Arutelu:Geograafia mõisteid

Üritan siis taastada loodusgeograafia mõisteid, sest kui on olemas eraldi "geoloogia mõisteid" peab olema ka "geograafia mõisteid". [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 14:04, 2 Jan 2005 (UTC)
Paleogeograafilised mõisted jätsin esialgu sisse, ehkki paleogeograafia on tegelikult geoloogia mitte geograafia osa. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 14:41, 2 Jan 2005 (UTC)

Kas maa-ala geograafia mõistana on midagi "erilist" igapäevasest kasutuses olevast tähendusest? Kui mitte, siis võiks selle loetelust eemaldada. -- Boy

Arvan, et sellist artiklit ja seega ka linke sellele ei ole vaja. Siim 07:25, 10 juuli 2005 (UTC)

: Minu meelest tuleks Maa-ala alt teha ümbersuunamine artiklile Territoorium. Andres 12:32, 10 juuli 2005 (UTC)

:: Võib ka nii, aga sel juhul tuleks vist siselingid alles jätta? Siim 12:55, 10 juuli 2005 (UTC)

::: Jah. Andres 13:37, 10 juuli 2005 (UTC)

Arvan, et geograafia mõiste on [[geograafilised koordinaadid]], mitte [[koordinaadid]], kuigi geograafias on need väljendid sünonüümsed. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. september 2005, kell 05.01 (UTC)

Miks on inimgeograafia all roheline liikumine, ökofašism jms? Andres 4. jaanuar 2009, kell 14:16 (UTC)

Võimalik, et mina panin nad sinna kunagi. Eks nad mingit otsa pidi on inimgeograafiaga seotud, aga ega head põhjendust ma anda küll ei oska, miks nad seal peaksid olema. Asi ilmselt on selles, et neist teemadest on juttu Uudo Pragi õpikus "Sissejuhatus inimgeograafiasse". Siim 4. jaanuar 2009, kell 14:22 (UTC)

Suunasin päises olevate teadusharude mõisted siia. See on ilmselt küll esialgne lahendus, kuid v-o tuleks mainida ka nt Kartograafia artiklis Vaata ka rubriigis Kartograafia mõisteid, mis suunab tegelikult siia


Arutelu:Timo Toots

See artikligrupp "elektroonikunstnikest" ja "lühieffektfilmidest" kõlab minu jaoks kahtlaselt enesereklaami moodi. (A la artikkel "Pets": 'Olen Pets (s. 1999) ja minu koduleht on www.pets.ee.') Kui keegi sellisest kunstnikust kuulnud on, võib artikkel minu poolest kyll ka jääda, ainult et toimetada tuleb neid kõvasti. (Vt. ka: Sahtel, D*Art.) --Oop 18:43, 2 Jan 2005 (UTC)

Ma arvan, et see artikkel tuleb kustutada. Reklaami ja iseendast kirjutatud artikleid ei tohiks Vikipeediasse lubada. Siim 19:33, 20 Jan 2005 (UTC)

: Iseendast kirjutamine on ehk halb toon, kuid ei ole per se artikli kirjutamise põhjus. Minu meelest võib sellest isikust Vikipeedias artikkel olla küll, sest ta on teatavat tähelepanu äratanud. Artiklit tuleb ainult Vikipeedia-pärasemaks toimetada. Kirjutaja kaitseks ütleksin, et siin mingit üleskiitmist ei ole, on ainult objektiivne info. Andres 22:10, 20 Jan 2005 (UTC)
Tõstsin välja:

Egert Ivask
Jaana Penne
Britt Samoson

===Filmid===
Requiem for a dream, Ranma 1/2, Vision of Escaflowne, koyaanisqatsi, baraka, blow up, city of god, visitor q, daisies, tron, kolmanda planeedi saladus, fantastic planet, nekojiru-sou, fassbinder's, life aquatic, My Neighbor Totoro, Castle in the sky, Nausica, Big fish, Brazil, Liquid sky
===Muusika===
Sigur Ros, Johnny Cash, Ilane Tila, migri, cubus, Bowery Electric, Slagsmålsklubben, tohtori peura, aavikko, Anthony Rother, Aphex Twin, Arve Henriksen, bizarre, black box recorder, Robert Fripp, Burnt Friedman, Chris Korda, client, cylob, Depeche Mode'i kolm laulu, Dreamphish, Carlo von Lynx, Fela Kuti, four tet, Galaktlan, ice cream, Imatran Voima, isan, Jan Jelinek, Kate Bush, Kraftwerk, lackluster, life aquatic OST, little computer people, Luarvik Luarvik, The Smiths, mum, Philip Glass, plaid, Psychoterror, radioactive man, ropotator, sonar, susumu yokota, the Cure, Ulrich Schnauss


Kasutaja arutelu:Infotermoo

Tere tulemast Vikipeediasse, Infotermoo!
Meil on siin mõned reeglid, mis ei ole keerulised. Artikli alguses peab olema definitsioon, mis pealkirjas antud mõistet defineerib. Märksõna peab olema rasvases kirjas (eraldada kummaltki poolt kolme ülakomaga).
Näiteks:
Sahtel on ...
Viited teistele saitidele on artikli lõpus alajaotuses "Välislingid":

*[
Andres 18:55, 2 Jan 2005 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Timo Toots.jpg juurde sobiv litsentsimärgis, mille alusel autor pilti kasutada lubab (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 27. mai 2010, kell 13:31 (EEST)


Arutelu:Dallas-Fort Worth

metroplex tuleb asendada eestikeelse terminiga. - Urmas 20:10, 2 Jan 2005 (UTC)

metroplexi ümberpaigutamine lauses annab eelmise sõnastusega sama tulemusega - metroplex on endiselt eestindamata ja artikkel ei selgita, mis on "Dallas-Fort Worth". - Urmas 21:15, 2 Jan 2005 (UTC)
DFW Metroplex on piirkonna nimi, mitte inglisekeelne sõna, mida tuleb eestindada. Sõna "Metroplex" puudub samuti inglisekeelsest sõnaraamatust. Sa vist mõtled "metropolitan", mis on inglisekeelne ja olemas ka vastena eesti keeles.
Metroplex tähendabki ainult seda piirkonda... - siin on aga tekib imho see probleem et vb keegi mõtleb seda nimetust ka kuskil mujal kasutada - Ahsoous 22:45, 2 Jan 2005 (UTC)

Kui me plaanime linnastutel ja hiidlinnadel vahet teha, siis see siin on pigem [[hiidlinn]]. --[[Kasutaja:Hirvelaid|Hirvelaid]] 24. oktoober 2011, kell 15:27 (EEST)

Inglisvikis on nimetatud ja plaanil kujutatud rohkem maakondi. Adeliine 22. jaanuar 2013, kell 14:50 (EET)


Arutelu:3. jaanuar

See lehekülg on minu meelest üle kuhjatud. Arvan, et tuleks tekitada leheküljed Sündmused 3. jaanuaril, Sündinud 3. jaanuaril ja Surnud 3. jaanuaril. Andres 04:46, 3 Jan 2005 (UTC)

imho - vara veel (1. jaanuar on hullemas seisus aga minu arust ka veel mitte liiga suur) - tegelikult võiks mõelda selle üle, kui suureks lubada vastavatel artiklitel kasvada, et nad siis osadeks tükeldada. - Ahsoous 07:00, 3 Jan 2005 (UTC)

: Küsimus ei ole suuruses, vaid sündmuste ja isikute valikus. Ükski kuupäevaartikkel ei ole praegu liiga suur. Aga minu meelest peaks olema eraldi ülevaatlik artikkel, kus mainitakse kõige tuntumaid isikuid ja sündmusi, ja teatmeline põhjalikum artikkel.

: Jah, ka "1. jaanuar" on liiga üle kuhjatud. Asuksin siis selle kallale. Andres 07:29, 3 Jan 2005 (UTC)
----
Surnute nimekirja lisasin veel nimesid, palun pange need ka surnute leheküljele. Andres 3. jaanuar 2009, kell 21:04 (UTC)


Arutelu:Petrograd

Tavaliselt on Piiterit peetud ikka Peeter I, mitte Peetruse linnaks. Algne intentsioon võib erineda, aga seda ei mäleta siis kyll enam suurt keegi. --Oop 11:23, 3 Jan 2005 (UTC)

Peterburi on Peetruse linn. Petrograd ei tohiks samuti olla Peeter I linn, sest ta nimetati ju seepärast ümber, et poleks saksakeelne. Jumalakartlikkusega olid Venemaal 1914. aastal asjad veel igati korras. - Urmas 11:36, 3 Jan 2005 (UTC)

:Ja mina loll arvasin et koha originaalnimi on hollandikeelne - Ahsoous 11:57, 3 Jan 2005 (UTC)

::Jah, ka seda võiks mainida. Ja, et vastupidiselt algsele tähendusele seostab rahvaetymoloogia linna nime siiski Peetriga. --Oop 11:59, 3 Jan 2005 (UTC)

:::Oluline on küsida, millal see rahvaetümoloogia kujunes - kas enne II ms või kujundati ta nõukogude ajal? - Urmas 16:58, 3 Jan 2005 (UTC)
Pole aimugi ja ei tea ka, kust otsida täpseid andmeid nõukogudeaegse folkloori kohta. Artiklis võiks muuseas olla ka kirjas, millal nimi tagasi muudeti (mina ei mäleta) ja - kõrvutava faktina - et oblasti nimi on siiani leninlik. Ikkagi huvipakkuv kuriositeet. Ja, khm, natuke statistikat ei teeks paha, kui keegi mõne lähedale juhtub. --Oop 17:26, 11 Feb 2005 (UTC)

Arvan, et artikkel tuleks ühendada artikliga [[Peterburi]] --[[Kasutaja:Boy|Boy]] 21:29, 12 juuli 2005 (UTC)

Endise nimede lihtne ümbersuunamine peartikklile, ilma täpse ajalooalaosata ei võimalda mõista konteksti, @Pikne NOSSER (arutelu) 1. juuli 2023, kell 21:36 (EEST)

Mis konteksti? Petrograd on lihstalt linna endine nimi ja seda on ka artikli avalauses sulgudes mainitud. Kui lugeja klõpsab mõnes artikli tekstis linki "Petrograd" (nt Jüri Lotmani artiklis lingitud Petrograd kui isiku sünnikoht), siis ta peaks leidma kõigepealt põhiinfo (millega tegu, kus asub jmt), mis on artikli alguses. Ei ole põhjust eeldada, lingil klõpsanud lugejat huvitab just linna nimi või linna ajalugu 1920. aasta paiku. Suunamine artikli keskele ajab lugejat lihtsalt segadusse, tal tuleb siis kõigepealt artikli algusesse kerida ja vaadata, kuhu artiklisse ta üldse sattus. Pikne 1. juuli 2023, kell 22:19 (EEST)


Arutelu:Viljandi maakond

ma ei saa aru - algul on öeldud Viljandimaa ehk Viljandi maakond ning hiljem ajaloo all viide Viljandimaa - ehk võiks need asjad siiski ühte patta panna ? - Ahsoous 14:14, 3 Jan 2005 (UTC)

Vahe tuleb välja, kui vaatad artikleid Võru maakond ja Võrumaa ning nende arutelulehekülgi. - Urmas 17:01, 3 Jan 2005 (UTC)

:ma tean et vahe on, aga kas ei oleks mõeldav siiski Viljandimaa suunata Viljandi maakonnale (või teha täpsustusleheküljeks) ja teha näiteks artikkel Ajalooline Viljandimaa jne. jne. - Ahsoous 18:53, 3 Jan 2005 (UTC)

::"Ajalooline Viljandimaa" võib vabalt olla ümbersuunamislehekülg. Arvan, et piisab, kui artiklite "Viljandi maakond" ja "Viljandimaa" ette joone kohale kirjutada vastav lühike lause ("See artikkel on ...-st. ... kohta vaata artiklit ..."). - Urmas 19:10, 3 Jan 2005 (UTC)

::: Toetan Urmast. Andres 05:41, 4 Jan 2005 (UTC)

Siin oli Sakala pandud Viljandi maakonna sünonüümiks. Võtsin selle ära. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:21, 28 juuni 2005 (UTC)

[[Rahvaarv]]: 47 700 (2004)<br/> [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. aprill 2006, kell 22.11 (UTC)

[[Kuressaare]] viitab valesse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. juuli 2006, kell 08.09 (UTC)

Seisuga 1. jaanuar 2008 oli   Viljandi  maakonnas Rahvastikuregistri andmetel 55 004 elanikku.
Seisuga 1. jaanuar 2006:
46,8% olid mehed ning 53,2 %  naised.
Sündimuse üldkordaja oli 9,0‰, suremuse üldkordaja 13,5‰ ja loomulik iive –4,5‰.
94,2% elanikest olid [[eestlased]] ja 3,5% [[venelased]].
Alaealisi (vanuses 0–14) oli 16,1%, tööealisi (vanuses 15–64) 66,0% ja pensioniealisi (65 ja vanemad) 17,9%.
[[Töötuse määr]] oli 4,9%.
[[Elanike tihedus]] oli 16,6 in/km²
Võib olla saab seda kasutada. [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 17. juuli 2010, kell 22:57 (EEST)

Ei leia siit (ja mujalt ka) Viljandimaa valdade haldusjaotust 1918-1939 ega ka varasemat st 1711-1918


Arutelu:Eesti jõgede loend

Kõigi jõgede nime lõpus ei pea olema "jõgi". Selline nimi nagu "Avijõgi jõgi" on ju päris kummaline, kas pole? [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 15:49, 3 Jan 2005 (UTC)

Kas lisaks tähestikulisele sortimisele oleks mõistlik ka
vesi-/jõgikonniti sorteerimine?
suwa
27. jaanuar 2006. a. 19:40.

Jah. Andres 27. jaanuar 2006, kell 18.08 (UTC)

meil on link Laartsa oja. Veebis sellist ei leia. Pole ka KNABis--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2019, kell 15:04 (EEST)

Kraavid pole vist artikliväärilised? V-o mõned peakraavid/magistraalkraavid on--Estopedist1 (arutelu) 23. juuni 2019, kell 09:10 (EEST)


Arutelu:Anton Irv

Arvan, et Eesti Vabadussõjast tuleks rääkida pealkirja all Vabadussõda. Võimalikud muud vabadussõjad tuleks loetleda leheküljel Vabadussõda (täpsustus). Andres 05:28, 4 Jan 2005 (UTC)

:Nõus igati selle ettepanekuga.ToomasVe 06:57, 4 Jan 2005 (UTC)

Kui "Vabadussõja kangelane" pole sarnaselt "Nõukogude Liidu kangelasele" ühe autasu nimetus, siis tuleks niisuguseid hinnanguid avalausetes vältida. Kui üks või hulk ajaloolasi peab teda kangelaseks, siis võib aga selle artiklis välja tuua. --kanakukk 26. detsember 2011, kell 00:08 (EET).


