Arutelu:Ioonallikas

Tähtsamad terminid tuleb varustada siselinkidega. Ja võiks rääkida sellest, kas ioniit on sama või ei ja mis vahe neil on, kui üldse on. Võiks olla ka midagi ajaloost: kes leiutas ja millal. Kasvõi sajandi täpsusega, kui täpsemalt ei oska. Taivo 7. november 2011, kell 12:59 (EET)
Teadmiseks: Ioniit (mitmuses ioniidid) on ioonvaheti (tänapäeval kasutatakse pigem seda terminit), mis on võimaline juba olemasolevaid ioone siduma ja vahetama erinevate keskkondadega. Ioonallikas on seadeldis, mis on mõeldud neutraalsetest osakestest ioonide tekitamiseks. Seega ioniit ei ole ioonallikas ning ma ei pea vajalikuks seda artikliga seostada. AveS 7.november 2011, kell 20:31(EET)

Just sellepärast tulebki seostada ja selgitada, et lugeja saaks aru, et nad ei ole üks ja sama. Adeliine 7. november 2011, kell 21:13 (EET)

Anna andeks, et see on haige nokkimine ja et ma neid ise kohe ära ei parandanud, aga nii ju kästi teha...
====Sisu====
* Peatükis "kaarlahendus", ma ei saanud aru, kuidas tahkisest ioone saadakse gaaslahenduse tekitamisega. Äkki saad mõne lausega veel selgitada.
* energilisi elektrone pole olemas. On olemas näiteks kõrge energiaga elektronid.
* FAB on suhteliselt pehmete tingimustega ionisatsioonitehnika - mis on pehmed tingimused? Pehmusest on artiklis palju juttu ja kusagil võiks olla seletatud, mis see pehmus siis on.
* mis suunatakse paari millimeetri kuni sentimeetri kaugusele tahkele proovile - kas need on siis proovi peal või on nad üksteisest sellisel kaugusel?
====Wiki stiili soovitused====
* Rohkem termineid siselinkideks: Näiteks elektromagnetiline esimeses lauses võiks näiteks olla link elektromagnetismile. Samamoodi massspektromeetria ja kõik need teised valdkonnad. Isegi kui artiklit veel pole, siis punane link kiirustab kedagi kunagi seda looma.
* maatriks, millele oled teinud siselingi, ei oli vist ristkülikukujuline tabel, mis koosneb arvudest või mingitest muudest etteantud hulga elementidest. Siselinke täpsematele artiklitele saad teha kujul [[Maatriks (ajakiri)|Maatriks]].
* Tihtipeale on sul kirjavahemärkide ette tekkinud tühik ja nende järelt ära kadunud. Parem on vastupidi. Näiteks .. katioonid M+ ,mõnikord ...
* Proovi lisada enda artiklile viited samale artiklile teistes keeltes. Selleks kopeeri analoogilised viited näiteks samateemalisest ingliskeelsest artiklist.
==== Trükkimis-, stiili- ja õigekirjavead====
Ma olen ise õigekirja kohapealt üsna vilets ja olulisi õigekirjavigu ei leidud. See-eest soovitan sul terve tekst aeglaselt ja tähelepanelikult läbi lugeda ja sõnastust parandada. Näha on, et suur osa tekstist on tõlgitud, ja halva eestikeelse sõnastuse tõttu raskesti jälgitav.
Mõned parandusettepanekud:
* Elektronionisatsiooni (EI electron ionization) on ionisatsioonimeetod... <-- ing. keelsed terminid kaldkirja? Vaata seda ja seda artiklit näidiseks.
* Harilikult kasutatavad reagentgaasid: metaan, ammoniaak või isobutaan. - Lausest on öeldis puudu.
* Aerosool lennuaja massispektromeetrias - sidekriipsudega?
* lennuaja (TOF- time of flight) massianalüsaatorit - termin ehk üks sõna, või siis sidekriipsuga?
* MALDI korral segatakse analüüt maatriksiga ning aurutatakse - kas aurutatakse või aurustatakse?
* Enamasti tekivad ühelaengulised ioonid - kas ühelaengulised või näiteks ühekordsel ioniseeritud või ühese laenguga?
Soovides jõudu wikis ja õpingutes!
Johu 10. november 2011, kell 22:43 (EET)
----
Artikli esimene sõna paksus kirjas (kolm ülakoma). Alajaotuse "Elektronionisatsioon" algus ikka vigane, peab olema Elektronionisatsioon (inglise keeles electron ionization – EI). Sama jälgi järgmise alajaotuse alguses ja ka edaspidi. Valemite juures paranda , kus. Mida tähendab "induktiivseotunud"? Protsess kordub, kuni analüüt esineb solvendivaba ioonina. Sulu ees käib tühik. Tüüpiliselt moodustatakse DART-is ergastatud olekuid kaarlahendus loomisel kambris, kust gaasivool läbi on suunatud. Kuskil siin lauses on viga.
Rohkem mõistete linkimist! Mõttekriipsud, seal kus peab, ja mõttekriipsu ees tühik! Kui need väiksed, kuid häirivad vead saaks parandatud, oleks artikkel päris hea. Adeliine 14. november 2011, kell 21:33 (EET)


Arutelu:Pinnaplasmonid

Artikkel ei tohiks alata "Pinnaplasmonid on ...", vaid "Pinnaplasmon on ...". Taivo 7. november 2011, kell 13:58 (EET)

Nüüd ta nii algab, aga sellesse lausesse selline algus ei sobi. Võib-olla peaks pealkiri olema mitmuses. Andres 7. november 2011, kell 23:45 (EET)

:Mulle näib, et ainsuse kaudu on lihtsam ja loomulikum defineerida. Aga ma pole selle ala asjatundja. Praegune definitsioon on muidugi keeleliselt väärakas. Taivo 8. november 2011, kell 00:49 (EET)

:Tegin uue artikli peakirjaga pinnaplasmonid Random123 9. november 2011, kell 12:47 (EET)

Antud artikkel on tõlgitud inglisekeelsest vikipeedia artiklist. Pärast artikli läbi lugemist tekkisid mul vastuolulised tunded. Teema kaetus, artikli pikkus ja illustreerivad joonised on väga head, kuid samas pidi lugedes väga palju pingutama, et teemast midagi aru saada. Probleemiks ilmselt see, et artikkel on tõlgitud ingise keelest ja autor ei pruugi olla antud teemal kõige pädevam. Ilmselt ei ole autor peale  inglise keelse artikli rohkem materjale puudutanud. Teise asjana hakkas kohe silma vähene siselinkide arv, õigupoolest esinesid vaid mõned üksikud. Samas oli artikli vormistus hea.
Toon siinkohal välja ka keele ja- vormivead, mis mulle silma jäid:
*/Pinnaplasmoneid ennustas kõige esimesena R.H. Ritchie. 1957. aastal./  1) Ritchie järel ei tohiks olla punkti 2) Lause sõnastus ei hea.
*Paljud teadlased üritasid järgneval kahel kümnendil pinnaplasmonite kohta rohkem teada saada, neist silmapaistvamad olid Heinz Raether, E. Kretschmann, ja A. Otto./ „ja“ ees ei käi koma.
*/ Lahendades elektromagnetlaine Maxwelli võrranditega kahe aine kokkupuutepinnal, materjalide suhtelised dielektrilised läbitavused vastavalt ε1 and ε2 (vaata joonis 3) koos vastavate pidevuse- ja ääretingimustega saame lahenditeks/ 1) „saame“ ees käib koma  2) Lause sõnastust tuleks paremaks muuta.
*/Elektrongaasi vaba elektroni mudeli, mis ei arvesta neeldumist, metalli dielektriline funktsioon on/ Sõnastus halb
*/Kuna valguse dispersiooniseos, ω = k•c, jääb pinnaplasmon polarotonide omast vasakule, on pinnaplasmon polarotonidel lühem lainepikkus kui kiirgusel vabas keskkonnas, nagu pinnapinnaplasmon polarotonide kiirgus risti lahutuspinnaga, mis on imaginaarne ja seega kahaneb eksponentsiaalselt./ 1) Valemis ei ole „c“ järel koma. 2) Sõnastus ??
*/ Selleks, et aru saada pinnakareduse mõjust pinnaplasmonitele on kasulik esmalt mõista, kuidas plasmonid sidestuvad kasutades võre (Joonis 2)./ „on“ ees on koma puudu
*/kus δ on ruutkeskmine kõrgus, r on vahemaa punktist (x,y), ja σ on korrelatsiooni pikkus, siis Fourier pööre korrelatsiooni funktsioonist avaldub/ „ja“ eees ei käi koma
*/Nagu varem öeldud, on pinnapalasmonid mitte kiirgavad/ „mittekiirgavad“ kirjutatakse kokku.
/*Kaks tähtsat järeldus saab teha nende valemite põhjal./ Sõnastus! Parem oleks: „Nende valemite põhjal saab teha kaks tähtsat järeldust.“
*/See tehnika võimaldab vaadelda nanomeetriseid muutusi pinna pakuses, tiheduses jms./ näpuviga, peaks olema „paksuses“
Lõpetuseks sooviataks artikli autoril oma kirjutatud uuesti läbi lugeda, sõnastust oluliselt parandada  ja kui ta teemat päris täpselt ei jaga, kontsulteerida kellegagi, kes on antud teemal pädevam.

Aitäh sisuka retsensiooni eest. Võtsin kommentaarid arvesse ja parandasin/täiendasin artiklit. Random123 12. november 2011, kell 13:13 (EET)

: See sõna on "konsulteerida". --Oop 11. jaanuar 2012, kell 07:47 (EET)
----
Artikli tekst on arusaamatu ja keeleliselt vigane. Võta appi keegi, kes tunneb teemat, ja keegi, kes oskab eesti keeles õigesti kirjtuada. Siselinke on liiga vähe. Adeliine 26. november 2011, kell 14:22 (EET)
Parandasin artiklit siuliselt ja keeleliselt. Pean tunnistama, et artikkel on kaunis spetsiifiline ning sellest arusaamine nõuab eelnevaid plasmoonikaalaseid teadmiseid. Random123 6. jaanuar 2012, kell 22:42 (EET)
Siin on mingi kamm. "Pinnaplasmon polariton" ei saa eesti keele seisukohalt õige olla, aga ma paraku ei tunne erialaterminoloogiat piisavalt, et öelda, kuidas õigem oleks. Võib-olla sidekriipsuga, seda kasutavad vahel ka inglased. --Oop 11. jaanuar 2012, kell 07:47 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nature.com/nphoton/journal/v2/n6/full/nphoton.2008.85.html
** In Pinnaplasmonid on 2013-06-24 12:54:18, 401 Unauthorized
** In Pinnaplasmonid on 2013-07-06 19:10:13, 401 Unauthorized
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:10 (EEST)


Arutelu:Käekell

Algust vikindasin, samas vaimus on lõpuni vaja. Taivo 7. november 2011, kell 15:05 (EET)
Retsenseering:
Head:
Artikkel on sisukas ning teema on tavalugeja jaoks hästi ning selgesõnaliselt lahti mõtestatud. Kui lugejaks on inimene, kes ei tea, mis asi on käekell, siis artikli lõpuks ta seda teab - antud on põhjalik ülevaade käekella arenemisloost, ehitusest, tööpõhimõtetest, elektroonilisest ja mehaanilisest käigumehhanismist, funktsionaalusest ja ka käekella aksessuaari mõistest. Tekst on ladus, hästi loetav ning mõte jälgitav. On olemas nii sisukus kui tavalugeja jaoks kriitilise tähtsusega olev teksti lihtne arusaadavus. Artikkel on illustreeritud mitmete piltidega, mis annavad käekellast hea ülevaate. Piltidel on kujutatud nii mehaanilisi kui elektroonilisi käekellasid ning nende tööpõhimõtteid. Teksti pikkus on teemast hea ülevaate saamiseks piisav. Kõik vajalikud ja teemakriitilised aspektid on kaetud ning artiklis esitatud. Keeleline kvaliteet on artiklile kohane, keelelisi vigu on raske tuvastada ( mis on hea ) ja lauseehitus on kohati inglisepärane, ent siiski keeleliselt korrektne ning arusaadav. Stiilist kumab läbi asjalikkus, informatiivsus ja kohatine huumorgi, näiteks lause "Käekell on lisaks praktilisele väärtusele ka hinnatud aksessuaar. Seetõttu ulatub käekella tootevalik odavatest, kuid täpsetest mudelitest, mille ainsaks ülesandeks on näidata õiget kellaaega, ülikallite staatusesümboliteni, mis täidavad eelkõige kalliskivide transpordivahendi rolli."
Vead:
Retsenseerija arvates on puudu pilte käekella arenguloost, on küll olemas pilt Maailmasõjaaegsest sõdurite käekellast, ent varajasi käekellade arenguetappe kirjeldavaid fotosid ei ole. Võiks. See on muidugi subjektiivne arvamus.
Puudulik on autoriteetsetele allikatele viitamine. On selge et tegu on tõlketööga ja iseseisvat juurdeuurimist on tunda vähe.
Ühtlasi on puudulik siselinkide kasutamine. Siselinke on lisanud kasutaja Taivo, ent artikli autor sellega vaeva pole näinud. Siselinke oleks mõnes keerulisemas lõigus nagu näiteks Mehaaniline ja Elektrooniline käigumehhanism kindlasti vaja, et lugeja saaks vajadusel täiendada oma teadmisi kõrvalharudest antud teema ümber, et üldpilti kokku panna. Artikkel näeb välja elujõuline, loetav ning illustreeritud, kuid artikkel vajab vormindamist vastavalt Vikipeedia vormindusreeglitele.
--Naksitrall 6. detsember 2011, kell 14:20 (EET)

Samasugused käigumehhanismid on ka lauakellades, mõnda liiki seinakellades, nii et see osa siinsest artiklist võiks ehk olla hoopiski artiklis Kell.

