Kasutaja arutelu:Hiraanitiger

*eesti keeles tuleks teatavates kohtades kasutada mõttekriipsu; selle saad näiteks Alt+0150 - Ahsoous 27. oktoober 2006, kell 21:47 (UTC)
*Artiklile, mida parasjagu parandad-muudad (soovides, et keegi teine vahepeale midagi ei muudaks), on hea lisada mall . Tavaliselt seda malli üle 1 päeva ei hoita --Dj Capricorn 28. oktoober 2006, kell 14:01 (UTC)
*Vikipeedias on üldiselt tavaks filmid reastada kronoloogilises järjekorras (alates varasemast aastaarvust), samuti ei ole aastaarvude taha vaja panna koolonit, ning eestikeelsed pealkirjad ei tohiks olla kursiivis  ----

I know ;) --Hiraanitiger 9. veebruar 2007, kell 13:13 (UTC)
Nüüd on selgunud, et ka võõrkeelsed pealkirjad käivad püstkirjas. Andres 9. veebruar 2007, kell 13:10 (UTC)

Kus selline asi nüüd ootamatult selgus? Misasjad siis kursiivis käivad? --Hiraanitiger 9. veebruar 2007, kell 13:13 (UTC)

: Dj Capricorn nuhkis välja, et võõrkeelsed pealkirjad ei käi kursiivis. Andres 9. veebruar 2007, kell 21:20 (UTC)

: Ise ma panen tavaliselt kursiivi võõrkeelsed organisatsioonid või sarnased asjad, mida pole veel eesti keelde tõlgitud, siis on nagu parem teksti lugeda, ehkki lubatud on ka püstkirjas --Dj Capricorn 9. veebruar 2007, kell 13:27 (UTC)

:: Mis on lubatud ka püstkirjas? Andres 9. veebruar 2007, kell 21:20 (UTC)

::: Minu meelest võõrkeelseid organisatsioone võib kirjutada ka püstkirjas, lihtsalt eristamiseks pannakse nad tavaliselt kaldkirja --Dj Capricorn 9. veebruar 2007, kell 22:22 (UTC)

:::: Kust Sa seda välja loed? Andres 10. veebruar 2007, kell 06:50 (UTC)
*Lihtsalt meeldetuletuseks paar tõsiasja: filmide pealkirjad peaks vist nagu jutumärkides olema (tean vägagi hästi, et meil on siin neid küllalt, mis seda mitte ei ole) ning võõrkeelsed peaksid veel lisaks kaldkirjas olema ning veel üks sehuke palve, et meil siin on siin nagu miski sehuke sisemine kokkulepe, et filmograafias peaksid filmid olema kronoloogiliselt järjestatult nii, et varasemad on enne, äkki on sul mahti endal need ümber pöörata. Jõudu ja jaksu edaspidiseks! - Ahsoous 30. oktoober 2006, kell 19:51 (UTC)
*Kasutaja arutelu lehe tühjendamine ei ole Vikipeedias soositud käitumine. Andres 25. oktoober 2006, kell 16:13 (UTC)
*mhmhh, sehuke asi, et kui sa neid inglis(võimõnemuu)viki pilte laed siis lae üles ikke täisresoga variandid, mitte need failid mille nimed akkavad 477px... - Ahsoous 12. november 2006, kell 15:56 (UTC)
*Hästi toimetatud Sarah Wayne Callies' artikkel ! --Dj Capricorn 8. veebruar 2007, kell 21:28 (UTC)
*See mall – , lisab automaatselt õige nime järjekorra, neid ise ei pea panema; hetkel on see veel vähe levinud, aga ma edaspidi segaduse vältimiseks ei kasuta seda enam; edu ! --Dj Capricorn 12. aprill 2007, kell 21:04 (UTC)

Kannata väheke nende süžeedega... Mul plaanis sinna veel midagi kirjutada ja need üksikud nimed, need on need loo autorid seal... Tahan neid kuidagi seal jutus ära mainida, praegu on need lihtsalt märksõnaks seal, et endal meelest ei läheks...
Ja see laulude list... Ma olen aru saanud, et kui laulud on nimekirjas, siis pole jutumärke tarvis... Teeks selle kõigepealt 100% selgeks, kuidas õige on, et kõik ilusti ühtemoodi oleks... Kui peavad olema jutumärgid, siis saab taaskord pikk öö olema...
Jürka 2. juuni 2007, kell 15:04 (UTC)

Eesti keeles käivad kõik pealkirjad jutumärkides, nii raamatute, filmide, laulude - alati--Hiraanitiger 2. juuni 2007, kell 15:21 (UTC)

: Minu meelest, kui kasutada rubriiki, näiteks lood, laulud; siis ei ole need jutumärgid nii vajalikud, ehkki korrektne ju oleks. Paljud bändidki ei viitsi oma plaatidel lugusid jutumärgistadagi --Dj Capricorn 2. juuni 2007, kell 15:24 (UTC)

::Ma olen aru saanud, et siin vikipeedias rõhutataksegi eelkõige korrektsust, nii et seega tuleks alati jutumärke kasutada, see ei ole ju kuigi raske tegevus (minu arvates)--Hiraanitiger 2. juuni 2007, kell 15:25 (UTC)

:::Üks selleteemaline arutelu on toimunud siin Arutelu:Eminem--Mona 2. juuni 2007, kell 15:29 (UTC)

: ÉKI keelenõuanne ütleb: Võõrkeelsed pealkirjad kirjutatakse eesti tekstis jutumärkidega ja püstkirjas. vt http://www.eki.ee/keeleabi/index.php?leht=8&id=56 - Ahsoous 2. juuni 2007, kell 16:28 (UTC)

Aamen selle peale, juba tegelen sellega... Seekord olen keelenõuandega nõus... Jürka 2. juuni 2007, kell 16:34 (UTC)

:: Erandiks on siiski bibliograafilised kirjed. Andres 2. juuni 2007, kell 19:25 (UTC)
Mida see tähendab?--Hiraanitiger 2. juuni 2007, kell 19:29 (UTC)

::: Neid kasutatakse näiteks bibliograafiates ja kasutatud kirjanduse loeteludes raamatutes ja artiklites. Ka Vikipeedias on neid. Andres 2. juuni 2007, kell 19:45 (UTC)

On ju varem küll arutatud, et kui artikkel on allkategoorias, siis üldkategooriasse teda ei panda! See jutt oli vist ansamblite kategooria juures... Jürka 3. juuni 2007, kell 17:26 (UTC)

Üks artikel võib olla ka erinevates kategooriates...praegu on tehtud kaks eristust, aastate ja riigi kaupa. Kategoorias filmid on kõik need filmid, mis eraldi riigi kategooriasse pole pandud. Nii et ära kustuta neid sealt ära. Parem tee siis igale riigile kategooria--Hiraanitiger 3. juuni 2007, kell 17:27 (UTC)

:Kui filmil on kategooria aastaarvu ja riigi järgi olemas, siis ta enam üldkategooriasse ei lähe? Jürka 3. juuni 2007, kell 17:32 (UTC)

::Praegu on nii kokkulepitud jah.Need filmid mis on mitme riigi koostöös valminud, peavad siis ka kõikides riikide kategooriates esindatud olema.:) --Hiraanitiger 3. juuni 2007, kell 17:34 (UTC)

:::Nii, saan aru... aga kas siis bändid peavad olema kah esindatud nii žanri kui riigi järgi ja alles siis tohib üldkategooriast maha kustutada? Tahaks veel tähelepanu juhtida sellele, et ansamblite kategoorias on veel lisaks kategooria "liigitus žanri järgi" vm ja "liigitus riikide järgi" vm... Filmide puhul seda ei ole... Jürka 3. juuni 2007, kell 17:37 (UTC)
Ma ansablitega ei ole tegelenud, nii et ma ei tea mis reeglid seal kehtivad,. Aga esmapilgul tundub, et liigitus on sama, et riigid ja žanrid :S. Filmide puhul pole siiamaani veel keegi žanrite järgi liigitama hakanud, aga minu arvates võiks tulevikus seda ka teha. --Hiraanitiger 3. juuni 2007, kell 17:42 (UTC)

:Eeskuju saab võtta eelkõige inglise keelest vikist, neil seal see süsteem päris hästi välja töödatud--Hiraanitiger 3. juuni 2007, kell 17:48 (UTC)

Sõna-sõnalt on seal "ansamblid žanrite järgi" ja "ansamblid riigiti"... Miks nad seal on? Sellepärast, et vastasel juhul (nigu filmide kategoorias) on kõik aastanumbritega, riikidega ja a la dokumentaal, lühifilmid, telefilmid kõik segamini... Tulevikust rääkides... see asi tuleks ikka kohe ära otsustada, sest mida rohkem neid filme tekib, seda nürim on kõike ümber hakata muutma... Jürka 3. juuni 2007, kell 17:48 (UTC)

:Ei ole vaja ju midagi ümber muutma hakata, tuleb lihtsalt kategooriad ära kategoriseerida. Artiklite juures pole vaja ju midagi teha.--Hiraanitiger 3. juuni 2007, kell 17:50 (UTC)

::Aga iga aastanumbri kategooria tuleb eraldi ümber muuta, iga riigi kategooria jne... Jürka 3. juuni 2007, kell 17:57 (UTC)

:::Nojah, ja selle maht ei sõltu sellest, kas teha seda praegu või hiljem. --Hiraanitiger 3. juuni 2007, kell 18:01 (UTC)

::::Sõltub ikka... aastaid tuleb juurde... riike tuleb juurde... žanre tuleb juurde... aga jah... mitte küll nii meeletult palju... Jürka 3. juuni 2007, kell 18:07 (UTC)

::: Seda küll, et üks arikkel võib mitmes kategoorias olla, aga sa ei väldi seejuures olukorda, kus kategooriad omavahel ringi moodustavad (vt. Kategoriseerimine). Näiteks kui arikkel on juba kategoorias Ameerika Ühendriikide filminäitlejad, siis ei tohiks ta kuuluda kategooriasse Ameerika Ühendriikide näitlejad, sest esimene on teise alakategooria. Kui usud, et filminäitlejate kategooria üksinda küsitavusi tekitab, siis tuleks arikkel lisada ka näiteks vastavasse tele- või lavanäitlejate kategooriasse.--14. märts 2009, kell 9:46 EET
Ma ei saa aru mille kohta see nüüd käib täpselt Hiraanitiger 14. märts 2009, kell 11:17 (UTC)

: Üksikjuhuliselt näiteks ei peaks arikkel Emmy kuuluma kategooriasse Teleauhinnad, sest kategooria Emmy juba kuulub omakorda juba kuulub sellesse kategooriasse. Näitleja ariklitest näiteks Alec Baldwini arikkel (nii näitlejate kui ka filminäitlejate kategoorias). Näitlejate ariklite juures hakkab eriti silma selline asi, kuigi jah, alati ei ole sina selle vastu eksinud.--14. märts 2009, kell 13:43 EET

::Sellest näitlejate asjast ma saan aru, aga see pole tõesti üldse minuga seotud, kuna pole ammu enam üldse näitlejaid kategoriseerinud. Aga need auhinna asjad mind küll häirivad. Kui ma lähen kategooriasse teleauhinand ja seal "Artiklite" all pole artiklit "Emmy", vaid ma pean seda veel kuskilt allkategooriast otsima,siis see pole minu arvates just kõige õigem.

::: Selline ongi viki kategoriseerimine ja see erineb loendist. Topelt (allkategooriat ja põhikategooriat) ei ole mõtet artiklile lisada, sest just see tekitab segadust. Artikkel on "Kuldgloobus" ja sellele vastab kategooria "Kuldgloobus", kusjuures kategooria lisatakse kriipsuga | (artiklit ei kategoriseerita tähtede järgi vaid jääb algusesse). Nüüd lisatakse kategooriale  Kategooria:Teleauhinnad ja Kategooria:Filmiauhinnad. Artiklites ei kasutata enam kategooriaid "Teleauhinnad" ja "Filmiauhinnad", sest need on allkategooriale juba lisatud. Võib olla oli sellest abi. --Tiuks 14. märts 2009, kell 16:34 (UTC)
Minu arust on selline kategoriseerimine lihtsalt tobe..üks asi on allkategooriad aga teine asi on selles kategoorias olevad artiklid, mis võiksid kõik ikka ühes kohas reas olla, et hea ülevaade tekiks. Ja ma ei saa aru miks siin eesti vikipeedias kõik teistmoodi tehakse kui teistes vikipeediates212.201.74.53 14. märts 2009, kell 17:38 (UTC)

: Vastuseks sulle just see mida Tiuks ütles: kategooriate eesmärk ei ole terviklike artiklite loendite moodustamine vaid artiklite kategoriseerimine. Hea ühes kohas reas terviklahendus on antud näite puhul Auhindade loend. Minu arust on kategooriate süsteem just mõnusalt loogiline selle tõttu kuidas teemad hargnevad ja üles-alla saab ronida mööda kategooriapuud. Kusjuures teiste Vikide koha pealt – neis on isegi vastav kategooriatele lisatav mall olemas, mis soovitab võimaluse korral ariklid kategooriast selle kategooria alakategooriatesse tõsta ( vt CatDiffuse)--Pikne 14. märts 2009, kell 18:35 (UTC)

Palun pane elanike arvud linnade, haldusüksuste jm puhul saja inimese täpsusega (aasta jooksul mõned inimesed ikka surevad või sünnivad). Kui on lisatud kindel kuupäev (nt rahvaloenduse oma), siis on iseasi ja võib elanike arvu vabalt kirjutada ühe inimese täpsusega. - Urmas 15. juuni 2007, kell 19:02 (UTC)

Hello Hiraanitiger,
Sorry to disturb you, but could you please write a stub http://et.wikipedia.org/wiki/Erik_Mongrain - just a few sentences based on http://en.wikipedia.org/wiki/Erik_Mongrain? Just 2-5 sentences would be sufficient enough. Please! --Antaya 26. juuni 2007, kell 22:17 (UTC)

Hello , I really want to thank you to help me with the article about Erik Mongrain. You've done a great job that was impossible for me to do so; because I don't speak your language (even english is pretty hard sometimes!!!). I don't know if you had time to take a look about this guitarist, but you should see that video clip : AirTap!... This guy is absolutely amazing! Anyway thanks again, take care and long life to you. --Antaya 29. juuni 2007, kell 06:07 (UTC)

Hi, I'm a user of english and turkish wikipedias. If you're not busy, can you translate some of this article from english to estonian? If you can do, I'll be very glad. Thank you very much. Only a few sentences are enough. Thank you. Here's the english article :
Barışhan :tr:Kullanıcı:Morphosis

Sehuke asi, et ma ei pannud meelega toda pilti infoboxi sisse, kuna see pole vähimalgi määral Playboyga seotud. - Ahsoous 13. juuli 2007, kell 10:46 (UTC)


Arutelu:Kindralmajor

Varem oli kirjutatud "kolonelist kõrgem". Auastmed on eri riikides erinevad. Andres 26. juuni 2006, kell 20.58 (UTC)

niisiis, olen syydi. brigaadikindrali auaste loodi meil NATOga liitumise protsessi käigus. mis aastal, ei tea ja praegu kindlaks ei tee. (kirjutan siia yles, enne kui ununeb.) igatahes Ants Laaneots sai kindralmajoriks otse kolonelist. Ohpuu 28. oktoober 2006, kell 20:25 (UTC)
kena oleks märkida yhtlasi, millal nad vastava auastme said (kui inff käepärast). Ohpuu 25. september 2006, kell 06:20 (UTC)
Eesti ajal oli ka kindralmajoreid - ja päris mitu tükki. Äkki mainiks need ka ära.

