelses vikis on nüüdseks juba 42 artiklit! Tõesti hästi toimiv viki. Koosa keele rääkijaid on 8 miljonit. --Metsavend 1. juuli 2007, kell 09:15 (UTC)

:::: Juba 115 artiklit. --Metsavend 30. mai 2010, kell 00:16 (EEST)
Finnish Wikipedia has now more than 100 000 articles.--83.100.0.21 13. veebruar 2007, kell 15:56 (UTC)

Info võiks selles mallis uueneda soovitatavalt kord kvartalis, äärmisel juhul kaks korda aastas. Andmed seisuga "november 2006" on hale, arvestades seda, et siin oleks võimalik kord nädalas infot uuendada. avjoska 30. juuni 2007, kell 23:03 (UTC)

Urmas uuendas seda malli, aga ta pole praegu eriti aktiivne. Sa võid selle enda peale võtta, kui viitsid. Andres 1. juuli 2007, kell 06:47 (UTC)

:ma ei usu, et ta info saamiseks kõik vikid läbi traalis. kuidas seda lihtsamalt saaks? avjoska 1. juuli 2007, kell 09:03 (UTC)

::Aa, metavikis olid vist need andmed olemas. avjoska 1. juuli 2007, kell 09:05 (UTC)

:::Seal vist uuendatakse kõige tihedamini: http://s23.org/wikistats/wikipedias_html.php?sort=good_desc . avjoska 1. juuli 2007, kell 10:42 (UTC)

:::: Võib-olla siin, ma ei tea, kas sisu on sama. Andres 1. juuli 2007, kell 20:08 (UTC)
Kuidas siin selle uuendamisega on ja kas Vikipeedias pole kirjas nt mitmes keeles/mitu artiklit on? Pelmeen10 15. märts 2010, kell 12:44 (UTC)

Kõige parem selline statistika on leitav siit. Ivo 15. märts 2010, kell 12:57 (UTC)

: Jah, seda linki ma tean, aga ma muidu mõtlesin Vikipeedia avalehte ja http://et.wikipedia.org/wiki/Mall:Wikikeeled Pelmeen10 15. märts 2010, kell 14:15 (UTC)

Palun selgitada, mille poolest on kasulikud alammallid? Nüüd tuleb redigeerida kolme malli korraga, varem piisas keelenime ühest lõigust teise tõstmisest. --Metsavend 3. juuli 2007, kell 14:43 (UTC)

Praegu on kaks eraldi vikikeelte loendit. Üks neist on esilehel ja teine selles mallis. Kahe nimekirja haldamine ei ole mõeldav. Kasutada üht ja sama malli samas kohas pole samuti võimalik, sest neis on esitatud erinev hulk infot. Võimalikud on ka kujunduslikud erinevused kahe nimekirja vahel. Alammallid 1, 2 ja 3 saab paigutada esilehele ja malli wikikeeled. Kui on esilehele võimalik kutsuda malli wikikeeled teatud osi selliselt, et ka esilehe kujundus ei kannataks, siis oleks võimalik säilitada kogu malli wikikeeled sisu koos. - Urmas 3. juuli 2007, kell 15:10 (UTC)

:Mind huvitab ka see küsimus, aga ma ei saanud sellest selgitusest aru. avjoska 3. juuli 2007, kell 15:22 (UTC)

::Meil on vaja sama teksti kuvada mallis wikikeeled (kuid pikemas variandis) ja esilehel (lühemas variandis). Esilehel on kasutusel tekst alammallidest wikikeeled/1, wikikeeled/2 ja wikikeeled/3, mis koosnevad lihtsast, kujundamata tekstist-linkidest. Nende alammallide vahel on esilehel lisaks selgitav tekstiosa. Mallis wikikeeled on kasutusel samad teksti-linke sisaldavad alammallid (1,2,3) ja lisaks lingid väiksematele vikidele, mis esilehelt väljas. - Urmas 3. juuli 2007, kell 15:32 (UTC)

::: Häda selle asja juures seisneb selles, et Sa oled ainuke, kes oskab uuendada. Andres 3. juuli 2007, kell 16:12 (UTC)

:::: Teen ettepaneku likvideerida alammallid. Paistab, et keegi neid enam ei uuenda. --Metsavend 10. oktoober 2009, kell 16:57 (UTC)

Vaatasin, et puudu on 36 (?) keelt. Ning ega need andmed ka just kõige uuemad ole. Ivo 15. juuni 2011, kell 21:13 (EEST)
----
Tegin nimistu nüüd enam-vähem korda, aga mitmed vikipeediad on siit puudu. Samuti peaks nimistut paremini liigendama (lisaks veel ka üle 500 000 artikliga vikipeediad, üle 50 000 artikliga vikipeedias, üle 5000 artikliga vikipeediad). Velirand (arutelu) 15. september 2023, kell 12:52 (EEST)


Arutelu:IP-aadress

See artikkel vajab toimetamist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:35, 17 Dec 2004 (UTC)

Vaidlustamise kommentaariks on kirjutatud: "arvutil aadressiks 127.0.0.1 ja voila ongi osaks internetist". Ma ei saa aru, mis see tähendab. Andres 13. märts 2007, kell 05:51 (UTC)
Vaidlustamise asemel võiks toimetada. Andres 13. märts 2007, kell 05:52 (UTC)

kõike ei jõua :(  --

Teisel välislingil pole minu meelest mõtet. Andres 8. detsember 2007, kell 15:21 (UTC)

Teine välislink näitab ka Ip-aadressi üsna ebatäpselt. - WooteleF 8. detsember 2007, kell 15:22 (UTC)

: Esimene välislink nõuab nüüd registreerimist. Võib-olla peaks ikkagi teise siia tagasi panema. Andres 27. jaanuar 2008, kell 19:50 (UTC)

Kohtvõrgu ja välisvõrgu vahel vahendavad liiklust ruuterid,

mis toimivad lüüsi-ukse-väravanav vt [[:en:Default gateway]],

milledel võib olla ka tulemüüri funktsioon.

[[Kasutaja:Suwa|suwa]] 28. jaanuar 2008, kell 09:05 (UTC)

Tahtsin parandada ainult sõnastuse definitsiooni, kuid kirjutasin pisut rohkem.

{|
|
IP-aadress on arvutivõrgus toimivate seadmete identiteedi tuvastamiseks antud unikaalne aadress. Lühend IP tähistab interneti protokolli standardit. Paralleelselt on kasutusel 2 interneti protokolli standardit IPv4 ja IPv6.

IP-aadressi funktsioon on sarnane maja-, telefoni- või posti sihtnumbrile - see on suhtlemiseks vajalik; tähistades arvutivõrgus konkreetset seadet. Tavakasutuses on IP-aadress'i all mõeldud IPv4 aadressi. Avalikus võrgus internetis paistab välja üldjuhul WAN aadress, milleks on tihti teenusepakkuja (Elion, Starman, Uninet ...) võrgu halduri IP-aadress. Järgmine haldur on üldjuhul kohalik ruuter, ning üldjuhul siis juba kohalike seadmete LAN IP-aadress. Võrgumängude mängimisel küsitakse üldjuhul mängu halduri LAN IP-aadressi.
DNS serverid teostavad nimelahendusteenust. Ehk "http://www.neti.ee/"'st saab pärast päringu esitamist "http://195.50.209.245/".

IPv4 aadress koosneb neljast bait'ist (millel on 256 erinevat väärtust), mis omavahel on punktidega er
aldatud (nt 255.255.255.255). Interneti protokolli standardi loomise ajal ei nähtud ette tänapäeva, ning üks 21 sajandi IT probleeme on IPv4 standardi aadresside lõppemisele lahenduse leidmine. Piltlikult öeldes, on IPv4 aadressruum piiratletud vaid 256^4(4 294 967 296)'ga. IPv4'ja välja vahetav IPv6 on sarnaselt piiratletud 256^16'ga, mis on ka kõigi erinevuste alus. Kuna aga üleminek IPv6'ele on aeglane protsess, on mõeldud välja, ning kasutuses nii mõnedki IPv4 standardi aadressruumi laiendamise võimalused.
</h5>
|}
ja

IP-aadress on vajalik, sest privaatses või kohalikus võrgus, avalikus internetis või mõnes muus võrgus peavad seadmed olema üheselt tuvastatavad. Võrgus jagab seadmetele IP-aadress'i  võrgu haldur. Võrgu halduriks on tavaliselt võrgu administraatori poolt hallatav marsruuter või ruuter(teostab ka muid operatsioone).
ja

Kaitsmata wifi võrgud, mis on Eestis levinudhttp://www.epl.ee/?artikkel=307112 võivad olla tõsine probleem. Kurikael võib võrku ära kasutada ja teha palju pahandust. Kui interneti teenusepakkuja esitab päringu, saab ta kätte esmalt vaid võrgu halduri IP-aadressi. Võrgu halduris on üldjuhul küll andmed võrku kasutanud seadmete meediumipöörduse juhtimise aadressidest, kuid kedagi selle alusel ei pruugita kätte saada, eriti kui tundmatuid võrgu kasutajaid on palju. Võrgu halduri omanik on vastutav rumaluste ees, milles võrgus tehakse. Wifi võrk ei pea olema ühendatud internetiga.
Eesti seaduste kohaselt saab karistused võõra arvutivõrku tungimise või ka selle kasutamise eest. Siin ei oma tähtsust, kas wifi võrk on kaitstud või mitte. Eestis tegutseb ühendus wifikaardistajadhttp://kaardistajad.wifi.ee/index.php, mis kaardistab avatud juurdepääsuga võrke.  Küberpättid võivad lihtsasti maha murda kõik tänapäeval enimlevinud turvatud võrgud WPE, WPA ja WPA2, küsimus on lihtsalt ajast (tulemused jäävad 2-40 min vahele). (Viide kadus ära :S 2008 jaanuar Päevaleht)
Me ei taha mõelda, mida ma muutma peaksin. Seega lisasin selle siia kommentaarina. --Margusmartsepp 31. oktoober 2008, kell 15:36 (UTC)

Muuta võib kõike. Kui leiad, et olemasolev jutt on jama, asenda see oma versiooniga. Arutelulehel ei ole mõtet artikli teksti ennast arendada.--Andrus Kallastu 31. oktoober 2008, kell 20:05 (UTC)

: Ma sain asjast nii aru, et Margus teeb meile ettepaneku tema materjal artikli teksti integreerida. See on tõesti keeruline ülesanne. Andres 31. oktoober 2008, kell 20:27 (UTC)