Kuidas on lood terminoloogiaga, kas inglise 'balance wheel' ja saksa 'unruh' on tõesti eesti keeles 'nookur'? Saagpakk ütleb: nook (haak, konks) = hook, nookuma = to move up and down. Kas nookur pole mitte see detail, mida edasi-tagasi võnkuv ratas (balance wheel, unruh) kord ühele poole, kord teisele poole lükkab? Samasugune detail on ka pendelkellades, mis noogutab pendliga (käekellas võnkuva rattaga) samas rütmis. Siin artiklis on see detail nimetatud ankruks. Eks ta kujult natuke laeva ankrut meenutab.

"Nookur sarnaneb harmooniliselt võnkuva pendliga: nii, nagu viimasel kulub olenemata kaare pikkusest võnkeks alati sama pikk aeg, liigub ka nookur samas taktis ka siis, kui selle pöördenurk jääb vedru veojõu vähenedes väiksemaks."

See küll ei ole õige. Kui nookuri all mõeldakse edasi-tagasi võnkuvat ratast (balance wheel), siis selle võnkumissagedus sõltub vedru pingest. Vedru pinge muutmisega (spiraalvedru pikkuse muutmisega) reguleeritakse kella käigu kiirust.

"Nookuri liikumist jälgib käiguratta külge ühendatud ankur. Keskasendist möödudes tõukab nookur vastavalt oma liikumise suunale ankrut ühes või teises suunas ning käiguratas liigub seejuures ühe hamba jagu edasi. Käiguratas on omakorda hammasülekande kaudu ühenduses vedruga, mis lubab käigurattal liikuda ainult ühes suunas. Kogu käigumehhanism on konstrueeritud nii, et käiguratas saaks liikuda vaid täpselt ajastatud sammude kaupa."

Sammude ajastuse määrab nookuri (või balanssiirratta?, balance wheel) võnkumissagedus. Üldse pole tehtud juttu sellest, miks kell seisma ei jää. Et ostsillaatori (pendli, balanssiirratta) võnkumine hõõrdumise tõttu ei sumbuks, tuleb talle anda lisaenergiat. See energia võetakse käiguratta ja ankru (nookuri?) vahendusel üleskeeratud vedrult, pommiga seinakellas pommi potentsiaalse energia arvelt. Nii antakse kella igal sammul ostsillaatorile (võnkujale) vajalik kogus lisaenergiat. 193.40.5.245 26. detsember 2012, kell 13:16 (EET)

: Suur Saksa-eesti sõnaraamat (Kibbermann, Kirotar, Koppel, Valgus, 1975) ütleb: Unruh = käigu reguleerimise ratas, balanssiir, ankur (kella). Tundub, et artikli kirjutaja on terminid 'ankur' ja 'nookur' ära vahetanud. 193.40.5.245 26. detsember 2012, kell 23:11 (EET)

:: Palun paranda, kui oskad. --Epp 28. detsember 2012, kell 04:14 (EET)

Mehaaniline käigumehhanism, Elektrooniline käigumehhanism


Kasutaja arutelu:Tool~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Tool! Taivo 7. november 2011, kell 15:06 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Tool~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Neurulatsioon

Jämedat kirja ei tohiks selles artiklis kusagil mujal kasutada kui esimeses sõnas. Kas neurulation on ladinakeelne nimetus? Kui jah, siis tuleks märkida (ladina keeles neurulation), vastasel juhul asendada ladinakeelse terminiga. Viimases lõigus on medullary cord, mis kindlasti ei ole ladina keeles ja tuleb kõrvaldada. Hulk tähtsaid termineid, nagu foolhape ja ektoderm, on linkimata. Taivo 7. november 2011, kell 20:05 (EET)

Neurulation ei ole ladina keeles. Andres 8. november 2011, kell 00:06 (EET)
Sõnad "selgroogsete" ja "parasiteeriv" tuleb linkida kujul [[selgroogsed|selgroogsete]] ja [[parasitism|parasiteeriv]]. Taivo 8. november 2011, kell 15:33 (EET)

Siia ei viita miski. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 29. november 2011, kell 04:58 (EET)

Artikkel on piisavalt põhjalik ja pikk. Kõik olulised teemad on kaetud. Võmaluse korral võiks juurde lisada illustreeriva pildi; hetkel pole ühtegi. Osade punaste siselinkidena toodud sõnade kohta on Vikipeedias artiklid olemas nt. rakud, loode, imatajad. Tekst oli üldjoontes arusaadav, kuid leidsin ka mõned vead ja laused, mida võiks tesiti sõnastada:
*Neurulatsioon on selgroogsete loomade embrüogeneesi varane staadium, mille käigus kujuneb neuraalplaat ja volditakse neuraalplaat neuraaltoruks. - neuraalplaat, mis volditakse neuraaltoruks. Teine neuraalplaat tundub üleliigne olevat.
* rakud jagatakse kolme eri osa vahel: 1)seespool paiknev neuraaltoru, millest moodustuvad edasises arengus peaaju ja seljaaju; 2)väljaspool paiknev naha epidermis; 3)neuraalharja rakud, mis paiknevad neuraaltoru ja epidermise vahel... - ma paneks peale sulgu tühiku või siis loeteluna üksteise alla.
*.. ektodermi seondumiskohas mõlemal poolel moodustuvad külgmised liigendikohad. - mõlemale poolele.
*Külgmiste liigendite rakkude kuju muutumine on seotud mikrotuubulite ja mikrofilamentide vastavalt pikenemise ja lühenemisega neis rakkudes. - seotud vastavalt.
*Kana embrüo neuraalplaadi voltimises osaleb ka seda ümbritsev epidermaalne ektoderm.
*Mõnede liikide puhul moodustub ühinemise koha rakkudest neuraalhari... - võib olla ühinemiskoha oleks parem.
*vahetult enne neurulatsiooni, see toimub niimoodi lindudel ja imetajatel. - paneks koma asemel semikooloni.
*Neuraaltoru eraldumine epidermisest on takistatud ja areng ei kulge normaalselt. Neuraaltoru ei saa sulgeda. - sõnastaks ühe lausena.
*Inimese neuraaltoru sulgumist juhivad teatud geenid ja keskkonnategurid. Mõned geenid, mis suunavad imetajate neuraaltoru arengut, on Pax3, Sonic hedgehog ja openbrain. - Sõnastaks selle ka ühe lausega. ...teatud geenid,nt. ...
*...vahetult enne neuraaltoru sulgumist on hiire embrüo neuraaltoru ülespoole jäävate rakkude pinnal foolhappe retseptorid.
*Maisil parasiteeriv seenhallitus toodab fumonisiini. Viimane takistab paljude... - fumonisiini, mis takistab
*Sekundaarsel neurulatsioonil volditakse neuraalplaat piklikuks tihkeks rakkude massiks.
Kaikene 11. november 2011, kell 14:18 (EET)
Neuraaltoru eraldumine epidermisest on takistatud ja areng ei kulge normaalselt. Neuraaltoru ei saa sulgeda. -sõnastasin siiski kahe lausena, sest nii tundub selgem ja parem. --Jaaniuss25 11. november 2011, kell 16:05 (EET)
----
Esimesed kaks lauset võiks liita: Neurulatsioon on arengubioloogias selgroogsete .... Lauseehitusega on artiklis tõsiseid probleeme, palu sõber appi kohendama. Adeliine 15. november 2011, kell 22:59 (EET)
----
Artiklil jääb veidi nõutud pikkusest puudu. Ainult ühest allikast samuti ei piisa. Artikli lõpuosas polegi viiteid.
*Lindude puhul migreeruvad neuraalharja rakud
*24 tunni vanuses kana embrüos
*üldiselt on keeleliselt hulga parem
Adeliine 23. detsember 2011, kell 08:59 (EET)
Pilte võiks lisada. Ivo 7. jaanuar 2012, kell 00:13 (EET)


Arutelu:Ristluslaevade loend

* Nimekiri pole lõpuni valmis, samuti puuduvad veel jõereisilaevad.
--PjotrMahh1 7. november 2011, kell 20:06 (EET)

Miks siin on jäämurdjad? 50 Let Pobedõ, Kapitan Hlebnikov ja Jamal? 'Mere kruiisilaevad' on lihtsalt kruiisilaevad, siin pole täiendit 'mere' vaja. Jõekruiisilaevad peaksid olema eraldi loendis, see on teine laevatüüp. Ssgreporter 8. november 2011, kell 01:41 (EET)
Laevade loend on ka olemas, seda võiks täiendada. --Epp 8. november 2011, kell 18:18 (EET)
* See leht oli kooskõlastatud saksa (Liste von Kreuzfahrtschiffen) lehega, mis tekkis 25. detsembril 2004. aastal, ja nende poolt jäämurdjad pandi nimekirja(-sse), mina tegin vene versiooni alles 7 aasta hiljem, 3. augustil 2011 ehk 3 kuud tagasi. Tegin nagu saksa lehel - Seeschiffe ehk - Морские суда ja Binnenschiffe - Озёрно-речные суда, kui saksa leht läheb pooleks,millest jutt juba oli, siis tuleb vene ja eesti lehte samuti pooldada. Kui üks vene User Soomest eemaldas jäämurdjat, siis ma soovitasin talle seda lugeda: [ARKTIS 2012], kirjavahetus mallis Hider, mis vist ei tööta eesti vikis.
Tänan,
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 01:15 (EET)

Üks User saksa lehel pani 2 suurt Color parvlaeva lehele, ma pole kindel, siis tuleb kõike pärast panna, näiteks Princess Anastasia, mis tegeleb tegelikult mitte parvlaevana, vaid kruiisilaevana.
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 01:31 (EET)

:Teiste vikide merendusartikleid tuleb kriitiliselt hinnata, sest näiteks rootsi vikis on paljud selle valdkonna artiklid väga merekaugete inimeste tehtud. Soome ja inglise keeles on tunduvalt parem, aga laevatüüpidega on ka inglise vikis vahel segadust. Jäämurdjatega on nii, et kuigi mõnega neist tehakse kruise (Yamal näiteks), on need laevatüübi poolest jäämurdjad ja mitte kruiisilaevad. Samuti parvlaevad on omaette laevatüüp, nii on parvlaev ka Princess Anastasia. Sellel korraldatakse nii liinireise kui ka kruiise ja veetakse kaupa (autosid), aga kruiisilaevaga kunagi kaupa ei veeta. 'Praam' siia eesti keeles ei sobi, eesti praam on vene keeles баржа.
Soovitaksin siia loendisse jätta kruiisilaevad ja jõereisilaevad ning panna parvlaevad eraldi loendisse, samuti jäämurdjad eraldi loendisse. 50 Let Pobedy puhul ma endist nime loendis ei mainiks, sest laev sai juba enne valmimist nimeks 50 Let Pobedy. Kunagist nn projektinime võiks mainida vaid selle laeva artiklis. Ssgreporter 9. november 2011, kell 01:52 (EET)
* Olen ülevaga, kui mitte 100 prossi nõus, siis 95 protsendiga. Mina eemaldasin neid kaks parvlaeva nimekirjast, kuid jäämurdjad Antarktikas tegelevad ainult kruiisireisidega Argentiinast vist. Vene Arktika-klassi ja mitte ainult jäämurdjad ka 15 aastat pole midagi muud vist teinud, oli ju kriminalasi temperatuuri mõõtmise kohta. Teaduste uuringute asemel teevad lõbureisid välismaalastega. See oli vist "Hlebnikov", ei mäleta. Leidsin p'rast lõunat: "Профессор Молчанов" 14 aastat lõbu norra turistidega. Kui me muutume selles osas, siis meil pole enam suhteid vene ja saksa lehtedega ja meie loent jääb otsimatu, üksi siis, ilma teistes keeles linkideta. Kas me seda tahtsime? Eesti keeles on praegu kõige ilusam leht disaini suhtes. "Ural"i kohta kontrollis väga hea profi, Wikis ka ülem, ta töötas kaptenina ja nüüd töötab umbes veeteede ametis Saksamaa/Holland (User SteKrueBe) 19. Aug. 2011 17:27, kuid tavaliselt minu tekste saksa vikis kontrollib robot - automatisch gesichtet. Ma lisasin 50 Let Pobedõ sellepärast, et nägin seal Yamali, Rossiyat vist ei olnudki, ainult väikesed "akademikud".
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 05:10 (EET) Lisatud--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 12:57 (EET)

Kui arvate, et loendite kokkusobimiseks on hea, kui kruiisilaevade loendis oleksid ka kruiisideks kasutatavad jäämurdjad, siis leian, et nende jaoks oleks vaja eraldi alajaotust järgmise pealkirjana Kruiisilaevade järel. Põhjendus: kruiisilaevad selles loendis on kruiisilaevadeks ehitatud. See on üks kindel laevatüüp ja see, et keegi jäämurdjaid kui hoopis teist laevatüüpi kruiisideks kasutab, ei tee neist veel kruiisilaevu. Aga need võiksid siin olla omaette alajaotusena Kruiisideks kasutatavad jäämurdjad. Ssgreporter 10. november 2011, kell 01:01 (EET)
*** Lipu kohta teen gallery:
File:QV Swimming Pool.jpg
File:Top QE Former Flag and Flag of Estonia.jpg
File:Disney Wonder.jpg
Pilt:Princess Maria in Tallinn.JPG
Briti laev oli, riigi lipu aga pole näha:
 Suurbritannia → Kodusadam= Lipp:
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 05:09 (EET)
On hästi näha Riik:  Bahamas ja Lipp:  ja MarineTraffic veb näitab valet lippu  ehk MarineTraffic "valetab jälle",
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 06:32 (EET)

→  →
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 13:51 (EET)

Artiklis seisab: Algselt oli laeva nimeks Ural, 1995. aastal sai ta praeguse nime. Vette lasti laev juba 1993. aastal, kuid lõplikult ehitati valmis alles 2007. aastal. Kui laev lasti vette selle nimega ja  šampust jõid ja lõid, siis 1993 - 1995 oli see "Ural", või kuidas,
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 05:43 (EET)