Otsi nimed üles ja pane kirja. Joel 25. september 2006, kell 07:48 (UTC)
*Aleksander Tõnisson VR I/1 (12. märts 1918)
*Ernst Põdder VR I/1 (12. märts 1918)
*Andres Larka VR I/1 (12. märts 1918)
*Jaan Soots VR I/1 (17. september 1919)
*Aleksander Silberg (2. märts 1920)
*Dimitri Lebedev (1. jaanuar 1921)
*Werner Zoege von Manteuffel VR I/2 (med., 10. juuni 1921)
*Aleksander Paldrok VR I/2 (med., 10. juuni 1921)
*Ludvig Puusepp (med., 29. juuni 1921)
*Johan Unt VR I/2 ja III/2 (24. veebruar 1922)
*Arthur Lossmann VR I/2 (med., 24. veebruar 1922)
*Juhan Tõrvand (24. veebruar 1925)
*Gustav Kunnos (jur., 24. veebruar 1926; ülendatud varem kindralmajoriks Koltshaki valitsuse poolt 16. mail 1919)
*Gustav Jonson VR II/2 ja I/3 (24. veebruar 1928)
*Johannes Orasmaa VR I/2 ja II/3 (24. veebruar 1928)
*Tõnis Rotberg VR I/2 (24. veebruar 1928)
*Ants Kurvits VR I/2 (24. veebruar 1932)
*Rudolf Reimann VR I/1 (24. veebruar 1932)
*Hans Leesment VR III/2 (med., 24. veebruar 1933)
*Herbert Brede VR I/2 (24. veebruar 1935)
*Jaan Kruus VR II/3 (24. veebruar 1936)
*Aleksander Pulk VR I/2 (24. veebruar 1937)
*Otto Sternbeck VR I/2 (24. veebruar 1937)
*Voldemar Viktor Rieberg (24. veebruar 1937)
*Hugo Kauler VR I/2 (24. veebruar 1937)
*Martin Jervan VR I/2 (med., 24. veebruar 1937)
*Nikolai Helk (jur., 24. veebruar 1937)
*August Traksmaa VR I/3 ja II/3 (24. veebruar 1939)
*Aleksander Jaakson VR I/3 (24. veebruar 1940)
*Richard Tomberg (24. veebruar 1940)
*August Kasekamp VR II/3 (24. veebruar 1940)
Lisaks:
*Otto Krusenstiern (sündinud 21. novembril 1880, tuli Eestisse pärast Vabadussõda, arvati 1920 reservi
*Wilhelm Luther (tuli pärast Vabadussõda Eestisse, kuni 1924 reservis, siis erus)
Muud ma nendest ei tea, ohvitseride andmebaasis neid ei ole. --Improvisaator 3. juuni 2009, kell 09:38 (UTC)
Kindralmajor oli ka Cromwelli-aegne Inglismaa sõjakuberner . --Improvisaator 17. august 2009, kell 08:49 (UTC)

Sellisel kujul ei räägi see artikkel vaid EKV auastmest. Üleüldse oleks otstarbekam jälgida selle artikli puhul [[en:Major general]]i struktuuri. Näiteks selliseid nupukesi nagu "Kindralmajor (Läti)/(Leedu)" ei ole minu meelest mõtet eraldi artikliteks teha, küll aga võib kaaluda eraldi artikleid USA ja Suurbritannia vastavate auastete kohta.
Muuhulgas tuleks ilmselt see loetelu EKV kindralmajoritest eraldi loendiks (nt [[Ameerika Ühendriikide maavägede staabiülem]] eeskujul) teisaldada. - [[Kasutaja:Neptuunium|Neptuunium]] ❯❯❯ [[Kasutaja arutelu:Neptuunium|arutelu]] 9. mai 2017, kell 01:21 (EEST)
Kas Läti ja Leedu kindralmajoritest tuleks ka loendid teha? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 9. mai 2017, kell 11:27 (EEST)

Ehkki Jaan Maide kohta on mõningaid andmeid, et ta ülendati 1944. aastal kindraliks, loetakse teda ametlikes käsitlustes siiski kindralmajoriks.--The Prince of Tartu (arutelu) 17. märts 2021, kell 15:17 (EET)

Alexander von Dehn arvati küll 1921. aastal kindralmajorina Eesti Vabariigi kaitseväe reservi, kuid kindralmajoriks ülendati ta 1914. aastal tsaariarmees (vt http://www.grwar.ru/persons/person/1966).--The Prince of Tartu (arutelu) 5. märts 2023, kell 23:24 (EET)
Suhteliselt mõttetu vaidlus, kuna ma pole professionaalne sõjaajaloolane ega ohvitser, kelle tõsiselt võtma peaks.
Lihtsalt mõned kritseldused veepinnale.
Eesnimedest. Kui on kindel, et mitme eesnime (või isanime, nagu Lebedevil) kasutamine on kõnealustele iseloomulik eksklusiivselt ohvitseri ja Eesti kindralmajorina, siis võiksid need siin olla. Muidu mitte, eriti kui ümbersuunamine viib ikka lühikese nimega artiklile. Miks need pikad eesnimed just siin üldse olema peavad.
Käesolev artikkel/tabel on lakooniliselt Eesti Vabariigi kindralitest alates 1918. aastast. Varasem teenistuskäik Vene sõjaväes pole selle vältimatu eeldus ega Eesti sõjaväe auaste selle tagajärg. Vene valgete antud auastmeid Eesti Vabariigis ei tunnustatud (ma ei tea, kuidas Krusenstjern Eesti kindralmajoriks sai) ja keeleoskamatud ohvitseriks ei saanud. Dehn ei teadnud 1914. aastal, et ta saab Eesti Vabariigi kindraliks või et ta selleks saada tahab. See tuli alles 1921. aastal. Arvan, et varasemad auastmed tuleks esitada, nagu Kunnosel.
Jah, Dehni võidi Eesti sõjaväes nimetada Aleksander Dehniks ja nimetatigi. See on minu silmis käesolevas kontekstis oluline, erinevalt pikkadest eesnimedest, mida käsitlesin eespool. (Käsk Vabariigi sõjavägedele nr. 1301 - 23. juunist 1921: "Arvatakse tagavara väkke: ... Soomemaalt registreerimisele ilmunud Kindral-Major Aleksander Dehn - 7-st juunist s. a. arvates.") Alates sellest ajast on ta Eesti Vabariigi kindralmajor.
Mul oleks veel mõned kõrvalised märkused öelda, aga olgu, ei jõua.


Malli arutelu:F1statistics

Mall lihtsustamaks Välislinkide alaosas lingi tegemist Formula1 History and Statistics (http://www.4mula1.ro) andmebaasi.
Mall kutsumises anda argumendiks F1 piloodi nimi eraldatud alakriipsuga. NB! Nimi peab vastama nime kirjutusele http://www.4mula1.ro saidis (näiteks: Mika Häkkinen tuleb kirjutada siis Mika_Hakkinen)
 {{F1statistics|Mika_Hakkinen}}


Malli arutelu:F1database

Mall lihtsustamaks Välislinkide alaosas lingi tegemist Formula One DataBase (http://www.f1db.com) andmebaasi.
Mall kutsumises anda argumendiks F1 piloodi nimi eraldatud alakriipsuga. NB! Nimi peab vastama nime kirjutusele http://www.f1db.com saidis (näiteks: Mika Häkkinen tuleb kirjutada siis Mika_Hakkinen)
 {{F1database|Mika_Hakkinen}}

Antud leht vist enam ei tööta. Pelmeen10 (arutelu) 29. juuli 2013, kell 01:15 (EEST)


Arutelu:Taip (Tšetšeenia)

kassitapp, puit, priiküüt kuhugi... äkki täpsustusleheküljeks ? - Ahsoous 27. juuni 2006, kell 17.45 (UTC)

Ehituse termin peaks olema põhiline, aga ka täpsustuslehekülje vastu pole mul midagi. Taivo 27. juuni 2006, kell 18.34 (UTC)

: Pooldan täpsustuslehekülge. Andres 27. juuni 2006, kell 21.57 (UTC)

Jääb arusaamatuks, kuidas nad tekkisid. Kas nad olid ärastajad? Andres 4. juuli 2006, kell 14.45 (UTC)

Vaevalt. Sealmaal otsustavad asju teibivanemad. Kas neid vanemaid tappideks nimetatakse ei ole kuulnud. - Urmas 4. juuli 2006, kell 14.50 (UTC)

: Internetist ei õnnestu mul küll Tšetšeenia kontekstis terminit Tapp leida. Kas see on äkki mingi tõlge või mugandus? Kas seda üldse üldiselt kasutatakse?--Boy 5. juuli 2006, kell 20.13 (UTC)

::Ma arvan, et see on Harri väljamõeldis. EE-st leidsin korrektse termini (ei mäleta, mis artiklist ja millise). Taivo 30. august 2006, kell 18:14 (UTC)

Ma lugesin seda kõike EE tshetsheenia artiklist.Harri 31. august 2006, kell 12:23 (UTC)

Oled eksinud. EEs ei ole sõna tapp on sõna taip (ma pole kindel, kas nimetav on taip või taipi või hoopis taib)--Boy 31. august 2006, kell 20:34 (UTC)

: Vaata :en:Teip, ru:Тейп. See on klann, mitte mõisnik.  Andres 31. august 2006, kell 23:28 (UTC)

: Vaidlustan, sest minu meelest on siin kaks mõistet segi aetud. Andres 2. september 2006, kell 02:11 (UTC)

::Vaidlustus on õige. Tšetšeeni klann on 'teip'. - Urmas 2. september 2006, kell 12:08 (UTC)

::: Aga EE-s on "taip"? Andres 2. september 2006, kell 12:14 (UTC)

::::Siis tuleb mõne tšetšeeni käest uurida. - Urmas 2. september 2006, kell 12:22 (UTC)

::::: Iga tahes Toomas Kümmel kasutab sõna "teip". Tšetšeenid saavad minu meelest öelda ainult seda, kuidas nemad seda sõna tsetšeeni keeles hääldavad, mitte seda, mis kuju sellel sõnal eesti keeles peaks olema. Andres 2. september 2006, kell 12:45 (UTC)

:::::: Mis keelest tuleb "taip"? - Urmas 2. september 2006, kell 12:56 (UTC)

::::::: Küllap tšetšeeni keelest, aga võib-olla mõne muu keele vahendusel. tšetšeenikeelne sõna on taipa selle sõnastiku latinisatsioonis, praeguse ladinakirjalise tähestiku järgi siis nähtavasti taypa (тайпа). Hääldamise üldreeglite järgi oleks ligikaudne hääldus "thaipha", aga on võimalik, et esimene a kõlab selles sõnas eespoolsemalt, ä või e sarnaselt. Igatahes venelased tõlgivad э-tähega, ju nad siis niimoodi kuulevad. Andres 2. september 2006, kell 13:32 (UTC)

Ei, ma eksisin, venelased kasutavad тейп ja тайп. .
----
Taibid taastekkisid kolhooside lagunemisega.

Mis seos siin on? Andres 2. september 2006, kell 12:14 (UTC)
----
Kui artiklile jääb selline pealkiri, siis tuleks sulud ära võtta. Taip on küll arusaamine, aga sellise peralkirjaga artiklit ju ei tule? Andres 2. september 2006, kell 12:16 (UTC)

Kindlalt tuleb artikkel ristsõnaajakirjast "Taip". See võiks isegi põhiartikkel olla. Taivo 2. september 2006, kell 20:06 (UTC)

: Sel juhul küll, mul ei tulnud seda pähe. Ajakirja põhiartikliks hästi ei tahaks, aga ei hakka ka sõrgi vastu ajama. Andres 2. september 2006, kell 21:04 (UTC)
Niisiis, puudub lehekülg Taip. Andres 2. september 2006, kell 21:36 (UTC)


Arutelu:Neofašism

Eesti liberaaldemokraatlikku ja Eestimaalaste radikaalset erakonda pole olemas ja iseseisvuspartei ei ole neofašistlik. Taivo 27. juuni 2006, kell 18.31 (UTC)

Sul on ekslikud andmed:

Eesti Liberaaldemokraatlik Partei

Eestimaalaste Radikaalne Erakond

Eesti Iseseisvuspartei. Alustame sellest, et partei kasutab enda embleemina millegipärast neonatside embleemi ja partei juhatuse liige natsi-skinhead Tauno Rahnu on süüdi mõistetud oma antisemiitliku rassistliku "luule" levitamise eest (19 juuni, 2001, Tartu Maakohus, Eesti kriminaalkoodeks § 72 lg 1).--Kärnkonn 27. juuni 2006, kell 19.14 (UTC)

:Kui mina nimetan iseend ja oma sõpruskonda parteiks, siis see ei tähenda, et see partei veel olemas oleks. Partei on olemas siis, kui ta on registreeritud. Nimetatud parteid ei ole registreeritud, järelikult neid ei eksisteeri. Taivo 27. juuni 2006, kell 19.55 (UTC)

Ja võib-olla aitab selle mulje tekkimisele kaasa ka see, et me peame kõvasti lugu Rudolf Hessist.

