Arutelu:Koonduslaager

Kuidas jääb GULAGIGA? Sellenimeline artikkel on olemas. Kas siit ei peaks minema mingi link sinna ja ümberpöördult?  --Brita 17. märts 2010, kell 13:46 (EET)
See oleks vajalik, nagu ka märkus kummaski artiklis selle kohta, et vangilaager oli midagi muud kui koonduslaager. Siin loos on sellele erinevusele küll juba osutatud. --Brita 17. märts 2010, kell 14:09 (EET)
"Koonduslaager on ajutine kinnipeetud isikute kompaktne kinnipidamiskoht - vangilaager, mille eesmärk on suure hulga isikute (tegelike ja ka võimalike sõjaliste ning poliitiliste vastaste), keda ei ole võimalik mahutada tavapärastesse vanglatüüpi kinnipidamisasutustesse massiline isoleerimine ja/või hävitamine."
Sõnastuse tõttu jääb asi veidi segaseks. Kas ei oleks parem nii. "Koonduslaager on kinnipeetud isikute ajutine kompaktne kinnipidamiskoht, mis on projekteeritud suure hulga isikute (tegelike ja ka võimalike sõjaliste ning poliitiliste vastaste) massilise isoleerimine ja/või hävitamise eesmärgil juhuks, kui neid ei ole võimalik mahutada tavapärastesse vanglatüüpi kinnipidamisasutustesse."

Hea küll, paranda ära. Aga väljend "on projekteeritud" on kahtlane. Ma pole kindel, et kõik vangilaagrid üldse projekteeritud on. Praegune "mille eesmärk on" on selles mõttes parem. Taivo 17. märts 2010, kell 14:30 (EET)
Töö artiklitega laagritest (GULAG, sõjaväelaagrid) on pooleli. Kas nimetusi ja süsteemi võib lugeda korrektseks või mitte? KUHU PAIGUTADA JÄRGNEV? Oskar Kuningas. "Kultuuriloolisi kilde Valga ja Narva laagrist 1950–1952." (Eesti kultuuritegelased vangilaagrites: Artur Alliksaar, August Annist, Tõnis Braks, L. Helde, H.Joasoon, K. Kornel, F. Kull, E. Kuus, Bernhard Linde, R. Nurkse, R. Opsola, Friedrich Puksoojpt.) – Looming 1990, nr. 7, lk. 946–954. --Brita 2. mai 2010, kell 17:15 (EEST)
Koonduslaagrid leiutati Suurbritannias 19. ja 20. sajandi vahetusel. Esimesena kasutati neid Buuri sõja ajal. Ingliskeelses vikipeedias on juttu siiski kahest varasemast perioodist - nimelt kasutasid seda hispaanlased Kuuba vabadussõja ajal ja veel varen USA indiaanlaste küüditamisel.- Melilac (arutelu) 15. juuli 2017, kell 11:16 (EEST)

Paranda siis. Andres (arutelu) 15. juuli 2017, kell 12:04 (EEST)

siit võib infot leida koonduslaagrite kohta, mida veel artiklis pole--Estopedist1 (arutelu) 6. juuli 2019, kell 12:53 (EEST)

Noppeid Kolmanda Riigi koonduslaagrite kohta


Arutelu:Rockhouse

Ansambli liikmed on Kait Lukka (basskitarr, laul), Madis Agur (kitarr), Madis Birnbaum (trummid) ja Maido Tsäro (soolokitarr, taust).

Varasem. Andres 18. märts 2010, kell 09:05 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.4rockhouse.com
** In Rockhouse on 2013-06-24 13:14:52, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Rockhouse on 2013-07-06 22:39:03, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:39 (EEST)


Arutelu:Kohvik Werner

Pealkiri võiks olla Werner või Werneri kohvik või Werner (kohvik) või ehk ka Kohvik Werner. Andres 18. märts 2010, kell 12:18 (EET)
Vähemalt peaksid olema ümbersuunamised. Andres 19. märts 2010, kell 11:52 (EET)

Mina ootaksin selle nime alt artiklit eesnimest või täpsustuslehte.--WooteleF 22. märts 2010, kell 12:36 (EET)

: Kui täpsustusleht tuleb, siis võib ümber nimetada. Andres 22. märts 2010, kell 13:17 (EET)

Werneri kohvik või Werner (kohvik) oleksid märksa sobivamad. 90.190.114.172 4. september 2011, kell 09:41 (EEST)

: Kui, siis pigem teine. Kohviku sildil ja atribuutikal on kirjas "Werner", mitte "Werneri kohvik". Praeguseks on nime "Werner" põhitähenduseks muutunud kohvik, mitte inimene, kes selle kord rajas. Aga minu poolest võib ka nii olla, ma ei näe "märkimisväärse sobivuse" põhjust. --Oop 4. september 2011, kell 18:15 (EEST)

::Nõus, artikkel tuleks mainitud põhjusel ümber nimetada: Werner (kohvik). Täpsustuslehekülg Werner on olemas. 13. veebruar 2014, kell 20:11 (EET)

::: Jah. Andres (arutelu) 13. veebruar 2014, kell 22:21 (EET)
Aadressil http://www.hot.ee/luunjamns/werner2011.htm viidatud sisu puudub. Peidan ära ja kustutan katkise lingi märkuse siin. 88.196.28.229 13. veebruar 2014, kell 20:11 (EET)
Rubriigis Vaata ka lisatud artikkel Tartu Poola koridor ootab kirjutamist. 88.196.28.229 13. veebruar 2014, kell 20:11 (EET)