Tean selle laeva ajalugu. Aga kuni poolvalmis laev seisab laevatehases, on see vaid laevakere ja pole tähtis, kuidas seda nimetatakse. Laev kantakse registrisse selle nimega, mis tal tellijale üleandmisel on. 50 Let Pobedy on muidugi kurioosum, sest sama hästi oleks selle laeva nimi võinud olla ka 60 Let Pobedy. Kui kirjutada, et 50 Let Pobedy on ex-Ural, siis võib sellest aru saada nii, et tehasest tuli laev nimega Ural, mille järgmine omanik ilmselt ümber nimetas. Sellepärast arvangi, et see pikk ehituslugu sobib hästi laeva enda artiklisse, aga tehaseväravate taga olnud nimi ei käi laevaga lõpuni kaasas ega sobi loenditesse kui laeva oluline tunnus. Ssgreporter 10. november 2011, kell 00:55 (EET)
* Mind see lisainfo ei sega, rohkem vastupidi, ma ei leia infot Diana (1899)/Karl Marks (1918), info vene lehel puudub totalselt, leidsin paar sõna ukraina lehel, aga seisab paroplav ehk parohhod, aga Diana oli ristleja, mida me võidsme, kui sõna Ural on eemaldatud? Märkused seal on ju tühjad. Mulle meeldib näiteks, kui ma Google.ee panen Ural, siis kohe tuleks meie leht "Kruiisilaevade loend", aga kui eemaldame? Tänan,
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 01:49 (EET)

Kas tuleb kasutada ET või EN tähestikku? Kruiisilaevad on kõigipealt välismaised, Vene-Wikis ma tegin nii, Валерий Брюсов tähe V-all tabeli lõpus.
Enne ma siin parandan (laevade loendi järgi), parem ikka küsida, tänan,
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 12:50 (EET)

Eesti tähestikku. Andres 9. november 2011, kell 14:57 (EET)
* Selge, parandan vastavalt Eesti tähestikule, tänan,
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 23:48 (EET)

* Kindlasti teeme eraldi jäämurdjate nimekirja, küsimus ainult millal, ma vaatasin juba saksa ja vene Wiki-maailma, nendel on "Атомный ледокол" vastava nimekirjaga, kus mittetuuma pole, samuti saksa "Atomeisbrecher", aga et-leht "Aatomijäämurdja" ei ole nendega üldse seotud, panen käsitsi saksa lehega sidet. "Aatomijäämurdja" nimekirja puudub. Võime neid ka eraldi panna, aga väike rootsi-norra explorerid, mis nendega. Ühe sõnaga, ma olen poolt ja tehke nagu soovite, tänan,
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 01:34 (EET)
Urali veel siia, seal vist enam ei ole leitavat.
* Mind see lisainfo ei sega, rohkem vastupidi, ma ei leia infot Diana (1899)/Karl Marks (1918), info vene lehel puudub totalselt, leidsin paar sõna ukraina lehel, aga seisab paroplav ehk parohhod, aga Diana oli ristleja, mida me võidsme, kui sõna Ural on eemaldatud? Märkused seal on ju tühjad. Mulle meeldib näiteks, kui ma Google.ee panen Ural, siis kohe tuleks meie leht "Kruiisilaevade loend", aga kui eemaldame? Tänan,
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 01:51 (EET)

Eraldi jäämurdjate loendit on muidugi tarvis ja aatomijäämurdjad võiksid seal olla ühe alajaotusena. Sinna võiks teise alajaotusena lisada võib-olla isegi jäämurdevõimekusega e. topelttoimega kaubalaevad, nagu näiteks Tempera, Mastera ja Norilsk Nickel. Püüdsin selgitada pigem seda, et need jäämurdjad, millega tehakse kruiise, oleksid siinses loendis omaette alapealkirja all ja mitte tähestiku järjekorras "päris" kruiisilaevade vahel. Ssgreporter 10. november 2011, kell 01:59 (EET)
* Ma eemaldasin neid, tänan,
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 03:26 (EET)

* Info säilitamiseks panen sellest koopiat ka oma lehele
Nimi             	Pilt	Ehitusaasta	Kogumahutavus	Pikkus (m)	Reisijate arv	Laevapere	Laevakompanii         	Klass  	Lipp	Märkused
50 Let Pobedõ    	    	2007       	25 840       	159,60    	> 100        	106      	FGUP Atomflot, Rosatom	Arktika	    	→ end. Ural  aatomijäämurdja
Jamal            	80px	1992       	23 445       	150,00    	             	150      	FGUP Atomflot, Rosatom	Arktika	    	→  aatomijäämurdja
Kapitan Dranitsõn	    	1980       	12 288       	132,00    	             	90       	Murmanski laevandus   	       	→   	→ jäämurdja
Kapitan Hlebnikov	    	1981       	12 288       	132,00    	             	90       	Quark Expeditions     	       	→   	→ jäämurdja
Polar Star       	    	1969       	4 998        	86,50     	             	40       	Karlsen Shipping      	       	→   	→jäämurdja, end. Njord
Rossija          	    	1985       	22 920       	150,00    	             	         	FGUP Atomflot, Rosatom	Arktika	    	→ esimene kruiis põhjapoolusele 1990
Ja mida teeme "akademikutega", User Rave ru-wikis eemaldas nende nimekirja,
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 13:17 (EET)

"Akadeemikud" on teaduslaevad, aga ma ei oska praegu soovitada nende jaoks sobivat loendit või mingi loendi alajaotust. Ssgreporter 11. november 2011, kell 00:47 (EET)

: Tegelikult on päris mitmeid (kõigi kohta pole kindel) neist laevadest kasutatud ekstreemkruiisideks, eriti 90ndatel aastatel, kui teadusrahastamine endises NLiidus kokku kuivas. Ka meie oma rootslastele mahamüüdud teaduslaev Livonia sooritas hulga kruiise Arktikasse ja Antarktikasse, kus tegi rahakatele lääne turistidele "ekskursioone". Ei Vene polaarlaevu ega Livoniat ehitatud kruiisilaevadeks, kuid seda tööd nad ometi tegid (mõned siiani). Kas tuleks sellised laevad, mis kruiisilaevadena funktsioneeriunud/funktsioneerivad, kuid teadusotstarbeks ehitatud, panna ehk eraldi loendisse? --Vihelik 11. november 2011, kell 01:34 (EET)

:: Ka Livonia ehitati "akadeemikuks", laeva esimene nimi oli "Akadeemik Arnold Veimer". --Vihelik 11. november 2011, kell 01:37 (EET)

:::Esimene nimi oli Arnold Veimer (ilma akadeemikuta), aga see oli üks laev suuremast teaduslaevade seeriast, kus teised võisid ka akadeemikute-nimelised olla. Need laevad, mis pole kruiisilaevadeks ehitatud, aga millega tehakse pidevalt kruiise, võiksid olla ehk siinses loendis eraldi alapealkirja all. Ssgreporter 11. november 2011, kell 01:53 (EET)
* Huvitav küsimus, kas laev oli Akademik Arnold Veimer või ei olnud, kui ei olnud (nagu 1984. a. pildil, siis miks?) Akademiku tiitli eest maksti 600 rubla lisa, (tänase 6000 EUR - ehk kolm keskmist), või ta kaotas selle tiitli, kes teab?
--PjotrMahh1 11. november 2011, kell 05:02 (EET)

Arnold Veimer valiti Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks 1957 ja täisliikmeks (akadeemikuks) 1967. Ta oli isegi Teaduste Akadeemia president 1968–1973. Kummalisel kombel aga Teaduste Akadeemia uurimislaevale nime andes jäeti tiitel 'akadeemik' tema nime eest ära. Erinevalt muudest NSVLi akadeemikute järgmi nimetatud laevadest oli Livonia esimene nimi lihtsalt uurimislaev "Arnold Veimer". --Vihelik 11. november 2011, kell 05:11 (EET)
* Tänan vastuse eest, uurisin ka, ainult RU-Wikis on ta Akademik, Google.ru annab 6 lehte, kõik viivad vene wikki, ma kirjutan sinna, et vaja parandada, head ööd,
--PjotrMahh1 11. november 2011, kell 05:18 (EET)

Leidsin registrist 35 "akadeemikut". Nende hulgas on 3 reeferit, 1 tanker, 2 parvlaeva, 1 ro-ro-laev, 2 jäämurdjat ja 1 offshore support vessel. Kõik teised (kokku 24) on teaduslaevad, vaid üks - Ukraina lipuga Akademik Viktor Glushkov - on registreeritud kruiisilaevana. Teaduslaevadel on palju kajutikohti ja nii neid kasutataksegi kruiisideks. Arvan, et need, millest on teada, et kasutatakse kruiisilaevana, võiksid loendisse sobida pealkirja all "Kruiisideks kasutatavad muud tüüpi laevad". Ssgreporter 12. november 2011, kell 02:16 (EET)

: Ssgreporteri ettepanek pealkirja suhtes ("Kruiisideks kasutatavad muud tüüpi laevad") on mõistlik. --Vihelik 12. november 2011, kell 02:56 (EET)

Eemaldatud laevad → Kruiisideks kasutatavad muud tüüpi laevad

* головное судно Академик Шулейкин,
* «Арнольд Веймер»,
* «Академик Гамбурцев»,
* «Профессор Молчанов»,
* «Профессор Мультановский»,
* «Геолог Дмитрий Наливкин»,
* «Профессор Полшков»,
* «Профессор Хромов»,
* «Академик Шокальский»
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 13:26 (EET)

Серия «[[Академик Шулейкин (проект)|Академик Шулейкин]]»

*pealaev Akademik Šuleikin,
*Arnold Veimer (laev) või lihtsalt "Arnold Veimer" nagu pildil paremapardal? (ET-artikkel), 1991 Livonia , 1996 HMS Trossö (A264).
*Akademik Gambutsev,
*Professor Moltšanov,
*Professor Muljtanovski,
*Geolog Dmitri Nalivkin,
*Professor Polškov,
*Professor Hromov,
*Akademik Šokaljski
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 13:42 (EET)

Nad olid lihtsalt saksa nimekirjas.
Siin on laevad, mis pole kruiisilaevadena ehitatud (v.a. vist Celebrity Xpedition )
Nimi                         	Pilt	Ehitusaasta	Kogumahutavus	Pikkus (m)	Reisijate arv	Laevapere	Laevakompanii                       	Klass    	Lipp	Märkused
Akademik Šokaljski           	80px	1983       	1 753        	65,09     	48           	25       	Quark Expeditions                   	         	→   	→ ekspeditsiooni-kruiisilaev
Celebrity Xpedition          	    	2001       	2.842        	90,20     	             	         	Celebrity Cruises                   	Xpedition	    	→ ekspeditsiooni laev
Corinthian II                	    	1992       	4 200        	90,5      	114          	70       	Travel Dynamics International       	         	    	→ ekspeditsiooni kruiisilaev
Explorer                     	    	1969       	2 346        	72,86     	             	54       	G.A.P. Adventures                   	         	    	→ uppus Antarktikas novembril 2007. aastal
Finnmarken                   	    	2002       	15 539       	138,50    	             	85       	Hurtigruten ASA
Fram                         	    	2007       	11 647       	110,00    	             	70       	Hurtigruten ASA
Kong Harald                  	    	1993       	11 204       	121,80    	             	78       	Hurtigruten ASA
National Geographic Endeavour	    	1966       	2 557        	87,70     	             	1 332    	Lindblad Expeditions                	         	    	→ ekspeditsiooni-kruiisilaev, end. Marburg, Lindmar, North Star, Caledonia Star, Endeavour
National Geographic Explorer 	    	1982       	6 471        	          	             	         	Lindblad Expeditions                	         	    	→
National Geographic Islander 	    	1995       	1 021        	          	             	         	ETICA                               	         	    	→
National Geographic Polaris  	    	1960       	2 138        	          	             	         	ETICA                               	         	    	→
National Geographic Sea Bird 	    	1982       	630          	          	             	         	Lindblad Expeditions                	         	    	→
National Geographic Sea Lion 	    	1982       	630          	          	             	         	Lindblad Expeditions                	         	    	→
Nordkapp                     	80px	1996       	11 386       	123,30    	             	226      	Hurtigruten ASA
Nordlys                      	80px	1994       	11 204       	121,80    	             	226      	Hurtigruten ASA                     	         	    	→ 15.09.2011 2 inimest surid tulekahju tõttu Juhtum Norras
Nordnorge                    	    	1997       	11 386       	123,30    	             	214      	Hurtigruten ASA
Ocean Nova                   	    	1992       	2 118        	73,00     	             	38       	Supernova Expeditions Ltd.          	         	    	→ ekspeditsiooni laev, end.  Sarpik Ittuk
Paloma I                     	    	1980       	12 535       	140,00    	             	180      	Hansa Kreuzfahrten                  	         	    	ehitatud autoparvlaevana
Prince Albert II             	    	1989       	6 072        	108,00    	             	111      	Silversea Cruises                   	         	    	→ ekspeditsiooni-kruiisilaev, end. World Discoverer
Quest                        	    	1992       	1 211        	49,00     	             	19       	Quest Owner Ltd.                    	         	    	→ ekspeditsiooni laev, end. Disko II ja Saqqit Ittuk
The World                    	80px	2001       	43 188       	196,35    	             	250      	ResidenSea Corp.                    	         	    	→ korter-kruiisilaev
Trossö                       	    	1984       	             	71,6      	             	         	Marine Expeditions → Rootsi merevägi	         	→  →	→ end. ekspeditsiooni-kruiisilaev, end. Arnold Veimer, Livonia
Vistamar                     	80px	1989       	7 478        	120,80    	             	110      	Plantours & Partner                 	         	    	→ ekspeditsiooni laev
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 13:44 (EET)

Hurtigruteni laevad on parvlaevad. See on erandlik nähtus, kui liinilaevadele müüakse ka eri pikkusega kruiise piki Norra rannikut, sellest on selles artiklis ka juttu. Päris kruiisilaevad on Hurtigrutenil Fram ja Polar Star. Ssgreporter 10. november 2011, kell 23:59 (EET)
* Mina kirjutan lihtsalt kahtlase tekkitavate lauvu tabelis, otsustada ma ei taha mitte midagi. Las ülemus teeb ise. Tänan,
--PjotrMahh1 11. november 2011, kell 01:23 (EET)

Siin pole ju ülemusi, ma lihtsalt soovitan, kui arvan teadvat. Hurtigruteni laevad tulid sellepärast meelde, et selle artikli toimetamisega tegelesin pikemalt. Kui mahti saan, vaatan neid teiste firmade laevu ka. Nägin siin praegu näiteks National Geografic Endeavouri. See on kruiisilaev, aga sellesarnaseid väiksemaid kruiisilaevu on veelgi, mis teevad spetsiifilisemaid kruiise, näiteks polaarmeredesse. Nii kasutatakse vahel ka endisi teaduslaevu, näiteks tubli jääklassiga Livonia tegi 1990ndate keskel selliseid kruiise. Ssgreporter 11. november 2011, kell 01:35 (EET)

:Ma ei julge ise neid tabeleid puutuda, sest kardan midagi ära rikkuda. Seepärast teen ainult ettepanekuid. Täna hakkasin neid laevu vaatama ja leidsin, et National Geographicul on 6 väikest laeva, ehitatud aastail 1960-1995, kogumahutavusega 1000-3000. Kõik on tegevuses ja registris on need kõik kruiisilaevadena. Nii võiksid need kõik olla selles suures kruiisilaevade tabelis.