:Tauno Rahnu, Eesti Iseseisvuspartei juhatuse liige

::Selle "meie" all ei mõtle ta Eesti Iseseisvusparteid, vaid skinheadide liikumist. Kas Iseseisvuspartei on kusagil ametlikult välja öelnud (oma pressiteates näiteks), et ta austab kõvasti Rudolf Hessi? Taivo 27. juuni 2006, kell 19.55 (UTC)
Eesti Liberaaldemokraatlik Partei oli olemas, kuid selle liikmed atusid Reformierakonda. See küll neofašistlik partei ei olnud. Võib-olla nüüd on tekkinud mõni sama nimega rühmitus.
Selleks et erakonda registreerida, peab olema 1000 liiget, kui ma ei eksi. Minu meelest pole õige öelda, et partei hakkab eksisteerima alles siis, kui ta registreeritakse. Pole ju võimalik registreerida parteid, mida pole olemas. Peale selle, ammust ajast on ju eksisteerinud ka põrandaalused parteid. Andres 27. juuni 2006, kell 21.29 (UTC)

(Neofašistliku) Eesti Liberaaldemokraatliku Partei lehekülg, mis veel paar päeva tagasi üleval oli, on maha võetud. Küllap nad on siis lõpetanud tegevuse ja võib-olla pole mõtet neid ka mainida, vahest ehk ainult ajaloo jaoks...--Kärnkonn 28. juuni 2006, kell 09.56 (UTC)

Kas Djreichsführer võtaks põhjendada, miks ta lisas artiklile kõik neli märkust? Kuni ma siin arutelu ei näe, võtan ma need märkused maha. -- Toomas 16. august 2008, kell 20:23 (UTC)

[Eesti Iseseisvuspartei] tegevus on aastate kestel kaldunud üha enam poliitilise spektri paremasse äärde, millest annab tunnistust paremäärmuslaste osalemine partei juhtimises (Kaido Nõmmik, Tauno Rahnu). Mis annab alust nimetada Nõmmikut ja Rahnut paremäärmuslasteks? Djreichsfuhrer 16. august 2008, kell 21:39 (UTC)

: Kuidas Sa derfineerid paremäärmuslust? Mis võiks selleks alusta anda? Andres 16. august 2008, kell 21:46 (UTC)

Artiklist Paremäärmuslus: Et poliitiline spekter võimaldab ideoloogiaid klassifitseerida vaid ligikaudselt, on ka paremäärmusluse mõiste ähmane. Põhiliselt tundub, nagu oleks tegu rahvusluse vastaste poolt kasutatavate sõimusõnadega, mis peavad asja tegema nii negatiivseks, kui võimalik. Djreichsfuhrer 17. august 2008, kell 11:54 (UTC)

: Sellisel juhul ei saagi mingit alust olla. Saab ainult öelda, milliseid seisukohti on nimetatud paremäärluslikeks. Andres 17. august 2008, kell 17:06 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ut.ee/teaduskond/Sotsiaal/Politoloogia/98s/ref/erkl.doc
** In Neofašism on 2013-06-24 12:32:59, 404 Not Found
** In Neofašism on 2013-07-06 16:03:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:03 (EEST)


Siia ei too ükski link, mistõttu on seda nimekirja väga raske leida. Andres 27. juuni 2006, kell 20.42 (UTC)

Nõus. Tehku siis keegi siia link. Või isegi mitu. --Christopher Robin 28. juuni 2006, kell 10.04 (UTC)

: Aga kuhu? Andres 28. juuni 2006, kell 10.33 (UTC)

:: Raske öelda. Ei tunne nii hästi Wikipedia liigitust. Tegin Heinrich Marga artiklisse. --Christopher Robin 28. juuni 2006, kell 10.55 (UTC)
Kas siia ei võiks lisada näiteks piltkoopiaid neist käskkirjadest ja miks mitte ka mõnest nn "sinisest paberist" ehk siis ohvitseritunnistusest, mis seoses käskkirjadega väljati? Neid on ju ringlemas ja kui tõesti ei leita ühtegi, olen ise nõus näidiseid otsima. See ilmestaks mõnevõrra artiklit. Niisamuti oleks vaja sissejuhatavat osa nende auastmete saamise loost ajal, mil Eestis lokkas veel okupaioonivõim. Tegu on ju erilise olukorraga, kus peale 50 aastat anti esmakordselt taas kaitseväelisi auastmeid Eesti Vabariigi presidendi nimel. Huvitav oleks ka teada, miks kasutati näiteks auastmeid ülemleitnant või kas kaptenleitnant on nende käskkirjade mõistes vaste maaväe auastmele "kolonelleitnant".

Auastmeid anti juba 1970. aastail Tõnis Kindi poolt. Riho Ühtegi väitel on need kaptenleitnandid ja ülemleitnandid Kalle Elleri leiutatud auastmed, millel pole seost 1938. aasta Ohvitseride teenistuskäigu seadusega. --Improvisaator 25. aprill 2009, kell 09:49 (UTC)
Kas kapten Jaak Mossin on sama Jaak Mosin, kelle intervjuu leidub tänases Eesti Ekspressis? --Õli (arutelu) 8. november 2012, kell 15:57 (EET)
Praeguse valitsuse ametlik seisukoht peaks olema antud Vabariigi Presidendi (Lennart Meri) käskkirjas nr. 16 1. juulist 1993:
1. Kinnitan Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimehe 11. mai 1992. a. korraldusega nr. 29. ja 20. juuni 1992. a. korraldusega nr. 38 Eesti Vabariigikaitsejõudude ohvitseridele antud sõjaväelised auastmed.
2. Tunnistada sõjaväeliste auastmetena ainult neid auastmeid,mis on antud kuni 3. juulini 1992. a. "Ohvitseride teenistuskäigu seadluse" (RT 1938, 100, 871) alusel ning pärast tähendatud kuupäeva, Eesti vabariigi põhiseaduse alusel antud sõjaväelisi auastmeid. (Ajutine viide, kuni leidub parem: Imre Kaas. Jäägrimässu anatoomia. Pegasus, 2013, lk. 70.)
Küsimused: mis riik see on, kus iga uus riigipea otsustab, milliseid oma eelkäijate käskusid kinnitada ja tunnistada, milliseid mitte?
Miks ei võinud Mark ohvitseride ülendamisel lähtuda OTS-38-st (seda vajaduse korral kasvõi muutes), vaid pidi selle asemel leiutama mingeid kaptenleitnante, ülemleitnante ja alamleitnante? --IFrank (arutelu) 14. veebruar 2014, kell 22:44 (EET)
Siit puudub näiteks kapten Asso Kommer.

Sõna "poolt" on sellistes pealkirjades ülearune ja ebasoovitatav. Adeliine 30. märts 2019, kell 18:46 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Heinrich Marga ülendatud ohvitseride loend


Arutelu:Sirje Kingsepp

Arhiivid
----
Arhiiv 1: Raamatupidaja eriala?, "Baar", Viide EKP-le, Informatsiooni eemaldamine, Sirje Kingsepp ei ole poliitik, Andmekaitse inspektsioon & viitamata info, Sirje Kingsepp, Katse artikkel paremasse seisu viia, Neutraalsuse mall, Osalemine telesarjas "Baar", Õpime internetti kasutama
Arhiiv 2: Andmetele viitamine, andmete õigsus, staatus ühiskonnategelasena, Blogi sissekanne 28.09.07, Põhjendamata muudatused, Artikli neutraalsus vol3, Viideteta info kustutamise soov, AKI vastus selgitustaotlusele?
Arhiiv 3: Tegevus publitsistina, Andmete kogumine, Väljavõte seadusest, Tõlgendamine, Seadus ei näe ette kõiki elujuhtumeid, Vikipeedia ja anonüümsus, Valimiskomisjoni koduleht
Arhiiv 4: EPL artikkel 23.12.2004, Avalikustatud andmete salastamine, Vastuolu §11 lg 1 ja lg 4 vahel, Poliitiku tabel artiklis, Lauseehitus, täiendused, "Tühjad" viited, Poliitilised seisukohad, Olga Lauristini nekroloog, Blokeerimine, Välja jäetud osa juunikommunistidest
Seotud arutelud: Abipalve üldises arutelus, Vastus Andmekaitse Inspektsioonile

[[Kasutaja:Oktav] eemaldas korduvalt viited artiklitele «Baari» Sirjest saab parteijuht?,«Baari» Sirje: «Ma ei kujutanud varem ette, kui jube võib olla vangi elu.» ja Baari-Sirje avalikustas tõsielusarjas osalemise lepingu. Kuigi võrguväljaandes on tema nimi kahes viimases artiklis x-dega asendatud, võib paberväljaandes vastava nime leida ja seega pole viidete kustutamine põhjendatud. --Metsavend 15. detsember 2008, kell 23:36 (UTC)

Tahtsin selle asja just arutelu alla panna. Kui ajalehed eemaldavad võrguväljaandest teatud info, siis nad väljendavad oma nõusolekut raskendada teatud info kättesaadavust. Seetõttu arvan, et mõistlik oleks jätta tekstist välja need andmed, mida kohtab ainult niisugustes publikatsioonides. Publikatsioonid koos ajalehekirjega peaksid ikkagi jääma publikatsioonide nimekirja, sest trükitud kujul on nad kättesaadavad. Kõnealuste publikatsioonide puhul on aga see täbar lugu, et info, mille kättesaadavust tahetakse piirata, sisaldub juba pealkirjas. Aga nii kaua, kui neid kirjeid ei eemaldata näiteks  siit (vähemalt üks selline kirje on seal, teised võivad olla teistes rubriikides), pole ka meil põhjust neid eemaldada. Andres 16. detsember 2008, kell 07:49 (UTC)

: Ma ei ole absoluutselt nõus. Kas ajalehed on nõus info kättesaadavusega või ei ole, ei puutu absoluutselt meisse. Meil on seadusest tulenev õigus ajalehes ilmunud infot refereerida ja ei ole oluline, kas see info on kättesaadav interneti või raamatukogu vahendusel. Avaldatud info on avaldatud info ja pole absoluutselt mitte mingit vahet, kas see on avaldatud võrgus või paberkandjal. Paberkandjal infole tuleb lihtsalt viidata vastavalt, st. ilma lingita võrguleheküljele ja kogu lugu. Seisukoht, mille järgi võib tsiteerida ainult võrgus leiduvat materjali, on sügavalt ekslik. --Kriku 11. jaanuar 2009, kell 20:01 (UTC)

:: See kõik on õige. Aga kui jutt on isikuandmetest, siis kehtib ka üks teine seadus. Praegu pole küll veel selge, mida see seadus meie jaoks tähendab. Seda peab näitama kohtupraktika. Andres 11. jaanuar 2009, kell 20:42 (UTC)

:: Muide, me ei tea, kas lehed eemaldasid oma veebiarhiivis olevat infot Andmekaitseinspektsiooni ettekirjutusel või lihtsalt Sirje Kingsepa taotlusel. Andres 11. jaanuar 2009, kell 20:45 (UTC)

::: Minu arvates vahet pole... Pole ühtegi seadust, mis keelaks paberkandjal ajalehe tsiteerimise. Seda ei tee ka andmekaitse seadus. Üldiselt on eraõiguses kõik lubatud, mis pole keelatud (avalikus õiguses vastupidi). Kuna Wikipedia on igal juhul eraõiguse subjekt (pole oluline, mis vormis täpselt), oleme me õigustatud oma tegevust jätkama kuni seda pole expressis verbis ära keelatud. --Kriku 12. jaanuar 2009, kell 08:38 (UTC)

:::: Kui seadusest tulenevalt tuleb mingi info ajalehe veebilehelt eemaldada, siis samal alusel tuleb see eemaldada ka Vikipeediast. Andmekaitseseaduses pole öeldud ka seda, et ajalehe veebilehelt tuleb midagi välja jätta. Andres 12. jaanuar 2009, kell 09:15 (UTC)

::::: Seni, kuni EPL selle asjaga kohtus on, pole Wikipedial mõtet muretseda. Niisugust seisukohta nüüd ka võtta ei saa, et kui selles osas on kohtuvaidlus, siis igaks juhuks teeme nii, nagu andmekaitse inspektsioon EPL-ile ütles. --Kriku 12. jaanuar 2009, kell 10:39 (UTC)

:::::: Polegi võtnud. Me oleme äraootaval seisukohal. Andmed isikliku elu kohta oleme välja jätnud, muud ei pea vajalikuks puutuda. Andres 12. jaanuar 2009, kell 10:49 (UTC)

::::::: OK, aga selles kontekstis on viis, kuidas mõni ajaleht oma võrguleheküljel tegelase nime kuvab, asjassepuutumatu. --Kriku 12. jaanuar 2009, kell 12:36 (UTC)

:::::::: Mul hakkab segaseks minema, millest jutt on. Kas ma olen arutelus Sinu arvates midagi valesti öelnud? Kas artiklis tuleks Sinu arvates midagi muuta? Andres 12. jaanuar 2009, kell 16:19 (UTC)

::::::::: Ma ei ole nõus sinu ülalavaldatud mõttega: Kui ajalehed eemaldavad võrguväljaandest teatud info, siis nad väljendavad oma nõusolekut raskendada teatud info kättesaadavust. Seetõttu arvan, et mõistlik oleks jätta tekstist välja need andmed, mida kohtab ainult niisugustes publikatsioonides. Minu arvates oleks see nii ebamõistlik kui amoraalne. --Kriku 13. jaanuar 2009, kell 18:24 (UTC)

:::::::::: Jah, arvata võib nii ja naa. Andres 13. jaanuar 2009, kell 18:38 (UTC)

::::::::::: On argumenteeritud arvamused ja need ülejäänud. --Kriku 14. jaanuar 2009, kell 21:03 (UTC)

:::::::::::: Mina ju esitasin argumendi, aga Sina mitte:-) Sellega ma ei taha öelda, et minu arvamus rohkem väärt. Arvamust võib argumenteerida või mitte, ta jääb ikkagi arvamuseks. Ma ei pretendeeri rohkemale, ja arutada ma rohkem ei viitsi. Andres 14. jaanuar 2009, kell 21:28 (UTC)

::::::::::::: Minu argument (mille ma ka oma esimeses käesoleva alamlõnga kommentaaris esitasin) paberkandjal ning wõrgus esinevate allikate eristamise vastu on tõsiasi, et infoallikana ei ole neil põhimõtteliselt vahet. Mitte ükski seadus ei keela paberkandjal avaldatud info tsiteerimist põhjusel, et wõrgust on see info eemaldatud. Suurem osa maailmas kaalu omavatest ja tsiteeritud artiklitest või raamatutest ilmub paberkandjal ja võrgus kärbetega või siis piiratud ligipääsuga. Sel põhjusel on paberkandjal allikatest loobumine ebamõistlik. Juhul, kui asuda seisukohale, et tsiteerida tohib ainult wõrgus jätkuvalt avaldatud väiteid, astutakse ühtlasi ka teele, mille teises otsas seisab Tõeministeeriumi digitaliseeritud versioon. Sel põhjusel on paberkandjal allikatest loobumine amoraalne.