Kasutaja arutelu:Ats

Tere tulemast Vikipeediasse, Ats!
Parandused, mis Sa artiklisse "Jumalad" tegid, loeti tervikuna ebakohasteks, hinnati ainult linkide [[Animism]] ja [[Mütoloogia]] lisamist. Kindlasti on seal ka teisi väärtuslikke parandusi, seetõttu paigutasin artikli Sinu variandi aruteluleheküljele [[Arutelu:Jumalad]], et soovijad saaksid Sinu ideid tekstis kasutada. Sul on võimalik tollelsamal aruteluleheküljel oma parandusi kaitsta ja küsida, miks need tagasi lükati. Õigupoolest oleks juba pidanud seda põhjendama. Kui ma mahti saan, püüan seda teha.
Ära lase ennast heidutada, proovi uuesti (nii artiklis "Jumalad" kui ka teistes artiklites). Soovitan teha parandusi ühekaupa, siis on rohkem šansse, et need läbi lähevad ja siis on ka tõenäolisem, et neid arutatakse, kui nad vastuvõetavad ei tundu. Proovi ka oma parandusi aruteluleheküljel põhjendada, siis on lootust, et leitakse kõigile vastuvõetav sõnastus. Sul on eeldusi saada Vikipeedias heaks tegijaks. Jõudu tööle! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:01, 4 Jan 2005 (UTC)
Et ind ei jahtu, on tubli. Mis selle innuga peale on hakatud, ma juba arvustasin ([[Arutelu:Jumalad]]). Järgnevalt natuke näpunäiteid.
* Enne olemasoleva artikli ymbertegemist peatu hetkeks. Yldse on kasulik visandada plaanitavad muudatused kõigepealt mujal valmis (abiks on Notepad, Wordpad jms), olgu või tehniliste probleemide puhuks (on väga paha tunne, kui oled tykk aega pikka teksti ilusaks viimistlenud ja siis server või võrk mingil põhjusel maha kukub). See annab aga ka võimaluse vaadata kõrvuti varasemat ja enda tehtud teksti ja mõelda: mille poolest on minu oma parem?
** Kas vanas tekstis on kirjavigu, mille ma olen ära parandanud?
** Kas vanas tekstis on faktivigu?
** Kas ma lisan tekstile mõne uue fakti, mida seal siiani mainitud pole ja mis on antud teema juures huvitav, ilmestav või oluline?
** Kas ma sõnastan kohmakat sõnastust sujuvamaks, kergemini mõistetavaks, täpsemaks?
** Kas ma korrastan teksti ymber, nii et see systeemsem, loogilisem, selle yksikosad on nyyd paremini leitavad, asjatud kordused on välja roogitud, see vastab paremini teistes samalaadsetes artiklites juba edukalt rakendatud mallidele?
** Ega ma ometigi vigu juurde tee?
** Kokkuvõttes: ''kas minu muudatused annavad midagi juurde või võtavad ära?''
* Alustuseks on lihtsam kirjutada lyhikesi artikleid konkreetsetest asjadest. Loetleda jalgpallimeeskonna liikmeid, kirjutada mitmest allikast kokku kellegi eluloolisi fakte või mõne linna kohta käivat statistikat, kirjeldada raamatu tegelasi ja syndmuskohti. Need on asjad, mida on kergem esitada selgelt, mis on vähem vaieldavad ja kergemini kontrollitavad. Juba tehniliste mõistetega võib asi olla raskem, enamikul erialadel on ekspertidel erinevaid seisukohti sellistegi mõistete kasutamisel, mida võhik igati enesestmõistetavaks peab. Kõige valulisemad ja verisemad on lahingud aladel, millest igayks arvab end midagi teadvat: igapäevaelu pisiasjad, yldmõisted ("ühiskond", "riik", "elu", "sport", "ajaleht", "mägi", "juust"), teoloogia, filosoofia, pedagoogika, kokandus jms.
* Kui sa ei ole milleski kindel, kontrolli. See puudutab nii õigekirja kui faktoloogiat. Võõrkeeltes on oht sõnu valesti kasutada suurem, aga ka oma emakeeles võib teinekord tobedalt eksida; kõiki keele sõnu ei tunne keegi, erialaterminitest rääkimata, vahel veab aga ka mälu alt.
** Kui sa kontrollisid, aga ikka veel päris kindel ei ole, või kui sa ei saanud millestki aru või ei saa hetkel kontrollida, aga ka sel juhul, kui sa arvad, et mingi asja võiks artiklisse lisada, ent ei tea täpselt, kuhu - kirjuta sellest artikli arutellu. Kysi inimestelt. Enamasti keegi vastab. (Aga meid on siin vähem kui nt inglise Vikis, nii et varu kannatust.)
** Sama kehtib ka artikli kohta, mida keegi teine parasjagu redigeerib. On ysna häiriv, kui sa nikerdad tykk aega tööd teha ja siis on keegi teine minut varem tekstis yht koma liigutanud - uuesti otsast peale, kaht versiooni võrdlema... Enamik inimesi paneb pikema töö puhul teksti pisikese hoiatava märkuse (umbes nagu "HEI! Oota natuke" Ma JUST PRAEGU kirjutan siia, kannata kymme minutit!"), aga ohu märk on seegi, kui teksti on viimase viie minuti jooksul kymme korda muudetud - siis on targem tekst mujal valmis kirjutada, salvestada ja enne artiklisse kopeerimist natuke oodata.
* Kui sa esined alal, millel sa ei ole spetsialist, arvesta, et tõenäoliselt keegi teine on. Ja ta võib sinuga nõus olla, aga ei pruugi; iga inimest, kes mingit asja on aastaid õppinud, võib võhiku pahaaimamatu jutt meeleheitele ajada. Me keegi ei tea, kui lollid me oleme, kuni keegi teine selle meile selgeks teeb (ja kui me oleme piisavalt põikpäised, jääbki see meil teada saamata - seda selgemaks saab see aga ymberkaudsetele).
* Mida selgemini ja täpsemalt sa väljendud, seda parem. Hea keel ja selged mõtted on alati abiks, samuti asjalikkus - kui mõte pääseb uitama, las uitab mõnes teemaga paremini sobivas artiklis. ("Eiffeli torn, see on suur nagu elevant. Aga elevant, vaat' see on yks selline huvitav loom...")
* Kindlasti oli midagi veel, aga ma olen selle ära unustanud.
** Kasulik on sirvida võõrkeelseid Vikipeediaid, eriti suuremaid neist (nt ingliskeelne); isegi kui sa ei oska keelt, näed sa ära, milline peaks yks hea artikkel välja nägema - kui paksult on seal linke, kald- ja paksu kirja, millised on loendid, kui tihti on pilte, kui palju arve jne.
** Kasu on eesti Viki sirvimisest, ehkki siin on ymbertöötamist vajavaid artikleid sama palju kui eeskujuks kõlbulikke; enamsti saab need siiski kergelt ära tunda.
** Kasu on ka sellest, kui näed natuke vaeva ja otsid yles mõne sellise kasutaja kunagised kaastööd, kes on Vikipeediast välja aetud. Neid on eesti variandis õnneks väga vähe (eks mujal ole rohkem) ja seda pole kunagi ilmaasjata tehtud. Tavaliselt pyyti selliste puhul kõigepealt pikka aega aeglaselt ja rahulikult rääkida, mis ta tegevusel viga oli. Ja sellest on hea õppida. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 20:41, 4 Jan 2005 (UTC)
Ole kena ja kirjuta oma kommentaaridele alla. Nende autorit on kyll niigi võimalik tuvastada, aga eeldada nende tohutut väärtust, nii et inimesed viitsivad iga reakese järele nuuskima hakata, on ka liig. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 07:17, 1 Feb 2005 (UTC)

Kategooriaid oma kasutajalehele ei panda. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 18:29, 25 Apr 2005 (UTC)

Sa meenutad mulle kahtlaselt üht tänaseks Vikipeediast pagendatud isikut. Kas me saame ikka kindlad olla, et sa pole Leoni reinkarnatsioon. Siim 16:54, 13 mai 2005 (UTC)

Leon on surnud Ats 17:01, 13 mai 2005 (UTC)
Heh, see oli nyyd kyll vale vastus... Kui Ats ei oleks Leoni reinkarnatsioon, siis oleks ta siiralt vastanud: "Kes see veel on?" ;) --Lulu 17:27, 13 mai 2005 (UTC)

Jah, see Atsi vastus tegi mu kahtluse peaaegu et veendumuseks. Siim 17:31, 13 mai 2005 (UTC)
Ka Ats ei karda surma (Sokrates), see ongi mõtleja saatus! Ats 17:33, 13 mai 2005 (UTC)

Mäletatavasti pidas ka Leon ennast suureks mõtlejaks. Siim 17:38, 13 mai 2005 (UTC)

:Mida peaksime nüüd tegema? Kas Vikipeediast pagendatul on õigus uue kasutajana tagasi tulla? Taivo 18:03, 13 mai 2005 (UTC)

:: Minu arvates tuleb Ats aastaks pagendada, sest pagendatul ei ole õigust uue nimega tagasi tulla. Andres 18:07, 13 mai 2005 (UTC)
Ei ole vastu. Reeglite rikkumine on tõsine asi. Loodetavasti tunneme ta järgmine kord lyhema aja jooksul ära... Viis kuud (jaanuarist maini) on liig mis liig... --Lulu 18:12, 13 mai 2005 (UTC)
Nojah ma tean, et sa tead, et ma tean! Ma pean endale siis käitumisjuhendiks võtma, et üle 1 korra ühtegi parandust ei tee. Ei ole minu pädevus (saan aru, et ületasin täna oma pädevuse piire) Ats 18:15, 13 mai 2005 (UTC)

Ära muretse, küll me su ilma selletagi ära tunneme. Siim 18:31, 13 mai 2005 (UTC)
Valitseja võib halastada, ori mitte kunagi! Põhimõtteliselt on mu töö tehtud - see koht mille ma  kunagi tühjana nägin on täidetud ja heades kätes (Lulu, jt on asja üle võtnud). Teaduse käsitlustes olen Ülo Vooglad (Respublika viskas ta välja) järgija Ats 18:33, 13 mai 2005 (UTC)
EGO EIMI Ats 18:43, 13 mai 2005 (UTC)

Väga hea möte  ehk tsitaat.:"Valitseja võib halastada, ori mitte kunagi! "
Tohib ma kasutan seda enda kirjutistes?--[[Kasutaja:VanemTao|VanemTao]] 9. november 2006, kell 19:38 (UTC)

Riputasin sulle lingid lehekyljele,et lihtsam oleks juurdepääs.Vabandan et ise tegin enda algatusel ,kuid  nii on lihtsam materjalile ligi pääseda.Kui selline versioon ei sobi sinu lehekylje kujundusse ja struktuuri  viska  see köik lihtsalt  minema . --VanemTao 9. detsember 2006, kell 02:19 (UTC)

tänan, väga tore! Siinsed teabemahud aina kasvavad ja töötlemine võtab aega. On mugav kui lingid käepärast on. Mul on Tiibeti buddhismi kohta 339 lk sk k teksti koos 300 "graafilise pildiga". Kõik arvad, et religiooni teemadel on igaüks pädev sõna võtma (mind visati ikka mitu korda välja) siis sul on selline valdkond mida ainult L. Mäll ja M. Kalda on võimelised täpsustama. Loodame, et lugejad aja jooksul keelt siluvad (koma tuleb kohe peale sõna jms)--Ats 9. detsember 2006, kell 04:14 (UTC)

Palun!
Uurisin sinu teemade nimekirja ja leidsin et vast see lingihulk tuleks kasuks. Sinu diaposooon on liiga lai mulle tundub hölmates nii Kristluse kui muud usundid koos Indiaga.See Indiast kirjutamine alates Veedadest pihta kuni Hinduismi tekkimiseni selle perioodi lahti kijutamine vötab juba pool elu enstyklopeediale omases vormis ,Mis veel hinduismiga teha.Sellepärast kirjutasin abiks selle Shiva, Sa ei jöua seda materjali mitte iial läbi vötta. isegi kuj sind oleks mitu yhes isikus. Mina  igatahes ei jöua enam korralikult yle vaadata mis kirjutan rääkimata  öigekirjast ja terminite kontrollist , Mötlesin algul et teen hulga teemasid ja siis asub rahvas julgelt kirjutama.Kuu ajaga pole kedagi juurde lisandunud ei usu et olukord siis muutuks ka aastapärast.Kogu siinne seltskond on pidevalt sama uusi virtuaal-narodnikuid  ei paista juurde lisanduvat.Sina enda teemade otsas lähed pensionile siit.Mina samuti.Mulle endale hakkab tunduma et peaks vist hakkama tegema vähem ja kvaliteetsemalt selle asemele et suurelt ahmida nagu algul.Selline jutt seoses linkidega, Edu ja usinust,--[[Kasutaja:VanemTao|VanemTao]] 9. detsember 2006, kell 04:54 (UTC)

Lähtuda tuleb eesti ortograafiast, mitte fanaatikute lobast. Enne kui teisaldusi teed, aruta need teistega läbi.  --Metsavend 11. detsember 2006, kell 19:49 (UTC)
-Eesti ortograafias võõrsõnade kasutamine on Ariste-Masingu ja veel mõne mehe kokkulepe. Mina pooldan võõrsõnadel originaalkeele lähedust. Paabel, vedad, katehhees, buddhism, kibbuts. --Ats 11. detsember 2006, kell 20:22 (UTC)

Sa võid neid pooldada, aga mitte teistele peale suruda. Vikipeedia lähtub kirjakeele normist. --Metsavend 11. detsember 2006, kell 21:27 (UTC)