:Jäämurdjad ja endised teaduslaevad võiksid olla pealkirja all "Kruiisideks kasutatavad muud tüüpi laevad", panin praegu artiklisse sellise pealkirja. Nende puhul võiks märkuste lahtrisse kirjutada, mis tüüpi laev on  (kui see on teada). Need parvlaevad, mis siin on, võiksid siia arutelulehele alles jääda, kuni ükskord teete ka parvlaevade loendi.Ssgreporter 12. november 2011, kell 02:10 (EET)
*Tänan väga, ma panin juba selle jäämurdjate tabeli koopia Teie uue pealkirja alla, aga kus need National Geographicu laevad asuvad, kas võib neid siia arutelusse panna (ainult nimed), kas tabelis neid ei ole?
--PjotrMahh1 12. november 2011, kell 22:31 (EET)

Lisasin National Geographicu laevad tabelisse, aga lippe ei osanud sinna panna. Endeavour ja Explorer on Bahama lipuga, Islander ja Polaris Ecuadori lipuga ning Sea Bird ja Sea Lion USA lipuga. Ssgreporter 13. november 2011, kell 02:00 (EET)
*Tänan, samasuguse lippe võib kopeerida teiste laevadest samas tabelis ja panna uue laeva kõrvale, see ei ole probleem üldse, nende laevade ajaloo tuleb veel otsida, kas nad kasutati ka kruiisilaevadena või mitte, aga igal juhul on tore, et nad EST-vikis nüüd olemas ja neid võib leida otsingu kasutades.
--PjotrMahh1 13. november 2011, kell 14:13 (EET)

----
Siit on puudu AIDAmar. Andres (arutelu) 18. mai 2012, kell 10:35 (EEST)


Arutelu:NTSC

Mõnel pool on veel koma asemel punkt. Korrutusmärgi ees ega järel ei käi siinkohas tühikut. Taivo 7. november 2011, kell 20:35 (EET)

Kui arvu järel on mõõtühik, siis peavad nad olema teineteisest tühikuga eraldatud. Ning mida tähendavad [5] ja [4]? Need on vist liigsed. Taivo 8. november 2011, kell 17:06 (EET)

====Sisukus====
Natuke vähe kui on vaja. Ma arvan, et võiks veel lisada Comparative quality osa. Minu arust see oleks huvitav. Ja võib-olla rohkem tehnilisi andmeid, näiteks color encoding lühidalt.
====Pildid====
Pilte päris selle teemaga seotud ma mõelda ei, kuid Comparative quality osas on vähemalt veel üks pilt.
====Põhjalikus====
Ma saan aru kõigest, millest sa räägid, kuid võib olla tavakasutaja vaatekohalt kõik ei oleks nii selge. Ma arvan, et tuleks vähemalt tehniliste andmete peatükis rohkem viidata terminitele või selgitada neid natuke: "kvadratuur-amplituudmodulatsioon" (vähemalt üldiselt amplituudmodulatsioon), "spekter", "faasinihke".
====Allikad====
Tuleks digilevi.ee linki lahti kirjutada, mitte lihtsalt link jätta.
====Keeleline kvaliteet====
Minu meelest kõik oli õigesti kirjutatud, vaid mõned kohad on valed.
* "enim levinud värvitelevisooni standard PAL töötati välja Saksamaal ja SECAM, mis ..." on segane, minu arust peaks olema "... standardid on PAL välja töötatud Saksamaal ja SEGAM, ...".
* "kanali laius on tervikuna 6MHz", minu arust laius ei saa olla 6Mhz (võin eksida), tuleks ümber sõnastada
* teksti läbivaatamisel märkasin mitu trükiviga. Näiteks "kahes poolkaadrist", "kasutataske", "kasutatva" ja "esimet". Neid oli aga rohkem. Trükivigasid või vältida kasutades eesti keele selleri, mis on olemas nii Firefox'i kui ka Chrome'i jaoks.
--Jegor57 11. november 2011, kell 00:14 (EET)

Tänud teile soovituste eest. Püüan antud vead leida ja parandada. SiimA 11. november 2011, kell 11:39 (EET)
----
*Esimene üleriigiline värviteleritest jälgitav NTSC saade "Tournament of Roses Parade" edastati juba järgmise aasta 1. jaanuaril.
*jutumärgid pane lingi moodustamisel kandilistest sulgudest väljapoole
*ülejäänud
*paarisarvulised
*murdarvus kasuta eraldajana koma, mitte punkti
*Lauses "Heledussignaal määrab..." koma puudu
*televisiooniseadmeid
*värvitelevisioon
*Kuidas on õige, kas "referenss", "referentss" või "referents"? Ma kaldun arvama, et viimane.
*etalonsignaal
*Lauses "Võrreldes antud faasi..." kaks oma puudu
*kõrvaloleval
Mõned näpuvead on veel, palun leia need ise. Adeliine 26. november 2011, kell 11:35 (EET)
etalonväärtust Adeliine 2. detsember 2011, kell 16:20 (EET)
Ikka on mõnel pool korrutusmärgi ees ja järel tühik; need tuleb ära võtta. Ja artiklisse on ilmunud ingliskeelne pilt. See on paha. See tuleb asendada eestikeelsega, mis tuleb vist ise teha. Sealjuures tohib lähtuda ingliskeelsest pildist, seal sõnu maha kraapida ja eestikeelset teksti asemele kirjutada. Taivo 5. detsember 2011, kell 21:52 (EET)


Arutelu:Folaat

See on juba vana nali, et ananassi puuviljaks peetakse, aga see, et ka maasikas ja vaarikas on puuviljade hulka arvatud, on minu jaoks uudne. Oma kogemustest tean siiski, et maasikas ja vaarikas (nagu ka melon ja ananass) ei kasva puu otsas. Taivo 7. november 2011, kell 21:31 (EET)

ja kas banaan kasvab? Ahsoous 7. november 2011, kell 21:54 (EET)

:Õigus, ka banaan on rohttaim. Kuigi kõnekeeles siiski öeldakse "banaanipuu", aga see pole teaduslik. Taivo 8. november 2011, kell 00:07 (EET)

Artikel on sisukas, sisaldab infot, mis võiks olla kasulik tavalisele huvilisele, kui ka inimesele, kes tahab põhjalikumalt teemaga tutvuda. Tekst on lakooniline ja piisavalt pikk. Kuna tegemist on keemilise ainega, siis võiks veel lisada folaadi mõned füüsikalised parameetrid, näiteks lahustuvus vees, sulamispunkt, jne. ja aine kujutis (looduslik või sünteetiline vorm). Viitamine on korrektne, artikkel sisaldab piisavalt infoallikaid nii trüki- kui ka elektroonilisel kujul, faktid, mis ei ole üldtuntud on varustatud viidetega. Tekst on kirjutatud arusaadavalt, teaduslikus ja populaarteaduslikus stiilis. Leidsin paar näpuviga sõnades "homosüsteiin" (õige - homotsüsteiin) ja "transslufuratsioon" (õige - transulfuratsioon). Spetsiifilistele terminetele, mida kasutatkse bioloogias ja teistes teadustes võiks lisada siselinke, näiteks: retseptor, parenhüüm, kasvaja supressorgeenid, heterotsükkel, inhibiitor, T-lümfotsüüdid (on olemas alampeatükk artiklis lümfotsüüdid), aneemia.
--Edgarkel 11. november 2011, kell 18:59 (EET)
----
*vees lahustuv ühend
*Sõna 'folaat' tuleb
*"pteroüülpolüglutamaat" võiks olla artikli alguses märksõna järel sünonüümina paksus kirjas toodud. Ja sellelt tuleb luua ümbersuunamine siia artiklisse.
*muu hulgas
Esimeses pealkirjas käändeviga. Alajaotus "Folaat on vajalik" võiks vormistada seotud teksti, mitte loendina. Sama alajaotuses "Kus leidub". Laise "Juurviljad on parim valik!" ei sobi hästi entsüklopeediasse. Hüüumärgi kasutamist võiks vältida. Teksti sees välislinke ei kasutata. Tuleb linkida siselinkidega. Lauses "Levinumad naturaalsed folaadid..." on puudu koma. Samuti lauses "Foolhape, mida leidub rikastatud ...". Alajaotuse "Folaadi puudu" kolmandas lõigus näpuviga. Ülekaalus inimestel, kelle BMI on üle viiekümne, ning gluteeni talumatuse puhul on folaadi puuduse risk suurem. Alajaotuse "Liigne manustamine" esimese lõigus üks link vigane. Järgmises lõigus sõnakordus ja käändeviga. Järgmistes lõikudes esineb mitu korda vigane "foolahappe".
Tekstis on palju võõrsõnu ja linkimata mõisteid. Seega, rohkem siselinke! Punaseid linke ei pea kartma. Muidu on tekst selgelt ja arusaadavlt kirjutatud. Tubli! Adeliine 14. november 2011, kell 13:21 (EET)
----
*Kui "pteroüülpolüglutamaat" on sünonüüm, siis panna artikli algusesse märksõna järele paksu kirja.
*Esimene pealkiri: foolhappe
*Lauses "Ülekaalus inimestel, kelle BMI..." koma puudu
Adeliine 29. november 2011, kell 07:40 (EET)
Mm, ei. Ma juba eelmine kord kirjutasin Sulle selle lause õigesti: Ülekaalus inimestel, kelle BMI on üle viiekümne, ning gluteeni talumatuse puhul on folaadi puuduse risk suurem. Kõrvallause on siin "kelle BMI on üle viiekümne", see on kiiluna ülejäänud lause sees ja eraldatakse komadega. Adeliine 8. detsember 2011, kell 09:36 (EET)

Minu meelest tuleks kirjutada "gluteenitalumatus" ja "folaadipuudus". Andres 11. detsember 2011, kell 10:27 (EET)

:Minu meelest pole kumbki variant vale. Adeliine 11. detsember 2011, kell 13:36 (EET)

:: Küsiks keelenõust? Andres 13. detsember 2011, kell 03:27 (EET)

:::Siin on näiteks "Tsöliaakia on 'gluteeni talumatus'". Adeliine 13. detsember 2011, kell 16:41 (EET)
----
Meditsiinisõnastik 2004, :
lk 791: Tsöliaakia on vilja gluteenist tekkiv pikaajaline soolepõletik ja limaskesta kärbus; sün. gluteenenteropaatia
lk 236 gluteeniintolerantsus- tsöliaakia
Mulle tundub, et artiklist folaat saab palju materjali artiklisse foolhape linksuda: kui ma õieti aru saan on folaat looduslik ning foolhape folaadi sünteetiline derivaat......
Mariina 30. juuli 2013, kell 20:09 (EEST)


Arutelu:Satelliidi testimine

Satelliidi testimine on testimine, mille käigus kontrollitakse, kas satelliit peab vastu kogu kosmose keskkonnale kogu oma missiooni vältel.