::::::::::::: Viitsimatuse vastu mul rohtu ei ole. --Kriku 15. jaanuar 2009, kell 15:33 (UTC)

:::::::::::::: Keegi pole ju rääkinud paberkandjal allikate tsiteerimisest loobumisest. Jutt on sellest, kuidas vältida andmekaitseseaduse rikkumist. Aga tundub, et selles asjas võib olla ainult arvamusi, sest see seadus on arusaamatult sõnastatud ning puudub kohtupraktika, mis näitaks, kuidas seda tõlgendada. Seepärast vist on mõistlik seda seadust ignoreerida, kuni meile ettekirjutusi pole tehtud. Andres 15. jaanuar 2009, kell 16:17 (UTC)

::::::::::::::: Ma sain aru, et sa rääkisid, et peaks eemaldama infot, mis on jäänud ainult paberkandjale. Kõnealune seadus - nagu kahjuks paljud seadused - on arusaamatult sõnastatud mittejuristi jaoks. Ka paljud loodusseadused näiteks on mittefüüsiku jaoks arusaamatult sõnastatud. Aga sinu eelmises lõigus toodud lõppjäreldus on vaieldamatult õige - olenemata sellest, kas asuda seisukohale, et andmekaitse seadus Kingsepa kohta käiva tema enda poolt ajakirjanduses avaldatud informatsiooni tsiteerimise kohta ei käi või seisukohale, et see seadus on vastuoluline ja sellest ei saa üldse keegi kurat aru, on meie jaoks käitumisjuhis üks. Minu jaoks probleem lahendatud. --Kriku 19. jaanuar 2009, kell 11:32 (UTC)

::::::::::::::::: Arutelu, kus oli juttu vastuolulisusest, oli vist hoopis leheküljel Arutelu:Isikuandmete kaitse seadus.

::::::::::::::::: Kindlasti saavad juristid sellest seadusest paremini aru kui mina. Tundub aga, et Andmekaitseameti (või mis ta oligi) juristid saavad sellest seadusest teisiti aru kui üks tuntud jurist, kes vahepeal õiguskantsleri kandidaat oli (mul ei tule ta nimi meelde). Ju ei ole ta juristidelegi üheselt mõistetav.

::::::::::::::::: Minuga pole mõtet diskuteerida, sest ma avaldasin ainult oma tagasihoidlikku arvamust. Ma ei ole asjas nii pädev, et mul oleks tugevalt argumenteeritud seisukoht. Igatahes, kui riik eeldab inimestelt seaduste täitmist, siis peaksid seadused olema ka mittejuristidele arusaadavad. Minul ei ole võimalik endale juristi palgata. Andres 19. jaanuar 2009, kell 18:02 (UTC)

::::: Ärge unustage, et paberkandjal on see sama artikkel endiselt olemas ja seda võib lugeda igaüks, refereerida igaüks ja mida iganes veel. Jah, teoreetiliselt ei saa enam viidata võrguväljaandele, kuid faktid ju ei muutu. --kanakukk 14. jaanuar 2009, kell 21:07 (UTC).

:::::: Jah, kuni võrgulehekülg on suletud ajutiselt, pole mõtet linki eemaldada. Andres 14. jaanuar 2009, kell 21:28 (UTC)

Esimesest publikatsioonist ilmneb ka, et asjaolu, et "Baari" Sirje on Sirje Kingsepp, oli teada juba enne seda, kui ta sai parteijuhiks. Andres 16. detsember 2008, kell 07:52 (UTC)

Ja see esimene publikatsioon on võrguväljaandes tsenseerimata, nii et info on ikkagi kättesaadav. Andres 16. detsember 2008, kell 09:11 (UTC)

Sellel lehel ei ole enam Kingsepa fotot. --Metsavend 15. detsember 2008, kell 23:53 (UTC)

Huvitav küll. Viimase muutmise aeg on juuni 2006, aga alles äsja olid seal Sirje Kingsepa jt fotod, nüüd aga hoopis Andres Luure foto. Andres 16. detsember 2008, kell 09:24 (UTC)

Euroopa Vasakpartei juhatuse liikmeks olemist tõendav esimene link on katki. Andres 16. detsember 2008, kell 09:24 (UTC)

Euroopa Vasakpartei liikmelisuse link katki

: Päevalehe artikkel ei ole internetis loetav. Praegu kehtivate seaduste järgi tsenseeritud artiklitele viitamine, väitega tsenseeritud sisule, vikipeedias on seadusevastane.

: Päevalehe leht on suletud kuni kohtuvaidluse lõpuni. Et me ei tea, mida kohus otsustab, ning meile pole ettekirjutust tehtud, ei ole minu meelest mõistlik midagi muuta, sest me ei tea, kuidas seadust tõlgendada. Andres 13. jaanuar 2009, kell 19:22 (UTC)

: Kas andmed isiku sünniaja ning -koha ja hariduse ning endise töökoha kohta on tsenseeritud? Andres 13. jaanuar 2009, kell 19:27 (UTC)

:: Eesti põhiseaduse § 45 viimane lõik sätestab: "Tsensuuri ei ole". -- Ahsoous 13. jaanuar 2009, kell 19:51 (UTC)

: Tsensuur on poliitiline mõiste, mis käsitleb avaliku võimu tegevust käsitlevate artiklite tsenseerimist, see ei puuduta isikuandmeid, mis ei ole avaliku huvi subjektiks. Isikuandmete kogumise ja avaldamisega avalikus meedias (s.h. internetis) tegeleb isikuandmete kaitse seadus. Kuna vikipeedia on Eestis registreerimata mittetulundusorganisatsioon, siis esitatakse ettekirjutus eestis elavatele üksikisikutele, kes tegelevad andmete kogumise ja avaldamisega, ilma, et neil oleks selle jaoks vastav luba. Antud juhul siis nendele vikipeedia administraatoritele, kes antud artikli kustutamisele vastu on olnud.

:: seda, et õiguspäraselt avaldatud andmete kohta kehtib hoopis teine seadus ... - Ahsoous 13. jaanuar 2009, kell 22:03 (UTC)

:: Artikli kustutamine ja avaliku huvi objektiks mitte olevate andmete väljajätmine on kaks ise asja. Sünniaeg ja -koht ning andmed hariduse ja töökohtade kohta ei pruugi olla avaliku huvi objektiks ning need võib selle poolest ka välja jätta, kuigi üldjuhul eeldatakse, et biograafilises artiklis selliseid asju kajastatakse.

:: Kui tehakse mingi ettekirjutus, siis me kindlasti täidame selle, kuid ühtlasi teatame avalikkusele, et niisugune ettekirjutus on tehtud, ning kirjutame siia, et ettekirjutusel on tehtud seda ja seda. Andres 13. jaanuar 2009, kell 22:07 (UTC)

::: see artikkel isikuandmete kaitse seadus vajab tõsist uuendamist, selle seaduse

::: § 11. Isikuandmete avalikustamine lõige 1 ütleb Kui andmesubjekt on oma isikuandmed avalikustanud ise, andnud käesoleva seaduse § 12 kohase nõusoleku nende avalikustamiseks või kui isikuandmed avalikustatakse seaduse, sealhulgas käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel, siis ei kohaldata isikuandmete töötlemisele käesoleva seaduse teisi paragrahve.

::: ja kui ma ei eksi, siis SK avaldas ise oma andmed osaliselt lähtuvalt seadusest, osaliselt muudel põhjustel. Oli nii või? -- Ahsoous 13. jaanuar 2009, kell 22:15 (UTC)
Me juba ükskord proovisime sellest seadusest sotti saada, kuid leidsime sealt lahendamatu vastuolu (kuskil ülalpool peab see olema). Minu meelest meil on lootusetu seda seadust ise tõlgendada, seda enam, et ka juristide arvamused lähevad lahku. Me saame teha ainult tervel mõistusel ja kõhutundel põhinevaid otsuseid. Kui meile tehakse ettekirjutus, siis meil ei jää muud üle kui see täita, kas või ajutiselt. Andres 13. jaanuar 2009, kell 22:33 (UTC)

Mitte mingit lahendamatut vastuolu ei ole. Vaadaku igaüks ülaltpoolt ise. --Kriku 15. jaanuar 2009, kell 15:33 (UTC)

: Arutelu läheb nii pikaks, et kaob ülevaade. Andres 15. jaanuar 2009, kell 16:17 (UTC)

Ega ma vaidlegi sellele vastu. Aga, ega sa pole juhtunud lugema :en:Wikipedia:Notability#Notability_is_not_temporary. Seega kui kunagi oli huvi inimese vastu, siis sellest johtuvalt käib see edasi ning oma sõnavõttudega ajakirjanduse vastu on SK ise selle huvi taas päevakorrale tõstnud. Mis parata, elu on juba kord sehuke imelik. - Ahsoous 13. jaanuar 2009, kell 22:48 (UTC)

: Jah, minu arvates on see mõistlik põhimõte, Andmekaitseinspektsioon aga seda ei leia. Muide, Sirje Kingsepp ei ole ajakirjanduse vastu avalikult esinenud; asja avalikustas Eesti Päevaleht. Andres 14. jaanuar 2009, kell 07:51 (UTC)

Päevalehe artikkel pole internetis loetav

Artikli arutelu võiks keegi targem üle vaadata ja kõiges milles konsensusele jõutud kuidagi ära märkida (nt sarnaselt inglise vikiga panna "roheline linnuke" alajaotuse ette). Lisaks sellele võiks osa sisust arhiveerida? --kanakukk 14. jaanuar 2009, kell 21:14 (UTC).

Kohus tegi ettekirjutise Päevalehe artikli kohta. Ja otsus ei ole lõplik. Pole sõnakestki Vikipeedia kohta--Rünno 11. juuni 2009, kell 16:18 (UTC)

loomulikult on otsus lõplik ja kinnitab seda, et INTERNETIS ei tohi keegi teine kellegi isikuandmeid avaldada, kui see teine seda ei taha. Ja ma ei taha, et iga tüüp siit mu isikuandmeid loeks. S. Kingsepp.

:Peamine on rahu säilitada. Võimalik, et antud isiku artikkel ei pea tõesti Vikipeedias olema. Sellepärast, et antud isik on tähtsusetu tegelane. Kui arvatakse, et et SK on tähtsusetu tegelena, siis... võib kustutada.--Rünno 11. juuni 2009, kell 17:03 (UTC)

:: Kustutamismärkus võib ju olla, seda pole tarvis eemaldada.

:: Nõue andmed kustutada saab puudutada ainult eraelulisi andmeid, mitte avalikku tegevust (poliitilist tegevust, telesaadetes esinemist ja publitsistlikku tegevust) puudutavaid andmeid. Kindlasti ei tähenda see kogu lehekülje kustutamist.

:: Tähtsusetu tegelasega kindlasti lugu ei ole. Andres 12. juuni 2009, kell 02:12 (UTC)

:: Vaadake seda. Ja toda andmebaasi ometi ära ei keelata.

:: Otsuse mõtte järgi tuleks võib-olla eemaldada need andmed, mille allikaks on kõnealune artikkel. Aga sedagi pole tarvis teha enne lõplikku kohtuotsust. Andres 12. juuni 2009, kell 02:23 (UTC)

: Mida Te lõplikuks kohtuotsuseks peate? Päevalehel pole midagi edasi kaevata ja kuna ta kohtuotsusest pole kirjutanud, siis ilmselt ei kaeba ka. Lõplik otsus ongi see, et keegi ei tohi avaldada inimeste isikuandmeid internetis, kui isik seda ei taha. Kui viki adminnidele see ei meeldi, siis taodelgu seaduseparandust. Seaduse kehtivusel kehtib see ka eestikeelses vikis. Seega kuulub see artikkel kustutamisele. Loomulikult võite hoida edasi tsitaatide kogu (millist pole eesti vikis ühegi poliitiku artiklis) ja minu kirjutatud artiklite kogu (mis on samuti täiuslikeim kõikidest eesti poliitikute viki artiklitest). Mulle selline "tasakaalustatus" meeldib. S. Kingsepp

:: Me ei tea ju rohkem, kui Postimehe artiklis kirjas on. Kas seda otsust pole siis võimalik edasi kaevata? Igatahes on selle artikli juures praegu kirjas, et seda ajutiselt ei näidata, nii et Eesti Päevaleht pole selle näitamisest lõplikult loobunud.

:: Kui lõplik kohtuotsus on niisugune, siis tuleb minu arusaamise järgi selle otsuse vaimu järgi eemaldada ainult mõned eluloolised faktid, eeskätt need, mis pärinevad artiklist, mida Eesti Päevaleht enam näidata ei tohi. Mõned kindlasti leiavad, et tuleb lihtsalt viidata paberväljaandele, ja ongi kõik.