"Paabel" (Piibli kontekstis), vedad, ja katehhees ongi eesti keeles kasutusel. Mis puutub originaalkeele lähedusse, siis "Paabel" algab originaalkeeles "b"-ga, "vedad" ei kirjutata originaalkeeles ladina kirjas ning e hääldatakse pikana. Andres 12. detsember 2006, kell 07:02 (UTC)
EPS peab olema täpsustuslehekülg! - Ahsoous 28. detsember 2006, kell 16:14 (UTC)
----
Ei tohi kustutada malli sisu ja asendada seda teise sisuga ning ümber nimetada. Sellega Sa hävitad olemasoleva malli ja tekitad segadust lehekülgedel, kus seda malli on kasutatud. Andres 30. jaanuar 2007, kell 07:55 (UTC)

Ära riku olemasolevaid malle !!! - Ahsoous 23. veebruar 2007, kell 16:26 (UTC)
Kui tahad teha uut malli vana põhjal, siis kopeeri vana malli sisu uue pealkirja alla, kuid ära asenda vana malli sisu uuega. Andres 23. veebruar 2007, kell 19:50 (UTC)
Teadmiseks - kui paned malli interviki linke siis need peavad kindlasti olema noinclude sektsioonis - Ahsoous 24. veebruar 2007, kell 14:56 (UTC)
tänan, muidu jääb vale asi näha vales kohas, pean meeles.--Ats 24. veebruar 2007, kell 15:02 (UTC)
Malli lisamiseks ei ole teiste kasutajate heakskiitu. Lõpeta selline tegevus. Siim 24. veebruar 2007, kell 20:07 (UTC)
Andres ei olnud enam vastu --Ats 24. veebruar 2007, kell 20:09 (UTC)

Mina olen. Siim 24. veebruar 2007, kell 20:10 (UTC)

Ka mina ei poolda selle malli kasutamist praegusel kujul. Andres 24. veebruar 2007, kell 20:32 (UTC)

Ich kann sehen, warum nicht Sie alle interwikis von der Kategorie verschoben :Kategooria:Teadus auf :Kategooria:Teadused. Zuerst scheinen sie überflüssig. Die meisten Kategorien in anderen Sprachen sind in der plural Form, da sie alle Unterkategorien von Disziplinen einschließen, so :Kategooria:Teadused. Die Kategorie :Kategooria:Teadus dient, wenn sie die Artikel auf Wissenschaft setzt. Bin ich irgendein sinnvoll? Robin des Bois ♘ ➳  ✉ 16. märts 2007, kell 06:44 (UTC)
P.S. Traurig für meinen Deutschen. Ich bin auf Englisch... besser

Kein problem, mein Deutsch ist auch unkorrekt. es tut mir leid aber ich habe keine zeit dafür. Ich hab nur grösserste Schprachen plural abgenommen. Irgendwann muss jemand es tun. Über Wissenschaft-themen sind in interwiki sehr wiele false werbindungen (humanitar. und sotsialwissenschaften sind falsch werbinden, gemischt!)--Ats 16. märts 2007, kell 10:20 (UTC)

:Ich dachte, daß Plurale für die Namen von Kategorien angenommen wurden. Was Wissenschaft anbetrifft et: ist das einzige WP mit den einzigartigen und plural Formen. Wenn eine Kategorie wie Wissenschaften, Sprachen oder Gegenstände eine Liste der jeweiligen Elemente enthält, nimmt sie normalerweise den Plural. Aber einige wikis (wie fr:) verwenden Sie immer die Eigenheit. Sie haben Recht. Im interwiki ist es fast Gesamtdurcheinander. Ich versuchte, es herauf eine Spitze zu säubern, indem ich zusammen die Sozialwissenschaften verband und Menschlichkeit von den menschlichen Wissenschaften trennte (manchmal diese sind zwei auswechselbar). Und wenn ich die Wissenschaften einstufe, muß ich zulassen, daß sehr wenige wikis es nett und einfach wie im hielten es: WP. Ich bin hoffnungslos! :-) Robin des Bois ♘ ➳  ✉ 16. märts 2007, kell 17:48 (UTC)
Über teilung des Wissenschaft habe ich gemaht:  Portaal:Teadus. Es ist klar was sind Sotsiaalwissenschaften --Ats 17. märts 2007, kell 16:36 (UTC)

Ats, Sul on õigus, et Albert Suurel on teos nimega "Summa theologiae" ("Teoloogia summa"). Siiski, kas mitte selle teose täielik pealkiri pole "Summa theologiae de mirabilis scientia Dei"? Teos "Summa theologiae" on ka Firenze Antoninusest. Aga see ei tähenda, et Aquino Thomase teost ei tohiks niimoodi nimetada. Samuti pole minu meelest meelevaldne väide, et "Teoloogia summa" on Albert Suure kuulsaim teos.
Ohtlik on oma väiteid rajada ainult ühele allikale. Andres 18. märts 2007, kell 17:49 (UTC)
Ats, kuidas Sa tõestad, et "Summa theologiae" ei ole Aquino Thomase  "Summa theologica" teine pealkirjavariant? Näiteks  siin,  siin,  siin ja  siin on ta just selle nime all avaldatud. Minu meelest piisab juba sellest, et pidada seda pealkirjavariandiks. Andres 20. märts 2007, kell 10:27 (UTC)
Originaalteksitga, ainus allikas on minu käes ja kogu see virtuaalreaalsus eksib. ÜKS PEALKIRI ON--Ats 20. märts 2007,
---------------------------
Vaatan pead yhiskondlikule arvamusele ja survele siiani vastu  eestikeelses Wikipedias .Kas eneseohverdus  tasub end ära  systeemi ees lömitavate adminnide jöugu ees.Kirjutasin eile .ismide  artiklisse kommunism  kuna need vanad punased pärdikud  siiani söövad rahva leiba imedes körvale ka törtsu töörahva verd ja näe imet. Andres lendas nagu porikärbes  sönnikuhunnikusse  ja kukkus kohe juurde lisama teemasse  materjali ,et söna kommunism ei tunneks end yksikuna ja kurvana.
Seda ugriliku  pugejalikust ja orjalikku vimma jagub siin kuhjaga.Tundub et see seltskond  sulle ikkagi  imponeerib   köigi oma  poliitiliste juhmuste ja domineerimispyydega.
Avastasin  isegi enda  arutelu-lehekyljel  kuhu emostionaalse  väljendusoskusega adminnid  olid aktiivselt komminud ka peale minu lahkumist siit pikalt ,Eks see näitab nende poolset armastust ja vajadust  intellektuaalse piitsa  järgi.
Edu ja vastupidavust verbaal-rindel   .--VanemTao 20. märts 2007, kell 11:04 (UTC)

Interwiki on nagu suur liivakst kus on hea teadmisi kontrollida. teadlane siiski peaks vältima poliitikat ja liigseid arutlusi. Nüüd tuleb selgitada kas VT lademeteteooria  mahub allikateootia siise? Praegu on Andres parandanud ühe lademe allikaks: siin tuleks mingi ühtne vorm saavutada. edasi vt arutlust: Vana Testamendi allikad--Ats 20. märts 2007, kell 11:28 (UTC)

Sul on õigus küll, et lade ei ole allikas. Minu poolest võiks küll rääkida lademest, aga väljend "Elohim lade" ei ole grammatiliselt korrektne ega saa olla artikli pealkiri.

Teiseks, oled ise pannud intervikilingid, aga teistes vikides käsitletakse seda materjali sõltumata sellest, kas tegu on lademete- või allikateooriaga. Mõlemal juhul  nimetatakse kirjutajat või kirjutajaid "Jahvist", "Elohist" jne ning tegemist on ühe ja sama tekstikihiga. Andres 20. märts 2007, kell 11:38 (UTC)

Rünnak ZZZ Wikis on ikka alles. Andres 28. märts 2007, kell 12:08 (UTC)
Rünnak ZZZ Wikis on ikka alles. Andres 29. märts 2007, kell 18:08 (UTC)
Rünnak ZZZ Wikis on ikka alles. Andres 31. märts 2007, kell 13:55 (UTC)
Rünnak ZZZ Wikis on ikka alles. Andres 9. aprill 2007, kell 09:11 (UTC)
----
Eestikeelses vikis on juba olemas Kategooria:Egiptuse jumalad. avjoska 13. aprill 2007, kell 08:46 (UTC)


Arutelu:Liivi sõda

Selgesti lahku tuleb viia sõja põhjused ja ettekäänded. "Tartu maks" ega ka selle maksmata jätmine pole kindlasti põhjus. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 17:32, 4 Jan 2005 (UTC)

Yx pisike märkus - laused võiksid ikka punktiga lõppeda. - [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 18:28, 4 Jan 2005 (UTC)

Loodetavasti on äsja lisatud muudatused piisavalt erapooletud, et russofiilidest ajaloolasi mitte solvata. Kõige täpsem Liivi sõja definitsioon on tegelikult "Venemaa sõjategevus Liivimaal Ivan IV võimuperioodil". See seletab osaliselt, miks juba mõni aasta pärast Ivan IV surma (1584) Narva all ja Ingerimaal rootslaste ja venelaste vahel jätkunud lahingutegevus enam sama sõja alla ei käi. (Rääkimata omakorda neile peagi järgnenud sõdadest Rootsi ja Poola vahel, kus paljud lahingud peeti ära jälle Vana-Liivimaa pinnal.) Teine, veidi väiksem puudus, mis artikli puhul silma torkab, on teatav (mandri-)Eesti kesksus, samas kui Vana-Liivimaa teistes osades (saartel ja Lätis) toimunust on suhteliselt vähe kirjutatud (kuna sinnakanti venelased nii palju sõdima ei jõudnud?:) --[[Kasutaja:3 Löwi|3 Löwi]] 23. august 2005, kell 17.12 (UTC)

Sageli on sõda ka Vene-Liivi sõjaks kutsutud, peaks ilmselt redir tegema --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 31. jaanuar 2007, kell 22:27 (UTC)
Vene-Liivi(maa) sõda oli 1558-1561/1562. Pärast polnud enam Liivimaad tema endises poliitilises tähenduses.
Küll on EE-s Liivimaa sõda, mitte Liivi sõda

1554. aastal nõudis Ivan IV rahu pikendamise läbirääkimistel Tartu piiskopkonnalt lõivu üks mark aastas elaniku kohta

Mida peetakse siin marga all silmas? Andres 10. mai 2007, kell 05:06 (UTC)

"Usk: Liivimaad takistab luterlik hereesia ning seetõttu on nad loobunud õigest usust. Järelikult on nende karistamine vältimatu." Kuidagi teisiti tuleks sõnastada. Et Venemaa seisukohast oli luteri usk hereesia jne. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 3. november 2015, kell 10:00 (EET)

Peatükis "Vene-Liivi sõda" on aastaarvud kuidagi ebaloogilised:
"Taani kuninga vahendusel sõlmiti Liivimaa ja Moskva tsaaririigi vahel vaherahu 1. maist kuni 1. novembrini 1559. Detsembris 1559 pidas Liivi ordu läbirääkimisi Taani kuningriigiga, et osalise valduste loovutamisega saavutada Taani liitumine võimuvõitlusse Vana-Liivimaal. 1559. aasta alguses alustasid vene väed uuesti sõjategevust ning jõudsid välja Tallinna ning Riia linna alla ning Kuramaale jõudes välja Ida-Preisimaa ja Leedu suurvürstiriigi piirile. 1559 valiti ordumeistriks Poola-sõbralik Gotthard Kettler, kes üritas leida raha ja sõjaväge, et venelastele vastu hakata. Ta ründas Vene vägesid Rõngu all ning piiras Tartut ja Laiust. Sama aasta märtsis sõlmiti Taani vahendusel lühike vaherahu.". Tundub, nagu oleks aastaarv mingil hetkel vahetamata jäänud või on ajaloolised sündmused kokku kuhjatud millegi pärast ilma kronoloogilise järjestuseta!
Sama lõigu alguses väidetakse: "1558. aasta jaanuaris saatis Ivan IV oma väed Liivimaad vallutama, kes kohtamata erilist vastupanu vallutasid pool Eestimaad, kuni Paideni, sh Narva ja Tartu. Augustiks olid vallutatud ka Vastseliina, Toolse, Rakvere, Porkuni ja Laiuse." Minu teada on kõik augustiks vallutatud kohad ida pool Paidet, seega millise Eesti poole vallutas Ivan IV selle lõigu alguses väidetud lause põhjal?--194.126.101.134 30. detsember 2016, kell 20:32 (EET)

Kui näed kuskil midagi, millest Sa tead, et see on viga, siis paranda julgelt. Võimaluse korral lisa ka allikaviide. Andres (arutelu) 30. detsember 2016, kell 20:54 (EET)

Sinu esimene märkus on täiesti õigustatud, see tuleb korda teha. Aga selleks peab fakte teadma. Andres (arutelu) 30. detsember 2016, kell 20:56 (EET)

Lõigus "Sõja lõpp" on väide: "Endine Kuramaa piiskopkond läks pärast hertsog Magnuse surma ja Poola-Taani konflikti üle esimesele". Küsimus: kes on selle (või hoopis sellele eelneva: "Põhja- ja Lääne-Eesti läksid Rootsi kuninga võimu alla, Lõuna-Eesti ja Liivimaa jäid Poolale, Saaremaa jäi aga kuni 1648. aastani Taani koosseisu"?) lause põhjal esimene? Kas Kuramaa piiskopkond ise, surnud hertsog Magnus, Poola või Taani? Või Rootsi kuningas? Kui lausest pole üheselt aru saada, keda esimese all mõeldakse, siis ei tohiks sellist asesõna kasutada.--194.126.101.134 31. detsember 2016, kell 20:13 (EET)

Jah, muidugi, on segane lause. Kui midagi niisugust leiad, võid julgelt parandada. Andres (arutelu) 31. detsember 2016, kell 20:20 (EET)

:Vast sai nüüd parem. Palun kohendada, kui leitakse edasisi puudusi. Ivo (arutelu) 31. detsember 2016, kell 20:31 (EET)

Miks on Leedu, Poola, Rootsi ja Taani esitatud eraldi kolmanda osapoolena? Küsin lihtsalt uudishimust (mitte otseselt kriitikana), sest ühekski teises wikis pole nii tehtud.- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 6. detsember 2017, kell 16:51 (EET)
Liivi sõja termin ja ajaline piiritlemine pärineb Vene ajalookäsitlusest, milles jäetakse välja pärast 1583. aastat Vana-Liivimaa aladel hiljem enamasti Moskva tsaaririigi osaluseta väiksemate vaheaegadega kuni 1620. aastateni jätkunud sõjategevus.
Teistes allikates kattub Liivi sõda osaliselt nn Põhjamaade seitsmeaastase sõjaga (1563–1570), milles Rootsi sõdis Taani, Poola-Leedu ja Lübecki vastu ning nn Kahekümne viie aastase sõjaga (1570–1595) Rootsi ja Venemaa vahel.
---
Kolmanda osapoolena eraldamise aluseks oli konfliktis osalemise motiiv, kui kohalike moodustiste osalus oli suunatud riikliku isesisvuse säilitamisele, siis kolmandate osapoolte huvi oli uute territooriumite ja valduste omandamine. Sõlmitud lepingud ei viinud osapoolte ühiste sõjajõudude koostegevusele ühise vastase vastu, antud sõjategevuse perioodil. Hilisemad kohalike relvajõudude ja uute "maaisandate" relvajõudude osalused olid uutel alluvusvahekordadel põhinevad. --NOSSER (arutelu) 6. detsember 2017, kell 21:34 (EET)


Arutelu:Murrumbidgee

Jõe pikkus on paljudes allikates 1600 km kandis. Ma ei tea, millest see erinevus tuleb. Arvatavasti paigutatakse jõe läte eri kohtadesse. Ma võisin praegu erinevad asukohad mehhaaniliselt kokku liita. Palun kontrollige, kes orienteerub. Andres 08:30, 8 Jan 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://shearoutback.com.au/Image.php?I=SO_26.jpg&C=The%20Murrumbidgee%20River
** In Murrumbidgee on 2013-06-24 12:27:56, 404 Not Found
** In Murrumbidgee on 2013-07-06 15:08:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:08 (EEST)


Kasutaja arutelu:Delos~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Delos! Siim 23:18, 8 Jan 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Delos~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:A. H. Tammsaare

Peaks ehk märkima, et T. ise ei kasutanud kunagi nimekuju Anton Hansen Tammsaare, kirjanikunimeks ikka A. H. Tammsaare.