:: Ei tahtnud lihtsalt kirjutatud teksti kustutada. Samas praegu, niipea või lähemal ajal sellega tegeleda ei soovi (pealegi pole sisu trükkivigadeta :P). Ning eeldan, et Andrese sarkastilise naljaga viide kolmandale isikule oli vihje "Selleks on olemas kasutajaruumi artikli liivakast.", no-oo tõepoolest.--Margusmartsepp 31. oktoober 2008, kell 21:10 (UTC)

----
Link Aadress ei aita. Andres 10. jaanuar 2010, kell 18:00 (UTC)
----
RFC tekitab automaatselt välislingi. Kas nende asjade jaoks on tarvis ka artikleid? Andres 30. november 2010, kell 18:04 (EET)

Pakun, et ei. Taivo 30. november 2010, kell 18:23 (EET)

: Me ei taha, et teksti sees on välislingid. Mis teha? Andres 30. november 2010, kell 18:27 (EET)

:: nowiki aitas. --Epp 30. november 2010, kell 18:33 (EET)
----
Sihtnumber ei ole vist hea näide, sest need on eri maades erinevad ja käivad ainult postkontorite kohta. Andres 30. november 2010, kell 19:14 (EET)

Keegi loodetavasti viitsib ka vormi paremaks nikerdada (keel ja vikitavad ja muu sihuke salateadus). See artikkel siin muidu hakkas ajast koledasti maha jääma ja kvalifitseerus juba pärandkantseliidiks. Mdx, IPv6 artikkel kuluks ka otsast ringi teha - loogikavead ja tõlkevead välja, moodne materjal sisse.
--Tunguuz (arutelu) 1. aprill 2018, kell 15:47 (EEST)


Arutelu:17. detsember

see, et Milica Jovović on Kiievis sündinud ei tähenda, et ta ise ukrainlane oleks... ta elab ameerikas juba viiendast eluaastast... tühistan seetõttu igaks juhuks muudatuse - Ahsoous 11:21, 19 Dec 2004 (UTC)

Tema isa on serblane ja ema venelane. Andres 11:26, 19 Dec 2004 (UTC)

: ja abielus oli prantslasega...
----
Kommentaariks - ei saa linkida tänapäevase riigi peale. Suur-Colombia alla käisid praegusaja riikidest veel Venezuela, Ecuador ja Panama. -- Ahsoous 18. detsember 2010, kell 00:52 (EET)


Arutelu:Amandus Adamson

Mida siin Pakri all mõeldakse? Andres 7. juuni 2007, kell 12:27 (UTC)

Pakri on Pakri poolsaar, Paldiski asubki Pakri poolsaarel LauriKreen (arutelu) 23. veebruar 2023, kell 13:25 (EET)


Kasutaja arutelu:Taivo

*[[Kasutaja:Taivo/Arhiiv1]] (kuni 2007)
*[[Kasutaja:Taivo/Arhiiv2]] (2008–2010)
*[[Kasutaja:Taivo/Arhiiv3]] (2011)
*[[Kasutaja:Taivo/Arhiiv4]] (2012)
*[[Kasutaja:Taivo/Arhiiv5]] (2013)
*[[Kasutaja:Taivo/Arhiiv6]] (2014)
*[[Kasutaja:Taivo/Arhiiv7]] (2015)
*[[Kasutaja:Taivo/Arhiiv8]] (2016–2020)
*[[Kasutaja:Taivo/Arhiiv9]] (2021–2023)

Miks Anni Polva ei ole tähelepanuväärne? Metsavend 14. jaanuar 2024, kell 21:51 (EET)

Ma ainult selle põhjal võtsin ta maha, et artikkel temast oli punane link, millele ei viidatud teistest sisuartiklitest. Kui teed temast artikli, siis on kohe tähelepanuväärne. Taivo 14. jaanuar 2024, kell 21:57 (EET)

:See ei ole piisav alus. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 05:11 (EET)
Tähelepanuväärsus ei olene sellest, kas artikkel on olemas. --Andres (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 23:50 (EET)

Kuid artikli olemasolu on tähelepanuväärsuse tunnus. Taivo 15. jaanuar 2024, kell 23:54 (EET)

: Ei ole. Artikli puudumine on entsüklopeedia puudulikkuse tunnus. --Andres (arutelu) 16. jaanuar 2024, kell 00:05 (EET)

:Nojah, sedapidi võib mõelda küll et kui artikkel on olemas, siis on tähelepanuväärne. Kuigi mõnikord see nii ei ole. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2024, kell 00:51 (EET)
"Belgia", "Briti" ja "Etioopia" ei kirjutata väikese algustähega, sest need ei märgi rahvust (etnost). --Andres (arutelu) 16. jaanuar 2024, kell 00:05 (EET)

Olenevalt kontekstist võib kirjutada väikese tähega küll. Nõiteks nõukogude võim ei märgi samuti rahvast ehk etnost, aga kirjutatakse väikese tähega. Taivo 27. märts 2024, kell 12:42 (EET)

: Mis kontekst see on, kuhu väike täht sobib? "Briti" ja "Nõukogude"/"nõukogude" kohta vt . Pikne 1. aprill 2024, kell 21:05 (EEST)

::Näiteks briti kultuur/köök/kombed. Taivo 1. aprill 2024, kell 21:21 (EEST)

::: Vt viidatud artiklit EKI teatmikus. Selle järgi on põhjust "briti" täiendina väikese tähega kirjutada ainult seoses briti hõimudega. Pikne 2. aprill 2024, kell 19:52 (EEST)

::::Kuidagi ei saa nõustuda: kultuur/köök/kombed kirjutatakse ikka väiketähega. See ei ole seotud riigiga. Taivo 2. aprill 2024, kell 21:12 (EEST)

:::::Me ei saa õigekirjaküsimustes oma isiklikku arvamust eelistada keelekorraldajate arvamusele. See ongi õigekirja mõte. Andres (arutelu) 2. aprill 2024, kell 21:50 (EEST)

Miks pilt Parreesia_filmi_plakat.jpg on Commonsist kustutatud, kas Sa saaksid vaadata, mis seal viga oli? Kas pilte artiklis Inkvisiitorid ei ähvarda kustutamine? --Andres (arutelu) 27. märts 2024, kell 11:58 (EET)

Ähvardab küll ja kustutamine olekski õige. Nad on juba kustutamiseks esitatud. Puudub luba autorilt. Üleslaadija KAO99 väitis, et see on tema oma töö, aga need, kes tema failid kustutamiseks eistasid, seda ei usu ja mina ka ei usu. Taivo 27. märts 2024, kell 12:42 (EET)

: Miks Sa ei usu? Mina usun küll. Kas ta saatis Sulle (Commonsi eesti osakonda) vastava kirja? Pikne andis vastava juhise ja ta lubas seda teha. --Andres (arutelu) 27. märts 2024, kell 23:25 (EET)

::Aa, see oleks ju väga tore! :Commons:COM:VRT näitab, missugune e-kiri on vaja saata Commonsi lubade osakonda aadressil permissions-commons@wikimedia.org. Kui see on eestikeelne, siis vaatab selle üle Ivo, aga kui ingliskeelne, siis vist kwegi teine. Ka Parreesia filmi plakati saab sel juhul taastada. Taivo 27. märts 2024, kell 23:31 (EET)

::: Nojah, aga see oli ammu, ta ei ole seda teinud. Aga ma ei saa aru, miks te siis usute, kui ta kirja saadab, kui te muidu ei usu? --Andres (arutelu) 27. märts 2024, kell 23:35 (EET)

::::Ega me nüüd igasugust kirja ka ei usu. Kirjaga peab kaasas köima tõendusmaterjal, et ta on autoriõiguse omanik. Kõigilt filmipostritelt nõutakse seda tõendusmaterjali, enne ei usu kedagi. Taivo 27. märts 2024, kell 23:44 (EET)

:::::Milles see tõendusmaterjal peaks seisnema? Muide, mitteusutavate piltide seas on ka üks foto. Andres (arutelu) 30. märts 2024, kell 05:10 (EET)

::::::Ega ma täpselt teagi, ma pole kunagi olnud VRT-süsteemi liige. Sageli on suht hästi teada, kellele autoriõigus kuulub, ja siis e-kiri loaga peab tulema ametlikult aadressilt. Fotode kohta küsitakse tüüpiliselt, kas autorina esineval isikul on võimalik esitada (veel parem kui Commonsisse laadida) foto lõikamata ja täielike metaandmetega versioon. Üldiselt soovitan selle teemaga pöörduda pigem Ivo poole, tema on VRT-süsteemi ainus liige Eestist ja ta oskab sulle kindlasti selgitada, missuguseid tõendeid ta aktsepteerib. Taivo 30. märts 2024, kell 20:02 (EET)

::::::::Erilist tõestusmaterjali vaja polegi. Antud juhul pole aga autoritelt midagi arusaadavat laekunud ja nii pole nad nähtvasti ise ka aru saanud, et mida piltide ülespanek vikisüsteemi tähendab. Kõik kustutada ja eluga edasi minna. Ivo (arutelu) 31. märts 2024, kell 07:37 (EEST)

::::::::: Ju siis jah ei saa aru, sellepärast ma küsingi. --Andres (arutelu) 31. märts 2024, kell 09:18 (EEST)

Kommeteerisin enne siin: Arutelu:Tapa. Sooviksin jätkuvalt teada, mis põhjendusega kuupäevi ja aastaid lingid. Mina ei näe sellele mõistlikku põhjendust. Kuupäevade ja aastaarvude tähendus on triviaalne ning kuupäevaartiklites reeglina ei ole kirjas midagi, mis aitaks paremini aru saada teistest artiklitest, mille tekstis kuupäevad ja aastaarvud esinevad. Need lingid teevad teksti kirjumaks ja seeläbi raskendavad asjata lugemist, samamoodi nagu igasugused muud tarbetud siselingid. Viitasin enne inglise viki juhendile. Eks samal põhjusel jäetakse kuupäevad enamasti linkimata ka mujal suuremates vikides. Teised kasutajad ka minu meelest siin enamasti kuupäevi viimasel ajal linkinud pole, välja arvatud ehk mõned uued kasutajad, kes ei tea, kuidas linkida ning kes samamoodi lingivad näiteks artiklis sõna selle igal esinemisel. Pikne 29. märts 2024, kell 17:23 (EET)

Märgin ka ise ära, et olen hakanud artiklitest kuupäevalinke pigem eemaldama (eeldusel, et kuupäev mingit olulist sisulist tähtsust ei oma). Ivo (arutelu) 29. märts 2024, kell 17:27 (EET)

:Noh, võib-olla ma pean teisi põhjusetult endasugusteks, aga mina klõpsan nendel linkidel alailma. Minu meelest on kuupäevade linkimine sama loomulik kui tekstis esinevate riikide ja haiguste linkimine. Mind häirib, kui kuupäev on linkimata ja ma ei saa seal klõpsata. Näiteks haigused mind ei huvita ja ma ei klõpsa nendel linkidel, aga ikka lingitakse. Kas vikipeedia peaks vastu võtma vastava reegli? Korraldage arutelu. Taivo 29. märts 2024, kell 18:51 (EET)

:: Haigused minu meelest ei ole kuupäevadega võrreldavad. Haiguste puhul sageli ei saa eeldada, et lugeja teab nimetuse põhjal, mida haigus endast kujutab või et tegu üldse on haigusega. Kui teises artiklis on oluline haigust mainida, siis eeldavasti aitab haiguse kohta lugemine ka sellest teisest artiklist paremini aru saada. Kuupäevaartiklis ja aastaartiklites seevastu on kronoloogilised loetelud, mille sisu üldjuhul ei puutu kuidagi teistesse artiklitesse, kus kuupäevi mainitakse.