:: Seadus on mittejuristi jaoks arusaamatu, nii et ega meie ei tea, mida me teha tohime ja mida ei tohi. Andres 12. juuni 2009, kell 18:05 (UTC)
Sirje Kingsepa katse Eestis võrgutsensuuri kehtestada on nüüdseks lõplikult läbi kukkunud:
Kohus: ajaleht ei pea varem ilmunud artiklit kustutama . Kuna tegu on Eestis esmakordse ja põhimõttelise vaidlusega, tuleks ilmselt peale artiklile või artiklitele viidete taastamise ka kohtuasja Sirje Kingsepa artiklis kajastada. --Kriku 20. august 2010, kell 15:22 (EEST)

Hulk veebiallikaid  on vahepeal kadunud. Kui neid allikaid ei saa asendada teiste allikatega, siis tuleb vastav info eemaldada. Andres 12. juuni 2009, kell 18:16 (UTC)

Kui sa mõtled tööpartei veebi kadumist, siis see on õnneks arhiivis olemas,

asendasin mõned viited. Kas tundub korras olevat? suwa 13. juuni 2009, kell 08:18 (UTC)

: Ei tundu. Arvan, et kui viidata saab ainult arhiivile, siis pole üldse tarvis viidata.

: Ja kadunud ei ole üksnes tööpartei veeb, vaid ka muud. Andres 13. juuni 2009, kell 10:05 (UTC)
----
Üks link Postimehe 2007. aasta valimisankeedile, äkki läheb vaja, kui juba olemas pole. --Epp 17. juuni 2009, kell 09:03 (UTC)

Ja Lõputööde kaitsmise tulemused 2008 --Epp 17. juuni 2009, kell 09:12 (UTC)

Link raamatupidajaks olemise kohta  --Epp 17. juuni 2009, kell 10:37 (UTC)
----
Kas kuidagi on võimalik linkida ka selliseid aadresse, mille sees on nurksulud? (vt viide nr 6) Mul on sama probleem ajakirjaga Diplomaatia. --Epp 18. juuni 2009, kell 02:42 (UTC)

jah palun:

ja sellest tulenevalt võiks vikipeedias kehtida kokkulepe,

et võimalusel viidatakse reklaamivabadele printimiseks

loodud lehtedele, samamoodi võib pea alati eemaldada

sessiooni-ID, tavaliselt on need leitavad &-märgi järgi

ning kannavad nime id, phid, authid jne.

s.t, kõik s.h &-märgi võib kustutada....

suwa 18. juuni 2009, kell 04:41 (UTC)

: Aitäh! --Epp 18. juuni 2009, kell 04:57 (UTC)

Proovisin järge pidada, mida artikli kallal tegin. Vist kõike päris ei saanud üles märkida:
Ei leidnud enam viiteid järgmistele faktidele: Ta on lõpetanud 1987 Aravete Keskkooli ning 1989 kaubandusliku arvestuse erialal raamatupidaja kvalifikatsiooniga Tallinna Kaubandustehnikumi. Välja, sobivaid viiteid enam ei leia. Vastavalt kohtuotsuse mõttele ei ole sobilik viidata siin paberväljaandele (sest me oleme kohtuotsusest Päevalehe kohta teadlikud) ega veebiarhiivile (archive.org). --Jaan513 19. juuni 2009, kell 17:56 (UTC)
Välja jäetud lingid:
*Baari-xxxxx avalikustas tõsielusarjas osalemise lepingu – asendatud Delfi vastava artikliga
* Marilin Vikat: «Baari» xxxxx: «Ma ei kujutanud varem ette, kui jube võib olla vangi elu.», Õhtuleht, 15. oktoober 2004 – sellisel (xxxxx) kujul pole siin mõtet
--Jaan513 19. juuni 2009, kell 17:56 (UTC)
----
1. juunil 2003 valiti ta partei välissekretäriks (Tööpartei tegevuse lühiülevaade alates XII kongressist, Infoleht Sotsiaalne Demokraatia, nr 1 (14), märts 2004).

Selle võib ilmselt tagasi panna, sest lehekülge pole seetõttu, et esdtp.ee domeeni enam pole. Võib ju viidata infolehele ilma veebiaadressita. --Jaan513 19. juuni 2009, kell 17:56 (UTC)
11. augustil 2007 toimus Eesti Vasakpartei Keskjuhatuse koosolek, mis ei arutanud Sirje Kingsepa avaldust ega arvanud teda Keskjuhatusest välja, kuid määras tema asemele partei esimehe kohusetäitjad. (Eesti Vasakpartei juhatuse koosseis ja aseesimehed)

Kõigepealt tuleks kontrollida, kas veebiarhiivis on olemas. Või otsida alternatiivseid viiteid. --Jaan513 19. juuni 2009, kell 18:00 (UTC)
Veel mõned ära korjatud viited (archive.org; esdtp.ee), millele on enam-vähem sobiv asendus leitud:
*"Euroopa Vasakpartei juhatuse koosolek" Eesti Vasakpartei saidil
*"Euroopa Vasakpartei Keskjuhatuse koosolek Roomas" Eesti Vasakpartei saidil
*"Tööpartei ootab Ilvese Sotsidelt valimiseelsete lubaduste täitmist" Eesti Vasakpartei saidil
--Jaan513 19. juuni 2009, kell 20:35 (UTC)
Baari-Sirje ei ole enam rasvaselt. --Jaan513 19. juuni 2009, kell 17:56 (UTC)

Üldise reegli järgi käib pealkirja sünonüüm rasvaselt. Andres 19. juuni 2009, kell 19:55 (UTC)

: Olgu. --Jaan513 19. juuni 2009, kell 20:11 (UTC)
Miks on autori nime järel mõnes kohas punkt, mõnes kohas koolon? --Jaan513 19. juuni 2009, kell 17:56 (UTC)

Panin igale poole punkti. Andres 19. juuni 2009, kell 19:55 (UTC)
----
Oktoobris 2007 tegi Eesti Vasakpartei Konstitutsioonierakonnale ettepaneku ühineda. 28. juunil 2008 moodustus nendest kahest erakonnast Eestimaa Ühendatud Vasakpartei.[10]

Minu arust pole see teemakohane. Andres 19. juuni 2009, kell 19:55 (UTC)

:Võib küll olla, et pole teemakohane. Arvasin, et oleks hea näidata, mis juhtus Vasakparteiga pärast Kingsepa lahkumist. --Jaan513 19. juuni 2009, kell 20:11 (UTC)

:Siit tsitaat: «Minu valitud tee see ei olnud. Suurtele parteidele soovin teatada, et nii kaua, kuni olen esimees, pole Vasakpartei müügiobjekt. Vasakpartei ei liitu ühegi teise erakonnaga.»

:Pärast Kingsepa lahkumist toimus aga ühinemine... --Jaan513 19. juuni 2009, kell 20:14 (UTC)

::Muutsin sõnastust, panin tsitaadis avaldatud seisukoha artiklisse. Kuidas nüüd tundub, teemakohane? --Jaan513 19. juuni 2009, kell 20:30 (UTC)

::: Jah, võib-olla. Pole kindel, et ta Konstitutsioonipartei peale üldse mõttes. See kisub juba tõlgenduseks. Pole ju ka kindel, et tema edasi jäädes ühinemist poleks toimunud. Andres 19. juuni 2009, kell 20:40 (UTC)

::::Tõenäoliselt oleks ühinemine ikkagi toimunud, aga see on üksnes oletus, mida ei saa tõestada. Taivo 19. juuni 2009, kell 21:17 (UTC)

::::: Minu meelest on tegu originaalse kommentaariga, mida artiklis ei tohiks olla. Andres 20. juuni 2009, kell 06:24 (UTC)
----
Välja jäetud, link katki: Eestis kehtib rahademokraatia? - Vasakpartei, 5. mai 2006 --Jaan513 19. juuni 2009, kell 20:35 (UTC)

Panin sama artikli teisest allikast. Andres 19. juuni 2009, kell 20:40 (UTC)
----
Me oleme jätnud ära viited artiklile, mille eksponeerimise Andmekaitse Inspektsioon ja halduskohus keelasid. Aga kui seda tehti seaduse alusel, siis me peame püüdma seadust täitma ning vältima analoogiliste andmete eksponeerimist. Minu oletus on, et tuleks välja jätta andmed sünniaja, hariduse ja töökohtade kohta ning muud eraelulised andmed, välja arvatud juhtudel, kui Sirje Kingsepp on pärast poliitikast lahkumist neid ise avaldanud või avaldada lasknud. Poliitiline ja publitsistlik tegevus, samuti telesaates osalemine on oma loomult avalikud, nii et neid ei peaks minu meelest puudutama. Andres 20. juuni 2009, kell 06:24 (UTC)

Ma loen õigusaktidest välja seda, et S. Kingsepp on sünniaja ja -koha, ka töökoha ja hariduse (viimased kaks vastavalt 2003 ja 2007) andmed ka VVK lehel ise avaldanud (Kandidaatide registreerimiseks esitamise ja registreerimise kord Riigikogu valimistel, §6 lõige 3; Riigikogu valimise seaduses § 28 lõike 4 alusel on nende avaldamine vabatahtlik). Aga ikkagi on need avaldatud ju seaduse alusel.

Magistritöö on kindlasti mainimist vääriv materjal ja sealt on haridus otseselt ja ühemõtteliselt tuletatav.

Ise pean poliitiku tegevuse paremaks mõistmiseks sünniaega, -kohta, haridust ja töökohta olulisteks. Aga seadust ei tahaks ka rikkuda. --Jaan513 20. juuni 2009, kell 07:03 (UTC)

: Mis ei ole saladus: et ta on raamatupidaja, , ning et ta on riigiteaduste magister . Nii et need asjad võib kindlasti avaldada.

: Mis puutub kandideerimisel avaldatud andmetesse, siis nende eksponeerimine pole enam oluline ning see on (küllap asjaosalise palvel või nõudmisel) osalt ka lõpetatud.

: Sirje Kingsepa soov andmeid oma eraelu kohta mitte avaldada on ilmne, ja seetõttu tuleks minu meelest seda arvestada, välja arvatud juhtumitel, kus ta on ise pidanud vajalikuks neid avaldada pärast poliitikast lahkumist. Seetõttu võib tema kutseala ja magistrikraadi sisse jätta. Andres 20. juuni 2009, kell 10:48 (UTC)

: Me peaksime seadust heas usus järgima, arvestades Andmekaitse Inspektsiooni ja halduskohtu tõlgendust. Kui selles asjas tulevad uued otsused, eks siis arvestame neid. Kui me eksime, küllap siis vastavad organid meile asja selgeks teevad. Andres 20. juuni 2009, kell 10:51 (UTC)

:: Minu poolest võib sünniaja, -koha, töö ja hariduse (v.a raamatupidaja & magistrikraadi) siis välja jätta. Aga arvan, et lugeja jääb sellega oluliselt taustainfost ilma. Millegi poolt ega vastu ma siin sõdima ei hakka. --Jaan513 20. juuni 2009, kell 10:57 (UTC)

::: Mina ka ei mõtle sõdida, vaid esitan lihtsalt oma arvamuse.

::: Kogu vaidlus käibki selle üle, kas see taustainfo  on oluline. Andmekaitse Inspektsiooni ja halduskohtu meelest ei ole, nii palju kui mina aru saan. Ettekirjutuse ja kohtuotsuse teksti mul pole. Andres 20. juuni 2009, kell 11:28 (UTC)

::Nii. Jätsin välja:

1) Sünnikoha (Kiviõli; leiab sealt, kus on sünniaja viited);

2) EBS bakalaureusekraadi: Aastal 2005 sai ta EBS-ist bakalaureusekraadi ärijuhtimise erialal (BBA)(viide "PM 2007") lõputööga "Naised Eesti poliitikas ja sotsiaalne kapital"(viide: ).;

3) Ta on töötanud muu hulgas pearaamatupidajana arhitektuuribüroos Siim ja Kreis OÜ.(viide "VVK 2003") – asendatud lihtsalt sellega, et ta on raamatupidajana töötanud, koos teise viitega.

: Raamatupidajana töötamist on mainitud ka eelviimases välislingis (soomekeelne artikkel). Andres 20. juuni 2009, kell 13:34 (UTC)

::Ei jätnud välja:

1) Sünniaega. Sellele näitamisele pole Kingsepp minu teada vastu olnud

2) Magistrikraadiga seonduvat. Pärast poliitikast lahkumist on seda mainitud ühes tema artiklis ja pean kohaseks ka sellekohast täiendavat infot.

::--Jaan513 20. juuni 2009, kell 13:04 (UTC)

::: Ilmselt on õige ikka see, et tal on sotsiaalteaduse magistrikraad haldusjuhtimises. "Riigiteaduste magistrit" ei ole olemas, see on moonutatud sõnastus. Andres 20. juuni 2009, kell 13:37 (UTC)
Kingsepa avaldused pärast väljaastumist Eesti Vasakparteist on omavahel väikeses vastuolus. Selle järgi on ta nõus ka sünnikoha ja bakalaureusekraadi avaldamisega (eeldusel, et kasutaja Kinks on Sirje Kingsepp). Siin (1. lõigus) aga on ta nende avaldamise vastu. Selle artikli viimase lõigu järgi saan ma aru, et sünniaja avaldamine on igati normaalne. --Jaan513 20. juuni 2009, kell 13:13 (UTC)

Mitte ainult normaalne, vaid ka täiesti seaduspärane. Isikukoodi ja selle tuletiste avaldamine on seaduslik ja ei nõua persooni nõusolekut . Kuid oma õelusest ei saa ma mitte jätta meeldetuletamast seda õnnitluste skandaali. Või pigem viitamaks asjaolule, et meie andmekaitseinsektsiooni pädevus jätab suuresti soovida.--Rünno 20. juuni 2009, kell 16:18 (UTC)

: Kus see seaduses täpselt kirjas on, et isikukood on avalik? Andres 20. juuni 2009, kell 16:32 (UTC)

::Lähtutakse printsiibist, et mis ei ole keelatud, on lubatud. Aga noh, andmekaitseinspektsiooni enda arvamus asjast ]--Rünno 20. juuni 2009, kell 16:39 (UTC)

::: Seal on lihtsalt öeldud, et tegu pole delikaatsete isikuandmetega. Siinsel juhtumil pole jutt ju üldse sellest. Siin pole kunagi delikaatseid isikuandmeid olnud. Andres 20. juuni 2009, kell 16:55 (UTC)

:::::Noh, siis on ju kõik korras. Isegi kui SK ühel hetkel hakkab nõudma, et ta sünnidaatumid ei tohi Vikis olla, siis on meil hea viidata. Nagu olen aru saanud, on SK üks tujukas naisterahvas ja iialgi ei või teada, mis ta järgmisel hetkel nõudma hakab. Naispoliitik, kes mõni aeg tagasi tegi kõik, et olla tähelepanu keskpunktis - keeruline juhtum...--Rünno 20. juuni 2009, kell 17:04 (UTC)

:::::: Ei, ma räägin, et andmekaitseinspektsiooni ettekirjutus ja halduskohtu otsus puudutavadki mittedelikaatseid isikuandmeid. Andres 20. juuni 2009, kell 18:34 (UTC)
----
Sõna "esinaine" kohta vaata ÕS-i. Andres 16. juuli 2009, kell 16:12 (UTC)
----
Kodulehte enam ei ole vist. Ave Maria 15. veebruar 2010, kell 18:29 (UTC)

On. Andres 15. veebruar 2010, kell 21:33 (UTC)

Juurdepääs artiklile oli "ajutiselt peatatud". Mida tähendab siin ajutiselt peatatud jutumärkides? Või teistpidi: mida ta siis tähendab, kui jutumärke ei ole? --kanakukk 19. august 2010, kell 14:13 (EEST).