Mis entsüklopeediad temast tehtud artikli pealkirjaks annavad? Taivo 3. september 2006, kell 10:52 (UTC)
**ENE: Tammsaare, A. H. (pseud.)
**Eesti kirjanduslugu (2001): Tammsaare, Anton Hansen
avjoska 3. september 2006, kell 10:56 (UTC)

Kas skulptuuri foto on veel kuskil alles? Andres 20. juuni 2008, kell 18:02 (UTC)

Commonsis ilmselt enam pole. Kadunud pilti (litsents oli kahtlane) näeb siit  (vaadatud 31.08.2013)--Bioneer1 (arutelu) 31. august 2013, kell 09:31 (EEST)
----
Artiklitel Tammsaare kohta tuleb märkida ka aurorid. Andres 24. aprill 2009, kell 19:53 (UTC)

seda on tehtud--Bioneer1 (arutelu) 31. august 2013, kell 09:31 (EEST)

EAA.1234.1.146:120 on kirjas, et sündinud 18. jaanuaril 1878. Kui nüüd teisendada seda, siis ei sobi kohe mitte kuidagi 30. jaanuar ukj-ks. --kanakukk 9. mai 2010, kell 16:45 (EEST).
#23 sissekanne sünnimeetrikas (EAA.1234.1.7a:56), #23 sissekanne sündide nimistus (EAA.1234.1.126:80). --kanakukk 9. mai 2010, kell 16:45 (EEST).

18. jaanuar 1878 on ukj 30. jaanuar 1878. Vähemalt selle konverteri järgi.--WooteleF 9. mai 2010, kell 17:17 (EEST)

: Ahjaa.. erinevused olid siis (1800-1900) 12 päeva. --kanakukk 9. mai 2010, kell 17:41 (EEST).

(alljärgnev sisu tuleks teisaldada mujale, siia arutellu see ei kuulu!)
Pilti pole.--Morel 28. detsember 2011, kell 15:36 (EET)

Selliste asjade pärast mulle Commonsi pildipoliitika ei meeldigi. Kui eesti Vikipeedias on kasutusel Commonsist pärinev pilt, siis sellele kustutusmärkuse paigaldamisest ei saa keegi teada enne, kui pilt läinud on. --Oop 28. detsember 2011, kell 16:23 (EET)

:Osaliselt nõus, aga kui võimalik, aitab ju lihtsalt sobiva litsentsi lisamine. Siis ei kaalu keegi kustutamist. --Morel 28. detsember 2011, kell 16:29 (EET)

: Sina võib-olla ei märka kustutamismärke lisamist, aga teised (loodetavasti kah mõtlemisvõimelised inimesed) kindlasti märkavad. Igas Vikipeedias kustutamisest eraldi teatamine on arvatavasti võimalik (võid Commonsis ettepaneku teha), aga ei anna ilmselt kuigipalju juurde (lisaks üleslaadijale teatamisele) ja tundub kasutatavamate piltide puhul ebavajaliku spämmina. Kui tõepoolest on viga tehtud (mis on vähetõenäoline), siis taastamisjuhised on siin. Nagu logist lugeda võib, polnud selle pildi puhul autoriõiguse kehtivus tegelikult veel lõppenud. 88.196.241.249 28. detsember 2011, kell 16:53 (EET)

::  Ma täiesti usun. Lihtsalt kysimus on selles, et väikestest Wikipediatest (nagu eestikeelne) on Commonsis suhteliselt vähe inimesi ning ma kahtlen, kas nad suudavad absoluutselt kõigel silma peal hoida. Võib-olla oleks abi sellest, kui mingi tehniline lahendus lubaks Wikimedia eri projektide jälgimisloendid kokku koondada - ma lihtsalt ei jõua kõigil loenditel silma peal hoida (eesti, vene, saksa, ukraina, poola, inglise, hispaania jne, Meta, Commons, Strategy, Foundation, Chapters Planet, mitme keele Wiktionary ja Wikisource... uhh; Translatewiki kõige otsa). Seetõttu käib sealne kustutamine minu jaoks liiga kiiresti. --Oop 28. detsember 2011, kell 17:14 (EET)

::: Ma ei tea kuidas teistega on, mina külastan commonsit sisuliselt ainult siis, kui millegi kohta pilti otsin. Seda, et seal toimuval silma peal hoida suudaks juba ei ole. Igastahes mina ei soovi, et minu pilte commonsisse teisaldataks ja kui seda siiski tehakse, siis palun jätke originaal siia ka alles.  -- Ahsoous 28. detsember 2011, kell 17:23 (EET)

::: Pidasin teiste jälgijate all silmas ennekõike Commonsi enda inimesi. Mõni kõneleb eesti keelt ka, kuigi see pole üldjuhul oluline (vajadusel leitakse eesti keele kõneleja). Sealse kustutamispalve vaatab üle tõenäoliselt suurem hulk inimesi, kui on neid, kes eesti Vikipeedias samasisulisse asja süveneks. 88.196.241.249 28. detsember 2011, kell 17:48 (EET)

:::: Ei oska ei kinnitada, ega ümber lükata, aga selline mulje jääb küll, et seal ei vaata keegi mitte midagi üle – kui paari päeva jooksul ei reageerita, siis lihtsalt kustutatakse. Iseenesest loomulik ka sellise mahu juures. -- Ahsoous 28. detsember 2011, kell 18:05 (EET)

::::: Noh, vähemasti kustutaja vaatab, lisaks sellele, kes pildi kustutamiseks esitas, ja ilma konkreetse põhjuseta ikkagi ei kustutata. 88.196.241.249 28. detsember 2011, kell 18:31 (EET)

:::::: Sellele, kes millalgi mõni kuu hiljem avastab, et näe, jälle yks pilt lännu - võib-olla näiteks sellepärast, et autor ei mõistnud nii palju inglist või Wikipedia reegleid, et oma täiesti legitiimne põhjus inglise keeles yles kirjutada - on sellest, et "vähemasti kustutaja vaatab", kyll palju abi. Kusjuures eesti Vikist loobitakse vahel pilte ysna valimatult Commonsisse. Teed igati legitiimse pildi majast, järgmisel hetkel on keegi usinake selle siit kustutanud ja natuke aega hiljem järgmine ka Commonsist. Kõik aeg ja vaev raisus. Mina olen igatahes piltide tegemise ja lisamise suhtes korralikult demotiveeritud. --Oop 28. detsember 2011, kell 21:09 (EET)

::::::: Vat seesama anonüümne kasutaja hakkas ju kohe kobisema~, kui ma isetehtud pildi taastasin ja teatas, et see ei anna mulle õigustust pilti siin hoida (vahet ju pole et sellest samast objektist paar kraadi teise nurga all tehtud pilt püsib Commonsis üle nelja aasta, aga vat ja minu puhul leitakse, et ma rikun autoriõigusi). Aitab jamast ja seega võtan siis kokku - ma ei luba enam mitte ühtegi oma pilti Commonsisse teisaldada -- Ahsoous 28. detsember 2011, kell 21:19 (EET)

:: Ma saan aru, et olete põhimõttelised Commonsi vastased ja kasutate iga võimalust selle mahategemiseks. Ainult, et ma ei saa aru, mis ängi te täpsemalt sellega välja elate. Te ei ole mind kudagi veenud selles, et Commonsis kustutamisprotsessiga halvemini toime tullakse kui siin või veel enam, kuidas võiks need paar oletatavat arusaamatust Commonsi eelised (igas projektis sama värske ja kõikide projektide jaoks korraga hallatav pildimaterjal; rohkem inimesi, kes kontrollivad litsentsi- ja muude andmete õigsust) üles kaaluda.

:: Vähemasti kustutaja vaatab on võrdlus eesti Vikipeediaga, kus tihtipeale ei vaata keegi. Ja kui Commonsis on kellelegi kustutamisõigused andnud, siis ei näita see pelgalt usaldust nagu siin harilikult, vaid ka seda, et inimene peaks tõepoolest muu hulgas litsentsindust jagama. Kui keegi teine pole kustutamisarutelus osalenud, siis sageli tähendab see ka seda, et vastuväiteid lihtsalt pole. Miks Commonsi inimesed on eesti Vikipeedias kasutatvate piltide ülevaatamiseks vähem võimelised kui siinsed inimesed? Seal suheldakse üleslaadijatega sama moodi, küsitakse kui midagi jäi ebaselgeks või otsitakse keegi, kes saab viidatud võõrkeelsetest tekstidest aru. Tõsi, kui keeleoskus on takistuseks, saab pildid ka siia laadida, aga kui kõik sai eesti keeles selgeks, siis ma ei näe ikkagi takistust pildi edasi Commonsisse viimisel. Ja enda pilte üles laadides on seal viisardit (ja eestikeelset kasutajaliidest) kasutades palju keerulisem midagi valesti teha kui siin.

:: Möönan, et eksimine on inimlik ja paaril korral on tõepoolest juhtunud, et Commonsisse on teisaldatud pilt, mida poleks pidanud teisaldama, aga et pilte valimatult Commonsisse loobitakse, see on laim.

:: Andeks hingamise, kobisemise ja tont teab mille eest veel, aga sa tõepoolest ei toodud Albertville'i pildi juures lisaks varemöeldule mingeid muid põhjendusi. Teise sarnase pildi juures pole ilmselt (veel) autoriõigusega seonduvaid puudusi tähele pandud. Mõistvat suhtumist?

:: Kui sa pildid vaba litsentsi all avaldad, siis ei saa keelata nende Commonsisse teisaldamist. On küll mõeldav duplikaadi allesjätmine, aga ma ei näe sellele põhjendust (andmeid tuleb värskendada mitmes kohas, segadused pildinimedega jne). Internetis on palju muid kohti, kuhu saab pilte laadida võib-olla, et sobivamatel tingimustel. 88.196.241.249 28. detsember 2011, kell 22:20 (EET)

::: äkki on põhjuseks hoopiski see, et keegi ei ole suuteline ingliskeelsest juriidilisest jurast ja ameerika kesksetest litsentidest, millest valdav enamus ilmsesti Eestis kasutamiseks ei kõlbagi (näiteks, et pole tehtud isegi mitte juriidilist ekspertiisi jmt). Aga põhiline põhjus miks ilmsest väga paljud ei soovi oma pilte sinna laadida ja tegelikult näiteks miks prantslased seda nii mõnelgi puhul teha ei saa on mõningate isikute (võimalik) rahategemise soov, ehk siis tahetakse, et oleks võimalik sisu müüa. Ja lihtsalt et sa teaksid, see niinimetatud viisard (muide õudne värdsõna) lihtsalt enamasti ka ei tööta. -- Ahsoous 28. detsember 2011, kell 22:36 (EET)

:: Aga siin kasutatakse ju samu litsentse ja eestikeelse Vikipeedia sisu peaks samamoodi vabalt kasutatav olema. Vähemalt selles osas pole asi Commonsis. CCi litsentside üldised versioonid muideks pole alates versioonist 3.0 enam Ameerika-kesksed ning nende kokkuvõtted on nüüd ka eesti keelde tõlgitud ja olemas on ka Eesti jurisdiktsiooniga seotud CC litsentsid, mille juriidilist "jura" võid täies pikkuses nautida ka eesti keeles (juristid ise kirjutasid). 88.196.241.249 28. detsember 2011, kell 22:52 (EET)

::: Vaba ja vaba vahel on vahe sees. Mina ei taha, et minu tehtud asju, mis ma annan tasuta, keegi edasi müüb. Aga NonCommercialOnly ei ole paraku lubatav /aga, siis veel, selle konkreetse pildi kohta - oli avaldatud CC-2.5 kohaselt, niisiis seda teksti ka ei ole, aga see polegi oluline/ ja nüüd tee selgeks mis asi oli autoriõiguste rikkumine ja mis mitte. Alustuseks tõlgi see mitutuhat lehekülge juriidilist teksti eesti keelde (alusta näiteks panoraamivabadusega) ja tee selgeks miks too pilt võib Commonsis olla ja miks, minu tehtud pilt sealt ära kustutati. Mis vahe on PD-l, CC-l ja GFDL-l jne. -- Ahsoous 29. detsember 2011, kell 01:11 (EET)

:: Wikimedia projektide jaoks on vaba sisu ühtmoodi defineeritud ning need litsentsid on Commonsis ja eesti Vikipeedias ühesugused. Minu meelest see pilt ei sobigi Commonsisse, lihtsalt keegi pole sellele tähelepanu juhtinud. 88.196.241.249 29. detsember 2011, kell 10:45 (EET)