Minu meelest on see vale. Arvan, et satelliidile võib korraldada ka muusuguseid teste ja ikkagi nimetatakse seda satelliidi testimiseks. Taivo 7. november 2011, kell 21:35 (EET)
Täitsa nõus, see definitsioon oli kuidagi segane. Parandasin ära, aga ma arvan, et ta vajab veel mingit defineerimist, sest kui ma õigesti mäletan, siis ESA ja NASA defineerisid seda kuidagi erinevalt Jaan 8. november, kell 00:06 (EET)

Antud artikkel on kirjutatud satelliitide testimise teemal.
Artikkel on loogiliselt üles ehitatud ning selgesti arusaadav, siiski peaks mainima, et artikkel jäi suhteliselt lühikeseks (<5000 tähemärgi). Esines mõningaid õigekeelsusvigu, mis võivad olla ka lihtsalt näpuvead. Tooksin välja mõned vead, mis leidsin.
Artikli teine lause: "Satelliidi testimist võib ka nimetada, kui kontrollimist kas toodang vastab tellija esitatud nõudmistele(näiteks ESA(Euroopa Kosmose Agentuur) )." Sõna "kas" ees peab olema koma.
Peatüki testimiseks valmistumine viimane lause: "Seega koosneb testideks valmistumiseks väga mitmest astmest, mille algfaasis toimub põhiliselt dokumentatsiooni kirjeldus." Sõna "valmistumiseks" peaks olema "valmistumine".
Peatüki testimise nõuete kirjutamine lõpulaused: "Näiteks ESA tahab, et satelliidi eluiga peab olema vähemalt viis aastat orbiidil kõrgusega 1000km. Siis sellest saab kirjutada testimise nõude, et satelliit peab vastu pidama mingile kindlale radiatsiooni toosile( Kui on huvi radiatsioonitooside väljaarvutamiseks soovitan külastada ESA lehekülge: http://www.spenvis.oma.be/ )." Ma teeksin sellest ühe lause, eraldades sõna "siis" komaga. Sõna "toos" asemel on arvatavasti mõeldud sõna annus ehk "doos".
Peatüki disainimine teine lause "Kuna iga satelliidi projekt on erinev, kui just ei ole vaja just mitut sarnast satelliiti ehitada( GPS satelliidid), on ka vajaminev testimis aparatuur erinev." Kordub sõna "just" ning sõna "on" ees ei käi koma.
Peatüki TCR laused "TCR (Test Completion Review) on testimise järgne raport, mis võtab kokku satelliidi testimise. Ning raporteerib, mis asju veel vaja muuta on." Teeksin nendest kahest lausest ühe lause, kuna teine lause algab sidesõnaga.
Peatüki Satelliidi ülesed testid laused "SÜT põhikomponentideks on kosmose keskkonna testid, funktsionaalsed testid. Mille eesmärgiks on kontrollida satelliidi vastavust tellija esitatud nõudmistele." Jällegi teeks üheks lauseks pannes sõna "mille" ette koma.
Üldiselt jäi veel silma liigne sulgude kasutamine ja visuaalselt see, et sulgude ees puudusid tühikud. Sulgudes olev tavatekst ei peaks algama suure algustähega.
Artiklile võiks lisada ka mõne illustreeriva pildi, see looks selgema pildi. Arvan et artiklis võiks ikkagi olla välja toodud mõned viited.
Teema on huvitav, edu artikliga !
--MadisSepp 11. november 2011, kell 00:19 (EET)
----
*Artikkel algab märksõnaga paksus kirjas.
*Artiklis on ainult kolm siselinki, mis pole absoluutselt piisav
*välislinke tekstis ei kasutata
*allikaviited puuduvad
*artikkel on keeleliselt üsna halvas seisus, palu mõnd sõpra, et ta aitaks teksti üle vaadata ja parandada. Adeliine 12. detsember 2011, kell 14:14 (EET)
----
Parandasin teksti, nüüd peaks palju paremas seisus olema. Väga palju teksti oma teadmistest või raamatutest, seega viidetega natuke probleeme. Jaan 1. jaanuar 2012, kell 23:20 (EET)
----
Raamatutele saab ju viidata. Päris omast peast kirjutada ei tohiks. Pikkusest jääb ka natuke väheks. Ilma allikaviideteta ja lühikest artiklit ei saa arvestada.
*käsitleda kui kontrollimist
*(näiteks ESA(Euroopa Kosmose Agentuur) ) kas ESA on tellija nõudmine? topeltsulud on imelikud
*satelliidi alarühma taseme testimine kus eestikeelses kirjanduses nii kirjas on?
*kosmosekeskkond
*vaakum-termo kambrites ei ole õige
*arvu ja ühiku vahel käib tühik
*siis sellest saab testimise nõue veider väljendus, samuti pole selge, kuidas järgnev eelnevast tuleneb
*Kui on huvi radiatsioonitooside väljaarvutamiseks soovitan külastada ESA lehekülge Entsüklopeediasse absoluutselt sobimatu (ja vigane) lause
*satelliidiprojekt
*käsitsetakse nii plahvatusohtlikke
*võõrkeelsed sõnad ja väljendid kaldkirja
*satelliidifirmad
*Lauses "On väga tavaline, et..." üks "on" üleliia
*see tavakooli näide on siin vast ülearune (mulle tundub)
*Optika on füüsika haru. Kui siin on optika all mõeldud optilisi instrumente ja aparatuuri, siis ei vii link praegu küll õigesse kohta
*magnetomeetri
*leia näpuvead
Adeliine 2. jaanuar 2012, kell 22:52 (EET)
----
Parandasin vigu ja tegin natuke pikemaks ja lisasin ka allikaviiteid. Üritan täna veel allikaviiteid ja pikkust lisada. Jaan 6. jaanuar 2012, kell 23:59 (EET)
*"nagu näiteks" ees käib koma
*mõttekriips palun võta redigeerimiskasti alt erimärkide kastist. Sidekriips mõttekriipsu asemel on vale.
*Euroopa Kosmoseagentuur (ja linkida õigesse kohta)
*termo-vaakum kambrites on vale. Ma pakuks 'termovaakumkambrites. See on keeleliselt õigem, kuigi ka seda pole ma kuskil esinemas näinud.
*Lauses "Enne konkreetse satelliidi..." koma puudu
*radiaktiivsuse arvustustes ??
*simulatsioonikeskkonda
*(GPS satelliidid) miks see sulgudes on
*läbi mõelda
*käsitletakse → käsitsetakse
*Radiatsiooni test Kontrollitakse siin vahel peab olema mingi kirjavahemärk või sõnad vm, sama edaspidi
*kommunikatsiooni- ja juhtimissüsteemides
*Üldjuhul on kõige raskem tuvastada vea allikat: kas tegemist on halva joodise, valede komponentidega (kondensaatorid/takistid) või on viga tarkvaras.
*Lauses "Kosmoses valitsev madal..." koma liigne
*kanderaketi poolt tekitatud
*elektroonikakomponentide
*Lauses "Elektrivoolu toimel tekkivad..." koma puudu
*Faaside alajaotuses vaata, et laused oleksid loogilised. Loe neid kõva häälega ette. Lause kestab punktist punktini ehk kahe lauselõpumärgi vahel peab olema korrektne lause vajalike lauseliikmete, käänete-pöörete ja kirjavahemärkidega.
*näpuvead! tähevead, linkimise vead jne
Adeliine 24. jaanuar 2012, kell 15:31 (EET)
----
Tegin kogu oma artikli sõnastuse ümber ja loodetavasti muutsin selle loaetavamaks ja paremaks.
Jaan 27. jaanuar 2012, kell 19:10 (EET)
----
Sisu on asjalik ja Vikipeediasse igati sobilik, kuid jällegi tekitab minust küsimust sellise artikli paiknemine üleüldises süsteemis. Kas meil võiks olla ka artiklid Kummiku testimine või Tooli testimine?--WooteleF 27. jaanuar 2012, kell 19:13 (EET)
----
Parandasin kirjavigu ning sõnastust. Lisasin selgitusi.  Jaan 31. jaanuar 2012, kell 20:10 (EET)


Arutelu:Digitaalne signaalitöötlus

Artiklis nimetatud isikute eesnimed tuleb välja selgitada ja need nimed linkida. Taivo 7. november 2011, kell 21:41 (EET)

Parandatud.  Karl.Tiirik 9. november 2011, kell 16:28 (EET)

Keeleline pool
*"...spekuleerinud digitaalsete tehnikate rakendamisele signaalitöötlusel." Spekuleeritakse pigem millegagi seega peaks õigesti olema "...spekuleerinud digitaalsete tehnikate rakendamisega signaalitöötluses.".
*Lõik
"Näiteks 1940ndate lõpp, kui C. Shannon, H. Bode ja teised teadlased firmast Bell Telephone Laboratories arutlesid võimaluse üle kasutada digitaalsete elektriahelate elemente filtreerimise eesmärgil. Kuid sel ajal polnud sobivat riistvara saadaval. Hind, suurus ja vastupidavus soosis traditsioonilisi analoog lahendusi."
oleks ladusam, kui kõik kokku ühte lausesse kirjutada. Näiteks
"Näiteks 1940-ndate lõpus, kui C. Shannon, H. Bode ja teised teadlased firmast Bell Telephone Laboratories arutlesid võimaluse üle kasutada digitaalsete elektriahelate elemente filtreerimise eesmärgil, kuid sel ajal polnud sobivat riistvara saadaval ja hind, suurus ning vastupidavus soosisid traditsioonilisi analooglahendusi."
*Aastaarvude puhul kasuta terves artiklis ühtset stiili, kas alati sidekriipsuga või lihtsalt kokku (nt 1950-ndate, 1940-ndate jne).
*teed rajavaid = teedrajavaid
*heli spektris = helispektris
*Eesti üldkasutatavate lühendite järele ei pea punkti panema.  (st, jt, jne)
*Tühik puudu sidesõna eest lauses "Samamoodi on rakendusi,kus pole vaja ADCd: CD mängijad, tekst-kõneks süntees, digitaalsed heligeneraatorid jt."
*Sõnade järjekord lausetes
Ka teisi esitusi on olemas, kuid need kaks on levinumad., parem oleks nt "On olemas ka teisi esitusi, kuid need kaks on levinumad."
Kõikvõimalikud lineaarsed filtrid tehakse sel viisil. = Sel viisil tehakse kõikvõimalikud lineaarsed filtrid.
Vastupidiselt kutsutakse konvulsiooni kasutavaid filtreid lõpliku impulss-kostega (FIR) filtriteks. = Konvulsiooni kasutavaid filtreid kutsutakse vastupidiselt lõpliku impulss-kostega (FIR) filtriteks.
Allikad ja viitamine
*Allikate viited toimivad ja on tekstis hästi märgistatud.
Vikipeedia tavad
*Vastab igati viki tavadele.
Sisu
*"Kosmos - kosmoses teevad enamasti pilte mehitamata seadmed ja seetõttu on ei ole nende kvaliteet alati parim. DSPga on võimalik ebasoodsates tingimustes tehtud pilte parandada mitmel viisil: heleduse ja kontrasti reguleerimine, müravähendus, fookuse muutmine, teravustamine jne."  - on või ei ole?
*Muidu sisult väga hea ülevaate andev artikkel.
--SvHu 9. november 2011, kell 18:32 (EET)
----
Sõna "spekuleerima" on artiklis kasutatud tähenduses "oma plaane millelegi rajama" , seega õigesti.
Retsensioonis välja toodud lõik oleks veel parem nii: "Näiteks 1940ndate lõpus arutlesid C. Shannon, H. Bode ja teised teadlased firmast Bell Telephone Laboratories võimaluse üle kasutada digitaalsete elektriahelate elemente filtreerimise eesmärgil. Kuid sel ajal polnud sobivat riistvara saadaval, sest hind, suurus ja vastupidavus soosis traditsioonilisi analooglahendusi." Viimast lauset saaks kindlasti veel paremini sõnastada.
Aastaarvude puhul tuleb kasutada kas "1940. aastate lõpus" või "1940ndate lõpus".
Mida tähendab "(ajas ja amplituudis diskreetne)" esimese lauses? Kui kasutada mitmuses, oleks ehk arusaadavam?
Mitmeid matemaatilisi meetodeid, nagu z-teisendus, hakati kasutama elektroonikainseneride poolt. Sellist lauseehitust võiks vältida. Parem on "Elektroonikainsenerid hakkasid kasutama mitmeid matemaatilisi meetodeid nagu näiteks z-teisendus."
*seismoloogiateadlased ehk seismoloogid
*... viisi, kuidas efektiivselt ...
*... arendati välja riistvara, mis sobis paremini digitaalsete filtrite rakendamiseks, ja ilmusid müüki taskukohased integraalskeemid.
*teed rajavaid = teedrajavaid ehk mõlemat moodi on õige.
*et teostada kasulikku tööd heli spektris Ei saa aru.
*Analoogsignaali töötluse korral tuginetakse elektrikomponentidele ...
*Sellised on näiteks voolutugevus, ...
*DS protsessor töötleb saadud andmeid vastavalt soovitule: digitaalse madal-, kõrg-, ribapääsfiltri või mõne muu algoritmi alusel. Koolon on liigne.
*Selleks, et siluda DAC poolt väljastatava signaali pinget, kasutatakse taastavat filtrit.
*tekst-kõneks süntees parem lihtsalt "kõnesüntees" (ja see termin linkida).
*On eri viise, kuidas signaal ...
*Aegesitus näitab, millal midagi toimub ...
*DSP lahendab probleemi, mõõtes ...
*iga salvestatud helirada
*optimiseerida → optimeerida
Kaldkirja kasutatakse ainult võõrkeelsete sõnade ja väljendite jaoks. Eestikeelsed terminid tuleb kaldkirja asemel linkida. Komadega ja ingliskeelsest lauseehitusest lahtisaamisega on natuke probleeme, aga muidu hea töö. Adeliine 10. november 2011, kell 15:10 (EET)
----
Korrigeerisin artiklit (muidugi ei olnud sisselogitud, aga mu IP on 193.40.10.181).
Tänud kriitika eest!
Karl.Tiirik 10. november 2011, kell 21:58 (EET)

Siin on oht, et lähevad segi andmetihendus (en:Data_compression#Audio) ja kompresseerimine (en:Dynamic range compression). Google leiab küll tekste, kus neid sõnu on kasutatud mõlemat pidi, aga sõnastikud pigem ütlevad, et kompressioon (või kokkusurumine) on dünaamilise ulatuse vähendamine, aga andmemahu vähendamine on tihendamine või pakkimine. , ,  (compression) Anthrax11 (arutelu) 10. november 2018, kell 13:29 (EET)

Sõna ’kompressioon’ mine-vorm on ’komprimeerimine’, mitte ’kompresseerimine’. – LAviki (arutelu) 9. mai 2022, kell 10:10 (EEST)


Kasutaja arutelu:MarionM~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, MarionM! Taivo 8. november 2011, kell 00:55 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema MarionM~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Ugandi

Kas alajaotus "Para-Ugandi" on tõestatav? --Numbriga kärumees 8. november 2011, kell 12:56 (EET)

tuleks paremini viidata vast ja korralikult läbi toimetada. ma ei ole lähemalt näinud allikaid R.Gravere, Über die rolle des ostseefinnischen substrats bei den Letten aufgrund den odontologischen angaben ega H.Tampere, Einige Fragen der Estnischen Geschihte der Esten im Lichte der Volkkunde, ehk annaks neid lugedes alajaotuses esitatud väited paremini dokumenteerida ja lahti kirjutada, mida Herbert Tampere ha R. Gravere täpsemalt väitsid ja kumb mida.