Jutumärkides oli ta sellepärast, et tegu oli tsitaadiga. Nüüd ei ole enam kohta, kuhu viidata. Jutumärgid võib ka ära jätta. Andres 19. august 2010, kell 14:19 (EEST)
----
Seda linki ei saa allikana kasutada, sest puudub isiku nimi. Kui see on trükitud, saab viidata trükiväljaandele. Peale selle, pole selge, kas me tohime sealseid isikuandmeid töödelda. Andres 25. august 2010, kell 10:47 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://si.kongress.ee/?a=page&page=42fd19b9b13cf94763f3f&subpage=44982ea9076751242c514
** In Sirje Kingsepp on 2013-06-24 13:28:14, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Sirje Kingsepp on 2013-07-07 00:48:25, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kauppatie.com/04-2009/5.pdf
** In Sirje Kingsepp on 2013-06-24 13:28:14, 404 Not Found
** In Sirje Kingsepp on 2013-07-07 00:48:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:48 (EEST)
----
Kas sellest peaks ka kirjutama, et ta on nüüd TikToki kuulsus? Velirand (arutelu) 31. august 2020, kell 13:18 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kurgan~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kurgan! Andres 28. juuni 2006, kell 06.29 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kurgan~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kruusamägi

{| class="toccolours floatright" width="200"
|- align="center"
| [[Pilt:Presa de decissions.png|64px|Arutelulehekülg]]
'''See on arutelulehekülg'''

|- align="center"
| Kui siia lehele mõne märkuse kirjutate, siis palun looge ka vastav alateema. Muidu teen ma seda ise.

|- align="center"
| [[Pilt:Crystal Clear app file-manager.png|60px|Arhiiv]]
'''Siinsed arhiivid'''

|- align="center"
| [[Kasutaja:Kruusamägi/Arhiiv 1|Arhiiv 1]] (2006–2008)
|- align="center"
| [[Kasutaja:Kruusamägi/Arhiiv 2|Arhiiv 2]] (2009–2014)
|- align="center"
| [[Kasutaja:Kruusamägi/Arhiiv 3|Arhiiv 3]] (2015–2018)
|- align="center"
| [[Kasutaja:Kruusamägi/Arhiiv 4|Arhiiv 4]] (2019–2022)
|}

Tere. Vaatasin, et Te kustutasite sportlaste loendi. Tuletksin Teile meelde, et selles küsimuses oli hääletus, kus otsustati see loend alles jätta. Loend oleks vajanud ühtlustamist, aga mitte kustutamist.  Velirand (arutelu) 5. veebruar 2023, kell 08:41 (EET)

Hääletus oli, aga mingit selgest otsust küll polnud. Pigem selline 50:50. Ja ma parem ei kirjelda, et mida ma sellest ühe poole totaalsest adekvaatsete argumentide puudumisest arvan.

See nõder loend oleks pidanud saama kustutatud küll, aga antud hetkel tegin selle siiski ainult ümbersuunamiseks. Piinlik võiks olla käsitsi sellist asja koostada. Milleks ja kellele? Ehk kui juba meeldetuletamiseks läks, siis tuletan ka meelde, et antud loendit pole võimalik päästa. Enam-vähem talutava kvaliteediga loendi saaks ainult selle automaatsel genereerimisel, aga siis oleks see juba liiga pikk ehk lugejatel jookseks veebilehitseja kokku. Ehk ühtlustamine ei aitaks seda mitte kuidagi ja läbinisti väär on seda nimi-nime haaval täiendada. Mida aeg edasi, seda hullemaks see loend läheb.

Vastavaid spordialapõhiseid loendeid ei tohiks samuti käsitsi koostada, kui natukenegi kvaliteetset tulemust tahta. Aga need oleks vähemasti hallatavad. Ivo (arutelu) 5. veebruar 2023, kell 09:00 (EET)

:Ja seda võiks arutada pigem siin.

:Ning olukorras, kus selle loendi eksistentsi põhjendatakse ainult viisil, et "no sellega on ju nii palju tööd tehtud", siis on ikka väga tagumine aeg lõpetada. Mida pikemalt selle asjaga venitada, seda valusam on ühtedele asja kokkupakkimine ja seda piinlikum on teistele selle hargnemist jälgida. Ivo (arutelu) 5. veebruar 2023, kell 09:09 (EET)

:: "Hääletus oli, aga mingit selgest otsust küll polnud. Pigem selline 50:50" Kustutamise poolt oli 5 häält, vastu 6 häält. Velirand (arutelu) 5. veebruar 2023, kell 09:22 (EET)

:::Võiks ka väita, et 60:50 oli asja senise lõpetamise poolt. Meenutan, et üks kustutamise vastastest leidis, et seda peaks koostama hoopis robotitega ja mitte käsitsi ning üks teine kustutamise vastastest oli vastu seni, kuni botiga pole üle kontrollitud, et midagi kuskile kaduma ei lähe. Ja nagu ma juba varem välja tõin, siis ülejäänud ei suutnud üldse argumente esitada. Ivo (arutelu) 5. veebruar 2023, kell 09:33 (EET)

: Mulle näib, et ilma selgema konsensuseta ei tohiks siiski kustutada, hääletus on hääletus. Ehkki ma olen siiski jätkuvalt kyllaltki tugevalt selle poolt, et need praegused hiigelloendid tuleb ylevaatlikemaks reorganiseerida (nt esmalt riigiti, seejärel riigiti + spordiala järgi). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. veebruar 2023, kell 13:34 (EET)

Tere! Tuhisin kyll pisut seotud materjalides ja aruteludes ringi, kuid ikkagi jäi kysimus, et kas näiteks Eesti Rahvusraamatukogust peab pildi laadima Eesti Vikipeediasse või ikkagi Commonsisse? Juhul, kui FOTOGRAAFI luba on olemas, aga arhitekti oma puudu ja surmast vähem kui 70 aastat möödunud. Kuidas aru saada situatsioonidest nagu Commons:Category:National Library of Estonia building versus :Fail:RR front view.jpg (ning neid minu meelest vastandlikke näiteid on veel palju). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. veebruar 2023, kell 19:37 (EET)

Vaatasin ise ka, et need pildi nagu ei tohiks väga Commonsis olla. Kunagi tegin seal mõned fotod ja nendega on vähemasti korras. Ivo (arutelu) 18. veebruar 2023, kell 19:59 (EET)

Tere! Tunnen huvi, mille järgi valid välja artiklis toodud faktid, millele soovid viidete lisamist? Samuti, mille alusel valid välja faktid, millele ei soovi viidete lisamist? Vulc (arutelu) 19. veebruar 2023, kell 15:05 (EET)

eeldatavasti pead silmas artiklit Pärt Uusberg. On ilmne, et suur osa sellest on viitamata. Samas on see artikkel loodud ka 2009. aastal, mil viitamine polnud meil veel üldlevinud praktika. Reaalsuses vajaks seal aga iga viimane kui väide viidet. Lihtsalt iga lõigu vastav märgendamine oleks juba omamoodi humoorikas. Tänaseks võiksime aga olla eestikeelse Vikipeediaga ammu seal, kus artiklitesse ei lisata enam viitamata väiteid. Ja kui kirjutada, et keegi on värvipime, siis see on piisavalt tundlik väide, et vajaks kindlasti viidet. Ei ole kaugel ka see moment, kus hakkame ükskord lihtlabaselt tühistama iga sellist muudatust, kus lisatakse viitamata materjali. Ivo (arutelu) 19. veebruar 2023, kell 17:43 (EET)

Hello Kruusamägi, Would like to write about Britt Weerman (Q108562444) for ET Wikipedia? It would be appreciated if it is done. Boss-well63 (arutelu) 7. märts 2023, kell 19:31 (EET)

Request writing about Britt Weerman (Q108562444)

Mis saab siis, kui erinevate linkide alt on sama inimese kohta wikisse lisatud mitu artiklit? Kas neid saab kuidagi ühendada? Siimens (arutelu) 13. juuni 2023, kell 20:39 (EEST)

Ikka saab liita. Millistest artiklitest on jutt? Ivo (arutelu) 13. juuni 2023, kell 20:40 (EEST)

Kui mäletate, andis artiklis "Olavi Allase" kasutatud piltide autor loa oma fotosi wikipeedias kasutada. Kas luba kehtib ka fotograafi teiste fotode kohta või ainult antud kahe foto kohta? Kui ei kehti kõikide fotode kohta, kas see tähendab, et pean iga kord fotograafilt iga tema tehtud pildi, erinevatel lehtedel, kasutamiseks luba küsima? Kas fotograafilt on sel juhul võimalik ka mingisugust üldist luba küsida? MightiestCat (arutelu) 13. juuni 2023, kell 22:58 (EEST)

Fotograafilt sai küsitud nende kahe konkreetse faili kohta ja nende kasutamiseks CC BY 3.0 litsentsi all ka luba tuli. Neid kahte fotot võib kasutada mistahes artiklites... aga mingite teiste fotode kasutamiseks oleks juba uut luba vaja.

Täpsemaid soovitusi oskan jagada, kui probleemi on detailsemalt kirjeldatud. Ivo (arutelu) 13. juuni 2023, kell 23:13 (EEST)

:Sooviksin lihtsalt kasutada artiklis "Rauno Laumets" samuti tema tehtud ning EKJL leheküljel avaldatud pilti, kuid eks ma siis küsin otse luba, kui asjaks läheb. MightiestCat (arutelu) 13. juuni 2023, kell 23:39 (EEST)

::Kui sa kirjutad oma kommetaari lõppu ~~~~, siis need neli märki muutuvad automaatselt allkirjaks. Seda ei pea käsitsi tegema. :P Ivo (arutelu) 14. juuni 2023, kell 01:16 (EEST)

Why do the NHL logo files not work? Could you please help me get the NHL teams logos on? Only the New York Rangers, Washington Capitals, and Montreal Canadiens logos are currently working, the others are not. Thank you / Aitäh! PoolFan (arutelu) 23. juuli 2023, kell 22:10 (EEST)

It depends if the file in question is in Wikimedia Commons. With many logos there are copyright issues that mean they could not be moved to Commons (an example). SVG logos in Commons. Ivo (arutelu) 23. juuli 2023, kell 22:32 (EEST)

:But how would we get the logos to Wikimedia Commons? PoolFan (arutelu) 23. juuli 2023, kell 22:39 (EEST)

::We can't. That is the point. Ivo (arutelu) 23. juuli 2023, kell 22:40 (EEST)

::And how is this possible in english and finnish wikipedias, but not estonian? PoolFan (arutelu) 23. juuli 2023, kell 22:42 (EEST)

:::English Wikipedia has fair use, that is unknown in Europe. Ivo (arutelu) 23. juuli 2023, kell 22:45 (EEST)

::::Kas kas Soome Vikipeedial on samuti? Neil on samuti logod jm artiklites olemas.--Raamaturott (arutelu) 24. juuli 2023, kell 14:52 (EEST)

:::::Me saame pm mingeid faile siia vikisse üle tuua, kui neid hulga hoiatusmallidega varustada. Aga ma ei näe asjal mõtet, kui artiklid ise väga esinduslikud pole. Kui artiklit on ainult paar lauset, siis läheb inimene niikuinii ingliskeelesse Vikipeediasse üle. Ivo (arutelu) 24. juuli 2023, kell 16:18 (EEST)

:::: Soome vikis nad viitavad logosid kasutades Soome autoriõigusseaduse tsiteerimiserandile. Ma ei tea, kui adekvaatne see on. Ka Soome seaduse järgi peaks tsiteerima motiveeritud mahus, aga pealtnäha on neil sellest ükskõik. Pikne 25. juuli 2023, kell 18:42 (EEST)

:::Mind mõneti üllatab küll ka see, et mida Commonsis leidub. Nt see nüüd minu arust küll nii lihtne kujutis pole. Iseasi, kui see peaks olema piisavalt vana. Ivo (arutelu) 25. juuli 2023, kell 18:47 (EEST)

::::Aastast 1929, ehk siis kolm aastat noorem kui meeskond. Võib isegi seda olla jah... - Melilac (arutelu) 25. juuli 2023, kell 21:41 (EEST)

:::::Could you help me with my latest edit? I want a similar collection of colors for the teams as in the Finnish Wikipedia. I mean the team rosters and the colors on it ( https://fi.wikipedia.org/wiki/Pittsburgh_Penguins ) Penguins black + yellow

:You want this to be more like this? (i.e so there would be this "taustaväri" parameter) Ivo (arutelu) 26. juuli 2023, kell 01:11 (EEST)
----
Ivo, hea, et Sa Pikse nime tagasi tõid, muidu oleks Andres oma nime ka maha võtnud. Kiidan. Minu panuse ulatuslikusest muidugi rääkida põhjust pole, aga taanduda ka ei sobi, olen juba seda optsiooni kasutanud. Aga miks Sa väsimatuid sõjasündmuste jäädvustajaid kilbile ei tõsta? Ikkagi aktuaalne temaatika. Seda enam, sõda jätkub veel pikalt ja võib otsapidi jõuda ka Eestisse. – Hirvelaid (arutelu) 31. juuli 2023, kell 22:46 (EEST)

Pikne on kahtlusteta oma tegevusega silma paistnud ja vääriks tiitlit. Tal oli kaastöö osas ikkagi üsna tugev kuu. Kahju, et see ühe trolli tegevus kogu seda asja diskrediteerib.