Noh, sellest pole hullu. Andres (arutelu) 13. veebruar 2014, kell 22:21 (EET)

:Artikkel Poola koridor Tartus on nüüd olemas. Eemaldasin viite sellele Vaata ka alt ja kirjutasin artiklisse asjassepuutuva lause. 88.196.28.229 15. märts 2014, kell 17:27 (EET)
Tekstist ei saa aru, kes kohvikut tänapäeval peab. Tore oleks muidugi ka pilt interjöörist või koogiletist, omanikele võiks see isegi meeldida ning Werneri koogid on õigupoolest kuulsad. Muide, mainida võiks ka, et kondiiter tegutseb teise kaubamärgi all (ei tule kohe meelde) ning sellenimeline kohvik avati millalgi ka Tallinnas Solarises. --82.131.108.237 14. juuni 2015, kell 13:50 (EEST)

Tuleks täpsustada kuupäevad: artiklis on märgitud, et Werner põles 1983. 22. oktoobril.  Kui aga vaadata kuupäevade artiklit 12. veebruar, siis või leida, et Werner põles hoopis 12. veebruaril 2000. Minu mäletamise järgi oli see siiski 1983, sõitsin just siis sealt mööda, üks mu tuttav elas selles majas.
----
"jättis töö 1992. aastal, NSV Liidu lagunemise järel, pooleli" Võiks olla, et Eesti iseseisvuse taastamise järel. Velirand (arutelu) 23. aprill 2018, kell 10:06 (EEST)

See polnud seotud Eesti iseseisvuse taastamisega, vaid just Nõukogude Liidu lagunemise ja rahastamise lõppemisega. 2001:7D0:87CA:9180:69E4:AA77:3E2D:D0C6 23. aprill 2018, kell 15:25 (EEST)


Arutelu:Seansialustusprotokoll

e-Teatmikus on seansialustusprotokoll. --Epp 18. märts 2010, kell 12:50 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sipcenter.com/sip.nsf/index
** In Seansialustusprotokoll on 2013-06-24 13:23:46, 404 Not Found
** In Seansialustusprotokoll on 2013-07-07 00:08:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:09 (EEST)


Arutelu:Microsoft Office

Microsoft Office (MSO) on Microsofti  poolt turundatav tasuline kontoritarkvarapakett.
Jääb mulje nagu MS oleks üksnes tarkvara hulgimüüja. --WikedKentaur 18. märts 2010, kell 13:25 (EET)
Viited ei tööta enam.--Morel 3. veebruar 2012, kell 02:13 (EET)
"Tasuline" on naljakas. Kas peaksime kõikide toodete puhul täpsustama, et nende eest tuleb raha maksta? --Epp 3. veebruar 2012, kell 04:16 (EET)

Ära seda Linuxi juures kyll täpsusta. Tarkvara puhul ei ole tasulisus enam ammu enesestmõistetav. --Oop 3. veebruar 2012, kell 13:32 (EET)

: Jajah. Ma arvan, et igas arutelus ei peaks sõna võtma, et lihtsalt oma häält nautida. --Epp 4. veebruar 2012, kell 00:30 (EET)

::Mina leian, et Oopil on õigus. Tarkvara puhul on selle mainimine oluline.--WooteleF 4. veebruar 2012, kell 01:20 (EET)

::: Mis mõttes õigus? Õigus eeldada, et ma lähen Linuxi artiklit täiendama? --Epp 4. veebruar 2012, kell 01:40 (EET)

::::Ma pidasin silmas toda teist lauset.--WooteleF 4. veebruar 2012, kell 01:47 (EET)

:::::Jah, hämmastaval kombel on ikka veel inimesi, kelle meelest pole tasuta tarkvara olemas. Kas nad seda väites oma häält naudivad või ei, ei oska ytelda. --Oop 4. veebruar 2012, kell 13:02 (EET)
Epp küsis, kas me mitte ei peaks vaikimisi eeldama, et tarkvara (nagu ka tooted üldse) on tasuline. Mitte et see oleks iseenesestmõistetav. Andres 4. veebruar 2012, kell 21:36 (EET)

Ja mina vastasin, et tarkvara puhul ei peaks. "Toodete puhul yldse" ei ole see tegelikult oluline teema, näiteks leiva puhul ei mõjuta tasulisus ja kasutuslitsents (nt lähtekoodiks pöördkompileerimise keeld) oluliselt tootmist ja tarbimist. Võimalik, et on veel mõni mulle praegu mitte meenuv kaubagrupp, mille juures tasulisust siiski mainima peaks. --Oop 4. veebruar 2012, kell 22:55 (EET)

: Kõigepealt peaks küll mainima, et ka minu arvates ei peaks tarkvara puhul kirjutada sisse tasuline ja vahet ei ole -- ka linuxeid on piisavalt palju tasulisi variante /kui soovid võid näiteks Mandriva Linuxi kasutamise eest ka 600 euri aastas välja käia/ ja päris paljud algselt tasulised programmid saavad hiljem ka vabavaraks. -- Ahsoous 4. veebruar 2012, kell 23:45 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.oracle.com/us/products/applications/open-office/oracle-odf-plugin-ds-155370.pdf
** In Microsoft Office on 2013-06-24 12:22:55, 404 Not Found
** In Microsoft Office on 2013-07-06 14:17:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:17 (EEST)


Arutelu:Heidy Purga

Kas kooliõde oli Piret Simpson või Piret Simson? [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] 18. märts 2010, kell 18:58 (EET)