Pildid artiklis ja probleemid litsentsidega; (Commonsi kriitika)

Peaks täpsustama, et tema teosed läksid 2011. aastast vabakasutusse.--WooteleF 10. jaanuar 2012, kell 00:24 (EET)

Kas vabakasutusse mineku aega peaks nimetama kõigi kirjanike puhul või me eristame neid miskitmoodi? --Oop 10. jaanuar 2012, kell 11:18 (EET)

:Seda ei oleks vaja üldse kirjutada. Aga kui keegi juba kirjutas, siis pole vaja seda ka eemaldada. Kuid info peab olema õige ja õigesti arusaadav.--WooteleF 10. jaanuar 2012, kell 17:23 (EET)
----
Viimati lisatud jutt Tammsaare tihedast seotusest sotsiaaldemokraatiaga tundub olevat poliitreklaam. See on täiesti üldsõnaline ja viitab poliitiliselt kallutatud allikale. Ma jätaks selle välja. Andres (arutelu) 22. november 2014, kell 12:29 (EET)
10. märtsil 1926 maksis Anton Hansen Kaitseliidu maksu (kviitung avaldatud: Meie Tammsaare, 2014, lk. 16). Kas see tähendab, et ta oli kaitseliitlane, või võeti Kaitseliidu maksu kõigilt?
----
Miks eluloost osa asju välja jäeti? Andres (arutelu) 3. november 2016, kell 23:34 (EET)
Kuidas sellega on, palun vaadake. Andres (arutelu) 8. november 2016, kell 15:39 (EET)

Mis sealt täpsemalt välja on jäetud? Eluloo redaktsioonide võrdlemine näitab, et vanas versioonis esitatud faktid on kõik alles, ainult teises kohas. - Daniel Charms (arutelu) 27. detsember 2016, kell 17:34 (EET)

: Aitäh, et järele vaatasid. Andres (arutelu) 27. detsember 2016, kell 17:40 (EET)

Tammsaare teosed 2011. aastast vabakasutuses

Miks on A.H.Tammsaaret puudutavast Vikipedia artiklist välja jäetud fakt, et ta esitati Nobeli kirjanduspreemia kandidaadiks? See, et ta suri, enne kui jõudis positiivse otsuse ära oodata, ei vähenda selle tähtsust.

Sest artikliga tegelejad pole teadnud või jõudnud seda lisada. Võid selle ise lisada koos viitega usaldusväärsele allikale, mis seda väidet kinnitaks. Või esialgu väidet ja allikat siin arutelulehel tutvustada, et keegi teine selle alusel artikli teksti täiendada saaks. --Minnekon (arutelu) 31. oktoober 2019, kell 11:29 (EET)

Tammsaare jalutsisse võiks teha korraliku malli kogu temaga seotud nodi kokkukorjamiseks: teosed ja nende töötlused, filmid ja muud tõlgendused, tema kohta kirjutatu, monumendid ja muu nimekasutus... Praegu on mall vist ainult "Tõe ja õiguse" osade kohta, aga näiteks filmil polekski justkui temaga mingit seost. No ja kui Eesti kirjanduses keegi üldse korralikku isikumalli väärib, siis Tamsaare ju ometigi. --Ehitaja (arutelu) 4. jaanuar 2020, kell 12:17 (EET)

Filmi võiks mainida raamatu artiklis, millele on siit viidatud. Siis on need artiklitekstides olevate linkide kaudu seotud, nii nagu muud lähemalt ja kaugemalt seotud asjad. Inglise vikis on neid n-ö isikumalle rohkem tehtud, aga paistab, et ka seal on piirdutud eelkõige isiku töödega ning lisatud on perekond ja veel mõned asjad, mis käivad isiku enda kohta (vt nt Dickens, Hugo).

Ma eelistaks laialivalguva sisuga ("nodi kokkukorjamiseks" tehtud) navigeerimismallidele malle, mis on konkreetselt piiritletud sisuga (nt mall kirjaniku tööde jaoks). Võib-olla sobiks ka kitsama sisuga "Tõe ja õiguse" malli laiendada nii, et seal oleks ka tegelased ning kohandused-töötlused. Pikne 4. jaanuar 2020, kell 15:12 (EET)

:Noh, malle tehakse erinevalt, on kitsamaid ja laiemaid. Aga minu poolest oleks sellisest kitsamast ka abi. Ehkki vähemalt muuseumid võiksid seal küll olla, kuna meil on väga vähe kirjanike muuseume järele jäänud ja seega on see üpris tähelepanuväärne, kui kellelgi on kaks. Omaette küsimus on veel, kas seal võiks olla ka mõni käsitlus AHT kohta või läheb see juba liiale (sest kuidas sa neid ikka välja valid); mõnes isikumallis mõni selline teos on, nt ametlik biograafia või ülevaatlik monograafia. --Ehitaja (arutelu) 25. jaanuar 2020, kell 14:01 (EET)


Arutelu:Privaatkeele argument

ei saa olla keelt, mida räägib ainult üks inimene
Seda tuleb täpsustada. Kas kamassi keele viimane kõneleja, kes rääkis kamassi keelt Jumalaga, ei rääkinud Wittgensteini järgi mingit keelt? Andres 07:09, 10 Jan 2005 (UTC)

Huvitav oleks teada, kas see artikkel on tõesti Wittgensteini järgi kirjutatud? Minu meelest on tegu ääretu ebaloogilisusega - aga kelle? Kontekstist on paar asja välja rebitud ja sellel näib baseeruvat kogu teooria.
Võtame näiteks laused: "Meie aistinguid ja kogemusi puudutavad sõnad ei ole privaatkeele sõnad. Reaalne psühholoogiline keel ei ole privaatkeel."
Kui mainitud sõnad ei ole privaatkeele sõnad (seda nad tõesti pole), siis sellest veel ei järeldu, et privaatkeelt pole. Muidugi, kui keel on defineeritud kui infovahetusvahend, siis on "privaatkeel" suht mõttevaba asi. Aga artiklis toodud põhjendused ja näited on ikkagi ebaadekvaatsed. Selliste meetoditega võib mida iganes põhjendada.
Ja kindlasti ei ole olemas sellist asja nagu "reaalne psühholoogiline keel".

Ilmselt ei ole see kirjutatud Wittgensteini järgi, vaid mõne  analüütilise filosoofi  rekonstruktsiooni eeskujuks võttes.

"Psühholoogiline keel" on halb tõlge. Ei oska kohe öelda, kuidas peab ütlema. "Keele" asemel peaks minu meelest olema pigem "jutt". Ja sellel pole ka tegelikult midagi pistmist psühholoogiaga, pigem siis psüühikaga. Esimeses lähenduses "jutt psüühika kohta".

Esmapilgul tundub, et silmatorkavaid moonutusi Wittgensteini mõtte suhtes ei ole. Wittgensteini jaoks keel on tõesti "infovahetusvahend".

Wittgenstein ise ei esita tavapäraseid arutlusahelaid, seetõttu tundub, et teda refereerida saabki ainult mõttekäigu rekonstruktsiooni kujul. Milline see mõttekäik oli ja kas mingit veenvat argumenti üldse konstrueerida saab, selle üle vaieldakse. Igatahes saab Wittgensteini mõttekäiku mõista üksnes kogu raamatu kontekstis. Andres 8. veebruar 2006, kell 09.56 (UTC)

: Suht imelik (naljakas) on see, et Wittgenstein ise loob alustuseks termini Privaatkeel ja seejärel püaüb seleteda, seda pole tegelikult olemas. P.S. Andres, Su märkused olid abiks selguse saamiseks :). P.P.S. Unustasin ennist mõlgustustele signatuuri panna. --Kirju 8. veebruar 2006, kell 10.46 (UTC)
Aisting on tajumine. Kui ma tajun päikeseloojangut rohelisena (visuaalaisting) ja see läheb vastuollu minu eesti keele kasutusega, siis on mul suht raske (kui mitte võimatu) seda teistele selgeks teha. Kui mul puudub vajaduse seda teistele selgitada, aga ise soovin seda aistingut korduvkasutada, siis ma pean sellele mingi sõna/miimika/liigutuse välja mõtlema.
Vahest parim näide privaataistingutest on uni (või ka deliirium, või suhtlemine jumalaga). Samas on need minu meelest head näited mittekommunikeeritavusest.

Ma pole kindel, kas ma saan aru, mida Sa mõtled. Tundub, et on võimalik teistele öelda, et päikeseloojang paistab mulle rohelisena (see tähendab ju näiteks seda, et ta paistab mulle umbes sarnast värvi nagu männiokkad). On võimalik ka jutustada unenägusid ja kirjeldada oma elamusi deliiriumis. Wittgenstein peab minu oletuse järgi   silmas, et ma ei saa neid asju iseendale öelda keeles, mis on teistele põhimõtteliselt mõistetamatu, vaid pean kasutama avalikku keelt. Andres 8. veebruar 2006, kell 09.56 (UTC)
"Wittgensteini järgi on privaatne sisemine ostensioon põhimõtteliselt võimatu." Sellele järgnev loogika on õige. Samas tõestab see ainult seda, et "privaatne sisemine ostensioon on võimatu". Mitte aga seda, et "privaatne tähendus on võimatu". Seda eriti veel kontekstis, kus "Wittgensteini "Filosoofilised uurimused" kritiseerivad seda mõtet (=sõnad omandavad tähenduse ostensiivse defineerimise läbi) süstemaatiliselt".
Seega võivad sõnad omandada tähenduse mingil muul viisil ja see viis võib lubada ka privaatset tähendust.

Võib-olla küll, et esitatud argument on ebaveenev. Wittgensteini järgi aga minu meelest ei ole privaatne tähendus võimalik. Arvan nõnda sellepärast, et Wittgensteini järgi tähendus on kasutamine keelemängus, see aga ei saa olla privaatne. Andres 8. veebruar 2006, kell 09.56 (UTC)
Privaatkeele argument püüab näite abil tõestada, et privaatkeelt ei saa olla. Kahtlane tõestus. Kurbloolisus on pigem selles, et me ei saa tõestada vastupidist -- privaatkeele eksisteerimist -- näite põhjal. Niipea, kui me suudame tuua selge näite (sõna) privaatkeelest, siis pole see sõna enam privaatkeele osa (sõna on arusaadav rohkem kui ühele). Pigem võib õige olla, et privaatkeel on keele tekke ja/või edasiarengu (uute sõnade tekke) koht -- üleminekustaadium ehk olek, kus sõna ei saa kaua viibida ja seda "räägib" ainult üks (esimene) inimene. Teine koht privaatkeeleks on keele väljasuremisega seotud hetk, kui seda kõneleb ainult üks (viimane) inimene (teine üleminekustaadium).

Tundub, et Wittgenstein  vihjab niisugustele üleminekustaadiumidele. Minu meelest ütleks Wittgenstein umbes nii, et me saame keele tekkefaasis olnut pidada keeleks tagantjärele ning lõppfaasis olevat nimetada keeleks tänu sellele, mis varem oli. Andres 8. veebruar 2006, kell 09.56 (UTC)
Kokkuvõte: "selge privaatkeele kirjeldus" on sama saavutatav kui soov "olla seal, kus mind pole".


Arutelu:10. jaanuar

ma ei saa aru miks on siin keegi orlando allen, pääle selle ei saa ma aru siinse artikli sündmuste loetelust - need võiksid olla aastaartiklites, aga mitte siin? ... - Ahsoous 09:51, 10 Jan 2005 (UTC)

Olen nõus. Need asjad võiks ehk panna artiklitesse Sündmused 10. jaanuaril ja Sündinud 10. jaanuaril. Kui otsustame neid sinnagi mitte panna, siis tuleks nad enne kustutamist panna aastaartiklitesse või pigem kuuartiklitesse ja artiklitesse stiilis "Sündinud ----". Andres 17:36, 10 Jan 2005 (UTC)
----

"1928 – Nõukogude valitsus saatis maalt välja Lev Trotski." Võtsin selle välja. Trotski saadeti Nõukogude Liidust välja 1929. aasta veebruaris. Mosvkast Alma-Atasse saadeti 18. jaanuaril 1928. Velirand (arutelu) 23. juuli 2016, kell 19:44 (EEST)
 * 1939 – algas I Riigivolikogu III istungjärk.
--WikedKentaur (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 09:39 (EET)
 * 2001 – ühe osana Nupediast alustas Wikipedia. 5 päeva hiljem saab sellest omaette sait.
sünnipäevaks loetakse ikkagi 15. jaanuari. --WikedKentaur (arutelu) 9. jaanuar 2019, kell 20:00 (EET)


Arutelu:Liiv

Kas soojade merede randadel esinevat korallide lubiskelettide murenemisel tekkivat "koralliliiva" kah liivaks loetakse? [[Kasutaja:KS|KS]] 22:17, 10 Jan 2005 (UTC)
Jah, ikka. Ta on ju murenenud purdsete ja kui terasuurus jääb 0,1 ja 1 mm vahele, siis peaks tegemist olema liivaga. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 22:21, 10 Jan 2005 (UTC)

Hea artikkel, hea pilt! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 00:20, 31 Jan 2005 (UTC)

Niiske liivaga meeldib mängida lastele, ka algajatele Vikipeedias soovitatakse esimesed katsetused teha liivakastis.
Kas see lause on nüüd asjakohane siin? --TarmoK 08:57, 25 Apr 2005 (UTC)

nu vikis peab ju huumorinurk ka olema ;) - Ahsoous 09:55, 25 Apr 2005 (UTC)

: Arvan ka, et see nali ei lähe liiale. Andres 10:19, 25 Apr 2005 (UTC)

:: no las siis olla see "easter egg" seal tekstis, kuigi huvitav üleminek on molekulidest laste mängu kaudu vikipeedia liivakasti