:: Kui link on olemas ja sellel on võimalik klõpsata, siis kindlasti leidub ka keegi, kes lingil klõpsab, aga võiksime püüda leida optimaalset lahendust. Samamoodi lingime artiklis sõna üldjuhul ainult esimesel esinemisel, kuigi kindlasti leidub mõni lugeja, kes klõpsaks samal sõnal ka artiklis tagapool. Pikne 29. märts 2024, kell 22:18 (EET)

:::Seda ma püüan järgida, et termini lingin üldjuhul üksnes esimesel kasutamisel. Aga kuidas optimaalse lahenduse püüdmine käib? Taivo 29. märts 2024, kell 22:30 (EET)
No kui sündmus on nii oluline, et ta võiks olla mainitud kuupäevaartiklis või aastaartiklis või ka kuuartiklis, siis tuleks kuupäev ja aasta ka linkida. --Andres (arutelu) 30. märts 2024, kell 05:12 (EET)
Pikkades artiklites ja loeteludes on korduvlinkimine mõistlik. --Andres (arutelu) 30. märts 2024, kell 06:25 (EET)

Ega keegi polegi siin väitnud, et artikli seisukohast olulisi kuupäevi (nt lahing peeti x kuupäeval, inimene sündis y kuupäeval, asulat mainiti esimest korda z aastal) ei tohiks linkida. Keegi ei ole ka kunagi väitnud, et pikkade artiklite puhul võiks olla kategooriliselt keelatud mõistete korduvlinkimine. Seepärast jäävad need kommentaarid mulle arusaamatuks.

Iga aastaarvu ja kuupäeva ei ole mõistlik linkida. See on lihtsalt linkimine linkimise pärast. Mingit sisulist tarvidust selleks pole ja lugeja selle lingi tagant midagi juurde ei leia. Selles küll aga kahtlen, et annaks üheselt paika panna, et "milline kuupäev või aasta on miskis artiklis piisavalt oluline, et linkida". Anda aga äkki lihtsalt miski pikem artikkel linkimise näidiseks? Ivo (arutelu) 30. märts 2024, kell 07:48 (EET)

:Ma märgin seda igaks juhuks. Mõni vikipedist, minu meelest ka Taivo, järgib topeltlinkimise keeldu täpselt.

:Ma olen nõus, et olulisust ei saa täpselt piiritleda, see on lihtsalt orientiir. --Andres (arutelu) 30. märts 2024, kell 19:53 (EET)
Minu meelest jalgratast poleks tarvis leiutada. Inglise vikis on põhjalik juhend põhjendustega olemas. Kui midagi põhimõtteliselt teistmoodi teha, siis võiks samamoodi sisuliselt põhjendada, millistest linkidest lugejatel rohkem abi võiks olla. See, et mina olen lingil klõpsanud või kellelgi teisel on võimalik seda teha, ei ütle midagi selle kohta, milliste linkide lisamine on optimaalne. Kui lingime kuupäevi, siis minu meelest võiks samahästi või isegi ennem linkida muid sõnu korduvalt, kas või igas lauses, sest ka korduvatel linkidel saab klõpsata ja muude sõnade (nt haiguse nimetus) puhul on üldjuhul lihtsam aru saada, miks see lugeja jaoks kasulik võib olla.
Ma ei arva, et kunagi ei tohiks sama sõna artiklis mitu korda linkida. Sellepärast ütlesin "üldjuhul ainult esimesel esinemisel".
Ma ei väida ka, et kuupäeva- või aastaartiklitle ei tohiks tohiks kunagi linkida. See võib olla enam asjakohane näiteks artiklites, mille teema on seotud ajaarvamisega. Aga ma ei saa aru, mis tähtsust on sellel, kas sündmust on kuupäeva- või aastaartiklis mainitud või mitte. Kuupäev on ju ikka lihtsalt kuupäev, sõltumata sellest, kas sündmus on oluline või mitte. Kui ka mainitakse kuupäevaartiklis, siis eeldatavasti ei saa sealt sündmusega seoses teada midagi rohkemat kui sündmuse artiklist või muust artiklist, kus kuupäeva mainitakse. Pikne 30. märts 2024, kell 18:27 (EET)

No kuupäeva- jne artikleid ma mainisin selleks, et kujutlusvõime hakkaks tööle. Kui meil on artiklid, kus sündmusi paigutatakse aastate ja kuupäevade kaupa, siis aastatel ja kuupäevadel on ka oma olulisus. --Andres (arutelu) 30. märts 2024, kell 19:53 (EET)

: Küllap iga kuupäev on küll mingis mõttes oluline, kui see on peetud vajalikus ära tuua, aga sel ebamäärasel olulisusel ei näi siiski olevat pistmist linkimisega. Pikne 1. aprill 2024, kell 21:05 (EEST)

::Minu arvates on. Minu meelest on olulisusel kaks taset. Üks on see, et kui kuupäev on teada, siis konkreetsuse huvides on hea see ära tuua. Teine on see, et kuupäev on mälestusväärne. Viimasel juhul tuleks minu meelest linkida, sest kuupäeva artiklitesse kogutakse idee poolest mälestusväärsete sündmuste kuupäevi. Andres (arutelu) 2. aprill 2024, kell 00:46 (EEST)

::: Kui ka on mälestusväärne, siis mis sellest? Nagu juba eespool kirjutasin, teised sündmused, mida kuupäevaartikkel loetleb, ju ikkagi ei puutu üldjuhul kuidagi teemasse, mille artiklis kuupäev esineb ja kuhu saab lingi lisada. Pikne 2. aprill 2024, kell 19:52 (EEST)

:::: Teised sündmused otseselt ei puutu, aga kuupäev ise puutub. --Andres (arutelu) 2. aprill 2024, kell 20:10 (EEST)
Palun vaata: Arutelu:Riho Grünthal. Kui meil siin kokkulepet ei sünni, siis meil tuleb hakata reegleid kehtestama. Ma ei ole nõus ülelinkimisega, aga eriti mitte sellega, et kirjutada "alates  2020" ja "1995–97". --Andres (arutelu) 19. mai 2024, kell 20:27 (EEST)


Arutelu:Purjejaht

See lehekülg peaks vist olema tegelikult täpsustuslehekülg, umbes nii:
*Jaht (laev) tüüp laevu (ajalooliselt teat. ühemastiline purjekas, tänapäeval väiksem lõbusõidulaev)
*Jaht (loomadele) ehk küttimine, harrastuslik või professionaalne tegevus loomade tabamiseks ja surmamiseks
KS 18:09, 21 Dec 2004 (UTC)

: ee -- need mis sa ole loetlenud ei ole jahitüübid,

: vaid monotüübid (ühtsusklassi) jahid

: --Suwa 9. veebruar 2006, kell 16.49 (UTC)

Suwa. See jutt on küll nüüd lõbusõidu kohta. Artikel on rohkemast, kui lõbusõidu jahist.Akra 20. aprill 2006, kell 19.17 (UTC)

: Kuule ma ei ole nõus sellise kustutamisega, nendel lausetel on pikk ajalugu taga.

: Sa võta vaevaks ja küsi mõne käest kes on teemaga pikemalt tegelenud või siis VTA-st.

: Suwa 21. aprill 2006, kell 13.07 (UTC)

Kas purjelaud on ka jaht? - Ahsoous

Selgita palun seda sisu seoses purjespordiks ehitatavate jahtidega.Akra 21. aprill 2006, kell 15.56 (UTC)

Ahsoous'le ei ole jaht. Purjelaual puudub kere. Kuid purilaud on alus. Vaatasin ka natuke ringi ja ei leidnud ühegi kinnitust, et oleks. Võibolla ka eksin.Akra 21. aprill 2006, kell 17.50 (UTC)

: tead, ega ma selles temaatikas kodus ei ole, et mida nimetatakse ja mida mitte... lihtsalt tundus imelik lugeda jahitüüpide nimestikus sõna purilaud... seetõttu küsingi - Ahsoous 21. aprill 2006, kell 18.07 (UTC)
Nojah eks ta ole. Suwa teab küll purjetamisest, aga vahel... Eks kustutan jälle.Akra 21. aprill 2006, kell 18.15 (UTC)

1) vaata siia: Kasutaja_arutelu:Suwa;

2) eelnevast tulenevalt on tõesti viimane aeg artiklite ja kategooriates süsteemsus luua;

3) Miks sattus sellesse loetelusse ka purjelaud?

sest rahvusvahelise ja olümpiaklasside ja tunnustatud klassidega tegeleb ISAF

ning korrektne oleks leida täielikule nimekirjale koht nagu nt inglise keelses wikis on tehtud;

4) purjelaud on lainelaud, milel on liigendiga kinnitatud mast ja harkpoom, mille vahel puri.

Uimed on lainelaual ka kuid ma ei tea, et sverti kasutataks.
Suwa 22. aprill 2006, kell 05.50 (UTC)
---

Selles suhtes on sul õigus et vaja luua selline koht, kus oleks lahti kirjutatud olümpiaklassid ja .... Kuid, see peaks eraldi olema.Akra 22. aprill 2006, kell 07.47 (UTC)

: Sama segadus on ka purjekaga, sinna olid segamini pandud igasugused laevatüübid

: nüüd ma siis tegin sinna vahepealkija ajaloolised laevatüübid.