Ta läks DJ Critikalist juba 2008. aastal lahku. Tema uus elukaaslane on Jaanus Rohumaa. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. märts 2010, kell 19:22 (EET)

"Ta on Raadio 2 peatoimetaja" Enam ei ole ju. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 7. september 2015, kell 14:46 (EEST)

Mis eesmärki kannab sünnikoha ülestähendamisel NSV? RadamesJabari (arutelu) 5. märts 2023, kell 21:56 (EET)

Minu meelest võiks selle eemaldada. Velirand (arutelu) 11. aprill 2024, kell 00:38 (EEST)


Arutelu:Deltaplaan

Kas deltaplaan ja ülikerglennundus peaksid olema samas artiklis? Minu meelest peaks lennuvahend ja ala olema eraldi. Andres 19. märts 2010, kell 09:18 (EET)

Mis sõna see on, termikas? Praegu ei ole keeleliselt korrektne ega arusaadav. Mis on kahtluse all? Enne oli "termika abil". Andres (arutelu) 9. detsember 2016, kell 18:09 (EET)

Äkki peabki olema termika? Soojusõpetus, termodünaamika või termofüüsika? Kahjuks ei tea mida algne kirjutaja mõtles.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. detsember 2016, kell 18:23 (EET)

: arvan, s.t spekuleerin, et sarnaselt lindudega saavad kerglennukid kasutada tõusvaid soojaõhuvoole kõrguse kogumiseks. suwa 11. detsember 2016, kell 00:58 (EET)

:: Mulle tundub, et ma olen sellest isegi kuulnud seoses purilennukitega. Mul tuli ka see pähe. Andres (arutelu) 11. detsember 2016, kell 09:36 (EET)

::: mhmh, tegemist on toortõlkega ingliskeelsest wikist, seega saab muuta

::: https://en.wikipedia.org/wiki/Thermal

::: sama pilt on ka siin kasutuses Purilend

::: suwa 11. detsember 2016, kell 16:09 (EET)
Asendasin "termika" kerkivate soojade õhuvooludega. 2001:7D0:87FF:6480:ED8C:9274:422F:9799 11. detsember 2016, kell 17:05 (EET)


"[[Eesti Vabaduse Eest!]]" võiks olla eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. märts 2010, kell 14:08 (EET)

Kas vikindamismärkus on sellepärast, et artikli lõpuosas pole siselinke? Minu meelest pole see märkus vajalik. Andres 19. märts 2010, kell 14:08 (EET)

Mu meelest ka pole vajalik. Mul on vikindamine pooleli. --Epp 19. märts 2010, kell 14:37 (EET)

Artiklis [[Molotovi-Ribbentropi pakt]] on selle organi nimi välja kirjutatud nähtavasti sellepärast, et tegu on Rahvasaadikute Kongressi otsuse ametliku tekstiga. Sellepärast ma seda seal ei muuda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. märts 2010, kell 14:08 (EET)

Minu meelest oleks loomulik artikkel üles ehitada nii, et kõigepealt räägitakse sellest organist Nõukogude Liidu ajaloo kontekstis ja siis eraldi alajaotuses Eesti või Baltimaade kontekstis. Tema tähtsust Eesti ajaloos võib artikli sissejuhatuses muidugi lühidalt mainida. Artiklit tervikuna Eesti-kesksena üles ehitada ei ole minu meelest õige. Eraldi artiklid tuleks ette näha regioonidevahelise saadikutegrupi, samuti kongressi valimiste (Eesti kohta võib-olla veel eraldi) ning üksikute istungite kohta, samuti kongressi valitud ülemnõukogu kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. märts 2010, kell 16:31 (EET)

Väita, et "Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) tegi tõsise poliitilise vea, kui otsustas neid valimisi boikoteerida ja omi kandidaate mitte esitada kutsudes rahvast üles mitte valimistel osalema." on juhtkirjalik ning kellegi täiesti subjektiivne arvamus. Vikipeedia on enstsüklopeedia, mitte arvamuslugude lehekülg. See lause tuleks kas kustutada või siis tuleks lisada täpsustus selgitades, kes nii arvab. Miks oleks Eesti RAHVUSLIKU SÕLTUMATUSE Partei pidanud osalema okupeeriva riigi ühe organi töös? Kujuta ette, et pranstsuse vastupanuliikumine oleks lasknud end valida II MS ajal mingisugusesse sakslaste-hitlerlaste esinduskokku!

Nõus, et tegu on arvamusega, mis tuleb kustutada või atribueerida. Andres (arutelu) 19. november 2012, kell 07:51 (EET)

Kas Bronštein oli seotud Interliikumisega? EE kirjutab ta kohta hoopis: Kuulunud Eestimaa Rahvarindesse ja ühendusse Vaba Eesti; --Metsavend 8. jaanuar 2017, kell 19:51 (EET)

Ei olnud. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 19:55 (EET)

:Siiski jääb siin ebaselgeks tema tegevus saadikuna. Igatahes ei kuulu ta ka MTÜsse Eesti Vabaduse Eest! --Metsavend 8. jaanuar 2017, kell 20:05 (EET)

Täisliikmete nimekiri: https://demokratizatsiya.pub/archives/18_2_L02V2052387231X6.pdf
See võiks vast siin kuskil kirjas olla. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 24. märts 2023, kell 01:24 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:NSV Liidu Rahvasaadikute Kongress


Arutelu:Kadrioru Saksa Gümnaasium

Lembit Peterson ei lõpetanud Tall. 42. Keskkooli(Ta lõpetas Tall. 20 Kk.)