Tamperelt võib  pärineda laulu ja asustusloo yhendamine; kui kunagi jõuan, siis võin vaadata, kas see artikkel või midagi lähedast on mul kodus käepärast, justkui oleks midagi säärast lugenud. Gravere on mulle tundmatu nimi.

lause "Aastatuhande vahetuseks kogutud aines lubab valgustada Ugandit ka mõnevõrra teisiti." tundub igatahes veidi asjakohatu. põhimõtteliselt käsitleb alajaotus pigem Liivimaa (Vidzeme, Vidumō) asustuslugu ega pruugi täiesti ebaortodoksne olla, vahest veidi uljalt sõnastatud.

viide HCL-ile on pigem vist tõlgendus, ilmselt tuleks tõlgendust täpsemalt viidata. võib olla Herbert Tampere oma. Ohpuu 8. november 2011, kell 13:57 (EET)

midagi tuleks aga selle alajaotusega teha. võib-olla isegi ajutiselt välja tõsta, kuni keegi hea inimene suudab allikakriitiliselt ja allikatega võrreldes ära toimetada. Ohpuu 8. november 2011, kell 14:14 (EET)
---
Terviseid!
Parandasid veidi seda Ugandi-värki.
Rita Gravere on Läti kuulus odontoloog ehk hambauurija, temal on üsna vinged hambauuringud nii tänasest päevast kui minevikust. Latgalide mingi klanni tulek Põhja-Viidumaale on kenasti jälgitav  hambatüüpide järgi. Seal on siuke kesk-euroopa odontoloogilise tüübi saareke keset eestlaste-liivlaste gratsiilset põhjatüüpi. Nad ilmusid sinna hiljemalt IX sajandil ning nihutasid kohalikud  minema. Mitte kuskilt mujalt ugalased tulla ei saanud, Imäjõe-Mudava bassein jääb liiga kaugele, et terve rahvaga üle setude peade Tartumaale ronida.
Aga nendesamade latgalite tulekuga algas ka Põhja-Läti lätistumine.
H.Tampere esitas oma laulukese venekeelses kapsas Voprosõ etnicheskoi istorii estonskogo naroda, 1956, lk 301. Vastuolust ugalaste ja kohalike vahel on seal nii mõndagi, seal oli ka kaunike ütlemine, et põllu otsas ootab mind ugalane, kes seal verd joob. Ka ugalase murre olevat kohalikust märgatavalt erinenud.
Aga ei tahtnud ma seda vene kapsast algallikaks panna, ehmatab ära, panin artikli saksakeelse nime, kuidagi soliidsem.
Kirill

Puuduvad korralikud viited kasutatud kirjandusele. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 15. detsember 2012, kell 14:33 (EET)

Võtsin välja, kuna sellel 1705. aasta kaardil kujutatud rootsiaegses haldusjaotuses pole Ugandit, esitatud seosed tunduvad olevat kirjutaja isiklikud oletused.

Teatud ettekujutuse muistse Ugandi võimalikest piiridest annavad Rootsi aja haldusjaotust kajastavad maakaardid. Rootsi ajal kandis ajalooline Ugandi Otepääst (Oti pea, Caput Ursi) tuletatud nime Odenpoa või Oldenpoa. Petri Mortieri kaardil (1705) vastab tollase Odenpoa (Ugandi) lõunapiir enam-vähem 21. sajandi alguse Eesti-Läti piirile. Põhjapiir ulatub kaugele üle Emajõe Viru aladeni välja, liites varasemad Vaia, Jogentagana ja Soopolitse alad. Millal need kolm ala Ugandi-Odenpoaga liideti, pole teada. Läänes piirnes Ugandi Sakalaga piki Väikest Emajõge. Idapiir jooksis piki praegust piirijoont Vene Föderatsiooniga, ulatudes Pihkva järveni ja hõlmates sealhulgas hilisema Petserimaa alasid. Allikas: Ducatuum Livoniae et Curlandiae, Petri Mortier, 1705+.
Võtsin välja, kuna ei puutu ajaloolisse Ugandisse:

Ühtne oma lõuna-eesti keele poolest, on Ugandi rahva antropoloogiliste ja odontoloogiliste näitajate poolest Eesti kirevam. Siin esineb kõrvuti nii läänebalti kui idabalti rassitüüpi inimesi, esindatud on nii keskeuroopa, reliktseid ja gratsiilset põhjatüüpi hambaid. Allikas * R.Gravere, Über die rolle des ostseefinnischen substrats bei den Letten aufgrund den odontologischen angaben. --Minnekon (arutelu) 30. august 2015, kell 12:13 (EEST)
Selle jätsin kohendatud kujul sisse, aga keegi võiks allikat kontrollida, kuna mul on väike kahtlus, et ka siin võib mingi osa originaaluurimust olla:

Folkloristi ja muusikateadlase Herbert Tampere arvates leidis siin II aastatuhande alguses aset ugalasteks kutsutud hõimu sissetung kohaliku rahva alale, vallutades algul Ugandi lääneosa, siis aga ka idapoolsed alad. Ugalased võisid Otepää-Tartu piirkonda tulla kas lõunast latgalite survel (latgali keeles tähendavat iggani pagendatut, minemaaetut) või idast venelaste eest taandudes. Nii lõunas kui idas on suuri piirkondi, kus võis toimuda elanikkonna vahetus. Allikas: Herbert Tampere. Voprosõ etnicheskoi istorii estonskogo naroda, 1956, lk 301 --Minnekon (arutelu) 30. august 2015, kell 12:36 (EEST)

eksisteeris samanimeline koor. Meil on link Lõuna-Eesti Muusikaõpetajate ja Koorijuhtide Segakoor Ugandi (Ugandi (koor)). Veebis mainitakse koori vähe (nt siin ), seega koori tähelepanuväärsus?--Estopedist1 (arutelu) 18. november 2018, kell 18:24 (EET)


Kasutaja arutelu:Matakatak

Tere tulemast Vikipeediasse, Matakatak! Kõige parem oleks, kui saaks artiklitesse ka viited allikatele, mis artikli sisu kinnitaksid. Taivo 8. november 2011, kell 16:26 (EET)

Tere! Kes on pildi DSCN2804.JPG autor ja kas ta lubab seda mis tahes otstarbel kasutada? Pikne 14. november 2011, kell 20:48 (EET)


Arutelu:Digitaal-analoogmuundur

Vajab keeletoimetamist. Kui arvu järel on ühik, peab nende vahel üldjuhul olema tühik. Ühikuid ei lingita. Olematud pildid tuleb välja visata. Nyqvist-Shannon-i asemel peab olema Nyqvisti-Shannoni. Kvantiseerimisvea asemel on õigem kvantimisviga. Taivo 8. november 2011, kell 17:22 (EET)

Artikkel on sobiva pikkusega ja annab teemast hea ülevaate. Kindlasti annab artiklisse lisada illustreerivaid pilte ja jooniseid (vaata :en:Digital-to-analog converter ja :de:Digital-Analog-Umsetzer), samas kui katkise pildi võiks artiklist ära koristada.
Viitamist tuleb lugeda artikli kõige nõrgemaks kohaks: viiteid lihtsalt ei ole. Üks allikas on küll märgitud, kuid sealt pole kogu info kindlasti pärit ja tekstisiseseid viiteid ikka ei ole. Osa materjali paistab pärinevat inglise keelsest Vikipeediast. Kui see on nii, siis oleks mõistlik arutelulehele paigutada Mall:Tõlgitud leht.
Kirjavigu leidub:
* Resulutsioon vs resolutsioon,
* effekti vs efekti,
* arhidektuuriga vs arhitektuuriga (siiani toodud näited juba teise kasutaja poolt parandatud),
* koaksiaalse kaabli asemel peaks minu arust kirjutama koaksiaalkaabli,
* lcd võiks pigem olla LCD,
* sõna "korrekteerimiseks" tundub kummaline, kuid ma pole päris kindel, et see vale on,
* näitelks vs näiteks,
* komertskasutusest vs kommertskasutusest,
* kvaliteed vs kvaliteedi.
Tekstis on väga palju erialaseid mõisteid ja mitteeriala inimesel võib olla raske tekstist aru saada. Samas on erialast keelt vähe sissejuhatuses, mis on see osa Vikipeedia artiklist, millest kõik lugejad võiks aru saada ja definitsiooni kätte saada. Sellegi poolest võiks artikli sisus olla rohkem siselinke ja kus võimalik, võiksid terminid olla teksti sees lühidalt lahti seletatud. Näited:
* rekonstruktsioonfilter,
* interpoleerimismeetod,
* moduleerimine,
* Nyquisti-Shannoni sämplimisteoreemi,
* Nyquisti sagedus,
* kvantimine.
Kindlasti leiab ka autor ise teksti läbi vaatamisel lisa.
Vormistus on üldjoontes hea, artikkel alapealkirjadega mõistlikult liigendatud. Alampealkirju oli pandud kujul ==Pealkiri==, tegelikult on ülakomad üleliigsed (ühe kasutaja poolt juba parandatud). Siselinke võiks olla rohkem, seda ka juhul, kui esialgu tekib punane link. Linkimisel on tehtud ka vigu:
* analoogsignaali vs analoogsignaali ([[analoogsignaali]] vs [[analoogsignaal]]i) ja latentsus vs latentsus  [[latents]]us vs [[latentsus]]
* lcd ei tööta, kuigi Vedelkristallkuvar on täiesti olemas. LCD viiks vähemalt täpsustuslehele (kui peab kasutama just LCD-d, siis parem [[Vedelkristallkuvar|LCD]], sest see viiks kohe õigesse kohta.
Üldiselt normaalne artikkel antud teemast ülevaate andmiseks, kuid arenemisruumi on.--Kyng 10. november 2011, kell 20:32 (EET)
----
*Esimene lause oleks parem: Digitaal-analoogmuundur (inglise keeles digital-analog converter; DAC) on elektroonikas seade, mis ...
*Mida on neljandas lõigus mõeldud arhitektuuri all?
*Digitaal-analoogmuunduri põhilised näitajad on sämplimissagedus ...
*Lauses "Tüüpiline digitaal-analoogmuundur konverteerib..." koma puudu
*analoog-väljundisignaali
*jadasid
*niinimetatud trepiastme
*kas "harmooniline" on mingi mõiste?
*madalsageduslikke
*Lauses "Selleks, et seda digitaalset..." on pärast teist koma mingi sõna puudu
*Olematu pildi kood tuleb artiklist ära võtta
*enamik vedelkristallkuvareid ja plasmaekraane nii analoog- kui digitaalsisendeid
*analoog-sisendsignaal
*igas videomängijas, millel on analoogväljund
*"gamma" lingib valesse kohta
*ingliskeelne
*Robotkäed ([[robotkäsi]]) → [[robotkäsi|Robotkäed]]; saavad tänapäeval
*Analoogsignaal peab auto ühest otsast teise liikuma mööda üpriski
*2^24 → 224 (224)
*kõrgem kui
*44.1kHz → 44,1 kHz
*Lauses "Selleks, et mitte jääda..." koma puudu
*käsitletakse tavaliselt kui müra nulltaset
*bitt - biti- bitti
*Lauses "Teine levinud tehnika..." koma puudu
Allikad tuleks lisada teksti sisse viidetena. Artiklilehel oma allkirja ei lisata. Artiklis on veel näpuvigu, leia need palun ise. Siin saaks kindlasti veel sõnastust ja muud parandada, keegi, kes tunneb paremini infomaatika terminoloogiat kui mina, võiks seda teha. Adeliine 22. november 2011, kell 19:41 (EET)
----
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja
*enamik vedelkristallkuvareid; samas lauses ei ole "kui" ees koma
*"gamma" link on vigane
*ingliskeelne
*mehaanilised süsteemid saavad tänapäeval
*allikad tuleks muuta tekstisisesteks viideteks
Adeliine 29. november 2011, kell 04:12 (EET)
----
Nüüd peaks korras olema.
Csound 8.detsember 2011, kell 16:13 (EET)
Artiklist on infot eemaldatud. Hea oleks, kui see leiaks koha mõnes muus artiklis või vikipeediast täieliku eemaldamise korral oleks lisatud arutelulehele kommentaar, miks see või teine asi vikipeediasse ei kõlba.--Andrus Kallastu (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 15:02 (EET)