: Suwa 22. aprill 2006, kell 07.56 (UTC)

Kas intervikid on õiged või peaks olema en:Sailing yacht? Adeliine 7. detsember 2015, kell 20:42 (EET)

Ainult see. Motor yacht on paljudel juhtudel luksusreisilaev, millele ei müüda pileteid. Ssgreporter (arutelu) 8. detsember 2015, kell 00:39 (EET)


Arutelu:Vene keel

Ma kahtlustan, et täpne sõna pole 'latinisatsioon', vaid 'transliteratsioon'/ 'translitereerimine', aga kuna ma pole kindel, siis ei hakka parandama. 'Transkriptsioon' on kindlasti õige sõna. (Võib-olla inglise keeles ongi latinization, kuid see ei tähenda, et ka eesti keeles peaks latinisatsioon olema).

Põhimõtteliselt on Sul õigus. Kuid tundus, et siin on täpsuse huvides mõistlik kasutada 'latinisatsioon', sest põhimõtteliselt võib rahvusvahelisel tasandil 'transliteratsiooni' all mõelda mitte ainult ümberpanekut ladina kirja. 'Latinisatsioon' oleks lihtsalt täpsem. - Urmas 11:31, 22 Dec 2004 (UTC)
A kas eesti transliteratsiooni väljajätmine siit tabelist on taotluslik või lihtsalt ära ununend? - Ahsoous 3. märts 2006, kell 09.49 (UTC)

Ma loodan, et see on taotluslik. Taivo 3. märts 2006, kell 14.00 (UTC)

:Sellist asja nagu "eesti transliteratsioon" ei ole olemas. Venekeelsete nimede (ka tekstide) jaoks on eesti keeles kaks võimalust:

:* vene-eesti transkriptsioon - tabelis kirjas hallis, viimases reas. See on eesti keeles igapäevases, tavakasutuses juba 1920ndatest aastatest saadik. Selle viimase, täpsustatud versiooni kinnitas Vabariigi Valitsus oma otsusega ametlikult kasutamiseks 1998. aastal.

:* vene-ladina transliteratsioon ehk latinisatsioon - on vene keele jaoks rahvusvaheliselt (ÜRO tasandil) kinnitatud latinisatsioon. Sobib hästi mh teadustekstides kasutamiseks.

:Need viimased muudatused, mis tegi anonüümne kasutaja, olid vene-inglise transkriptsioon, mida eesti keeles kasutada EI TOHI !!! - Urmas 3. märts 2006, kell 20.36 (UTC)

Ma näen tähestikku ja tabelit teineteise peal. Andres 6. juuni 2006, kell 07.23 (UTC)

Ei oska aidata, mul on korras nii Mozilla kui IEga. --Metsavend 6. juuni 2006, kell 07.29 (UTC)

See juhtub siis, kui kasutada 640x480 või 800x600 resolutsiooni. Peep 6. juuni 2006, kell 12.08 (UTC)

: Kas neid ei tohiks kasutada? Andres 6. juuni 2006, kell 15.48 (UTC)

:: Tohib ikka. Peep 6. juuni 2006, kell 16.15 (UTC)

Sõltub fondi suurusest.  Kui piisavalt suurendan, läheb üsna koledaks (firefox).  Ott 6. juuni 2006, kell 15.50 (UTC)

: Siis peaks artikli nii vormistama, et see probleem kaoks. Andres 6. juuni 2006, kell 17.18 (UTC)
Endiselt jookseb üks tabel teise peale. Andres 31. august 2006, kell 11:28 (UTC)

Kas on mõtet tabelisse selliseid lohe-loetelusid panna? Nii ei tekita tabel küll mingit ülevaatlikkust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. august 2006, kell 11:28 (UTC)
Minu meelest on mõtet tabelisse panna ainult omakeelset nimetust ja keelekoode. Kõnelejate arv ei ole täpselt teada, emakeelena kõnelejate arv on võib-olla täpsemini määratletav, nii et võiks ka sees olla. Keelte klassifikatsioon kipub olema vaieldav, taandridadega trepp on minu meelest inetu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. august 2006, kell 11:39 (UTC)
Kus kõneldakse, on sellisel kujul minu meelest mõttetu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. august 2006, kell 11:39 (UTC)

Mis mõte on sellistel mallidel, mis sisaldavad rohkem tähemärke kui ilma mallita variant? --Epp 26. mai 2009, kell 14:32 (UTC)

Malli kasutamine on lollikindel aga siin jäin kohe pikalt mõtlema, mis on mis. Keele artiklites peab oskama õigeid malle kasutada ja antud variandi puhul on ilma mallita lihtsam. --Tiuks 26. mai 2009, kell 14:37 (UTC)

" Tallinnas (2012. aasta andmetel rääkis vene keelt emakeelena 46,4% tallinlasi." Võimaluse korral tuleks kasutada siiski rahvaloenduse, mitte Rahvastikuregistri andmeid. Rahvaloenduse andmed on täpsemad ja usaldusväärsemad. Rahvastikuregistri andmete kvaliteet jätab aga soovida. Eessõnas kogumikule "Tallinn arvudes 2012" on kirjutatud, et Rahvastikuregistris on märgitud ainult 81% Tallinna elanike emakeel. Selle alusel ongi emakeele protsent määratud, ülejäänud 19% on lihtsalt proportsionaalselt ära jaotatud. Lisaks sellele ei vasta 16,6% tallinnlaste aadress Rahvastikuregistris tegelikkusele. Seetõttu tulekski esialgu kasutada 2000. aasta rahvaloenduse andmeid, mille kohaselt vene keelt pidas emakeeleks 43,24% Tallinna elanikest. Kui 2011. aasta rahvaloenduse täpsemad tulemused avaldatakse, siis tuleb kasutada neid. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 19. august 2012, kell 10:40 (EEST)
Vanad andmed: 2000. aasta rahvaloenduse andmete järgi oli vene keel 29,7% Eesti Vabariigi elanike emakeel.<ref>[http://pub.stat.ee/px-web.2001/igraph/MakeGraph.asp?gr_type=5&gr_width=600&gr_height=400&gr_fontsize=12&menu=y&PLanguage=2&pxfile=RL223201281484127.px&wonload=600&honload=400&rotate= Rahvastik, 31. märts 2000, Statistikaamet]</ref> [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 17. september 2012, kell 23:27 (EEST)
{{Viited}}

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.iaea.org/About/statute_text.html
** In Vene keel on 2013-06-24 14:11:33, 406 Not Acceptable
** In Vene keel on 2013-07-07 21:37:12, 406 Not Acceptable
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://assembly.coe.int/RulesofProcedure/html/EN/Rules.FM.EN.htm
** In Vene keel on 2013-06-24 14:11:33, 404 Not Found
** In Vene keel on 2013-07-07 21:37:32, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:37 (EEST)
----
"2013. aasta andmetel rääkis vene keelt emakeelena 46,3% tallinlasi" Aga võib-olla oleks õigem Rahvastikuregistri andmete asemel kasutada 2011. aasta rahvaloenduse andmeid? Rahvaloenduse andmed on natukene usaldusväärsemad kui Rahvastikuregistri andmed. Samuti võimaldaks see vene keele emakeeleks pidajate osakaalu Tallinnas näidata madalamana (2011. 44,14%). 90.191.119.98 12. juuli 2013, kell 11:07 (EEST)
----
Ukrainas hiljuti tehtud muudatused vene keele staatuses ei ole seaduse jõudu saanud ja tõenäoliselt ei saagi. Andres (arutelu) 4. märts 2014, kell 08:15 (EET)
----
"Teatud osa elanikkonnast räägib aga hoopis suržikit" Kas peaks olema "suržikut"? Velirand (arutelu) 31. oktoober 2015, kell 10:57 (EET)

Jah. Andres (arutelu) 31. oktoober 2015, kell 13:32 (EET)

Tere! Kui ma tahan lisada tõlked vene keele kuue käände kohta, kas siis tuleks panna need selle sama teema alla või oleks mõistlikum koostada uus teema, mis neid käändeid käsitlema hakkab? Muidu vaatasin ingliskeelset vormistust ja mulle tundub see veidi parema ülesehitusega, kuna on rohkem vaba ruumi ka muid grammatikat käsitlevaid teemasid lisada. Pean silmas konkreetselt seda lk

Sellesama teema alla. Aga artikli ülesehitus vajab praegu kohendamist. Seda võib ka tagantjärele teha. Andres (arutelu) 9. märts 2016, kell 21:49 (EET)
----
"Eurobaromeetri 2006. aasta andmetel oskas 66% mitte-vene emakeelega Eesti elanikest vene keelt vähemalt suhtlustasandil.[47]" Link ei tööta. Ja 2006. aasta andmed on suhteliselt vanad. Parem oleks mingid uuemad andmed võtta. Velirand (arutelu) 11. aprill 2016, kell 15:18 (EEST)
----
Andmed Soome kohta võeti välja. Andres (arutelu) 27. mai 2016, kell 23:15 (EEST)

Kas tuleks tagasi panna? Velirand (arutelu) 15. august 2016, kell 14:54 (EEST)

: Kui need on õiged, siis ikka. Andres (arutelu) 15. august 2016, kell 15:04 (EEST)
----
"Eurobaromeetri 2006. aasta andmetel oskas 66% mitte-vene emakeelega Eesti elanikest vene keelt vähemalt suhtlustasandil." Need on 2006. aasta andmed. Võib-olla keegi viitsib otsida uuemaid andmeid. Velirand (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 11:18 (EET)

Kas kaart "Vene keele leviala" on ikka artiklis vajalik? Velirand (arutelu) 1. august 2019, kell 22:21 (EEST)

Igatahes eemaldasin selle. Velirand (arutelu) 1. august 2019, kell 22:26 (EEST)

:Mis probleem selle kaardiga oli? --Minnekon (arutelu) 4. august 2019, kell 18:10 (EEST)
----
Vene keelele anti Mägi-Karabahhias ametlik staatus: https://eurasia.expert/russkiy-yazyk-poluchit-ofitsialnyy-status-v-nagornom-karabakhe/ Velirand (arutelu) 25. märts 2021, kell 17:43 (EET)


Kasutaja arutelu:Eottokar

Tere tulemast Vikipeediasse, Eottokar!
Kustutasin ennist artikli "Mäng" ära, sest selle sisu oli arusaamatu. Saan nüüd aru, et tahtsid panna kuskile linki artiklile "Airsoft". Peame nuputama, kuidas seda teha. Andres 14:03, 22 Dec 2004 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Airsoft.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 15. september 2010, kell 23:39 (EEST)