Aime Hansen - luuletaja


Kasutaja arutelu:Keex~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Keex! Andres 20. märts 2010, kell 09:00 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Keex~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Haikko~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Haikko! Andres 20. märts 2010, kell 23:17 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Haikko~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)


Arutelu:Keskmurde kirderühm

Tekst lehelt Viru maamurrakud:
Virumaa maamurrakud ehk keskmurde kirderühm Karl Pajusalu, Tiit Hennoste, Ellen Niit, Peeter Päll, Jüri Viikberg "Eesti murded ja kohanimed", Tallinn 2002, lk 53 on Virumaal ja Harjumaal kõneldud põhjaeesti keskmurde murrakurühm. Selle moodustasid Jõelähtme ja Kuusalu maapoolsed osad, Kadrina põhjaosa, Haljala lõunaosa, Rakvere põhjaosa, Viru-Jaagupi põhjaosa ja Iisaku loodeosa murrakud.Ibid. lk 146
Neil on hulk ühisjooni kirderannikumurdega. Mõned neist isoglossidest ulatuvad üle Virumaa piiride.M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 M. Must 1965. Keskmurde tekstid. (Eesti murded II), lk 18-21

# vaheldus p ~ B : v mitte üksi pika vaid ka lühikese silbi järel (saBa : sava, rebima : revittuD). (Seda esineb kogu kirderannikumurde ja Viru maamurde alal, aga ka Järva ja Harju-Jaani murrakuis ning teistes läänemeresoome keeltes.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 ja 1.3.3.1.
# vaheldus ŋG : ŋŋ (kaŋŋas : kaŋGa). (Seda esineb kogu kirderannikumurde alal, aga ka Harju-Jaani, Kadrina põhjaosa, Väike-Maarja põhjaosa, Viru-Jaagupi, Kuusalu ja Rakvere keskmurde murrakuis, saarte murdes ning teistes läänemeresoome keeltes.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 ja 1.4.
# muutus ht > st kaugemal sõnas (unestama, valestama). (Seda esineb kogu kirderannikumurde ja Viru maamurde alal, aga ka  vadja keeles.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 ja 1.10.2.
# st > ss assimilatsioon se-, ske-, kse-verbide da-infinitiivis ja impersonaali olevikus (juossa, lassa, pessä). (Seda esineb kogu kirderannikumurde ja Viru maamurde alal, aga ka Ambla murrakuis, Soome kagumurdeis, vadja, isuri ja karjala keeles.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 ja 1.11.1.
# ü püsinud diftongeerumata. (Seda esineb kogu kirderannikumurde alal, aga ka Väike-Maarja, Rakvere ja osalt Simuna murrakuis, saarte murdes ning teistes läänemeresoome keeltes.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 ja 25.1.
# i- ja u-lõpulised diftongid on püsinud nii lahtises kui kinnises silbis. (Seda esineb kogu kirderannikumurde ja Viru maamurde alal, aga ka Jüri ja Kuusalu keskmurde murrakuis ning Soome keeles.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 ja 27., 28.1.
# sisekao sage puudumine, eriti ne- ja line-adjektiivides. (Seda esineb kogu kirderannikumurde alal, aga ka Harju-Jaani, Kadrina, Väike-Maarja, Viru-Jaagupi ja Kuusalu keskmurde murrakuis.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 317 ja 39.1.2.
# tugevaastmeline essiiv, murrakuti nna-lõpuline (Seda esineb kogu kirderannikumurde alal, aga ka Harju-Jaani, Ambla põhjaosa, Kadrina põhjaosa, Väike-Maarja, Viru-Jaagupi, Rakvere ja Kuusalu keskmurde murrakuis ning Soome keeles.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 318 ja 52.
# komparatiivi tunnus mB, obliikvakäändeis m ~ mm, kaasrõhulises asendis ainsuse osastava lõpus mBa, mitmuse osastava lõpus mBi (Seda esineb kogu kirderannikumurde ja Viru maamurde alal, Ambla põhjaosa murrakus, lõunaeesti ja teistes läänemeresoome keeltes.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 318 ja 45.4, 46.3.1, 59.1.
# komparatiivi tunnus mB, obliikvakäändeis m ~ mm, kaasrõhulises asendis ainsuse osastava lõpus mBa, mitmuse osastava lõpus mBi (Seda esineb kogu kirderannikumurde ja Viru maamurde alal, Ambla põhjaosa murrakus, lõunaeesti ja teistes läänemeresoome keeltes.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 318 ja 45.4, 46.3.1, 59.1.
# kse tunnuseta impersonaali olevik rööbiti kse- ~ sse-lisega (Seda esineb kogu Viru maamurde alal, aga ka Harju-Jaani, Jõelähtme ja Kuusalu keskmurde murrakuis.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 318 ja 67.1.1-67.1.4, 67.2.
# kesksõnad lähenD ~ lähänD ~ lähnD, nähenD ~ nähänD ~ nähnD ~ näht, tehenD ~ tehnD ~ teht (Seda esineb kogu kirderannikumurde ja Viru maamurde alal, aga ka idamurdes ja teistes läänemeresoome keeltes.)  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 318 ja 71.1.2.

* Mari Must ja Aili Univere. Põhjaeesti keskmurre. Häälikulisi ja morfoloogilisi peajooni. Eesti Keele Sihtasutus 2002 (Eesti Keele Instituudi toimetised 10)
* Must, Mari 1987. Kirderannikumurre: häälikuline ja grammatiline ülevaade. Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Tallinn: Valgus.