Sõjasündmuste jäädvustamine on kahtemata oluline. Siin on aga kvaliteet olnud kõikuv ja seepärast pole see mulle väga sümpatiseerinud. Samas pole ma seda ka alati usinalt jälginud, sest iga asja ei jõua üle vaadata, ja seega võib mingeid tegevusi tähelepanuta jääda. Seepärast oleks muidugi hea, kui nomineerijaid oleks enam. Ja ega mul on ka mingid oma eelistused, mis aga ei pruugi teistel sugugi samasugused olla. Ivo (arutelu) 1. august 2023, kell 00:38 (EEST)
----
% host 193.40.164.76
76.164.40.193.in-addr.arpa domain name pointer ametikool.oesel.ee.
Kooli blokeerimise asemel võiks informerida kooli IT-õpetajat, et soditakse Vikipeediat. 2001:BB8:2002:4800:DA5E:D3FF:FE77:E548 12. oktoober 2023, kell 10:36 (EEST)

Mida see IT-õpetaja ikka teeb, kui seni pole suudetud vandaliseerimist tagasi hoida. Ivo (arutelu) 12. oktoober 2023, kell 11:15 (EEST)

Soomes on agroloogi amet olemas, :fi:Agrologi. Sellise ametiga on üks tegelane Mauri Sariola romaanist "Laia tee seadus" (on ilmunud ka "Mirabilia" sarjas), sisuliselt väiksem põllumajandusametnik. --Juhan121 (arutelu) 20. oktoober 2023, kell 22:04 (EEST)

Hello, sorry for english, please protect Arutelu:Jossif Stalin: vandalism by WMF-banned user :en:WP:LTA/GRP. Thanks in advance, --Mtarch11 (arutelu) 10. märts 2024, kell 07:44 (EET)

Kuuele sinu tehtud pildile (:Fail:Leo Rohlin Sula.JPG, :Fail:Viive Väljaots Torso käega.JPG, :Fail:Luule Kormašova Põld.JPG, :Fail:Ilmar Palm Vaas.JPG, :Fail:Aino Alamaa Olgu jääv meile päike.JPG, :Fail:Elgi Reemets Pudelid.JPG ) on WooteleF lisanud litsentsi . Ma oletan, et olid sellega nõus, aga ma ei leia selle kohta praegu kinnitust. Teiseks on nende muuseumis tehtud piltide juurde lisatud hiljem mall , mis puudutab teoseid, mis asuvad "üldsusele külastamiseks avatud kohtades alaliselt". Kui kujutatud esemed on muuseumi püsiekspositsioonis, siis võib-olla saab nende asukohta pidada alaliseks. Aga kas on kindel, et tegu on püsiekspositsiooniga? Pikne 24. märts 2024, kell 18:52 (EET)

See litsentsilisamine oli tal vist küll omaalgatuslik :) Aga eks ma oleks selle ümber teinud, kui nõus poleks.

Vahepeal on muuseum vist oma püsiekspositsiooni muutnud, aga eeldavasti on neist enamus jätkuvalt seal olemas. Need on ikka väga vanad pildid.

Kunagi oli mul miskit kirjavahetust ka muuseumiga vist sel teemal, aga seda (hot) meiliaadressi ei kasuta ma enam väga ammu. Ja ega siis oligi litsentsimajanduses veel palju segast. Nii tekkis ka Mall:ETDM.

Pm võib mõne neist ka kustutada, kui oleks tahtmist probleemsete piltide hulka vähendada. Ivo (arutelu) 25. märts 2024, kell 17:01 (EET)

: Millise mõne? Ma kustutaksin kõik kuus mittevaba pilti, kui pole selge, kas või milliseid neist autoriõiguse seadus tegelikult siin erandi alusel kasutada võimaldab. Pikne 25. märts 2024, kell 18:27 (EET)

::Nt :Fail:Leo Rohlin Sula.JPG ja :Fail:Elgi Reemets Pudelid.JPG on mõlemad kasutusel kolmes artiklis.

::Kui vaadata siia kategooriasse, siis erandite alusel kasutatavaid pilte on meil ikka oluliselt suurem hulk. Ivo (arutelu) 25. märts 2024, kell 18:41 (EET)

::: Need on üldjuhul pildid hoonetest ja skulptuuridest, mis on alaliselt väljas avalikus kohas. Küsin nende kuue pildi kohta, sest mulle ei ole selge, kas kujutatud esemed asuvad "üldsusele külastamiseks avatud kohtades alaliselt" ehk kas sama erand on neile laiendatav. Pikne 25. märts 2024, kell 19:27 (EET)

::::Püsiekspositsiooni võiks minu arvates küll alaliseks paigutamiseks pidada ja avalik muuseum on samuti üldsusele avatud. Ivo (arutelu) 26. märts 2024, kell 08:04 (EET)

::::: Seda küll, et muuseumi näitusesaal arvatavasti sobib selle erandiga kokku. Üldsusele avatud koha näitena on seaduses toodud muu hulgas ka näitusesaal. Segasem on minu jaoks see, millisel juhul on asukoht või väljapanek alaline. Kui ka loeme püsiekpositsiooni alaliseks, siis näib ikkagi, et me tegelikult ei tea praegu, kas need kuus eset või millised neist on tegelikult püsiekspositsioonis. Pikne 26. märts 2024, kell 21:29 (EET)

::::::Ma ei ole seal muuseumis väga sageli käinud. Pärast toda külastust üleeelmisel kümnendil nüüd ka korra eelmisel aastal, aga siis ma ekstra neid objekte ei otsinud (kuigi mingit osa neist nägin küll seal, aga ei julgeks täie kindlusega nimetada, et milliseid). Ivo (arutelu) 27. märts 2024, kell 10:53 (EET)

Palun vaata Kasutaja arutelu:Taivo#Pilt:Parreesia filmi plakat.jpg. --Andres (arutelu) 30. märts 2024, kell 20:32 (EET)

Please see https://www.mediawiki.org/wiki/User_talk:Kruusam%C3%A4gi.  80.115.106.36 18. aprill 2024, kell 00:48 (EEST)


Malli arutelu:ToimetaAeg

Mall märgistamaks artikleid mis vajavad toimetamist. Mall lisab artikli malli kutsumise parameetrite järgsesse kuu ja aasta "toimetamist ootavad" -artiklite kategooriasse.
 {{ToimetaAeg|kuu=Mai|aasta=2004}}
Malli kutsumises antakse kaks parameetrit:
* kuu – "toimetamist ootavad" -kategooria kuu väärtus
* aasta – "toimetamist ootavad" -kategooria aasta väärtus
Märkus: kuu väärtus on malli lisamise kuu, märgistamaks mis ajast artikkel ootab toimetamist. (samuti aasta väärtus) Isegi kui artiklit toimetatakse hiljem, kuid artikli toimetamise vajadus säilib, toimetamise mall jääb algsete parameetritega, seniks kuni artikkel on toimetatud - malli eemaldamiseni.
Malli võib kutsuda otse või kasutada alternatiivset ja lihtsamat varianti: kutsudes ToimetaA -malli subst: eesliitega: ({{subst:toimetaA}}). Sellisel juhul lisatakse automaatselt jooksva kuu ja aasta väärtused ToimetaAeg -malli kutsumisse. Sellise kutsumise jaoks on tehtud ka link redigeerimisakna all.
=== Vaata ka ===
* Malli arutelu:Toimeta

* Malli arutelu:Toimeta

=== "keelelist" ===
et nüüd on siis üldine mall muudetud kitsalt keeleliste "probleemide" märkimiseks? Arvata võib et Andres oled teinud selle muudatuse "hääletuse" tulemusel. Esitada poolt/vastu küsimuses kaks erinevat väidet ja võtta seda aluseks lühinägelikule muudatusele ....
..ja ei teeks paha see "hääletus" ka korralikult ära lõpetada kui on alustatud. --TarmoK 9. november 2006, kell 20:50 (UTC)

Palun lõpeta see hääletus formaalselt ära.  Mul ei jätku selleks jõudu.

: Mismoodi ma seda lõpetan, kui jäi ebaselgekski et mida hääletati? ja millele vastati?

: Kui küsimus on et kas soovid karvast kassi ja halli karvaga ning vastama peab jah või ei. Siis mis on küsimus ja mida tähendavad vastused, kui:

:* soovin karvast ja halli kassi?

:* soovin karvast kuid mitte halli kassi?

:* ei soovi karvast ega halli kassi?

:* soovin mitte karvast aga soovin halli kassi?

: on vana tõde et seda mida paned sisse see tuleb ka välja (siis kvaliteedist rääkides) sama on ka sellise hääletuse lugu. Nii et sry aga ei hakka liitlaseks lühinägelikkuele ja kui tegutsemise tahtmist on rohkem kui soovi asi korda teha.

Asi algas sellest, et Lulu kasutas julge parandamise õigust ning andis mallile kuju "Vajab toimetamist", sest hääletus ei andnud vastust, kas abipalvest loobuda või mitte. Mina omakorda muutsin malli lähtudes hääletuse tulemusest, mille kohaselt tuleb täpsustada, et jutt on keelelisest (mitte sisulisest toimetamisest). Tegelikult hõlmab see "keeleline" toimetamine ka eksitavat sõnastust. Sisuline toimetamine ega vikindamine selle malli alla käi. Arvan, et selles eriarvamusi ei ole. Malli sõnastust võivad teised kohendada, peaasi et see hääletuse tulemustega kooskõlas oleks. Küllap niimoodi leiab parema sõnastuse. Kui asi oli tavalises toimetamismallis tehtud, siis viisin selle  sõnastuse ka sellesse malli siin. Andres 9. november 2006, kell 21:42 (UTC)

: Siin ongi probleem, et ei saada aru mida tähendab "julge parandamine", ei osata teha vahet et see üleskutse/nõuanne käib artiklite kirjutamise kohta aga kui on tegemist Vikipeedia kui veebisaidi/keskonna kujundamisega seotud küsimused siis on lugu teine. Kui palju kisa tõuseks sellest kui muudaksin Vikipeedia roheliseks, ja õigustaksin et "julge parandamine" ju? (võib-olla ei tõusekski kui leidub aktiivsemate hulgas piisavalt rohelise värvi pooldajaid :oP )

: "keeleline" hõlmab seda mida keegi mõistab selle all. mina ei loeks eksitavat sõnastust "keelelise" alla sest minule assotsieerub keeleline esmalt õigekirja ja lauseehitusega, kellelegi teisele jälle millegi muuga. ..tegelikult pole sellel vahet. Praegult on nii et ühe hoobiga on muudetud üldine mall spetsiifiliseks, muutes sõnumi pooltes artikites, kus mall on kasutusel, valeks ja lisaks ei ole varianti märkimaks artikleid mis vajavad toimetamist ka muud moodi kui õigekirja osas.

: Seda saab kui hakata asjaga valest otsast pihta. Algne küsimus oli selles ju et "toimetamise" sõna häiris mõnda õrnanahalist ja tulemus on see et töötav mall on muudetud kasutuskõlbmatuks, kuna mall on artiklites nüüd suvaliselt (ei kajasta seda mille jaoks ta artiklitesse on lisatud) ja sellega tõmbab vee peale edaspidiseks kasutamiseks sest ei ole mingit selgust malli kasutamises.

: ... kuid nagu aru võib saada teevad sellised muudatused (mis vähendavad veelgi Vikipeedia usutavust tõsiselt võetava projektina) mõned inimesed õnnelikumaks, siis edu neile, ei jaksa jätkuvalt peaga vastu seina joosta proovides seletada et probleemide lahendamiseks on vaja tegelik põhjus selgeks teha ja siis leida lahendus arvestades *tervikut*. --TarmoK 11. november 2006, kell 09:15 (UTC)

:: Minu meelest puudutab julge parandamine kõike, mida saab parandada. See on viki üldine printsiip. Muidugi on ka teisi printsiipe, mis võivad sellega vastuollu minna.

:: Praktiliselt igal pool on toimetamise malli kasutamisel mõeldud keelelist (õigekeelsust ja sõnastust) puudutavad parandused. Neid juhtumeid, kus on midagi muud mõeldud, on minu meelest tühiselt vähe. Kui jutt on sisulise parandamise vajadusest, siis kasutatakse sisu vaidlustamise malli.

:: Kui Sul on terviku kohta ettepanekuid, siis palun esita need.

::: vaata: Üldine arutelu ja toimetamise malli koht, sealt kus see asi see kord alguse sai --TarmoK 11. november 2006, kell 14:41 (UTC)

:::: Ma tean küll, et Sa oled ettepanekuid teinud. Arvan, et põhjus, miks teised pole reageerinud, on see, et tegid seda ebaõnnestunud kontekstis. Sa võid ju jätta kõik kõrvalise välja ning oma ettepaneku uuesti esitada, kas või kopeerides. Kui Sa saadad oma juttu vihjetega, et kõik teised teevad valesti ega taipa midagi sellest, kuidas tegelikult teha tuleb, siis see ei soodusta sõnumi päralejõudmist. ~Teiseks ei tulnud Sinu ettepanekust välja, miks nimelt Sinu pakutu on oluline. Kui inimestele tundub asi ebaoluline, siis nad ei pruugi reageerida.  Andres 12. november 2006, kell 06:22 (UTC)

::::: Aitäh mõistmast. Kahjuks mul ei ole nii pikka kannatust kui sul ja kui ikka jätkuvalt vaadatakse mööda hakkab toon muutuma räigemaks. Ja kahjuks ei ole sõnaseadmis oskused ka ideaalsed. See ei olnud vabandus siis.