Kasutaja arutelu:Metsjeesus~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Metsjeesus! Mõtleme Sinu ettepaneku üle järele. Arutelulehekülgedel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 21:52, 25 Dec 2004 (UTC)
shelge Metsjeesus 02:43, 29 Dec 2004 (UTC)

:Tere Metsjeesus! Tunnene teda natuke ja ütlen tema kasuks, et ta üks vahva inimene on. Igati asjalik ilmakodanik. Tere tulemast meie wikisse! naine 02:53, 29 Dec 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Metsjeesus~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Sool

See lehekülg peaks vist saama täpsustuslehekuljeks, umbes nii:<br>
*Loomade seedeelundkonna osa, (omastav: soole) vt [[soolestik]]
*Klass keemilisi aineid, (omastav: soola) vt [[soolad]]
*Keedusool (omastav: soola) vt [[Naatriumkloriid]]
*Vedel kolloidlahus vt (omastav: sooli) vt [[Sool (lahus)]]
Tegingi seda nüüd, artikli endine sisu on üle kantud artiklisse [[Soolad]] [[Kasutaja:KS|KS]] 01:27, 27 Dec 2004 (UTC)

Kui jutt on sooltest kui materjalist, siis suunamine soolestikule pole minu meelest õige. Andres 6. detsember 2008, kell 08:23 (UTC)

Kas sool nagu materjal tähendab, et see kasutatakse vorstide valmistamisel? Geonarva 6. detsember 2008, kell 20:07 (UTC)
Minu meelest pole õige ka sool elundi nimetusena ümber suunata soolestikule. Andres 6. detsember 2008, kell 17:54 (UTC)

Kuidas neid siis teha.Akra 6. detsember 2008, kell 18:33 (UTC)

Mida sii ntoimetada vaja on.Akra 6. detsember 2008, kell 18:35 (UTC)

:Pole selge, miks elund on suunatud ainult Peensool artiklile? Sõnastik pakub ka jämesool, käärsool, tühisool, umbsool. Ja kas on kasutusel mõiste sool nagu elund anatoomias? Geonarva 6. detsember 2008, kell 20:07 (UTC)

:: Siis tuleb ka need teha. Sool ehk soolestik on olemas. Akra 6. detsember 2008, kell 21:42 (UTC)

::: Ma ei jõua seda üles lugeda, mida toimetada vaja on, toimetada ka ei jõua. Andres 6. detsember 2008, kell 23:14 (UTC)

Sool (sooli) on omaette mõiste, see ei ole soolalahus. Andres 7. detsember 2008, kell 08:54 (UTC)
Kui loomal on ainult üks sool, siis see pole soolestik.
Lihtne on öelda, et ei ole, tean et ei ole, aga kuidas teha, et asjad õiged oleks. Ei saa kirjutada sõna sool. Kui tead kuidas teha siis ütle.Akra 7. detsember 2008, kell 09:10 (UTC)

Seda tuleb mõelda ja arutada. Mul ei ole valmis lahendusi. Kui elund on lihtsalt sool, siis arvatavasti peaks olema Sool (elund).

Miks ei saa kirjutada sõna "sool"? Andres 7. detsember 2008, kell 09:30 (UTC)

:Sest on olemas artikel sool.

:Kuid tegin  asja uurides huvitava järelduse, et see mille üle me siin ajusid vääname on mittevajalik selle ainuõõssete soole kohapealt. Ainuõõssetel ei ole sool vaid õõs (EE, "Looduse elu" I kd ja mõned veel). Sooled, neid on viis, mis lähtuvad maost on ainult meritähel. Ülejäänutel nimetatakse seedekulglat kas õõneks või maoks. Mitte kusagil ei leidnud, et sool. Kust need meie artiklite autorid selle soole said?Akra 7. detsember 2008, kell 18:34 (UTC)

Milleks on tarvis loetleda kõiki sõnu, mis algavad "sool-"? See on ju täpsustusleht. Andres 7. detsember 2008, kell 09:00 (UTC)

Ei olegi tarvis, aga võibolla on nii hea neid sõnu leida. Ega nad kedagi ei sega, samas ei pea naad seal olema.Akra 7. detsember 2008, kell 09:10 (UTC)

: Mind nad küll segavad. Kui tegu on täpsustuslehega, tulebki lähtuda sellest. Infomüra segab täpsustuslehe kasutamist. Andres 7. detsember 2008, kell 09:30 (UTC)

:: Arvan, et neid sõnu tuleb lisada sinna, kuhu nad sobivad. Nt soolajärv on seotud ainult sooladega nagu keemiliste ühenditega, aga mitte elunditega jne. Geonarva 7. detsember 2008, kell 09:36 (UTC)

:Artikel ei täpsustanud ainult soolikai vaid ka sooli. Mõlema nimi on eesti keeles sool. Aga tõstsin välja.
''

soolajärv – soolak – soolatkuppel – soolamine – Soolamäss – soolanäärmed – soolapuhuja – soolapuu – soolarohi – soolasaurused – soolataim – soolatektoonika – soolatüükad – soolenugilised – soolesulgus – soolhappe – soolaleib – soolmalts – soolsus – sooltepõletik''
----
Nagu ma saan aru, soola lahus on tõeline lahus, sest soola jagatatakse ioonideks. Kolloidlahuse juhul on osakeste suurus 1...100 nm. Ka arvan, et tuleb kolloidlahuse kohta osa võtta artiklist lahus. Geonarva 7. detsember 2008, kell 18:14 (UTC)

Soolalahus on soolalahus. Ma ei saa aru, milleks see soola nime all täpsustuslehel peab olema.

Aga kolloidkeemias on hoopis teine mõiste: sool (omastav sooli). ENE järgi on see vedela dispersioonikeskkonnaga kolloidsüsteem. Sünonüüm on "kolloidlahus". Andres 7. detsember 2008, kell 20:19 (UTC)
See oli siin algusest peale olemas, keegi ei protestinud.*Vedel kolloidlahus vt (omastav: sooli) vt Sool (lahus)Akra 7. detsember 2008, kell 21:12 (UTC)

Nojah, aga sool (lahus) ei ole ju sama mis soolalahus. Andres 7. detsember 2008, kell 21:19 (UTC)
Seda mida meie siin arutame artiklis enam ei ole.Akra 7. detsember 2008, kell 21:22 (UTC)
----
Siin ei ole tarvis loetleda kõiki sooli. Andres 6. jaanuar 2009, kell 20:31 (UTC)
----
Siia tuleb linke, mis peavad silmas soola kui maavara. Kas linkida naatriumkloriidile või soolade aineklassile? Adeliine 20. veebruar 2016, kell 21:52 (EET)

Vast siis ikka naatriumkloriidile. Võib-olla tuleb maavara kohta ka eraldi artikkel. Andres (arutelu) 20. veebruar 2016, kell 22:07 (EET)


Kategooria arutelu:Loomad

----
''Selle artikli varasemate versioonide arutelu on arhiveeritud:''
[[:Kategooria arutelu:Loomad/Arhiiv 1]]

Ma pakun, et loomaliigid ja konkreetsed isendid võiksid eraldi kategoorias olla... Näiteks Üksildane Jüri ja karu Franz ja Ruhnu maškott peaksid olema nigu eraldi... Ma ei tea ainult, mis kategooria nimi peaks olema... Muidu võiks kõik muu "loomaliikide" alla panna, aga see oleks liiga suur töö... Vaja oleks ikkagi konkreetsetele isenditele oma kategooriat... Jürka 21. september 2007, kell 11:28 (UTC)
Inglise wikist eeskuju võttes tekkis mõte kategooria nimeks "Kuulsad loomad"... Jürka 21. september 2007, kell 11:35 (UTC)

See poleks paha lahendus. --Metsavend 21. september 2007, kell 11:49 (UTC)

* Loomad
** Ainuõõssed
*** Õisloomad
** Keelikloomad
*** Imetajad
**** Jäneselised
**** Kabjalised
**** Kiskjalised
**** Käsitiivalised
**** Loivalised
**** Närilised
**** Putuktoidulised
**** Sõralised
**** Toruhambulised
**** Vaalalised
*** Kõhrkalad
*** Kahepaiksed
*** Linnud
**** Hanelised
**** Kaurilised
**** Kullilised
**** Kurvitsalised
**** Pelikanilised
**** Pütilised
**** Värvulised
*** Luukalad
*** Roomajad
**** Maolised
** Limused
*** Peajalgsed
** Lülijalgsed
*** Ämblikulaadsed
*** Koorikloomad
*** Putukad
**** Hooghännalised
**** Kiililised
**** Kiletiivalised
**** Liblikalised
**** Mardikalised
**** Sihktiivalised
** Okasnahksed
See on kah mustand praegu. Olemasolevate kategooriate järgi on tavaks kujunenud taksonite puhul madalaima astme kategooriaks võtta selts. See on ka minu meelest mõistlik. Samas ülemkategooriatest "Lülijalgsed" ja "Putukad" võiks minu meelest loobuda, ja võtta suur ülemkategooria "Loomad". Selle muudatuse sisseviimine saaks praegu toimuda minimaalse vaevaga, kuna artikleid on vähe.KS 00:24, 4 Dec 2004 (UTC)

Võib-olla on sul õigus, kuigi ega kategooriad leiba küsi nii et see ei ole ka väga suur probleem kui neid on pisut rohkem kui vaja. Äkki võiks vähemalt ühe neist siiski alles jätta, sest neid lülijalgseid on ju kuradi palju :) Siim 00:44, 4 Dec 2004 (UTC)

Tegelikult võib ka veel loomata kategooriad lisada, sest kui me teeme nad kõik linkideks, siis on olemasolevad (sinised) ja loomata (punased) kategooriad selgesti eristatavad ning segadust ei teki. Siim 00:48, 4 Dec 2004 (UTC)
Kategooriad ei küsi leiba küll, aga nende olemasolu peamiseks õigustuseks on ikkagi see, et nad elu lihtsamaks peaksid tegema, mitte keerulisemaks. Kui mingi kategooria ainsaks üleasndeks on loetleada nelja-viit teist kategooriat, samal ajal kui me kategooriad juba siin leheküljel nagunii ära süstematiseerime, siis kas neid on vaja? Võiks jätta ainult sellise taseme kategooriad, mis mahult oma olemasolu väärivad, arvan ma. Sarnased küsimuded tekivad ka nt kategooria "Eukarüoodid" juures ja mitmel pool mujalgi...KS 01:04, 4 Dec 2004 (UTC)