* Eesti murdepalu. Koostanud Jüri Viikberg. Tehniline teostus Toivo Peegel. Eesti Keele Instituut 2000. Laserplaat on vinüülplaadi /Eesti murdepalu/ (1975) järglane ja mahutab kümme murdejutustust kümnelt keelejuhilt üle Eesti.

* Väike murdesõnastik. Toimetanud Valdek Pall Koostanud A. Haak, E. Juhkam, M. Kallasmaa, A. Kask, V. Lonn, E. Niit, P. Norvik, V. Oja, P. Raud, E. Ross, A. Sepp, J. Simm, J. Viikberg
* Jüri Viikberg Murdenaabreist nimepidi
* Eesti Kirjandusmuuseumi andmebaasid
* Ülo Tedre Eesti Rahvalaulude Antoloogia
* Berta ehk Eesti Rahvakalendri Tähtpäevade Andmebaas
* Pärimuslik päritolu
Andres 21. märts 2010, kell 13:15 (EET)
----
teemakohane, ent raskesti leitav arutelu, mis on pooleli: Arutelu:Viru maamurrakud--Bioneer1 (arutelu) 27. aprill 2014, kell 21:40 (EEST)


Arutelu:Taskuhääling

Oodake-mall on mõeldud kasutamiseks vahetu töö ajal, mitte kuni artikli valmimiseni. Andres 21. märts 2010, kell 15:47 (EET)
No ma pidasin lihtsalt öö vahet, täna teen edasi. :) --Eilish 21. märts 2010, kell 16:21 (EET)

: No just. Kui lähed magama või muidu töö pooleli jätad, võta oodake-mall ära, ja kui hakkad uuesti tööle, pane tagasi. Siis saavad teised vahepeal toimetada. Kui midagi jääb väga pooleli, siis pane pooleli-mall. Andres 21. märts 2010, kell 17:03 (EET)

: Teen seda. Ma lihtsalt ei leidnud esimese hooga "pooleli" malli. See oodake tundus kõige sobivam, sest ma ei tahtnud, et keegi artiklit redigeerib, enne kui see valmis on. --Eilish 21. märts 2010, kell 17:05 (EET)

:: Jah, aga seda Sa ei saa keelata. Andres 21. märts 2010, kell 17:09 (EET)

::: Kui sa ei taha, et keegi enne artikli valmimist artiklit toimetab, siis võid selle offline valmis kirjutada, näiteks notepad'is või mõnes muus tekstiredaktoris.--Kyng 21. märts 2010, kell 17:27 (EET)

:::Ega keelata saa jah :) No HETKEL ma seda igatahes toimetan, aga võtan "oodake" maha, kui valmis saan, loodetavasti mõnekümne minuti pärast. Notepadis ei taha seepärast teha, et tahan vahepeal ikka näha, kuidas see veebis välja näeb. Ma ei ole nii kindel ja osav kirjutada (veel), et niimoodi kribinal kõik kohe õigesti teen. Ja pärast on tüütu muuta. --Eilish 21. märts 2010, kell 19:24 (EET)

:::: Kui oled mingi osa artiklit valmis saanud ja tahad kontrollida, kuidas välja näeb, siis võid teksti lihtsalt liivakasti kopeerida ja "Näita eelvaadet" vajutada. või siis trükkida otsingusse mingi suvalise tähekombinatsiooni nagu "saefjgi", vajutada punasele lingile ja kopeerida oma artikkel sinna ja siis juba see sama "Näita eelvaadet". Ja lõpus ära sellist asja loomulikult salvesta :). Mina teen enamasti nii. Aga eks see ole muidugi maitseasi.--Kyng 21. märts 2010, kell 20:41 (EET)

::::: Ahaa, näe saa jälle targemaks. Aga ega ma arvanud, et mul selle redaktsiooniga nii palju aega läheb :D --81.21.245.170 21. märts 2010, kell 21:58 (EET)

Neid linke, mis vaata-malliga tehtud, pole tarvis "vaata ka" alla panna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. märts 2010, kell 20:32 (EET)
Uurin seda lähemalt, see natuke segane veel. Palju on veel avastada. --[[Eri:Kaastöö/81.21.245.170|81.21.245.170]] 21. märts 2010, kell 21:58 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.oup.com/elt/catalogue/teachersites/oald7/wotm/wotm_archive/podcast?cc=global
** In Taskuhääling on 2013-06-24 13:45:05, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Taskuhääling on 2013-07-07 03:29:09, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:29 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.raadio3.ee/index.php?page=podcast
** In Taskuhääling on 2013-06-24 13:45:07, 404 Not Found
** In Taskuhääling on 2013-07-07 03:29:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:29 (EEST)

"Populaarne veebientsüklopeedia Wikipedia kirjeldab taskuhäälingut kui ..."
Võtan selle maha. --Kk (arutelu) 1. juuni 2019, kell 09:02 (EEST)

Nüüd on olemas internetiraadiod, millega saab kuulata internetis olevat taskuhäälingu saadet ilma seda kuhugi oma seadmesse salvestamata. 193.40.12.10 2. mai 2021, kell 11:39 (EEST)


Arutelu:Tomboy

Puudub lehekülg Tomboy. Andres 21. märts 2010, kell 20:23 (EET)

Teisaldasin Tomboy (tarkvara) → Tomboy. Rene 6. mai 2010, kell 17:09 (EEST)

Lisaks ei viita siia ükski teine artikkel. Rene 6. mai 2010, kell 17:14 (EEST)

Minu arusaamist mööda pole tegemist siiski tekstiredaktoriga. Vähemasti mitte selles mõttes nagu viidatud artikkel seda defineerib. Rene 6. mai 2010, kell 21:24 (EEST)