:: ... Hea testi küsimus kusagil koolis kasutamiseks Vikipeedia õppetunnis, kui hästi õpilased Vikipeedia artiklit loevad. Selline tunniteema ju peaks koolides tunniplaani võetama mõne aja pärast kui õpetatakse internetist info hankimist :oP --TarmoK 10:50, 25 Apr 2005 (UTC)
Väga hea artikkel, tõepoolest... Olen ammu tahtnud kysida asjatundja käest, ja nyyd kysingi: miks liiv jääb liivaks ega peenene edasi tolmuks? viimane piir oli kuskil 0,002 mm või midagi taolist... kuid edasi? ... kas on see seotud liiva kristallilise loomusega või hoopis erosiooniga, mis peenemad osakesed minema kannab? näiteks Kuu peal, kus erosioon puudub, on tolmuosakeste suurus võrreldav sigaretisuitsu osakeste suurusega... kas erosioon või kristallilisus? või midagi muud? ... --Lulu 16:48, 6 May 2005 (UTC)
Ma ei ole kindlasti asjatundja liiva alal, aga üritan vastata. Liiv koosneb põhiliselt kvartsist, mis teebki ta väga vastupidavaks. Mineraalid hävinevad põhiliselt kahte moodi, esiteks nad reageerivad keemiliselt nö. porsuvad ja teiseks nad lihtsalt kulutatakse ära. Kvarts on esiteks väga kõva mineraal, kõvadus seitse Mohsi astmikul, mis teeb ta kulumisele vastupidavaks ja reageerida ta ka eriti ei taha, vähemalt mitte vee, hapniku ja hapetega. Kirjutasin sellest hästi põgusalt ka artiklis kvarts. See kõik ei tähenda, et liiv ei peeneneks ega kuluks. Ta teeb seda, aga aeglaselt, mistõttu on liiva rohkelt igalpool. Liivaterad on kunagi olnud kivimite koostisosad, kuid kivimite murenedes sealt lahti pääsenud ja kõige vastupidavamana on kvarts alles jäänud. Liiva edasisel peenenemisel tekib aleuriit, mida mõnikord ka tolmuks nimetatakse. Siim 16:58, 6 May 2005 (UTC)
Tjah, nõus kõigega (ja tänud vastamise vaeva eest)... Saan aru, et liiv siiski peeneneb, ehkki aeglaselt... kuid geoloogilises skaalas pole ju ajast puudu... sadu miljoneid aastaid... ometi säilib liiv mingil põhjusel just sellisena, nagu me teda teame, mis viitab justkui mingile tema stabiilsele olekule... kulus, kulus... ja enam väiksemateks osakesteks ei kulu... jääbki selliseks... miks ometi? ... teine asi (võid muidugi täpsustada, kui eksin): liiv esineb vaid liikuvas olekus (lainete ja/või tuulte mõju all)... niipea, kui liigutavad faktorid puuduvad, ta settib või kivistub... liikuvas olekus aga toimub pidev hõõrdumine ja kulumine... ometi jääb liiv ikkagi liivaks... või siis on ehk konkreetne liiv midagi sellist, mida me näeme, geoloogilises skaalas, yksnes yyrikese hetke (10 tuhande aasta jooksul, näiteks), ning tegelikult ta ikkagi muutub ja teiseneb? ... Oleksin tänulik, kui Sa edastaksid mu kysimused mõnele targemale, kui Sa ise ei pea ennast asjatundjaks... Yhtlasi tahaksin kasutada meeldivat juhust juhtida tähelepanu sellele, et Vikipeedia artikli Arutelu ei pea ju sugugi keskenduma vaid antud artikli puudustele ja vigadele...  :)))  --Lulu 17:37, 6 May 2005 (UTC)

Ma usun, et ma oskan sellele küsimusele vastata. Liiv siiski ei säili päris sellisena nagu me teda näeme. Meie häda on see, et võrreldes enamiku geoloogiliste protsesside toimumisajaga on meie eluiga naeruväärselt lühike. Me lihtsalt ei saa hästi aru, et siin maailmas ei ole midagi staatilist, kõigel on algus ja lõpp ning kõik on pidevas muutumises. Me oleme harjunud, et Tallinn on mere ääres ja Tartu sisemaal, aga näiteks 350 miljonit aastat tagasi oli asi risti vastupidine. Linnu siis mõistagi ei olnud, aga meri laius tänase Tartu asukohast ida ja kagu suunas. Devoni liivakivi, millest koosneb Lõuna-Eesti aluspõhi on pärit Skandinaaviast, olles sealsete mägede murenemise produkt. Liiv on Skandinaaviast siia tassitud jõgede poolt. Eesti nägi sel ajal välja nagu liivakõrb.

Liiv ei lõppe otsa sel lihtsal põhjusel, et teda tekib kivimite murenemise käigus pidevalt juurde. Samal ajal teda ka hävib, näiteks subduktsioonivööndeis või ta lihtsalt kaob meie silme alt tänu mattumisele. Mattumise käigus saab liivast liivakivi, selle edasisel sügavamale mattumisel hakkab tõusma temperatuur ja muidugi ka rõhk, mis viib liivakivi moondumisele, mis tekitab moondekivim kvartsiidi. Liivakivid ja kvartsiidid võivad uuesti maapinnale sattuda, siis kui pealmised kihid on ära kulutatud ja jälle hakkab peale tuule, vihma, temperatuurierinevuste ja muu sellise põhjustatud murenemine, mis taas tekitab liiva. Kui me vaatame liivatera, siis on väga raske ütelda, mitmendat korda ta juba liivatera on, sest ta võis ju olla vahepeal liivakivi koostises, siis liivaterana, seejärel jälle liivakivis jne. Kvartsiit võib mattuda ka nii sügavale, et suure temperatuuri käes sulab üles ja saab magma koostisosaks, mis maapõues tardudes muutub näiteks graniidiks või purskub kusagil vulkaanist välja ja tardub näiteks pimsina. Looduses toimub pidev aine ringkäik ja kivimid ja neid moodustavad mineraalid pole muidugi erandid. Liiv ei kivistu mitte seepärast, et ta enam ei liigu, vaid mattumise tõttu, st. suurenev staatiline rõhk tekitab liivakivi. Liiv liigub tuule käes täpselt niikaua kuni tuleb uus kogus liiva või mingeid muid setteid, mis sunnib ta paigale.

Võibolla sa tahad öelda seda, et liiv näib olevat ühesuguse terasuurusega ja näivalt ei kulu enam edasi? Kui nii, siis sellele saab vastata kahte moodi. Esiteks koosneb liiv väga erineva suurusega teradest, me lihtsalt ei näe seda hästi. Praegu ma ei saa kahjuks koolis binolulaariga pilte teha, aga kui mõned tehnilised takistused saavad ületatud siis saab ka liivast nt. 100x suurendusega pilte teha, mis näevad väga efektsed välja. Teine asi on see, et loodusel on kombeks setteid terasuuruse järgi sorteerida. Peenemaid osakesi jõuab tuul või vooluvesi kaugemale kanda, mistõttu tulevad nt. Saharast tolmused tuuled, mis sisaldavad liiva peenenedes tekkinud peenikest setet nn. tolmu. See võib olla põhjuseks, miks liiv on "koguaeg" nö ühesugune, peenem osa lihtsalt kantakse minema. Nii tekivad muideks ka kivikõrbed. Kui algselt koosneb selline kõrb kive sisaldavast liivast, siis aja jooksul puhutakse peenem materjal minema ning alles jääb suurematest kividest sillutis.

Olen muidugi nõus, et arutelud ei pea olema ainult üksteise kõride närimiseks. Siim 18:13, 6 May 2005 (UTC)
Kõik selge: erosioon. Tänud veel kord. --Lulu 18:42, 6 May 2005 (UTC)

"...liivaga meeldib mängida lastele, ka algajatele Vikipeedias..."


Arutelu:Peipsi järv

Ehk peaks Peipsi olema lihtsalt täpsustusleht? 1)Peipsi (järv) 2)Leida Peipsi. ;) --Oop 00:15, 11 Jan 2005 (UTC)

Mina oleks küll poolt, aga aiman et sel ideel võib ka vastaseid olla...KS 00:24, 11 Jan 2005 (UTC)

: Oop teeb nalja. Aga lüpsja nimi oli Leida Peips, mitte Peipsi. Andres 05:00, 11 Jan 2005 (UTC)

:: Oop on nii tõsine inimene, et ta ei teagi, mis nali on (ja artiklit pole selle kohta ka veel). Lüpsja väärib artiklit kyll, teisi Peipsi-nimelisi asju ei tulnud hetkel meelde. Rahvasuu mäletab teda kuritihti ikka Peipsi nime all, niivõrd kui mäletab, sellest siis minugi eksitus. Sorry. --Oop 11:20, 11 Jan 2005 (UTC)

::: Kui see nali ei olnud, siis mina olen selle vastu, et Peipsi teha täpsustusleheks. Julgen arvata, et 99,9% juhtudest tuntakse Peipsina ikka Peipsi järve. Inimeste nimed koosnevad ees- ja perekonnanimest ja nii tuleks neid ka otsida. Mõned erandid ehk välja arvatud. Pealegi ma kahtlen, kas Vikipeediasse on vaja artikleid mingitest stahhanovlastest. Siim 11:33, 11 Jan 2005 (UTC)

::: Kui on Kalmer Zahkna, miks mitte siis ka Peipsi Leida? Seda enam, et tema puhul on tegemist sellise... ytleme, huvitava meedianähtusega. Ega ajalooline Pavlik Morozov ka ehk entsyklopeediaartiklit vääriks, aga koos kõmuga on ta saanud rohkemaks kui ta ise. Idee tuli pigem sellest, et "Peipsi" järvele omaleheks ei kõlvanud (ja õige ka), olgu sel siis muu funktsioon. Ja ehkki nimi päris samakujuline pole, on sarnasus ikkagi eksitav. Eks siis tuleb teha Peipsi (täpsustus); niikuinii on mingeid P.-nimelisi asju veel, ehkki mina ei mäleta. --Oop 18:18, 11 Jan 2005 (UTC)

Oli vist jah Peips, antud juhul on viide talle muidugi mõttetu panna. Mis puutub aga täpsustuslehtede tegemist ka inimeste perekonnanimede järgi, siis on see minu meelest meie lugejatele elu kergemaks tegemine. Mõni kindlasti ei tea, et ühe kirjaniku eesnimi oli "Rabindranath" ja et artikkel Kuveidi riigipea kohta asub pealkirja all Jabir al-Ahmad al-Jabir al-Sabah? Taoline praktika on ju levinud ka inglse vikis. KS 21:45, 11 Jan 2005 (UTC)

: Kui perekonnanimi on "Tagore" siis võib küll teha täpsustuse, ehkki ma ei tea rohkem asju, mis selle nime alla võiks käia nii et võiks ka suunata. Hoopis teine on lugu siis kui nimeks on näiteks "Liiv". Seda märksõna minu arvates küll ei tohiks täpsustusleheks teha, sama on lugu Peipsiga. Siim 21:51, 11 Jan 2005 (UTC)

Jah, ega ma tingimata kõiki lehti täpsustuslehtedeks teha tahakski, kuigi näiteks inglise vikis on artikli liiv alguses viide täpsustuslehele täitsa olemas ja Eestiski pole Liiv vähe levinud perekonnanimi... KS 21:59, 11 Jan 2005 (UTC)

: Selle vastu pole mul eriti midagi, et artikli päisesse panna link täpsustuslehele, kui selle järgi vajadus tekib. Seepärast ongi kahte tüüpi täpsustuslehti. "... (täpsustus)" tüüpi sellisel juhul, kui üks mõisteist on teistest selgelt olulisem. Siim 22:10, 11 Jan 2005 (UTC)

:: Mulle tundub, et naljalt keegi ei otsi Peipsi järve "Peipsi" alt. Nii et selle poolest võiks seal ka täpsustusleht olla. Ainult et minu teada pole midagi täpsustada. Andres 01:32, 12 Jan 2005 (UTC)
Üldandmetega on asjalood veidi sassis: võiks parendada - Peipsisugusel järvel on kindlasti rannajoon (mitte kaldajoon), suurim sügavus on 12,9m (ja lisatud, et see kehtib kogu järve, so kaasaarvatud Lämmi ja Pihkva järv) kohta, samas Lämmijärve suurim sügavus on 15,3 m  - see on loomuliult õige ja seega on ka kogu Peipsi järve suurim sügavus. Edasi: kõrgus merepinnast 30 m on ju ka õige, aga veetase 29,5 m BK77 järgi? mis vahe? tegelikult on asi nii, et kõrgust 29,5 m BK77 järgi kasutatakse laevasõidukaartidel nullnivoona e. kaardi vertikaaldaatumina ja sellest pinnast arvestatakse ka veesügavused; asi vajaks parandamist; Ja lisaks veel mõned täpsustused: kallas ja sellest tulenevad sõnatuletised on jõel ja väiksemail järvedel; rand ja sellest tulenev on kombeks kasutada suurjärvede (Eestis Peipsi ja Võrtsjärv) ja mere puhul. Kuigi sageli aetakse need terminid lootusetult sassi: seega nt "mererannas on mõnus päevitada", aga "selle jõe kaldad on käärulised" või "Viljandi järve kaldad on enamasti soised ja madalad" Lugupidamisega Jaan Lutt, hüdrograaf

Aitäh märkuste eest! Andres 6. detsember 2006, kell 19:10 (UTC)

Tegin parandused, välja arvatud nullnivoo osas. Kes aru saab, palun parandage. Andres 6. detsember 2006, kell 19:13 (UTC)

:Oleks vaja veel täpsustada, kust läheb suurjärvede piir -  et välismaa järvede puhul teaksime ka õigesti toimida. - Melilac (arutelu) 10. november 2018, kell 12:09 (EET)

Siin tuleb selge vahe sisse teha Peipsi järve ja Peipsi-Pihkva järve vahel. Praegu räägitakse mõlemast segamini. Andres 29. märts 2007, kell 19:06 (UTC)
Samuti tuleb kontrollida intervikilinke. Praegu viitavad vist kõik Peipsi-Pihkva järvele. Andres 29. märts 2007, kell 19:07 (UTC)

Tegin vajalikke muutisi ja kontrollisin intervikilinke. Ainult poola keeles räägitakse lihtsalt Peipsi järvest. Parandasin kõik teisekeelsed artikleid ja linke. Kas kedagi teab, kui suur Peipsi järve osa kuulub Eestile ja Venemaale? Geonarva 31. märts 2007, kell 08:58 (UTC)

Peipsi järve põhja- ja lõunakallas on väga eriilmelised. Põhjakaldal, näiteks Kauksis on liivane rand ning luited. Lõunakallas on aga kinnikasvanud ning soostunud.