Toodud leheküljelt "Vikipeedia:Kategooriad/Loomad" ja selle arutelulehelt


Arutelu:Biokeemia

Tegelikult võiks keegi teha biokeemia alla allkategooriad. Kuid kuidas seda teha ? Mario

Reaalne vajadus allkategooriate järgi tekib siis kui sinna on midagi panna. See tähendab, et vaja on biokeemiaalaseid artikleid. Neile tuleks määrata kategooriaks "biokeemia". Artikli lõppu lisada: [[Category:biokeemia]] Hiljem kui artikleid on rohkem võib kategooriaid juurde teha ja täpsustada. Kategooriate tegemine nõuab kogemusi ja olemasoleva süsteemi (nii biokeemia kui vikipeedia) head tundmist. Selle võid jätta edaspidiseks. Siim 21:55, 28 Dec 2004 (UTC)

Biokeemia all on praegu kolm allkategooriat, :Category:Valgud, :Category:Süsivesikud ja :Category:Lipiidid. Edasine allkategooriate tegemine on mõttekas siis, kui on vastavaid artikleid. KS 21:56, 28 Dec 2004 (UTC)

Mõisted tuleb kuskile mujale panna, "Vaata ka" alla nad ei sobi. Võib-olla peaks tegema veel ühe mõistete loendi, mille nimeks oleks Biokeemia mõisteid või ei ole seda vaja? Siim 22:02, 28 Dec 2004 (UTC)

Njah, hea küsimus...Võib-olla peaks, aga tegelikult saaks siinsed mõisted ka Füsioloogia mõisteid alla toppida, staatilise biokeemia omad aga Keemia mõisteid alla. Kui uus loend teha, hakkaks ta molekulaarbioloogia oma paljuski dubleerima. KS 22:08, 28 Dec 2004 (UTC)
Kategooriate all mõtlesin järgmist. Võib-olla oleks mõtekas teha suuremad kategooriad: Staatiline biokeemia  ja Dünaamiline biokeemia. See "Vaata ka" all olev tekst tuleks tegelikult eemaldada. Pole mõtet. Vastavate biokeemia alakategooriate alla saaks omakorda tega artiklid nt aminohapete, valkude, nukleotiidide keemiliste omaduste kohta. Dünaamiline biokeemia kategoorias oleksid aga artiklid erinevate ühendite/aineklasside metaboolsete radade käsitlus inimorganismis. Muidugi võiks staatilise biokeemia alla kuuluvad artiklid jätta orgaanilise keemia valdkonda. Biokeemia kategooriasse teha aga nt alakategooria Inimorganismi metabolism vms, kus oleksid artikid nt aminohapete metabolismist, pentoosfosfaaditsüklist, sfingolipiidide metabolismist jne. Inimestel oleks siis lihtsam neid üles leida. Artikleid sel teemal hakkan kohe kirjutama. Eks ma lisa siis senikaua artikli alla :Category:biokeemia .
Muide, te siis arvutispetsid koos,andke nõu. Kui ma nt tahan artiklisse lisada mõne keemilise reaktsiooni (struktuurvalemitega), kuidas ma need pildifailideks saan ? Kasutan ühte programmi ChemSketch ja sealt edasi  salvestan Wordi failina. Kuid oleks vaja pildina. Mario

Pildi saamiseks aitab "printscreen" klaviatuurilt kui muud võiumalust ei ole. Miks sa biokeemia artiklist kategooria ja välislingid ära võtsid? Alla kirjutamiseks vajuta neli korda ~ Siim 22:43, 28 Dec 2004 (UTC)
Pakuksin välja kategooria "ainevahetus". See "staatilise biokeemia" kategooria oleks kahtlase väärtusega, langeks liiga paljus kokku "orgaanilise keemia" kategooriaga (ja eks see staatiline biokeemia suuresti olegi bioorgaaniline keemia). KS 22:45, 28 Dec 2004 (UTC)

Taastasin eelmise kuju, mõisted tuleks kanda loendi(te)sse. Siim 22:46, 28 Dec 2004 (UTC)

Eraldi kategooriat "Inimorganismi metabolism" poleks küll mõtet teha, siis peaks looma ka muude loomade metabolismide kategooriad - liiga palju kordamist. KS 22:48, 28 Dec 2004 (UTC)
Siis oleks vast kõige mõtekam teha biokeemia alla kategooria "ainevahetus", sinna koondada kõik vastavad edaspidised artiklid. Mario 22:57, 28 Dec 2004 (UTC) Mario.
Just. Ja kui artikleid tõesti juba palju on, võib luua ka väiksemaid kategooriaid. KS 23:02, 28 Dec 2004 (UTC)

Need pika Vaata ka menüüd tuleks kuidagi asendada minu meelest, või siis kasutada ainult otseseid vasteid,
Esimene Tšetšeenia sõda artiklisse vaata ka alla panna, Teine tšetšeenia sõda --Dj Capricorn 13. oktoober 2006, kell 13:28 (UTC)

Võib-olla tuleks teha lehekülg "Biokeemia mõisteid". Praegu on biokeemia mõisted leheküljel Füsioloogia mõisteid.

Ka mõnel teisel lehel on "Vaata ka" all sisuliselt loendite alged. Andres 13. oktoober 2006, kell 14:07 (UTC)
----
Eelnevast arutelust selgub, et otsest vajadust biokeemia loendit teha vist polegi, kuna paljuski ühtib olemasolevate loenditega--Dj Capricorn 6. jaanuar 2009, kell 22:07 (UTC)
----
Bioloogilistest makromolekulidest tuleks kirjutada vastavas artiklis.
Kasutaja Mariina: Biokeemia artikkel ei ole minu eriala võib-olla saab aidata kasutaja Elvim
aga
kui loen publikatsioone ja hakkab silma mõni biokeemia teaduse suund/külg/ala/joon/suund, mis vikipeedia artiklis veel kajastust pole leidnud siis lisan
Biomakromolekulid saaks linksuda küll  eraldi artiklis ja siis ühendada need vikipeedia kaudu juba olemasolevate biomakromolekulidega
aga
jaotamine biomakromolekulideks ja biomikromolekulideks ei ole minu jaoks hetkel veel üldine sest
biokeemia publikatsioonid, mida siiani lugenud räägivad ja klassifiseerivad neid üldiselt mitte üksikult koos daltoni ära toomisega
ja kui mõõtkava paigas siis saab täpsemalt, ka aminohapped ju jaotatakse molekulaarmassi järgi mitte niemtuste järgi, biokeemias nimelt , nagu ma aru saan...
Mariina 4. juuni 2013, kell 09:13 (EEST)
Organismide rühmade loetlemine ei anna siin midagi. Andres (arutelu) 4. juuni 2013, kell 08:19 (EEST)
Ilusad tänud loetelu on nüüd maas aga märge jäi, sest biokeemia raamatute kohaselt tegeleb biokeemia kõikide organismidega pluss keemia jm......
Mariina 4. juuni 2013, kell 09:13 (EEST)
----
Kuidas siis nüüd nii, et taimedel ja loomadel on hoopis bioloogilised mikromolekulid? Andres (arutelu) 4. juuni 2013, kell 08:22 (EEST)
....just nimelt, ja kui mõõtkava paigas siis saab täpsemalt, ka aminohapped ju jaotatakse molekulaarmassi järgi mitte nimetuste järgi, biokeemias nimelt , nagu ma aru saan...aga allikat pole veel leidnud:
Publikatsioon
"Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused" kirjutab üldiselt ja täpset definitsiooni ja mõõtmeid ma sellest veel ei ole leidnud.....
Mariina 4. juuni 2013, kell 09:13 (EEST)
Bioloogiliste makromolekulide tänapäevane nomenklatuur, nimetused, klassifikatsioon ja struktuur ning omadused ja reaktsioonid võivad erinevate hulkraksete organismides erineda nii eluvormide kohaselt,kui liigiti aga ka indiviiditi.

Et nomenklatuur jms erineb indiviiditi, seda ma küll ei usu. Andres (arutelu) 4. juuni 2013, kell 09:00 (EEST)
"Usu või Ära Usu" saame vikipeedia kaudu teadmisteks vormistada vast siis on pisut lihtsam ja ladusam
aga
iga indiviid on ka geneetiline ja biokeemiline üsksus ja kuidas sünnivad geeneetilised haigused , kuidas sünnivad geneetilised muundatud organismid, kuidas sünnib elu? mina ei tea täpselt aga vikipeedia teab geneetikast juba üht-koma teist jms
iga inimese keha ei ole võimeline komplekteerima biomakromolekule ega biomikromolekule vastavalt kokkulepitud standarditele, meetoditele, teedele jne:
rakud
ensüümid
geenid
aminohapped
toit
rasvhapped
lisaks elukeskkond
ja biomolekulide komplekteerimine muutub ka organismi arenedes ja kasvades ja süües ja elades.....

püüdsin täna hommikul anda kasutaja Daniel Mietcheni artiklile pisut bio-geneetika-keemia-meditsiini-ökoloogia näo http://et.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%BCtokroom_P450
Mariina 4. juuni 2013, kell 09:22 (EEST)
----
Valdavas osas saavad organismid eluks vajalikke makro- ja mikromolekule, mida nende organisüsteemid eluks tarvitavad ja töötlevad, siiski toiduga väliskeskkonnast. Neid organisme nimetatakse heterotroofideks. Autotroofid sünteesivad oma toidu ise.