Küsimus tegelaste tabeli kohta - kas ei peaks viited eemaldada? --KungFuDuck 8. november 2011, kell 18:06 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://pressreleases.cnetnetworks.com/phoenix.zhtml?c=67325&p=irol-newsArticle&ID=716034&highlight=
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2012-11-16 09:54:29, 400 Bad Request
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2013-05-25 13:42:35, 400 Bad Request
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2013-06-23 23:14:07, 400 Bad Request
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gamezone.com/e3/2005/index.htm
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2012-11-16 09:54:28, 404 Not Found
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2013-05-25 13:42:32, 404 Not Found
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2013-06-23 23:14:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://community.ageofconan.com/wsp/conan/frontend.cgi?session=myhrp7sgaue8y0ijwjpxgm6h0wkdgr&func=publish.show&template=content&func_id=1262&sort=PRIORITY&table=CONTENT
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2012-11-16 09:54:28, 404 Not Found
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2013-05-25 13:42:27, 404 Not Found
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2013-06-23 23:14:28, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://community.ageofconan.com/wsp/conan/frontend.cgi?session=y95ke929oohd7gsuo3l567sedxv5xn&func=publish.show&template=content&func_id=1261&sort=PRIORITY&table=CONTENT
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2012-11-16 09:54:28, 404 Not Found
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2013-05-25 13:42:29, 404 Not Found
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2013-06-23 23:14:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://community.ageofconan.com/wsp/conan/frontend.cgi?session=myhrp7sgaue8y0ijwjpxgm6h0wkdgr&func=publish.show&template=content&func_id=1249&sort=PRIORITY&table=CONTENT
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2012-11-16 09:54:28, 404 Not Found
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2013-05-25 13:42:28, 404 Not Found
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2013-06-23 23:14:47, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://community.ageofconan.com/wsp/conan/frontend.cgi?session=myhrp7sgaue8y0ijwjpxgm6h0wkdgr&func=publish.show&template=content&func_id=1274&sort=PRIORITY&table=CONTENT
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2012-11-16 09:54:28, 404 Not Found
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2013-05-25 13:42:30, 404 Not Found
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2013-06-23 23:14:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.warcry.com/news/view/75046
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2012-11-16 09:54:28, Socket Error: 'Connection refused'
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2013-05-25 13:42:32, Socket Error: 'Connection refused'
** In Age of Conan: Hyborian Adventures on 2013-06-23 23:15:08, Socket Error: 'Connection refused'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:15 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Age of Conan: Hyborian Adventures


Kasutaja arutelu:KungFuDuck/Arhiiv1

----
Kui sa teed muudatusi jalgpalliklubides, lisadad lahtrisse "esimees" ja "treener" midagi, siis pead lisama ka "ametinimetus1" ja "ametinimetus2" lahtritesse, mis ametinimetust nad kannavad (Seda on ka kirjeldatud [[Mall:Jalgpalliklubi]]). Muidu jääb nii nagu on hetkel artiklis [[Tottenham Hotspur FC]]. Jõudu! --[[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 18. jaanuar 2011, kell 18:15 (EET)

Võimalusel kasuta Mall:Jalgpallur asemel Mall:Jalgpallur 2. Muidu teed head tööd. Mis sul veel tulevikus plaanis? Kui viitsid võiksid Eesti jalgpalliga seonduva ka üle vaadata. Pelmeen10 21. jaanuar 2011, kell 19:16 (EET)

Ok. On küsimust - kuidas ma seda malli panen redigeerimise akna, kui avan uut lehekülje täitmiseks? Praegu tegelen rohkem copy-paste'ga teiste jalgpallurite infost. Peab ju lihtsam tee olla? --KungFuDuck 21. jaanuar 2011, kell 19:22 (EET)

Eesti jalgpalli kohta - ei ole Eesti Meistriteliiga fänn, seega...  --KungFuDuck 21. jaanuar 2011, kell 19:25 (EET)

:Kopeerid malli (see on infokast) lehelt tühja koodi, lisad artiklisse ning täidad lahtrid - mall asub siin Mall:Jalgpallur 2. Sama käib kõigi mallide kohta. Mallid ehk siis kõik mis asuvad {{ }} täägide vahel. Jalgpallimallid on siin :Kategooria:Jalgpallialased infokastid, :Kategooria:Jalgpallimallid.

:Kui sa Meistriliiga fänn ei ole, siis äkki Eesti jalgpallikoondis(last)e? :) Pelmeen10 21. jaanuar 2011, kell 19:34 (EET)

::Ei, no seda moodi ma ka Malle kasutan =) arvasin, et on võimalik redigeerida oma instrumente. Eesti jalgpallikoondise mängu vaatan mõnikord, seda jah. --KungFuDuck 21. jaanuar 2011, kell 19:43 (EET)

Kas sa HotCati ei soovi kasutada? Saaksid kiiremini ja lihtsamini lisada/muuta/eemaldada kategooriaid. Tekitaksid vähem segadust ning saaksid ise oma vead ära parandada :) Pelmeen10 23. jaanuar 2011, kell 17:42 (EET)

Muidu sellel on see puudus, et lisab kategooria viimaseks, aga Vikipeedias peaks viimased olema sünniaasta ja surmaasta kategooriad. Pelmeen10 23. jaanuar 2011, kell 22:08 (EET)

Tore, et oled oma vigadest õppinud. Aga üks asi: kui teed mingi artikli/kategooria, siis võiksid vastavasse inglisekeelsesse artiklisse/kategooriasse lisada eestikeelse interviki lingi (kui viitsid siis ka tehtud artiklile/kategooriale mõne võõrkeelse interviki). Siis robotid lisavad ka eestikeelsesse intervikid. Näiteks :Kategooria:Arsenal FC. Pelmeen10 23. jaanuar 2011, kell 21:49 (EET)

Sorry, unustan sellest kogu aeg =) Ja võiks see vikis kuidagimoodi lihtsam olla. Aga proovin mitte unustada. --KungFuDuck 23. jaanuar 2011, kell 21:54 (EET)

Jalgpalluri malli lisatakse laenul oleva klubi ette "→" ning pane sulgudesse "laenul", siis on tervest Vikipeedias ühte moodi. Pelmeen10 26. jaanuar 2011, kell 00:00 (EET)

Seda "laengulepingu" kirjutas keegi teine; aga OK, nüüd tean ja kirjutan ühtemoodi. Ja see nool on erimärgidest? --KungFuDuck 26. jaanuar 2011, kell 00:12 (EET)

Kui Sa midagi sisulist ei muuda, näiteks parandad ainult kategooriaid või intervikilinke või lisad mõne siselingi, siis palun märgi muudatus pisimuudatuseks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. jaanuar 2011, kell 15:42 (EET)

Tegin mingi õpetuse moodi asja ära. Mis arvad? Pelmeen10 30. jaanuar 2011, kell 19:30 (EET)

Tore. Sedamoodi tahtsingi. --KungFuDuck 30. jaanuar 2011, kell 21:51 (EET)

Kategooriates kasutatakse järjestamist selleks, et määrata, kuhu mingi artikkel tähestikus paigutatakse. Sealjuures tuleb üldiselt arvestada, et paljusid diakriitilisi märke järjestamisel ei tohi kasutada, näiteks a á à ã ą ā loetakse järjestamise mõttes kõik ühesugusteks. Sellepärast tohib järjestamisel kasutada ainult eesti tähestiku tähti. Näiteks ei tohi kirjutada {{JÄRJESTA:Atlético}}, vaid {{JÄRJESTA:Atletico}}. Taivo 1. veebruar 2011, kell 20:39 (EET)

Kordan seda kategoriseerimise asja. JÄRJESTA-lauses ei kasutata diakriitiliste märkidega tähti (Zé Roberto ja Robert Kovač). Taivo 27. september 2011, kell 18:26 (EEST)

:Just vahetasin "Defaultsort" eestikeelse variandiga, ei vaadanud mis seal sees on. --KungFuDuck 27. september 2011, kell 18:28 (EEST)

Kõik elulood paneme ka biograafiate loenditesse. Näib, et sulle meeldib jalgpallurite elulugusid lühidalt sisestada - nemad lähevad lisaks ka jalgpallurite loendisse. Noh, nii palju peaks vähemalt suutma veel. Nii mõnigi loend on veel, aga tundub, et neid ei viitsi administraatoridki alati täita. [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] 3. veebruar 2011, kell 18:37 (EET)

"Itaalia superkarikas jalgpallis" on vist keeleliselt ebakorrektne. Peaks olema "Itaalia jalgpalli superkarikas" jne. Pelmeen10 4. veebruar 2011, kell 23:25 (EET)

Kas ma seda kirjutasin? --KungFuDuck 4. veebruar 2011, kell 23:30 (EET)

Kui sind huvitab, siis on meil ka [[Mall:Jalgpalliliiga hooaeg]]. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 14. veebruar 2011, kell 15:44 (EET)

Arutelulehel  allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ või klõpsi redigeerimiskasti kohal vasakult neljandale ikoonile. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. veebruar 2011, kell 16:06 (EET)

Rahvusmeeskondade mallist: mida sa tõsta ei osanud? [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 28. veebruar 2011, kell 23:10 (EET)

Pole mõtet neid <nowiki>
 ja
</nowiki> märke kuhjata üksteise alla. <nowiki>{{puhasta}} ehk {{-}}</nowiki> peaks aitama. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 19. märts 2011, kell 01:02 (EET)

Eestikeelses Vikipeedias eelistame mänguskooride märkimisel koolonit. Ega Sa ei tea mõnda kus pole koolonit? Kas teha erand  malli? Pelmeen10 30. märts 2011, kell 17:19 (EEST)

Tegelikult pole vahet, mallis saab ka parandada. --KungFuDuck 30. märts 2011, kell 19:27 (EEST)


Arutelu:Fenüülalaniin

Selles ülevaates üritan kommenteerida antud artiklit, tuues välja positiivseid ja negatiivseid omadusi ning andes mõningaid soovitusi parandusteks.
Ülesehitus
Artikli ülesehitus on valdavalt loogiline, alateemad on vastavatesse lõikudesse jaotatud, siselinke on piisavalt. Siiski, oma vaatenurgast lähtudes ei tekitaks ma eraldi alalõiku "taimedes," vaid jätaks selle lihtsalt "muude bioloogiliste rollide" alla ning ühtlasi nihutaks ma "fenüülketonuuria" lõiku allapoole, kuna teaduslikust vaatepunktist lähtudes on tegu vähemolulisema teemaga kui näiteks süntees.
Sisukus
Arvestades teema suhteliselt kitsast piiritletust leian, et artikkel on piisava mahuga ning kõik teema olulisemad valdkonnad (üldandmed, tähtsus, ajalugu, isomeeria, süntees) on põhjalikult välja toodud. Pilte ja skeeme on parajalt. Olulisim, ehk struktuurvalem, on olemas, lisaks veel skeem fenüülalaniini reaktsioonidest organismis.
Allikad ja viitamine
Kuna tegu on tõlkeartikliga ingliskeelsest Wikipedia'st, siis kasutusel on samad allikad. Lisaks on olemas asjalik viide eestikeelsele lehele, kus on rohkem informatsiooni fenüülketonuuria kohta.
Keeleline kvaliteet
Artikkel on kirjutatud valdavas osas grammatiliselt korrektselt, kui jätta välja mõned üksikud näpuvead. Interpunktsioon on korras, stiil on teemakohane ehk teaduslik. Kõige rohkem on probleeme sõnastusega, mis on tõlkimise käigus veidi kannatada saanud ning mis kohati muudab tekstist arusaamise raskeks. Siinkohal toon välja nimekirja (ei pruugi olla lõplik) vigadest ja parandusettepanekutest, mis on välja toodud rasvases kirjas:
* "Normaalses menüüs on valgu koostises olev fenüülalaniin üks väga vajalikke aineid ning terves organismis see aminohape lagundatakse." Kasutaksin teistsugust sõnastust: "Valkude koostises olev fenüülalaniin on vajalik aine, mis normaalselt funktsioneerivas organismis lagundatakse."
* "...koordinatsiooni- ja tasakaaluhäired"
* "Inimesed, kes põevad fenüülketonuuriat, teevad/peavad tegema sageli vereanalüüse fenüülalaniini taseme jälgimiseks veres."
* "Oluline on vähendada fenüülalaniini hulka toidus, nii et seda oleks parajalt:" (Sõna "just" lause keskel tundub üleliigsena.)
* "Kõik valke sisaldavad toiduained..."
* "...ent need näitajad normaliseeruvad tavaliselt raseduse lõpus (lõppedes?)."
* "D-fenüülalaniin (DPA) saadakse orgaanilise sünteesi teel..." (Sõna "tavaline" üleliigne.)
* "See isomeer ei osale valkude biosünteesil, kuigi seda leidub valkudes vähesel määral - eriti vanemates valkudes ning töödeldud toiduvalkudes." ("Määral" ja mõttekriipsu vahelt tühik puudu.)
* "DL-fenüülalaniini valuvaigistavat toimet..." (DL-fenüülalaniin omastavasse käändesse.)
* "DL-fenüülalaniini sarnased omadused antidepressantidega..."
* "D-fenüülalaniin hajutatakse mitmesugustesse kudedesse suure vereringe kaudu."
* Lõigu ümbersõnastus: "L-fenüülalaniini toodetakse meditsiiniliste rakenduste ning toiduainetööstuse jaoks. Tootmisprotsess viiakse läbi bakteris Escherichia coli, mis sünteesib aromaatseid aminohappeid (näiteks fenüülalaniini) looduslikult. Tootmisprotsessi on võimalik muuta efektiivsemaks muundades bakterit geneetiliselt: näiteks on võimalik muuta regulatiivseid promootoreid või suurendada nende geenide arvu, mis kontrollivad fenüülalaniini sünteesi eest vastutavaid ensüüme."
* "...et bakter hakkas sünteesima polüpeptiidi, mis koosnes ainult fenüülalaniini jääkidest." (Paar üleliigset sõna.)
Lõpphinnang
Kuigi juba hetkel on tegu hea erialase artikliga, milles leidub asjakohast infot nii keemikule kui ka tavainimesele, siis usun, et natuke töötamist sõnastuse kallal muudaks artikli kergemini loetavaks ja paremini arusaadavaks.
--Ilissonm 8. november 2011, kell 21:03 (EET)
----
Fenüülalaniin kuulub asendamatute aminohapete hulka ning molekuli peetakse mittepolaarseks, sest selle kõrvalahelas on hüdrofoobne bensüülrühm. Ei paneks ühte lausesse kokku neid fakte.
L-fenüülalaniin muundatakse bioloogiliselt L-türosiiniks, mis on samuti DNA-kodeeritud aminohape.
omada farmakoloogilist aktiivsust Parem: olla farmakoloogiliselt aktiivsed.
Rohkem linkida termineid (vähemasti esimese esinemisel). Ei tohi karta punaseid linke. Escherichia coli linkida esimesel esinemisel. Kaldkirjas link moodustada nii: Escherichia coli.
Võimalikult palju peab kasutama tekstisisest viitamist ehk lisama viite kohe vastava lause või lõigu järele. Ingliskeelses artiklis on selline viitamine olemas, tõlkimisel on kaduma läinud.
Tekstis on väga palju võõrsõnu ja seepärast muudab see võhikule lugemise keeruliseks. Grammatilisi vigu vähe, lausestust võiks lihvida. Tubli! Adeliine 9. november 2011, kell 05:25 (EET)