Kas Peipsi järvel on üldse lõunakallas? Lõunasse jääb ju vesi. See siin oli algselt kirjutatud Peipsi-Pihkva järve kohta. Andres 26. aprill 2007, kell 05:53 (UTC)

Jah, olen sellega täiesti nõus. Tulevikus proovin leida Peipsi järvest rohkem infot. Geonarva 26. aprill 2007, kell 17:41 (UTC)
Kas on ikka õige öelda, et Peipsi järve soolsus on O promilli? Nõus, et alla 0,2 promilli - nagu mageveejärvedel tavaks - kuid siiski mitte null soolasusega.--Hendrix 12. mai 2007, kell 05:27 (UTC)

Minu arvates võiks mastaap 2 pügalat allapoole olla.--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 10. veebruar 2010, kell 18:03 (UTC)

Varem oli Peipsi põhjarannik artikkel, millele aga vajadust polnud. Integreerisin selle praegusesse artiklisse--Bioneer1 18. jaanuar 2011, kell 23:17 (EET)
----
Arvan, et võiks olla "neljas või viies".

olenevalt Saimaa järve kokku loetavatest osadest ka Saimaa

See tuleks paremini sõnastada, aga mul ei ole head mõtet. Andres (arutelu) 27. aprill 2017, kell 22:02 (EEST)


Arutelu:Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei

Sama sisu on artiklis NSDAP, mille ma järgnevalt siia suunama panen. Vormistus vajab normaliseerimist ja tekst on... imelik. Väljend "natsipartei" ei kuulu yldse siia, sest eesti keeles kasutati seda peamiselt nõukogude propagandas, muudes keeltes olid aga muud fraasid. Pigem võib ytelda, et selle partei liikmeid kutsuti natsideks (ehkki ma ole kindel, kui palju seda lyhendit eesti keeles sõja eel ja ajal pruugiti), aga kuna see sõna on tänapäeval omandanud rohkem pejoratiivse tähenduse, võiks selle kohta olla suisa omaette artikkel Natsid (või, kui väga tahetakse, Nats). --Oop 17:25, 12 Jan 2005 (UTC)
Ja - kas mitte ei olnud selle asja saksakeelne nimi Arbeitspartei, mis tähendab otsesõnu ju Tööparteid, mitte Töölisparteid? Vahe on tegelikult oluline. Ametliku tõlke osas ei oska aidata, mälu veab alt. --Oop 17:34, 12 Jan 2005 (UTC)
Eesti ajal ja 1940. aastail tõlgiti seda kui Rahvussotsialistlik Saksa Töölispartei.

See loend tuleb vormistada eraldi leheküljena. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. september 2018, kell 20:45 (EEST)
----
"Pärast Teise maailmasõja lõppu kuulutati Nürnbergi tribunali otsusega NSDAP koos SD ja SS-iga kuritegelikuks organisatsiooniks ning sellesse kuulumine karistatavaks." Kas kõiki NSDAP-i lihtliikmeid siis karistati? Tõenäoliselt vist mitte. Velirand (arutelu) 2. detsember 2020, kell 16:45 (EET)

Minu meelest ka mitte. Seda tuleb täpsustada. --Andres (arutelu) 5. juuni 2024, kell 08:57 (EEST)
----
varasem tõlge Rahvussotsialistlik Saksa Töölispartei

Millise allika põhjal saab seda väita? "Rahvussotsialistlik" öeldakse praegu ka, kuigi harvem. EKSSis on "töölispartei" all näide "rahvussotsialistlik". Minu meelest see "natsionaalsotsialistlik" on nõukogudeaegne "eufemism", aga mul ei ole selle kohta tõendeid. --Andres (arutelu) 5. juuni 2024, kell 08:57 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ants~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Ants! Andres 07:29, 13 Jan 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ants~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Esteetika

Esteetika ajalugu on tema kahe põhisuuna - materialismi ja idealismi kujunemise, arenemise ja võitluse ajalugu, mis kajastab progressiivsete ja reaktsiooniliste klasside ning jõudude võitlust ühiskonna arenemise ajaloo igal etapil.
-- Kas sa oledki marksist või refereerid oma allikaid huupi? --klaus 23:00, 14 Jan 2005 (UTC)

Marksist või mitte, ülejäänud parteile peab ka sõna andma. Samut tuleb ära põhjendada, miks on esteetika teadus, ja teised kummalisevõitu väited.

Selle artikli puhul on mul teatud kahtlus ühe eelmise sajandi kaheksakümnendatel aastatel ilmunud filosoofialeksikoni suhtes. Et mul seda väljaannet praegu käepärast ei ole, siis ei julge ma võimaliku mahakirjutamise suhtes sõna võtta... Priitp 17:11, 15 Jan 2005 (UTC)

: Olen ise tolle leksikoni innukas kasutaja ja võin ytelda, et sealt see ei ole. Mõni lause kõlab kyll sarnaselt, aga tegemist on mõne muu sarnase allikaga. Vahet pole, "progressiivsed" ja "reaktsioonilised" võiksid kinga saada kyll. Kakelgu mujal edasi. --Oop 19:32, 15 Jan 2005 (UTC)

:: Alapealkirju ei tohiks minu arvates välja kirjutada kui nende all mingit sisu ei ole. Kui artikli tekst on vaieldav või talumatu tuleks artikli algusesse panna vastav märge, et lugeja kirjutatusse kriitiliselt oskaks suhtuda ega arvaks, et see ongi meie seisukoht. Kuni vastava malli tegemiseni võiks kirjutada nii: "Artikli sisu on vaidlustatud" Siim 23:14, 18 Jan 2005 (UTC)

* Tõstan siia: "Esteetika ajalugu on tema kahe põhisuuna - [[materialism]]i ja [[idealism]]i kujunemise, arenemise ja võitluse ajalugu, mis kajastab progressiivsete ja reaktsiooniliste klasside ning jõudude võitlust ühiskonna arenemise ajaloo igal etapil." Esiteks on see lootusetult nõukogude marksismivariandist läbi imbunud, teiseks ei ytle lause isegi selles kontekstis mitte muhvigi, kuna tootlike jõudude arengut baasis kajastab absoluutselt iga pealisehituse jupike. Kui keegi tunneb, et ta hing klassivõitlust ikkagi ihkab, siis palun see formuleerida yhe koolkonna arvamusena. Sellise teksti kommenteerimata, seega objektiivse faktiväitena esitamine eeldab sama suhtumist kogu Vikipeedias, nt progressiivsete klasside loendit.
* Esteetika synni vastu 2500 aasta eest ma vaielda ei saa, kyll aga Egiptuse, Babyloonia, India ja Hiina vastu. Kui me peame silmas esteetikat kui esteetiliste eelistuste komplekti ("klassitsistliku arhitetktuuri esteetika"), siis on see märksa varasem kui mingi närune 500 eKr, kui aga filosoofilist distsipliini, siis ei sobi see levinud filosoofiakäsitlusega, mille järgi algas filosoofia yleyldse alles Thalesega, kes aga polnud ei egipt, babyloon, hiin ega hindu, vaid kreek. 500eKr on pealegi isegi kirjapandud ajaloo kontekstis ysna hiline daatum, nii et "kauge minevik" seal ees on yle dramatiseeritud. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 01:00, 23 Jan 2005 (UTC)

1. Alguses üteldakse, et esteetika on filosoofia haru -- siis aga, et teadus. Teadus aga pole filosoofia haru, vaid filosoofiast eraldunud.

Siin on nähtavasti mõteldud filosoofiat teadusena, nagu seda tegi Marx, toetudes varasemale traditsioonile. "Marksistlik-leninlik filosoofia" pretendeeris teaduslikkusele. Tänapäeval kasutatakse sõna "teadus" tõesti enamasti tähenduses, mis välistab filosoofia, kuid see pole sõna ainus tähendus.   Mitte et ma kaitseksin sõna "teadus" kasutamist siin. Tahan lihtsalt asja selgitada. Andres 13. november 2005, kell 00.59 (UTC)
2. "Kauni avaldumine tegelikkuses" on juba ühe kindla esteetilise teooria järgi üteldud. Parem oleks juba: "Mis on ilu ja kuidas seda kogetakse". See oleks lihtne ja selge. Ilma tarbetu marksistliku retoorikata.

Jah, see on hea ettepanek. Andres 13. november 2005, kell 00.59 (UTC)
3. Esteetika kui "teadus" ega isegi mitte uurimise valdkond ei tekkinud kindlasti 2500 aastat tagasi. Kunst võis tekkida x ajal, aga mitte kunsti filosoofiline käsitlemine. Mina peaksin esimeseks filosoofik kunsti alal ehk esteetikuks võib-olla Platonit, kes käsitles esteetika küsimusi eraldi ja tervikuna.

Kui seda arvu mõista ümmargusena, siis mahub Platon sinna küll. Võib muidugi sellest arvust üldse loobuda. Andres 13. november 2005, kell 00.59 (UTC)
4. Esteetika kui mõiste tekkis 18. sajandil, selle loojaks peetakse Baumgartenit. Enne räägiti kaunist, ilust jne, aga polnud selle uurimise nimetust "esteetika".
--Kamma 11. november 2005, kell 13.00 (UTC)

Aga esteetika kui valdkond tekkis enne nimetust, eks ole?

Oled teretulnud seda artiklit ümber töötama või otsast alustama. Andres 13. november 2005, kell 00.59 (UTC)

: Esteetika kui valdkond võis olla juba olemas enne homo sapiensi tekkimist, aga kui tegemist on ikkagi nimetu arutlusega kunsti ja kunstnike üle, siis võib rääkida "esteetiliste" küsimuste arutamisest, aga mitte esteetikast. Ses mõttes on Platon ehk "esteetik", aga enda teadmata, meie tagasivaatava pilgu jaoks. Eelkõige, kuna tema käsitlus hõlmab esteetika põhilisi küsimusi. Kui aga rääkida esteetika tekkimisest, siis tuleks neil asjadel vahet teha.

:: Mõeldud on ikkagi praegu esteetika alla liigitatavate filosoofiliste küsimuste arutamist. Ja võibki nii sõnastada. On siiski vaieldav, kas ei saa rääkida näiteks epistemoloogiast antiikfilosoofias, viidates sellele, et puudus epistemoloogianimeline filosoofiline distsipliin. Andres 15. november 2005, kell 23.43 (UTC)

: Esteetika on lai teema, raske on kohe midagi ümber töötama või alustama hakata. --Kamma 15. november 2005, kell 21.52 (UTC)
----
Ah jaa, "esteetika" tähendab peale filosoofilise distsipliini ka mingit väga üldist hoiakut, mis avaldub muuhulgas kunstitegemise viisis. Andres 15. november 2005, kell 23.45 (UTC)
----
Alajaotuste asemele tuleks teha omaette artiklid. Andres 3. detsember 2005, kell 10.47 (UTC)

: Ehk lisaks alajaotustele? Suurem teema, võiks ju pikem artikkel olla.--Heiki e 3. detsember 2005, kell 11.49 (UTC)

:: Asi on selles, et alajaotustes ei räägita otseselt esteetikast. Need on moodustatud lihtsalt mõistetest, mille nimetuses sisaldub sõna "esteetiline". Esteetikast endast oleks niigi küll ja küll kirjutada. Andres 3. detsember 2005, kell 12.05 (UTC)


Arutelu:Winston Churchill

Kui kopeerid teksti, märgi allikas. See referaat pärineb siit: http://uus.miksike.ee/documents/main/referaadid/winston_churchill.htm

Allika märkimisest pole siin kasu. See on puhas copy-paste ja tuleb kustutada. Siim 23:36, 14 Jan 2005 (UTC)

:Tegelikult ma lootsin välja selgitada, milliseid paberkandjaid teiste kahtlaste materjalide puhul on kasutatud. Mõnel juhul võiks kopeerimine siiski ka aktsepteeritav olla. On siin sel teemal juhend ka kusagil nurga taga? --klaus 23:50, 14 Jan 2005 (UTC)

:: Sõna-sõnalt kopeerimine Vikipeedias lubatud ei ole. Kui on ainult üks allikas, siis tuleks laused vähemalt ümber sõnastada. Kopeerida võib vaid siis kui selleks on teksti autori nõusolek. Juhendeid meil paraku eriti ei ole, kuid põhimõtteliselt kehtivad siin samad põhimõtted, mis teisteski Vikipeediates. Inglise Vikis on kõikvõimalikke juhendeid ja õpetusi "tonnide viisi". Redigeerimisboksi all on siiski rasvases kirjas: "ÄRGE SAATKE AUTORIÕIGUSEGA KAITSTUD MATERJALI ILMA LOATA!". See lause peaks olema piisavalt arusaadav ja ka märgatav. Siim 00:09, 15 Jan 2005 (UTC)

:::Autori nõusolek ja kõik muu pole minule sugugi uudiseks, aga kui Sa nüüd ütled, et sõna-sõnalt ei tohi isegi autori selgeltväljendatud nõusolekul kopeerida, siis see üllatab mind küll :) Õudne jama oleks, kui ma omaenese või kodakondsete väärtuslikke märkmeid lihtsalt selle pärast kasutada, et need juba kusagil kogemata avaldatud. Aga jah, see pole siin õige koht seda arutada.