Võtsin välja kui ebateemakohase. Andres (arutelu) 28. jaanuar 2016, kell 16:52 (EET)


Kasutaja arutelu:Mario

Tere tulemast Vikipeediasse, Mario! Siim 22:05, 28 Dec 2004 (UTC)
Tere ka minu poolt! Näen rõõmuga, et tunned huvi sarnaste asjade vastu kui minagi! KS 22:10, 28 Dec 2004 (UTC)
Tere teilegi ! Ka minul on rõõm, et kohtasin kedagi, kellega mul on ühised huvid ! Kokkuvõtvalt öeldes on mul kolm kitsamat huviala: bioloogia, meditsiin ja keemia. Kui veel täpsemaks minna, siis oleks need rakubioloogia, molekulaarbioloogia, eriliselt armastan aga biokeemiat ja kardioloogiat. Eks nende aladega seotud artikleid kavatsen ka kirjutama hakata. Mario
Tere teilegi ! Ka minul on rõõm, et kohtasin kedagi, kellega mul on ühised huvid ! Kokkuvõtvalt öeldes on mul kolm kitsamat huviala: meditsiin, biokeemia, anatoomia ja füsioloogia. Mario

Paar väikest näpunäidet-soovitust artikli paremaks vormistamiseks:
*Viki siselingi loomisel ära pane sõna käändes vorme üksi nurksulgudesse. siis tekib tarbetu liknk, nt [ [ hapniku ] ], mis ühelegi artiklile ei viita ja ei saa viidata. Sulgudes kirjuta kõigepealt potentsiaalse või olemasoleva vastava artikli nimi, siis püstkriips, ja siis vastav sõna nii nagu ta lauses esineb, nt [ [Hapnik|hapniku] ], mis vnäeb välja nii hapniku.
*Vormista kõik ensüümide ja reaktsioonide vaheühendite nimed linkidena, neist peavad varem või hiljem kah artiklid tulema.
*Artikli algul anna lühike definitsioon, mis asja antud märksõna lühidalt tähendab, enne kui asja sisulise külje kallale asumist.
*Rasvast kirja kasuta ainult mõistete puhul, mille kohta kindlasti artiklit ei tule. KS 09:37, 29 Dec 2004 (UTC)
46, 19 Feb 2005 (UTC)
Suured tänud. Ensüümide kohta võiks jah tulevikus loetelu teha. Jagada klassideks(oksüdaasid, reduktaasid, dehüdrogenaasid jne) ja siis teha eraldi artiklid ensüümide kohta(nimetused, reaktsioonid, kofaktorid jne). Tööst meil puudust ei tule !
Suured tänud. Ensüümide kohta võiks jah tulevikus loetelu teha. Jagada klassideks(oksüdaasid, reduktaasid, dehüdrogenaasid jne) ja siis teha eraldi artiklid ensüümide kohta(nimetused, reaktsioonid, kofaktorid jne). Tööst meil puudust ei tule ! Mario 09:45, 29 Dec 2004 (UTC)

Kust need ajuehituse pildid on võetud? Kas autoriõigusega ei ole probleeme? Kui neid on lubatud kasutada, siis tuleks neid modifitseerida, sest tekst on väga halvasti loetav. Tekst tuleks ise uuesti pildile kirjutada. Siim 10:47, 19 Feb 2005 (UTC)
Need on võetud M.Kolesnikovi "Inimese anatoomia" 1960.aasta väljaandest. Autoriõigustega ei tohiks probleeme olla, sest vaatasin, et raamatus pole kirjas märget, et piltide kasutamine on keelatud. Nii et ma ei usu, et sellest mingit probleemi tekib Mario 10:52, 19 Feb 2005 (UTC)

Vanadel raamatutel ei olegi üldiselt märget kopeerimiskaitstuse kohta. Kellegi intellektuaalne omand on ta ikka. Ma ei tunne vastavaid seadusi ega oska öelda, kas võib sealt pilte võtta, aga ma arvan, et pigem ei või. Siim 10:58, 19 Feb 2005 (UTC)

: NSVL tunnustas autorikaitset alles millalgi 1970. aastatel ning selle põhjendusega on ka mõnes vikis vanemat Nõukogude päritolu materjali kasutatud. Ei oska aga öelda, mida praegused seadused ütlevad. Sealjuures peame arvestama nii USA kui ka Eesti seadusi. Igal juhul aga peaks iga pildi leheküljele täpselt kirjutama, kust see on võetud, seda ka omatehtud piltide puhul. Andres 11:05, 19 Feb 2005 (UTC)
OK.Ma redigeerin need joonised paremini ja lisan ka hiljem üles laadides konkreetse allika. Kuna Vikipeedia on tasuta, siis vähemalt mina ei arva, et autoril (kui ta juba surnud ei ole) selle vastu midagi. Äkki oskad öelda, kas leheküljel http://www.bartleby.com/107/ olevad joonised on autorikaitse all või mitte ? Mario 11:19, 19 Feb 2005 (UTC)

Neid Gray anatoomia jooniseid võib vabalt kasutada. Inglise vikis on nad üles laetud: :en:Wikipedia:Gray's Anatomy images with missing articles.

Mis puutub sellesse, et Vikipeedia on tasuta, siis tuleb arvestada, et Vikipeedia litsents lubab materjali kasutamist ka kommertseesmärkidel. Andres 11:36, 19 Feb 2005 (UTC)

Sa oled vist arstiteadlane. Palun aita selgust tuua küsimusse, mis on arutusel leheküljel [[Arutelu:Droog]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:30, 23 Mar 2005 (UTC)
Mitte veel, kuid õige pea ;)
[[Kasutaja:Mario|Mario]] 18:51, 23 Mar 2005 (UTC)

Vaata palun Arutelu:Äge pulmokardiaalne puudulikkus - tegin Mall:Ravi, mida tuleks kasutada, selle asemel et see tekst käsitsi lisada. Malli lisad, kui kirjutad {{ravi}}. Peep 28. august 2005, kell 16.38 (UTC)


Arutelu:Maa (täpsustus)

See artikkel peaks olema täpsustuslehekülg. Siim 23:03, 28 Dec 2004 (UTC)
Ja praegu ta seda igatahes ei ole. Andres 20. mai 2006, kell 20.02 (UTC)
See artikkel ei räägi ju maast kui geograafilisest terminist. Maausk on kindlasti seotud maaga. Andres 17. november 2006, kell 20:44 (UTC)

See side on minu arvates üsna nõrk, aga olen nõus--Dj Capricorn 17. november 2006, kell 20:53 (UTC)

: Mina võtaks selle küll pigem välja, aga kaklema ka selle pärast ei hakka. Siim 17. november 2006, kell 21:48 (UTC)

Mis hirmsaid keelelisi vigu siin siis on, et see artikkel vastavat malli vajab? Siim 17. november 2006, kell 21:48 (UTC)
Jah, see on praeguse malli "nõrkkoht", mis ilmselt tulevikus malli sõnastuse muutmisel muutub; praegu on neid artikleid üsna imelik vaadata tõesti --Dj Capricorn 17. november 2006, kell 21:57 (UTC)

Selle malli sõnastust peaks tegema selgemaks: jutt on õigekeelsuse ja/või sõnastuse toimetamisest. Siin ei ole sisulisi vigu, tuleb lihtsalt sõnastust muuta. Andres 17. november 2006, kell 22:56 (UTC)

Siia tuleb hulk linke, mis tuleb kõik korda teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuni 2008, kell 14:57 (UTC)
Siia tuleb ikka väga palju linke. Ja ilmselt tuleb neid kogu aeg juurde. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 14. juuli 2010, kell 03:45 (EEST)

Meil on 3 linki märksõnale maa (pind), ent ma pole kindel kas see on maapind (resp. pinnas)--Bioneer1 (arutelu) 13. detsember 2014, kell 19:07 (EET)
----
Teine rida ei ole korras. Andres (arutelu) 30. november 2017, kell 21:40 (EET)

See ebakorrasus tekkis selle muudatusega. Adeliine 30. november 2017, kell 21:45 (EET)

Minu meelest peab siin rääkima planeedist. See täpsustusleht peaks olema kujul Maa (täpsustus). Mis teised arvavad? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 30. november 2017, kell 21:35 (EET)


Arutelu:24. detsember

NSV Liit viis oma väed Afganistani, et toetada sealset valitsust
Minu meelest see ei pea paika. President Amin tapeti alles 27. veebruaril. Babrak Karmal ei olnud 24. veebruaril veel võimul. Iseasi on see, et teda taheti võimule upitada. Andres 11:57, 29 Dec 2004 (UTC)

sõna toetada oleks vist õige jutumärkidesse panna - samas võidaks sellest samuti väga valesti aru saada - nii et ilmselt arusaamatuste vältimiseks (ja neutraalsuse koha pealt) tuleb vist hoopis lauselõpp maha võtta...?  - Ahsoous 12:46, 29 Dec 2004 (UTC) muide mõtlesin pikalt, mis see veebruar siia asjasse puutub - siis taipasin et tegu oli kirjaveaga, nu igal juhul muutsin lause sisu ära.


Arutelu:Valkdüstroofiad

Siin võiks olla rohkem konteksti, et oleks paremini arusaadav, millest jutt. Kas jutt on inimesest või mis tahes organismidest? Kirjeldused jäävad kuivaks. Andres 18:46, 30 Dec 2004 (UTC)
Kirjeldus tuleb hiljem põhjalikum. Kuid organismide kohta ütlen niipalju, et Wikipedias on eraldi kategooriad veterinaaria ja meditsiini jaoks. Olen kindel, et inimesed saavad aru, et meditsiini kategoorias avaldatud artiklid kehtivad inimorganismi kohta. Mario 18:59, 30 Dec 2004 (UTC)

Siiski, arvestades et antud mõiste on nii loomade kui inimeste kohta kasutusel (st nii meditsiini kui veterinaaria mõiste), pealegi kasutatakse patoloogiliste protsesside uurimiseks ka loomi. KS 19:04, 30 Dec 2004 (UTC)
Selle vastu ma ei vaidle, kuid leian, et artiklisse pole mõtet lisada täpsustust, et see on konkreetselt inimese kohta. Artikkel on meditsiini kategoorias ning inimesed peaksid ju aru saama, et artikkel käsitleb inimorganismis toimuvaid muutusi. Mario 19:09, 30 Dec 2004 (UTC)

Kui sa kirjutad artikli, mis käsitleb inimese valkdüstroofiaid, tuleb talle pealkirjaks panna Inimese valkdüstroofiad, praegune artikkel eeldaks pealkirja järgi üldist käsitlust, mis asi see valkdüstroofia üldiselt on.Üldse oleks parem mitte suurt hulka poolikuid artikleid produtseerida, vaid mõned neist lõplikult valmis kirjutada. Vikipeedia kubiseb sellistest artiklitest, mis lõpuks lihtsalt toimetajate kaela jäävad, kes püüavad neist midagi lõpuks valmis kirjutada, või on sunnitud neid isegi kustutama, kuna olulisel määral artikkel arusaadavat infot ei sisalda :( Loodan et sa ei võta meie kriitikat isiklikult, olen isegi selle vastu alguses küllalt patustanud, enne kui asjast aru sain KS 19:18, 30 Dec 2004 (UTC)
Ok. Ei võta. No ma teen siis ulatuslikuma artikli inimese valkdüstroofiatest ega hakka neid poolitama. Kuid seetõttu tahaksin teada, kuidas teha sisukorda tekstile. Või jätan selle toimetaja hooleks ? Mario 19:27, 30 Dec 2004 (UTC)