Et keegi vastupidist ei väida, siis eemaldasin tolle kategooria. Rene 20. mai 2010, kell 22:11 (EEST)


Kasutaja arutelu:TammusInc

Tere tulemast Vikipeediasse, TammusInc! Andres 22. märts 2010, kell 13:01 (EET)
Meil on ju viki. Tee parandused artiklis George Eastman ise ära, ja kui mõnda asja ei oska parandada, siis märgi arutelulehele. Andres 24. mai 2010, kell 21:03 (EEST)

Pole küll teab mis suur kaotus, kuid küsin siiski: miks sa tühistasid minu muudatused William Henry Fox Talboti artiklis? Viisakas oleks seda oma muudatuse resümees mainida. --Quibik 25. mai 2010, kell 00:43 (EEST)
Tervist. Väga vabandan, et teie parandused ära kustutasin, ma usun, et see oli täiesti kogemata, sest ma samal ajal susserdasin ise artikli kallal. Olen üsna värske kasutaja, ega orienteeru veel päris hästi selles keskkonnas. --TammusInc 25. mai 2010, kell 13:24


Arutelu:Von Bocki maja

Äkki nimetaks selle lihtsalt Bocki majaks? Perekondade artiklipealkirjadel pole ju von'i ees. --Kontra 22. märts 2010, kell 13:37 (EET)

Kasutatakse nimekuju "von Bocki maja". Isegi Tartu Ülikooli enda lehel--WooteleF 22. märts 2010, kell 13:40 (EET)
Panin selle lowercase-malli, sest mulle tundus, et "von Bocki maja" on nimi ja seega analoogne eBay ja iPodiga.--WooteleF 22. märts 2010, kell 13:42 (EET)

Lause alguses kirjutatakse see suure tähega. Andres 22. märts 2010, kell 13:44 (EET)

Mis oli Bocki täisnimi? Ma ei suutnud teda rüütelkonna käsiraamatust leida. Arvan, et ta ei olnud ooberst, vaid polkovnik.--WooteleF 22. märts 2010, kell 13:40 (EET)

Arvan ka nii. Andres 22. märts 2010, kell 15:22 (EET)

: Bocke oli mitu erinevat perekonda, nagu ka Berge. --Kontra 22. märts 2010, kell 15:25 (EET)

::Bock a.d.H Suddenbach ei ole Liivimaa käsiraamatusse kantud.--WooteleF 22. märts 2010, kell 15:33 (EET)

:::Leidsin. Tegu oli Magnus Johann von Bockiga.--WooteleF 22. märts 2010, kell 15:46 (EET)

::::Kas õige nimekuju võib-olla hoopis "Johann Magnus von Bock" Vt. : . --Jaanusele 22. märts 2010, kell 18:23 (EET)

:::::Pigem on see just vale. Ais.ra.ee annab hulga dokumente, kus on "Magnus Johann".--WooteleF 22. märts 2010, kell 18:31 (EET)

1990. aastetel anti eelmainitud põhjustel hoonele hüüdnimeks Marksu maja. – Minu meelest oli see nimi tal palju varem. See ei ole ka loogiline, et see nimi pandi pärast Eesti taasvabanemist. --Amherst99 6. mai 2011, kell 11:45 (EEST)

Nimetus Marksu maja (NB! Marksu, mitte Marksi) oli kasutusel juba 1970-ndatel aastatel (võis ka varem olla). --Juhan121 6. mai 2011, kell 13:00 (EEST)

see (katkine) välislink pole autoriteetne allikas--Bioneer1 (arutelu) 6. juuli 2014, kell 23:29 (EEST)


Arutelu:Õpetatud Eesti Selts

"1838 asutatud ... mittetulundusühing" kõlab totralt :-)) --[[Eri:Kaastöö/193.40.9.12|193.40.9.12]] 22. märts 2010, kell 15:20 (EET)

Selts taastati 10. oktoobril 1988. Selle võiks ikka ära mainida. 90.191.119.98 21. juuli 2012, kell 13:11 (EEST)

Panen sisse, aga Sa võid julgelt täiendusi-parandusi teha. Andres (arutelu) 21. juuli 2012, kell 13:42 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kleio.ee/00/ajakirjad/1-88.PDF
** In Eestimaa kubermang ja Venemaa Keisririigi sõjavägi on 2013-06-24 10:41:57, 403 Forbidden
** In Õpetatud Eesti Selts on 2013-06-24 14:31:51, 403 Forbidden
** In Õpetatud Eesti Selts on 2013-07-07 23:59:43, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:00 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kittike

Tere tulemast Vikipeediasse, Kittike!
Kirjutada tuleb täislausetega. Andres 23. märts 2010, kell 18:15 (EET)

Tere! Pildid KirstiJahilo2.jpg ja KirstijAHILO1.jpg on tõenäoliselt autoriõigusega kaitstud. Vikipeedias kasutamiseks peab autoriõigus lõppenud olema või pilt peab olema avaldatud vaba litsentsi all. Valiku vabade litsentside märgiseid, mida pildi juurde saab lisada, leiab siit. Pildi juurde tuleb märkida ka allikas ja autor, kes on pildi valitud litsentsi all avaldamisega nõus. Kui üleslaadija on ise autor, on hea see eraldi välja tuua, kirjutades näiteks "enda tehtud". Pikne 11. august 2010, kell 16:10 (EEST)