:::Ma ehk proovin kunagi neist tonnidest mõne lõigu siia ka üles saada, Vikipeedia:Autoriõigused, mida ma millegipärast uurida pole märganud, vaja ju ka alles tõlkida. Minu teada on küllalt eestimaistki kirjavara, mille taaskasutamise vastu ükski sedusepügal ega elus või surnud kodanik pole. Iseküsimus on materjali usaldusväärsus ja küsimus heast toonist, nii nagu sellest vikimaailmas aru saadakse... Olgu, lõpetan, jututoaks läheb. --klaus 02:37, 15 Jan 2005 (UTC)

Winston Leonard Spencer Churchill sündis 30. novembril 1874. a Blenheimis, oma vanaisa, seitsmenda Marlborough` hertsogi lossis, mis annab tunnistust päritud varandusest.
Winstoni ema Jenni Jerome (1854-1921) oli ühe ameerika tõusiku ja New Yorgi finantsmaakleri tütar, kelle soontes voolas ka veidi indiaanlase verd. Ta kohtus oma tulevase abikaasa lord Randolphiga 12. augustil 1873. a Thamesi jõel laeva Ariadne pardal, kus Walesi prints ja printsess korraldasid balli Venemaa tsaariõukonna külaliste auks. Laulatus toimus Pariisis Inglise saatkonnas 15. aprillil 1874. a. Silmipimestava iludusena sai Jenni kõigi lemmikuks ning nautis täiel sõõmul aristokraadi elu.
Winstoni isa lord Randolph Churchill (1849-1895) oli oma nooruses playboy ja skandaalid ei jäänud tulemata. Asi jõudis koguni nii kaugele, et Wales`i prints- hilisem kuningas Edward II- kutsus lord Randolphi duellile. Lahenduse leidis vana tark peaminister Benjamin Disrael. Ta saatis Marlborough` hertsogi asekuningaks Dublinisse ja lord Randolphi oma isa erasekretäri  tagantjärele, nii-öelda Iirimaa pagendusse jahtuma. Nii juhtuski, et väikese Winstoni varaseimad lapsepõlve-mälestused pärinevad Iirimaalt. Ent Randolph Churchill kandis endaga halba saladust, ta põdes süüfilist. Randolph Churchill suri 24. jaanuaril 1895. a 45aastaselt.
Väike Winston leidis tuge eelkõige oma lapsehoidja mrs Evereti juurest, kes pakkus lapsele turvatunnet, õrnust ja armastust. Seitsmeaastasena viidi Winston väljavalitud internaati St. George`i kooli Ascotis. Churchill on ise öelnud oma koolitee kohta: “Kõigi mu koolipõlve kaheteistkümne aasta jooksul pole kellelgi korda läinud õpetada mind ainsatki õiget ladinakeelset lauset kirja panema või kreeka keelest midagi peale tähestiku ära õppima.” Tänu perekonna mõjukusele ja mainele võeti Winston 1888. a kevadel vastu Harrow`sisse, ühte juhtivamasse Suurbritannia keskkooli.
Churchill ei saanud kunagi isegi keskeltläbi heaks õpilaseks. Ainult puhuti paistis ta siin või seal silma, näiteks vehklemises, hiljem husaarileitnandina polomängus.
1893. a astus Winston Sandhursti kadetikooli, et liituda ratsaväega.

Aastad 1895 kuni 1900 olid Winstoni jaoks seiklusrikkad noorusaastad. Temast oli saanud lugupeetud kirjanik, pealegi menukas kirjanik, kes oli teeninud juba väikese varanduse. Ta oli astunud Aldershoti 4. husaarirügementi ning oli kirjasaatja Kuubal kuubalaste ülestõusu ajal Hispaania ülemvõimu vastu.
Sama aasta 1.detsembril sai Churchill oma esimesed tuleristsed. Järgmistel aastatel võttis ta osa India piirilahingutest, sõjakäigust Sudaani ja lahingust Imdurmani juures.
1898. a astus Churchill esmakordselt kirjanikuna avalikkuse ette raamatuga “The Malakand Field Force”. See äratas tähelepanu, saavutas menu ning tegi autori kuulsaks. Järgmisel aastal ilmus tema ajalooline ülevaade Sudaani taasvallutamisest kahes köites pealkirja “The River War” all. “Daily Mailis” ilmunud arvestuses on raamatu kohta öeldud:“ Mr Winston Churchill on üllatav noor mees ja tema “River War” on üllatav triumf. See on hästi kirjutatud, erapooletu ja veenev. Loomulikult on sellel ka puudusi. Näiteks on see liiga pikk.”
1899. a kevadel oli aeg küps sõjaväest lahkumiseks. Ta kandideeris alamkotta, kuid ebaõnnestunult. Churchill otsustas sõita sõjakirjasaatjana Lõuna-Aafrikasse ning sõlmis lepingu “Morning Postiga”. Ta siirdus kajastama Buuri sõda. Ometi ei suutnud Churchill rindest eemale hoida. Nii sattus ta buuride kätte vangi, kuid tal õnnestus põgeneda. Kodumaal ülistati Churchilli kui rahvuskangelast.
1900. a kandideeris Churchill teist korda alamkotta ning seekord võitis ta ilmse edumaaga.

Churchill kohtus oma tulevase naise Clementine Hozier`iga (vt Pilt nr 1 lk 7) esimest korda 1904. a, kuid abielu sõlmiti alles neli aastat hiljem 12. septembril. Clementine oli kaunitar ning tark kindla iseloomuga naine. Tema oli see, kes valitses kodus ning ei lasknud otsustavalt muutuda Churchillil koduseks türanniks. Neil sündisid neli tütart- Diana 1909. a, Sarah 1914. a, Marigold 1918. a (Marigold suri varases eas) ja Mary 1922. a ning poeg Randolph 1911. a.

14. märtsil 1901. a võttis Churchill sisse koha alamkojas ja neli päeva hiljem pidas ta oma esimese kõne (vt Pilt nr 3 lk 7). Sellega algas ainulaadne, äärmiselt vaheldusrikas, ent ometi kuusust toonud parlamendikarjäär, mis pidi üheainsa väikese vahega aastail 1923/24 kestma ümmarguselt kuuskümmend aastat.
Neli aastat hiljem läks Churchill konservatiivide juurest üle liberaalide hulka, seda käiku nimetatakse crossing the floor.
1906. a sai Churchillist asumaade ministeeriumis alamriigisekretär, ilmus biograafia “Lord Randolph Churchill”.
1908. a valiti Churchill majandusministriks, kaks aastat hiljem siseministriks.
1911. a nimetas peaminister Herbert H. Asquith Churchilli admiraliteedi esimeseks lordiks e mereministriks. Churchill arvestas sellega, et sõda Saksamaaga ei ole kaugel ning alustas ettevalmistusi. Esiteks kujundas ta admiraliteedistaapi, teiseks arendas välja merelennuväe ning kolmandaks toetas ta lavaajamite üleviimist söeküttelt naftale. Kui Suurbritannia astus 4. augustil 1914. a I maailmasõtta, oli laevastik valmis.
1915. a kukkus läbi Dardanellide operatsioon, mis oleks edu korral lubanud abistada Musta mere kaudu brittide liitlast Venemaad. Süü langes Churchillile ning ta astus tagasi, kuid jättis alles oma koha parlamendis.
1916. a sai peaministriks David Lloyd George ning järgmisel aastal nimetas ta Churchilli relvastusministriks.
I maailmasõda lõppes 1918. a novembris, järgmise aasta jaanuaris sai Churchillist sõja- ja lennundusminister.
1922. a kukkus valitsus ning Churchilli tabas valimiskaotus.
1924. a naases Churchill parlamenti ning sooritas teistkordselt parteivahetuse, seekord liberaalide seast konservatiivide hulka. Churchillist sai varakantsler. Viis aastat hiljem kukkus valitsus ning Churchill oli kuni 1939 aastani ilma ametita, sel ajal tegeles ta intensiivselt ajakirjaniku ja kirjanikuna.
Kahe maailmasõja vahelisel ajal tegeles Churchill maalimise ja kirjutamisega. Ta alustas maalimist alles 40ndates eluaastates ning sealhulgas pälvis ta kriitikutelt heakskiidu. Kuid Churchill pidas kirjutamist, loomulikult poliitika järel, oma põhiliseks tegevuseks. Temalt ilmus neljaköiteline teos “Maailma kriisid”, kus ta kajastab Esimese maailmasõja ajalugu ning monumentaalne teos oma esivanemast- “Marlborough´ elu ja aeg”.
1. septembril 1939. a tungisid saksa väed Poolasse- II maailmasõda, mida Churchill oli nii selgelt ette näinud, oli alanud. Kaks päeva hiljem kuulutas Suurbritannia koos Prantsusmaaga Saksamaale sõja. Briti peaminister Neville Chamberlain nimetas Churchilli taas admiraliteedi esimeseks lordiks.
1940. a aprillis ründas Saksamaa Norrat ja Taani, järgmisel kuu 10. päeval, kui Saksamaa võttis sihikule Hollandi, Belgia ja Prantsusmaa, sai 66aastasest Churchillist Suurbritannia peaminister. Hiljem on Churchill kirjutanud:” Ma tundsin nagu oleksin jalutanud koos saatusega, et kogu mu senine elu oli vaid ettevalmistus selleks tunniks”. Augustis ja septembris kulmineerus õhulahing Britannia pärast. Tundus, et peagi võib alata sakslaste sissetung, kuid õnneks hakkas Berliini pilk mujale pöörduma.
Churchill mõistis, et võit saab teoks ainult koostöös USA-ga. 40ndal aastal said alguse USA-Britannia erilised suhted. 1941.a 14. augustil kohtusid Churchill ja USA president F. D. Roosevelt Kanada rannikul Atlandi ookeanil sõjalaeva pardal. Nad avaldasid deklaratsiooni, milles sõnastasid Saksamaa vastase sõja ja oma riikide tulevikupoliitika põhimõtted. Dokument kandis nime Atlandi harta.
Churchilli, Stalini ja Rooseveldi esimene kohtumine leidis aset Teheranis 1943. a novembris. Kaks aastat hiljem veebruaris kohtus nn Suur kolmik (vt Pilt nr 4 lk 7) Jaltas, sõjale Euroopas paistis tulevat lõpp. Kolm liidrit leppisid kokku löödud Saksamaa okupeerimises.
Saksamaa kapituleerus 8.mail 1945.a, peaaegu viis aastat pärast päeva, mil Churchillist sai peaminister, sõda Euroopas oli lõppenud. Juulis toimus Potsdami konverents, kohtusid Churchill, Truman ja Stalin. Kuid Churchilli viibimine kohtumisel jäi lühikeseks, ta oli kaotanud oma koha peaministrina.
Churchilli kodumaal oli toimunud valimised ning konservatiive tabas kaotus. Rahva südamed vallutasid leiboristid. 26.juulil astus Churchill tagasi ning uueks peaministriks sai Clement R. Attlee. Churchill võttis koha sisse opositsioonis, ta rõhutas parlamendis riikliku kaitse vajadust ning hoiatas läänt kommunismi ohu eest.
Poliitika, loengute andmine, maalimine (vt Pilt nr 3 lk7) ja kirjutamine hoidsid Churchilli tegevuses, kuid need tegevused ei rahuldanud täielikult tema suurt energiat. Ta leidis tegevust Chartwell Manor`is, oma maavalduses Kent`is. Ta tundis uhkust oma karja ja võidusõidu hobuste üle. Aastatel 1948-1949 ilmus temalt Teise maailmasõja ajalugu.
Konservatiivid naasesid võimule 1951. a. Churchillist, kes oli nüüd peaaegu 77-aastane, sai jällegi peaminister. Nagu tavaliselt kontsentreeris ta oma energia välissuhetele. Ta töötas eriti Briti-USA suhete nimel, selleks külastas ta kolme järgneva aasta jooksul Washingtoni.
1953. a aprillis lõi kuninganna Elizabeth Churchilli rüütliks, samal aastal võitis sir Churchill Nobeli kirjanduspreemia.

1955. a aprillis astus Churchill tagasi, arvatavasti mängis siinkohas rolli läbi elatud rabandus. Ta pühendas end taas maalimisele ja kirjutamisele. Churchill töötas oma neljaköitelise “Ingliskeelt kõnelevate rahvaste ajaloo” kallal. 1956.a pälvis Churchill Aacheni linna Karli preemia teenete eest Euroopa ühinemise nimel. 1963.a nimetas USA kongress Churchilli Ühendriikide aukodanikuks. 15.jaanuaril 1965.a tabas Churchilli teine rabandus, ta suri üheksa päeva hiljem 90aastasena. Sir Winston Churchill maeti St. Martin`i kirikuaeda Oxfordshire`i, oma sünnipaiga Blenheim`i palee lähedusse.
----
siis tüli tõttu Walesi printsi – hilisema kuningas Edward VII-ga pagendati Churchillid Iirimaale, kus Winstoni isa oli Dublini asekuningas - Väljamõeldis??--WooteleF 15. mai 2009, kell 12:42 (UTC)

Asekuningas oli siiki Winstoni vanaisa. Aga selle tüli kohta ma ei leidnud küll mingit viidet.--WooteleF 10. juuni 2009, kell 17:13 (UTC)

: :de:John_Spencer-Churchill,_7._Duke_of_Marlborough. Kolmas lõik, mis algab ... Von 1876 bis 1880 war ....

: on miski jutt:
 Er nahm dieses Amt, das er noch 1874 ausgeschlagen hatte,
 vor allem an, um seinen dritten Sohn, der durch seine Verwicklung
 in die Aylesford-Affäre den Prince of Wales verärgert hatte,
 und den er mit sich nach Irland nahm,
 aus der politischen Schusslinie heraushalten zu können.''

: kas keski tõlgiks? suwa 11. juuni 2009, kell 09:22 (UTC)

:: "Ta võttis selle ameti, mille ta oli juba 1874 tagasi lükanud, vastu eelkõige selleks, et ta saaks oma kolmandat poega, kes oli oma segatusega Aylesfordi afääri Walesi printsi pahandanud ning kelle ta endaga Iirimaale kaasa võttis, poliitilise tule alt eemal hoida."  Andres 12. juuni 2009, kell 04:14 (UTC)
----
Harrow on kohanimi. Kooli kohta peaks olema eraldi artikkel. Andres 10. juuni 2009, kell 21:09 (UTC)
== .org.uk vs .org ==
* oli: http://cwr.iwm.org.uk/
* asemele pandi: http://www.winstonchurchill.org/
Ei ole sellise vahetusega nõus, kuna esimese kohta on kirjas:
 The Imperial War Museum is unique in its coverage of conflicts, especially those involving Britain and the Commonwealth,
 from the First World War to the present day. It seeks to provide for, and to encourage, the study and understanding
 of the history of modern war and ‘war-time experience’. It is proud to be regarded as one of the essential sights of London.
Ja teise kohta:
 Established in 1994 as a successor to International Churchill Society of the United States.
Kui tahetakse lisada on asi ok, paluks mitte niisama kustutada.
suwa 13. juuni 2009, kell 05:35 (UTC)

Küsimus on selles, kas neil saitidel on erinev materjal. Kui on erinev, siis las olla mõlemad. Andres 13. juuni 2009, kell 09:49 (UTC)
----
100 parimat britti on arusaamatu. Andres 18. juuni 2009, kell 21:25 (UTC)

Õigem oleks suurima või silmapaistvama briti.--WooteleF 4. september 2010, kell 13:39 (EEST)

: Selle kohta peaks olema artikkel. Andres 4. september 2010, kell 14:07 (EEST)