Tänan! Sisukord tekib automaatselt artikli algusesse, kui oma artikli ==Pealkiri== tüüpi alapealkirjadega liigendad. KS 19:33, 30 Dec 2004 (UTC)

: Kolme ja nelja võrdusmärgiga saab teha väiksemaid alajaotusi. Andres 09:49, 31 Dec 2004 (UTC)
Artikli sisu peab olema arusaadav ka ilma kategooriateta. Peale selle, kategooria "Meditsiin" ei välista ju näiteks kategooriat "Veterinaaria". Andres 09:49, 31 Dec 2004 (UTC)


Arutelu:Andrei Tarkovski

enamik allikaid väidab ta surmapäeva olevat 28. detsember, aga näiteks ee-s ja siin on kuupäev 29. Taas küsimus, mis siis ikkagi õige on, või tuleks mainida ära mõlemad? - Ahsoous 20:54, 30 Dec 2004 (UTC)

Ta suri ööl vastu 29. detsembrit. Andres 09:40, 31 Dec 2004 (UTC)
"katok i skripka", "vremja putezestvii",  ei ole venetähti. Peaaru 24. veebruar 2007, kell 20:14 (UTC)

Panin sisse vene viki järgi. Venekeelsed tekstid saab kas mujalt kopeerida või kasutada redigerimiskasti all olevaid tähti. Andres 24. veebruar 2007, kell 20:36 (UTC)

Kust on võetud filmi "Убийцы" eestikeelne pealkiri? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. august 2007, kell 05:09 (UTC)

Minu meelest pole põhjust Jüri Lina teost siit välja jätta. Andres 28. november 2009, kell 19:38 (UTC)
Kuidas selle armeenlasest režissööri nime kirjutatakse? Sarkis või Sergei  ja perekonnanimi? (:en:Sergei Parajanov) -- Ahsoous 1. november 2010, kell 19:26 (EET)

Mina olen näinud nimekuju Sergei Paradžanov. Andres 1. november 2010, kell 20:01 (EET)

: Usun. Aga kas Sargis Parajanjan on mõeldamatu? Kahjuks suri nati vara ära, et me teaks kuidas ta nime pärast Liidu lagunemist oleks kirjutama hakatud. --Ahsoous 1. november 2010, kell 21:31 (EET)

:: Arvan, et kõige parem on järgida traditsiooni. Andres 1. november 2010, kell 21:34 (EET)

tühistasin muudatuse, kuna ma pole just väga kindel, et "Piknik na obotšine" oleks "Väljasõit rohelisse" ja mite "... rohelusse". Selle kohta tahaks nagu pigem viidet saada. Kusjuures ma nagu mäletan isegi, et see on Mirabilias ilmunud... -- Ahsoous 14. aprill 2012, kell 02:55 (EEST)

Näiteks siin: http://tartu.ester.ee/search~S1*est?/tv{u00E4}ljas{u00F5}it+rohelisse/tvw~bljasw~ait+rohelisse/1%2C2%2C4%2CB/exact&FF=tvw~bljasw~ait+rohelisse&1%2C3%2C --IFrank (arutelu) 1. veebruar 2014, kell 23:36 (EET)
Nikolai Rimski-Korsakovi ooperit Boriss Godunov laiem üldsus ei tunne. Küll on samanimeline teos M. P. Mussorgskil.

Tegin paranduse. Andres (arutelu) 1. veebruar 2014, kell 23:57 (EET)

Ülevaadet Tarkovski loomingust vt allpool.

See lause on minu meelest liigne.
Venekeelseid pealkirju pole tarvis kursiivi panna, küll aga jutumärkidesse. Andres (arutelu) 16. september 2017, kell 20:16 (EEST)

Ettepanek loobuda sellisest infokastist, mis annab kaks surmakuupäeva. Seaks nagu artikli avalause kahtluse alla. --Hirvelaid (arutelu) 8. aprill 2021, kell 14:30 (EEST)

Probleem ei ole infokastis, see tuleb lahendada Wikidatas: "Omadusel peaks olema üks "parim" väärtus. Praegusest mitmest väärtusest tuleks üks märkida eelisjärku." Adeliine 8. aprill 2021, kell 14:38 (EEST)

:Sa räägid tulevikust või on see lähipäevade lahendus? --Hirvelaid (arutelu) 8. aprill 2021, kell 14:44 (EEST)

::Näe, Mona tegi ära. Sa oleks ise ka saanud teha :) Adeliine 8. aprill 2021, kell 20:32 (EEST)

::: Jah, Mona on tubli. Küllap oleks ma seda ka ise teinud, kui osanuks seda. Arvasin, et ainus lahendus on kast eemaldada. --Hirvelaid (arutelu) 9. aprill 2021, kell 14:24 (EEST)


Arutelu:Kahepaiksed

Kui rääkida vee- ja maismaaeluviisist, siis võiks ehk olla lingid artiklitele Veeloomad ja Maismaaloomad. Ma juba tegin sellise lingi artiklis Kalad. Andres 07:01, 31 Dec 2004 (UTC)

Põhimõtteliselt küll. Ma ei tea ainult, kas oleks mõttekas luua artikkel "veeloomad", või esialgu üldisem artikkel "Vee-elustik" ja "Maismaa-elustik". Viimase variandi kasuks räägib see, et need artiklid tuleks peamiselt ökoloogilise sisuga, muidu on kõigil eri veeloomadel nagunii siiski suhteliselt vähe ühist. Aga samas annaks pealkirja all "veeloomad" jälle detailirikkama artikli kirjutada.KS 02:22, 2 Jan 2005 (UTC)

: Arvan, et võiks olla nii "Veeloomad" ja "Maismaaloomad", kus oleks jutt eriti veeloomade kohastumistest vee-eluviisiga ning maismaaloomade kohastumisest maismaaeluviisiga (muidugi on bioloogilises mõttes markeeritud siin maismaaeluviis, aga veeloomade puhul pakub huvi, kuidas näiteks veeimetajad sarnanevad kaladele) kui ka "vee-elustik" ja "maismaa-elustik". Andres 04:22, 2 Jan 2005 (UTC)

Pea kõik lingid, mis on ainsuslikus vormis (amfiib) peavad silmas sõidukit. Kas märksõna "amfiib" peaks suunama sõidukile, mitmus: amfiibid aga kahepaiksetele?--Bioneer1 9. veebruar 2012, kell 22:57 (EET)


Kasutaja arutelu:Võrok

Tere tulemast Vikipeediasse, Võrok!
Ühtlasi tahaksin mõtteid vahetada ühes põhimõttelises küsimuses. Vikipeedia on mõeldud selleks, et lugeja saaks maailma asjade kohta erapooletut informatsiooni. Seetõttu ei ole Vikipeedia ülesandeks otsuste tegemine vaidlusküsimustes. Kui mingis küsimuses käib vaidlus, siis tuleb esitada kõikide poolte vaated ja argumendid. Seetõttu ei saa Vikipeedia lihtsalt võtta seisukohta, et näiteks võru keel on keel, mitte murre, ega ka vastupidist seisukohta. Seetõttu ei tohiks üheski artiklis reservatsioonideta kirjutada võru keelest kui keelest. Võib küll kasutada väljendit "võru keel", sest vastavas artiklis on sellest vaidlusküsimusest eeldatavalt pikemalt juttu. Aga ei saa reservatsioonideta kirjutada, et võru keel on eesti keele sugulaskeel. Andres 07:19, 31 Dec 2004 (UTC)

Kuidas ma vastata saan, kas lihtsalt kirjutan siia?
Jah, ma arvan et kuna arutelu siin leheküljel alustati, on teda ka mõttekas siin jätkata. KS 16:20, 31 Dec 2004 (UTC)
Vikipeedia yritab lihtsalt (algusest pääle ja põhjusmõtteliselt) olla neutraalne. Sestap on rusikareegel, et kui tegemist on mingilgi määral hinnangulise väitega, millele keegi võiks tõsisel määral vastu vaielda, on parem mitte ytelda "X", vaid "A andmeil X" või "A seisukohtade järgi X" või "vastavalt A monograafiale "X esialgsed põhialused 12 köites", X"; veel parem, "A kinnitab, et X, tuues põhjendused 1,2 ja 3; B kinnitab, et mitte X, tuues põhjendused 4, 5 ja 6". Ehk siis antud kontekstis: "Tartu Ylikooli lõunaeesti filoloogia teaduskonna professori Piikso väitel on võru keel iseseisev keel nagu ka soome, baski ja lääne-tartu; teda toetab ka Võru Instituudi eksdirektor Kasukas, kes leiab võru ja sumeri keelel olevat tugevaid yhisjooni. Ugrimugri professor Tynnap polemiseerib nende seisukohtadega oma teoses "Piikso on pähh" (Tartu Ylikooli Kirjastus, 2005)." Nii ei saa keegi ytelda, et tema arvamus on maha vaikitud, seda on esitatud vääralt ja/või Vikipeedia on võtnud vaidluses toetada tema vastaspoolt. ;) --Oop 15:35, 1 Jan 2005 (UTC)

Rõhutan, et eelistatav on esitada ka mõlema poole argumendid. Andres 16:00, 1 Jan 2005 (UTC)

:Nõus, et tuleb esitada mitu seisukohta, iseasi kuidas ja kus. Just kirjutasin sellest kašuubi keele juures. Ja argumendid oleks tõesti teletulnud :) Võrok
Muide, kas see kellaaeg jm peab automaatselt ilmuma? Mul ei ilmu.

vajuta neli korda ~ siis (salvestamisel) ilmub, kui kolm ~ siis ilmun üknes kasutajanimi - Ahsoous 16:37, 1 Jan 2005 (UTC)

:aitähVõrok 21:15, 1 Jan 2005 (UTC)

Tere! Selleks et järgmiseid pilte saaks Vikipeedias kasutada ja vaba litsentsi all avaldada, tuleks välja selgitada, kes on autor või tema pärija või kas autori surmast on möödas üle 70 aasta või kuidas varalised autoriõigused kellelegi kolmandale üle läksid. Kui see õnnestub välja selgitada ja autoriõigused kehtivad, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles varaliste autoriõiguste valdaja kinnitab, et pilte tohib kasutada piltide juures nimetatud vaba litsentsi CC BY 3.0 tingimustel.
* :Fail:Rihhard Iher perrega.png
* :Fail:Rihhard Iher.png
--Pikne 13. juuli 2020, kell 17:18 (EEST)