Kuidas võõrsõnu vältida saaks? Andres 9. november 2011, kell 06:37 (EET)
----
Infokastis olevad pildid lähevad mul millegipärast liiga suureks. Ehk võiks neile suuruse sisse kirjutada. Andres 9. november 2011, kell 06:37 (EET)


Arutelu:Luteiniseeriv hormoon

Kasutatud on ingliskeelsete kirjadega pilti. See on paha. Tuleks tekitada eestikeelsete kirjadega pilt ja see vikipeediasse üles laadida. Hädakorral võib kasvõi olemasolevalt pildilt ingliskeelsed kirjad maha kraapida ja eestikeelsed asemele kirjutada. Praegune pildiallkiri on üle mõistuse pikk. Taivo 8. november 2011, kell 21:12 (EET)

Leidub ka nimetus "luteiniseeriv hormoon", mida Google'i otsingu järgi esineb rohkem. Kuidas on õige ja miks on käibel erinevad variandid? Adeliine 8. november 2011, kell 22:50 (EET)

: Arvan, et õige on "luteiniseeriv", sest teistes keeltes on i olemas. Andres 9. november 2011, kell 02:02 (EET)
* Väga pinnapealse ülevaate sellest hormoonist saab, kuid artikkel on siiski liiga lühike!
* Miks on 'isastes' ja 'emastes' kaldkirjas?
* corpus luteum on ladinakeelne termin ja peab olema kaldkirjas.
* 'LH struktuur on sarnane teistele glükoproteiinsete hormoonidega' - peaks olema 'LH struktuur on sarnane teiste glükoproteiinsete hormoonidega'
* 'alfa alaühikud on identsed ja sisaldavad inimestes 92 aminohapet' - peaks olema 'inimestel'
* 'peaaegu kõigis teistes selgroogsete liikides' - peaks olema 'peaaegu kõigil teistel selgroogsetel liikidel'
* 'glükoproteiinsed hormoonid ei esine selgrootutes' - õige on 'glükoproteiinseid hormoone ei esine selgrootutel'
* 'Beeta alaühikud erinevad.' - poolik lause  ning 'beeta alaühikud' ei peaks olema kaldkirjas.
* 'Beeta alaühik sisaldab aminohapete järjestuses palju sarnasusi hCG beeta alaühikuga.' - sõna 'omab' palju sarnasusi sobiks paremini või sõnastada lause ümber.
* 'hormoonid erinevad oma sahhariidiliste molekuliosade poolest' - peaks olema 'sahhariidsete'
* '6. kromosoom q12.21nel' (6. kromosoomi q12.21el)
--Bakter 11. november 2011, kell 14:55 (EET)

Kas pealkiri on õige? Andres 11. november 2011, kell 16:23 (EET)

:Õige on siiski luteiniseeriv hormoon. --Bakter 12. november 2011, kell 07:02 (EET)

Siia ei viita miski. --Epp 30. november 2011, kell 03:54 (EET)

Bakteri parandused sisse viidud HrHarro (arutelu) 3. jaanuar 2013, kell 19:07 (EET)

Pikkust oleks u 1500 tähemärki juurde tarvis. Viited on, see on hea.
*miks ''LH vooks'' on kaldkirjas? Kaldkirja tuleb kasutada ainult võõrkeelsete sõnade puhul - '''muudetud'''
*emastes kelles? isastes kelles? - '''muudetud'''
*''corpus luteumi'' vaste eesti keeles ongi ju "kollakeha", seega kasuta eestikeelset sõna. Kui võõrkeelne termin on oluline, pane hoopis see sulgudesse. Linkida on siis vaja ainult eestikeelset terminit. - '''muudetud'''
*ICSH sulu ette koma pole vaja - '''muudetud'''
*'''Leydigi rakke''' (kui nime lõpp hääldub nagu kirjutatud, pole ülakoma vaja) - '''muudetud'''
*kontrolli üle siselingid, et suunaks eestikeelsele pealkirjale ning algvormis - '''kontrollitud'''
*'''üks alfa- ja üks beeta-alaühik''' - '''muudetud'''
*väldi sõna "omama" ingl ''have'' tõlkena, nt ta omab -> tal on '''muudetud'''
*''Siiski, hCG beeta alaühik sisaldab'' Eesti keeles ei ole sellist lauseehitust. Tavalises alusega algavas lauses on lauseliikmete järjekord alus - öeldis (öeldis aluse järel teisel kohal). Kui lause alguses on mingi muu lauseliige, siis vahetavad alus ja öeldis kohad, et öeldis oleks ikka teisel kohal. - '''muudetud'''
*Joonisel on ''ovulation'' tõlkimata, varjatiivsus -> variatiivsus, tsüklivaheline -> tsüklitevaheline
*Vahemikud, mis on märgitud tsüklivaheline muutlikkus ... -> Tsüklitevahelise muutlikkuse vahemik on ...
*geeni kobaras -> geeniklastris
*19. kromosoom q13.32il -> 19. kromosoomi pikema õla lookuses 13.32 - '''muudetud'''
*üle piisavalt pika aja -> piisavalt pika aja jooksul - '''muudetud'''
*arvude vahel mõttekriips, mitte sidekriips: '''1–20''' - '''muudetud'''
*vanustes meestes -> vanustel meestel - '''muudetud'''
*'''Teste saab hinnata iseseisvalt, kasutades''' (-des-liitega tegusõna on kõrvallause alguses, järelikult nõuab koma) - '''muudetud'''
*'''värvimuutvaid indikaatorpabereid''' - '''muudetud'''
*'''mõõteseadmete''' - ''''muudetud'''
*sensitiivsust -> tundlikkust - '''muudetud'''
*hinnatakse milli international unit-ites -> mõõdetakse rahvusvahelise ühiku tuhandikes (''milli international unit'') - '''muudetud'''
*viljakuse aja -> viljastumisvõimaluse - ''ei edasta sama mõtet'' Silams on peetud perioodi elus, kus naine on viljakas e. teisme east menopausini.
*'''Lastel, kel esineb ..., võivad''' (kõrvallause lõpukoma) - '''muudetud'''
*'''olukorrale, kus''' - '''muudetud'''
*loendid peaksid olema täpploendid, mitte nummerdatud, sest pole tähtis loendipunktide järjekord - '''muudetud'''
*''teatavatel kaasasündinud neerupealse rakuületootlikus'' ei saa aru - '''parandatud'''
*'''puudulikkus''' - '''muudetud'''
*'''Haigused, mille''' - '''muudetud'''
*'''Toitumishäired''' - '''muudetud'''
*parenteraalselt -> otse vereringesse süstides - '''muudetud''' (ei ole kindel, kas on päris sama)
*'''folliikulite''' - '''muudetud'''
Adeliine 16. jaanuar 2013, kell 22:33 (EET)

Pikkust ei ole juurde tulnud. Arvestuse saamiseks peab minimaalne ettenähtud maht täidetud olema. - ''lisasin aktiivsuse alaparagraafi''
*palun kontrolli üle kõik punased siselingid, kas nad ikka lingivad õigesti eestikeelsele algvormis pealkirjale
*'''alfa- ja beeta-alaühik''' palun paranda terves artiklis ära, ka seal, kus need esinevad ühekaupa - ''peaks nüüd kõik olema''
*kaldkirjas esitatakse tsitaatsõnad (võõrkeelsed sõnad), muul juhul kaldkirja ei tohi olla - ''peaks olema korras''
*'''kõigil teistel selgroogsete liikidel''' - ''muudetud''
*eelmises kommentaaris nimetatud kromosoomi lookuse väljenduse parandus tuleb veel teises kohas ka teha - ''muudetud''
*joonisel on vead parandamata
**Vahemikud, mis on märgitud tsüklivaheline muutlikkus ... -> Tsüklitevahelise muutlikkuse vahemik on ... (see lause on praegu täiesti ebagrammatiline, sama parandus joonise allkirjas teist korda ka) -
*'''pikema õla lookuses 13.32''' - ''muudetud''
*'''hüpotaalamus''' (kahes kohas) - ''muudetud''
*"ja" ees ei käi üldiselt koma - ''muudetud''
*murdarvus on eesti keeles koma, mitte punkt - ''peaks olema korras''
*'''tundlikkust''' - ''muudetud''
*'''mõõdetakse rahvusvahelise ühiku tuhandikes''' ("rahvusvaheline ühik" võid linkida ka) - ''muudetud''
*viljakuse aja -> viljastumisvõimaluse (palun vaata, kus oled seda väljendit kasutanud, kasuta ctrl+f, seal on juttu spermatosoidi elueast ja paarist päevast ja LH testist) - ''muudetuid''
*''põhjustades nii LH kui FSH tootmisele ajuripatsis'' ei saa aru - ''muudetud''
*''Munsndi'' ?? - ''muudetud''
*''süsteides'' ?? ''muudetud''
*ära tee allikaviiteid Commonsile, pildile klõpsates jõuab sinna niigi - ''muudetud''
Adeliine 27. jaanuar 2013, kell 22:35 (EET)
[[Kasutaja:Hrharro|HrHarro]] ([[Kasutaja arutelu:Hrharro|arutelu]]) 1. veebruar 2013, kell 17:59 (EET)

*"teeka rakud" linkida (internetis leidub seda kolmel kujul: teeka rakud, teeka-rakud ja teekarakud, ma pole kindel, milline on õigeim, sest ma ei leia seletust, mis on teeka) - ''otsustasin "teeka-rakkude" kasuks, kuna tegu on rakutüübiga, kuid "teekarakud" on nii võõrapärane, et võib segadust tekitada''
*''munasarjades, mis toodavad''' kas munasarjad toodavad või miski muu? - ''parandatud''
*'''Menstruatsiooni ajal algatab''' - ''parandatud''
*mida tähendab selles lauses "spetsiifiliselt", kas seda sõna on tingimata vaja? - ''tähendab et mõjutatakse just neid, ei ole vaja''
*palun tegele viimati juurdelisatud tekstiosaga, see ei ole vastuvõetav - ''lisasin siselingid, parandasin tõlkevigasid''
*Ära ülekasuta täisminevikku, kui räägid millestki, mis üldiselt toimub. Asenda nt midagi on tehtud -> midagi tehakse. Või kui võimalik, siis umbisikulisuse asemel kirjuta, mis või kes midagi teeb. Nt vabanemine on kontrollitud piikidega -> vabanemist kontrollivad piigid - ''lause muudetud, täisminevik tuleneb inglise keelest, eestikeeles on see halb stiil''
*palun vaata [http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=viljakus&F=M EKSS:viljakus]. Viljakus on järglaste andmise määr/"hulk". Seega viljakusevõimaluse -> viljastumisvõimaluse - ''muudetud''
Adeliine 4. veebruar 2013, kell 11:16 (EET)
[[Kasutaja:Hrharro|HrHarro]] ([[Kasutaja arutelu:Hrharro|arutelu]]) 4. veebruar 2013, kell 14:46 (EET)

*Mis mõttes LH toetab teeka-rakke, see pole arusaadav. - ''muudetud''
*Kas teeka-rakud toodavad hormonaalseid prekursoreid? Kui mitte, siis aitaks üks koma. - ''toodavad''
*Lause "Östrogeenide tasemete..." on üsna arusaamatu - ''muudetud''
*Tegele palun selle Aktiivuse alajaotusega, see tähendab paranda näpuvead, pane komad, kontrolli arusaadavust, lauseehitust, sõnastust. Kas kõik vajalikud lauseliikmed on olemas ja õiges kohas. Kas laused on sobiva pikkusega ja kõvasti ette lugedes kõlavad soravalt. Adeliine 4. veebruar 2013, kell 15:58 (EET) - ''lasin endast pädevamal inimesel üle kontrollida, minuarvates on OK''

*''toetab LH munasarjades asuvaid teeka-rakkusid'' Kas paneb füüsiliselt õla alla? - ''muudetud''
*sekreteerivad -> eritavad (kui on eestikeelsem sünonüüm olemas, kasuta seda. -eerima on võõrapärane liide) - ''muudetud''
*''Östrogeenide taseme tõusuga on LH retseptorid ekspresseeritud ka valmivatel folliikulitel'' Proovi seda öelda teiste sõnadega, praegu ei saa aru. Väldi täisminevikku. - ''muudetud''
*mis tulemusena -> mis seetõttu - ''muudetud''
*''24 - 48'' siia käib mõttekriips, mitte sidekriips, ja ilma tühikuteta - ''muudetud''
*Tee kaheks lauseks: '''... kollakehaks. Kollakeha omakorda ...''' - ''muudetud''
*'''langeb LH tase''' (mitte tasemed) - ''muudetud''
*testiseid -> munandeid - ''
*''endorkiinset'' ?? - ''muudetud''
*testiikulite -> munandite - ''muudetud''
*Aktiivsuse alajaotuse viimane lause tahab veel tähelepanelikku parandamist - ''parandatud''
*gonaadidest -> sugunäärmetest - ''muudetud''
Adeliine 7. veebruar 2013, kell 09:54 (EET)
[[Kasutaja:Hrharro|HrHarro]] ([[Kasutaja arutelu:Hrharro|arutelu]]) 17. veebruar 2013, kell 15:51 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.fertilitylifelines.com/serono/products/luveris/index.jsp
** In Luteiniseeriv hormoon on 2013-06-24 12:09:00, 404 Not Found
** In Luteiniseeriv hormoon on 2013-07-06 11:42:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:42 (EEST)