::::: Kuid kui Üldises arutelus on tõstatud probleem et toimeta mall tekitab probleeme ja selles kontekstis esitan ettepaneku et tuleks vaadata kõiki selliseid Vikipeedia korrashoidmise malle tervikuna ja teen algatuse et alustame vajaduste loetlemisest, siis vabandust väga kus on veel parem koht?

::::: Isiklikult väheneb mul iga päevaga huvi Vikipeediat paremaks teha, seoses siin toimuvaga ja selle pärast ei ole mul häda et vedada neid ettepanekuid edasi (ei pea neid nii suureks probleemiks et vajaks kiiret olukorra muutmist), kui hädalisemad soovivad seda tõesti paremaks teha siis võin aidata, kuid kui soov on vaid üks konkreetsel hetkel häiriv detail vähem häirivaks teha siis ... siiani olen naiivselt lootnud et saab sisulisi arutelusid algata et kogu olukorda parandada, kuid tegelikus näitab teist ja parem on lasta rongil edasi minna, kui aktiivsematele on tähtis et liigutakse ja ei hoolita nii palju suunast.

::::: Tegelikult ei ole sellisel arutelul palju mõtet miks ignoreeritakse või mitte, me ei ole siin tööl, kõigile on see tegelikult ju hobi, kellele rohkem, kellele vähem ...

::::: kuid uudishimust küsimus sulle Andres: tõin üleval pool näitena ära miks ei saa hääletust ära lõpetada (hääletuse ebamäärasuse pärast), kuid ainus mida ma sellele vastuseks võiksin lugeda(?) on su kommentaar et "keegi ei öelnud, et ta ei saanud küsimustest aru". Kas see oli tõesti vastus selle "kassi küsimuse näite" (=üks vastus kahele erinevale küsimusele on ebamäärane vastus) kohta või lihtsalt jäi see kahe silma vahele või ei pidanud seda tähtsaks? (küsin siis et milline variant oli, mitte selle pärast et oleksin kibestunud et "miks keegi mind ei kuula". Lihtsalt tekkib arvamus et arutelud venivad liiga laiaks ja lihtsalt ei jaksata lugeda ja läbi mõelda mida on eespool öeldud/arutatud või siis lihtsalt kärsitusest; seda üldiselt vaadates arutelusid) --TarmoK 12. november 2006, kell 10:08 (UTC)

:: Minu meelest oli esitatud kaks teineteisest sõltumatut küsimust. Mis puutub arusaadavusse, siis keegi ei öelnud, et ta ei saanud küsimustest aru. Andres 11. november 2006, kell 13:28 (UTC)

::: vat nii veider kui see ka ei ole, siis mina sain selle malli kasutamisel aru, et see tähendab just sisulist toimetamisvajadust, mitte kirjavigade parandamist. - Ahsoous 11. november 2006, kell 13:41 (UTC)

:::: Just selle pärast me muudatuse teemegi, et muidu inimesed saavad valesti aru. Ma ei tea, kui palju Sina oled seda kasutanud. Arvan, et kõige rohkem olen seda kasutanud mina, ja mina olen alati silmas pidanud õigekeelsust ja sõnastust. Andres 11. november 2006, kell 14:46 (UTC)

::::: ega ma teda väga palju vist lisand ei ole aga vahel siiski ning seepärast ma selle oma arusaama siin ära ka tõin, et mina olen seda lisand peamiselt nimelt mitte kirjavigade pärast - Ahsoous 11. november 2006, kell 14:53 (UTC)

:::::: Mis Sa arvad, kas toimetamismärke niisugune muutmine, nagu praegu tehtud, on aktsepteeritav, või tuleks vana mall jätta endisele kujule ning teha uus mall keelelise ja sõnastusliku toimetamise kohta? Andres 12. november 2006, kell 06:22 (UTC)

::Kui sõna võib võtta, siis mina pooldaks uut malli keelelise ja sõnastuslikkusele, kuna praegu ei oska korrektse õigekeelega, kuid nt tähtsate linkide mitte lingistamisel (ja vikinda malli otseselt mittevajalikkusel) mingit õiget malli lisadagi - artiklile on imelik lisada (toimeta mall) kui seal pole keeleliselt midagi vaja toimetada; aga see on subjektiivsus --Dj Capricorn 12. november 2006, kell 11:16 (UTC)

:* soovin karvast ja halli kassi?

:* ei soovi karvast ega halli kassi?

Mul mingipärast vajutades tööriistakastis , tuleb alati kaasa kustutada mall, ei tea miks, või on see ainult minu avutisüsteemi viga--Dj Capricorn 4. detsember 2009, kell 23:05 (UTC)

Ei ole ainult Sinu viga, mul tuleb ka. Ja tundub, et kõigil. --Epp 4. detsember 2009, kell 23:08 (UTC)

: Enam ei peaks tulema. Asja põhjus peitus et Adeliine lisas Malli:ToimetaA kustutamismärkuse... aga kas too kuulub kustutamisele... kahtlen... nii et eemaldasin selle sealt. -- Ahsoous 4. detsember 2009, kell 23:36 (UTC)


Kasutaja arutelu:Mihke85

Tere tulemast, Vikipeediasse...
Ole hea ja arvesta sellega, et tarkvara teeb suurtel ja väikestel tähtedel vahet ning et artiklit on ikka mõtet kohe õige pealkirjaga alustada... veel soovitan loe läbi redigeerimisjuhend -- Ahsoous 30. juuni 2006, kell 22.10 (UTC)

Niisiis teisaldasin su tehtud artikli alguse ... loodan, et leiad ülesse..., sest see valel kujul pealkirja asi tuleb kustutada - Ahsoous 30. juuni 2006, kell 22.25 (UTC)

nagu see, kes Cosmoskva liige on? oled ikka saksamaal? avjoska 4. juuli 2006, kell 09.26 (UTC)

Hello Mihke85, I found your photo here and would like to put it to commons to include it in the German Wikipedia. Unfortunately, I cannot read your language and don't see under which license you put the picture. Could you help me with that? Maybe you'd put it to commons yourself under CC-BY-SA oder GFDL? If you need help - any time at my talk page. Thank you very much! --Elya 8. veebruar 2009, kell 22:49 (UTC)

Thank you very much, that helped a lot! If you like, you could delete the local file here and use the new Commons-pic :File:Fatima Friedenskirche Kassel 2006.jpg instead. Best wishes, --Elya 17. veebruar 2009, kell 12:45 (UTC)
----
Punaseid siselinke ei maksa ära kustutada. See, et seal taga veel artiklit ei ole, ei tähenda, et seda linki ei tohiks olla. Ave Maria 22. august 2009, kell 05:02 (UTC)


Arutelu:Fenerbahçe SK

Siia ei viita midagi. Andres 1. juuli 2006, kell 06.34 (UTC)
Mida tähendab siin mitmel kohal sulgudes sõna 'kirje'? 213.35.168.21 13. aprill 2009, kell 03:53 (UTC)

polnud seda lehte varem külastanudki. 'kirje' on masintõlge sõnast 'record' ;).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. detsember 2016, kell 15:09 (EET)
Siin on jutt spordiklubi kohta. Toodud on ainult jalgpalliklubi saavutused (tundub nii). --KungFuDuck 22. detsember 2011, kell 00:03 (EET)
Miks muist välja läks? Andres (arutelu) 29. detsember 2016, kell 15:25 (EET)

Võtsin maha, kuna need osad tuleks enne eesti keelde ümber panna (ja kontrollida kas andmed ka ajakohased on)... ega sa ei tea kas türgikeelne sõna 'başbakanlık' on eesti keeles 'kantsler' või on see hoopis 'peaminister'?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. detsember 2016, kell 16:04 (EET)

: Siis pane arutelulehele, muidu pärast ei märgata, et need olemas on.

: See on peaministri kantselei või peaministri ametikoht. Andres (arutelu) 29. detsember 2016, kell 16:52 (EET)

:: Kõik muud auhinnad panin juba sisse tagasi peale selle millest ma isegi aru ei saa, mis see isegi olla võiks ja nimelt:
*Laevastikuregistri Cup: (kirje)
**Võitjad (4): 1982, 1983, 1984, 1985

:: Võib-olla sa mõtled välja. Saksa vikist siis saksa ja türgikeelne nimi: Marine-Pokal (Donanma Kupası).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. detsember 2016, kell 17:43 (EET)

::: Mereväe karikas, laevastiku karikas. Andres (arutelu) 29. detsember 2016, kell 18:15 (EET)

Pealkiri võiks olla "Fenerbahçe SK", ta on ainult inglise keeles punktidega. --LeeMarx (arutelu) 29. detsember 2016, kell 20:43 (EET)

Njah. Iseenesest äkki tõesti. SK lühendina tähendab ju eesti keeleski täpselt sedasama.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. detsember 2016, kell 21:01 (EET)

Nagu ma arusaan, siis see artikkel räägib spordklubist kui tervikust. Jalgpalli jaoks tuleks sel juhul teha eraldi "Fenerbahçe SK (jalgpall)",  nagu inglise keelses wikis. Teen osakondade malli, siis on lihtsam navigeerida. --LeeMarx (arutelu) 30. detsember 2016, kell 01:57 (EET)


Arutelu:Tokio Hotel

emoansambel

Mis see tähendab? Andres 1. juuli 2006, kell 06.41 (UTC)

: emo iseenesest on muusikažanr vt :en:Emo (music) - Ahsoous 1. juuli 2006, kell 14.12 (UTC)

:: Nad laulavad mingite produtsendionude pop-ballaade, ise ülepingutatult emo-välimusega ja puha... -Mardus 18. aprill 2008, kell 09:52 (UTC)

Mis tähendab "ametlik fännisait"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. juuni 2008, kell 14:09 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tokiohotel.ee
** In Tokio Hotel on 2013-06-24 13:51:03, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tokio Hotel on 2013-07-07 04:33:58, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:34 (EEST)


Arutelu:Eesti koolide loend

Kas siia nimekirja lähevad ainult üldhariduskoolid või ka ametikoolid (Kuressaare Ametikool)? Andres 3. juuli 2006, kell 15.44 (UTC)

pealkirjas pole täpsustatud kooli liiki. kas siia peaks ka koolimalli tegema nagu Mona tegi hiljuti asulate nimekirjale malli? sest nüüd hakkab siia ju endisi koole tulema. ja külakoole oli hoopis rohkem kui nüüdseid koole. avjoska 10. august 2006, kell 18:47 (UTC)

Siin olid algul ainult keskkoolid, hiljem on lisatud ka teisi kooli. On olemas eraldi Eesti põhikoolide loend. Arvan, et on otstarbekas teha ühtne loend, sest koolitüüp võib ühe kooli puhul muutuda.

Arvan, et malli tegemisega pole kiiret, arvatavasti ei lähe seda tarvis, sest nii palju neid koole nüüd ka ei ole. Andres 10. august 2006, kell 18:51 (UTC)

:Ülikoolid peaksid ka koolid olema? Jürka 7. aprill 2007, kell 09:58 (UTC)

:: Laiemas mõttes küll, aga siin on mõeldud üldhariduskoole. Tegin vastava täpsustuse. Andres 7. aprill 2007, kell 10:09 (UTC)

Kus loendis on eesti koolid välismaal?avjoska 2. september 2006, kell 11:49 (UTC)

Võiks ehk teha Välismaa eesti koolide loendi? Andres 2. september 2006, kell 12:20 (UTC)

Endiste koolide juurde kirjutada sulgudes "endine". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. juuli 2011, kell 17:54 (EEST)

Mis selle [[Kohtla-Järve Ühisgümnaasium]]iga siis nüüd oli? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. veebruar 2015, kell 23:34 (EET)

Ei leia Tallinna Vene Ühisgümnaasiumi (vt artiklit Jüri Ivask (luuletaja). 88.196.236.106 13. juuni 2015, kell 16:28 (EEST)

Loend ei ole ammendav. Andres (arutelu) 14. juuni 2015, kell 07:21 (EEST)

Artiklist [[Tallinna Tõnismäe Reaalkool]]: 20. novembril 1917 võttis Tallinna Linnavalitsus vastu otsuse: "1. Anda linna algkoolidele numbrilised nimetused, kuna kehtivad nimetused ei ole ajale vastavad ja on keerulised... 2. Ümber nimetada kõik Tallinna linna algkoolid." [http://www.archivesportaleurope.net/ead-display/-/ead/pl/aicode/EE-TLA/type/fa/id/TLA.64/unitid/TLA.64.1.7 Archives Portal Europe] annab ametliku nimekujuna ''Tallinna Linna 25. Algkool''. Siin loendis on Tallinna algkoolide nimed teisiti. [[Eri:Kaastöö/90.190.71.25|90.190.71.25]] 20. oktoober 2015, kell 09:30 (EEST)

International School of Estonia ja Eesti Rahvusvaheline Kool on sama asi, ning hetkel on mõlemad nimed listis olemas. kas üks tuleks ära kustutada või teise sappa haakida? hetkel lisasin eestikeelsele nimele lingi inglisekeelse nimega artikli juurde. kui kustutama hakata, siis mina eelistaks inglisekeelse alles jätmist, kuna enamus ajast kasutatakse ka kooli lehe eestikeelsetes juppides lühendit ISE. Ashela (arutelu) 15. november 2016, kell 21:22 (EET)

Võib ka jääda, nagu on. Andres (arutelu) 15. november 2016, kell 22:05 (EET)
----
Ma leian, et Tallinna koolid tuleks siia tagasi panna. Andres (arutelu) 24. mai 2021, kell 00:25 (EEST)


Arutelu:Koroljov

Vene viki järgi oli asula nimi Podlipki, mitte Podlipiki. Andres 3. juuli 2006, kell 20.59 (UTC)

"Linnas asub asiaten policei kz "Energia" ja kz kontrollkeskus." Mis Asiaten Policei? Velirand (arutelu) 8. oktoober 2022, kell 10:28 (EEST)

mis on kz? karistus-tsoon? suwa 8. oktoober 2022, kell 11:51 (EEST)