Arutelu:Kirsti Jahilo

Kui on nime nimetatud, siis ei ole vaja teist korda siselinki (sinisega) panna. --Insta 23. märts 2010, kell 20:16 (EET)

Peaks mainima, et ta on Valdo Jahilo abikaasa ning neil on ka vist ühine laps? --kanakukk 24. märts 2010, kell 00:03 (EET).
Jah, võiks küll. Nukitsa konkursi tulemusi sai kontrollitud:
http://www.neti.ee/cgi-bin/cache?query=kirsti+Jahilo&alates=0&url=http%3A%2F%2Fwww.eltk.ee%2Fkeskuse-tegevus%2Fnukitsa-konkurss%2Fix-nukitsa-konkurss-1%2Fix-nukitsa-konkursi-tulemused-kunstnike-edetabel
--Insta 24. märts 2010, kell 18:42 (EET)
Minu meelest ei saa kohta Nukitsa konkursil nimetada tunnustuseks. Andres 24. märts 2010, kell 22:43 (EET)
Õige küll, sai ära muudetud. Iseendast on 168 hulgas 15.-16 olla kõrge koht, aga sellega ei kaasnenud preemiat. --Insta 26. märts 2010, kell 10:12 (EET)
----
Kas mitte üleslaadijal ei ole nende piltide autoriõigused, mis siit välja võeti? Andres 23. juuli 2010, kell 11:49 (EEST)


Arutelu:Kaarel Ird

Aga see oli ju õige. --Kontra 24. märts 2010, kell 12:14 (EET)

Arutelulehel tuleb arutada artikli kirjutamist. Andres 24. märts 2010, kell 12:18 (EET)

Artiklit täiendati oluliselt, aga osalus küüditamisest jäeti välja. --kanakukk 23. juuni 2010, kell 19:07 (EEST).
----
Tekstis on keelevigu, struktuur on ebayhtlane. Kindlasti oleks kasu piltidest - kui mitte muud, siis teatrimajad saab ikka panna. --Oop (arutelu) 17. veebruar 2013, kell 14:40 (EET)


Arutelu:Friedrich-Karl Pinka

Valdadele (miks kaks tükki korraga?) peaks kihelkonnad ka juurde lisama. --Kontra 25. märts 2010, kell 13:27 (EET)

lisan kohe. miks kaks tykki, on mulle ka hämarapärane, aga Jaak Pihlau napisõnaline ja ainult faktidest koosnev raamat ytleb nii. loodan edaspidi selgust saada. Ohpuu 25. märts 2010, kell 13:30 (EET)

Kas kuskil on täpsemalt olemas ka kirjeldus, mis asi see
*Сибирский 72-й стрелковый пехотный полк
*72-й Сибирский стрелковый пехотный полк
võis olla?
suwa 10. mai 2020, kell 12:59 (EEST)


Kas leidub selle jutu kohta mingeid kinnitavaid viiteid? --90.190.45.158 26. märts 2010, kell 07:13 (EET)

Viiteid selle kohta, et niisugune vandenõuteooria on olemas. Kindlasti, tuleb lihtsalt otsida. Alustuseks tuleks üles otsida inglise viki vastav artikkel. Andres 26. märts 2010, kell 09:18 (EET)

:Miks vandenõuteooria? Tegemist on/oli tavalise reklaamüritusega, mille käigus veendi arste välja kirjutama just nimelt selle konkreetse firma ravimeid - mitte lihtsalt toimeaine põhiseid retsepte. Nüüd olla, vähemalt Eestis, selline pillerkaaretamine keelatud - ka farmaatsiafirma logoga pastakate kinkimine olla seadusevastane.--Rünno 26. märts 2010, kell 20:17 (EET)

:: Vandenõuteooria väidab, et arstide ja farmaatsiatöösturite kokkuleppel levitatakse avalikkuses müüte haigustest ja nende ravimitest. Andres 26. märts 2010, kell 20:38 (EET)

::::See on palju parem sõnastus kui too mis praegu artiklis.--Dr Oldekop 26. märts 2010, kell 20:46 (EET)

::::: Ma kirjutasin omast peast, aga nagu artiklis on öeldud, on sel palju variante. Praegu on esikohale seatud teine variant. Artikli ümbertöötamine nõuab uurimistööd. Andres 26. märts 2010, kell 20:50 (EET)

Kas on süsteemiga midagi juhtunud, kuid mulle ta näitab, et selle artikli on 2005. aastal kirjutanud Lulu. Ja rohkem keegi toimetanud ei ole.
Aga sellisel kujul ei ole mõtet sel artiklil siin olla, sest:
*"Arstide ja farmaatsiatööstuse vandenõu on vandenõuteooria, mille kohaselt on rahvusvaheline farmaatsiatööstus maksnud arstid kinni selleks, et nood nende tooteid võimalikult rohkem patsientidele peale suruksid ja kasutama sunniksid." - kaudselt see nii ongi ja pole sellest mingit saladust tehtud. Igatsorti seminarid, arutelud, mis farmaatsiafirma rahade eest on arstidele korraldatud.
*"Selliste teooriate pooldajad võivad ületähtsustada tõsiasju, et oma toodangut tutvustades saadavad farmaatsiafirmad arstidele sageli tasuta näidiseid, kutsuvad neid oma toodete esitlustele, finantseerivad teaduskonverentse jne." - ka see on fakt ja ei ole sellest mingit saladust tehtud.
*"Teooria pooldajad väidavad, et enamik ravimeid on tegelikult täiesti kasutud või isegi kahjulikud." - pole üldse võimatu, et enamik kraam, mis ravimite pähe müüakse, on toimetu pahn. Ilma retseptita ravimid näiteks. Siia haakub homöopaatia. Ja kindlasti on ravimid mürgid, kui neid valimatult pruukida.
*"Arstide ja farmaatsiatööstuse vandenõu teooriatel on palju variante. Mitmed neist seostuvad AIDS-i, SARS-i ja teiste haigustega seotud vandenõuteooriatega." - See on minu arust ainuke asjasse puutuv lause. Võiks inglise vikist veidi juurde lisada :en:List_of_conspiracy_theories#Medicine--Rünno 27. märts 2010, kell 19:25 (EET)

Andrese sõnastatud variandis on asjal mõte ja selles suunas tuleks ka artikkel ümber kirjutada. --Dr Oldekop 27. märts 2010, kell 19:36 (EET)

algsest artiklist eemaldatud osa
Arstide ja farmaatsiatööstuse vandenõu teooriatel, mille kohaselt on rahvusvaheline farmaatsiatööstus maksnud arstid kinni selleks, et nood nende tooteid võimalikult rohkem patsientidele peale suruksid ja kasutama sunniksid.
Selliste teooriate pooldajad võivad ületähtsustada tõsiasju, et oma toodangut tutvustades saadavad farmaatsiafirmad arstidele sageli tasuta näidiseid, kutsuvad neid oma toodete esitlustele, finantseerivad teaduskonverentse jne.
Teooria pooldajad väidavad, et enamik ravimeid on tegelikult täiesti kasutud või isegi kahjulikud.
--Rünno 27. märts 2010, kell 19:50 (EET)

Vandenõuteooria puhul ei ole oluline mitte see, kas asi ongi nii, nagu väidetakse, vaid väide, et tõde varjatakse kokkuleppel. Andres 27. märts 2010, kell 22:12 (EET)

Definitsioon puudub. Adeliine 16. juuli 2012, kell 21:53 (EEST)
Toimetasin. Ehk sai parem.--Lulu (arutelu) 25. august 2020, kell 15:44 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Arstide ja farmaatsiatööstuse vandenõu


Arutelu:Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond

Partei kodulehel on erakonna nimi Erakond Kristlikud Demokraadid ja lühendiks on EKD. --Brita 26. märts 2010, kell 13:01 (EET)
Vabandust! Erakond Eesti Kristlikud Demokraadid (EKD). --Brita 26. märts 2010, kell 13:12 (EET)

see on hoopis teine erakond. -- Ohpuu (arutelu) 21. mai 2012, kell 13:59 (EEST)

ma suunasin siia ilma sidekriipsuta märksõna Eesti Kristlik Demokraatlik Erakond (analoog Eesti Kristlik Demokraatlik Liit). V-o on see vigane link?--Estopedist1 (arutelu) 14. mai 2019, kell 10:41 (EEST)


Arutelu:Arenenud riik

Minu meelest arvatakse ka Eesti arenenud riikide hulka. Andres 27. märts 2010, kell 02:08 (EET)
Samas, arvan, et näiteks Moldova ja Albaania võib-olla pole arenenud riigid. Andres 27. märts 2010, kell 19:18 (EET)
Taastasin endise kuju. Vaatasin inglise artiklit. Seal on öeldud, et Eestit ja Venemaad peavad nii ÜRO kui ka IMF üleminekuriikideks, mitte arenenud riikideks. Andres 27. märts 2010, kell 19:23 (EET)

Tegelikult on see väga tinglikult. Kui jaotatakse riike kaheks rühmaks, siis on kõik Euroopa riigid arenenud riigid Aafrika või Aasia riikidega võrreldes. Kui on meil ka üleminekuriigid, siis tuleb sellest põhjalikumalt kirjutada, nagu on see inglise artiklis tehtud. Geonarva 27. märts 2010, kell 19:33 (EET)

: Jah. Tuleb detailsemalt kirjutada, muidu on eksitav. Andres 27. märts 2010, kell 21:56 (EET)

Tundub, et siin on üle kirjutatud. Toon siia varasema versiooni. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 12. mai 2014, kell 16:53 (EEST)
{{keeletoimeta}}
{{allikad}}
[[Pilt:IMF advanced economies 2008.svg|thumb|Arenenud riigid (märgitud sinise värvusega) ([[Rahvusvaheline Valuutafond]]i järgi seisuga 2008)]]
'''Arenenud riik''' (ka '''arenenud maa''') on [[riik]], mis kuulub kõrgema [[arengutase]]me ja arenenud [[turumajandus]]ega [[tööstusriik]]ide hulka.
Riigi arengutaset mõõdetakse mitme kriteeriumi järgi. Millised on need kriteeriumid ja millised riigid kuuluvad arenenud riikide hulka on vaieldav küsimus ja ägestatud debattide põhjus.
Ülekaalus diskussioonides on majanduslikud kriteeriumid. Üks nendest on [[sisemajanduse kogutoodang]] ühe inimese kohta; sellest seisukohast kuuluvad arenenud riikide hulka riigid kõrge SKT-ga ühe inimese kohta.
Teine majanduslik kriteerium võib olla [[industrialiseerumine]]; arenenud riikide hulka siis kuuluvad riigid, mille majanduses on ülekaalus [[tertsiaarne sektor|tertsiaarne]] ja [[kvaternaarne sektor]]id.
Veelgi objektiivsem on teine näitaja, [[inimarenguindeks]], mis arvestab elanike sissetulekuid, [[kirjaoskus]]t ja keskmist oodatavat eluiga. Selle kriteeriumi järgi kuuluvad arenenud riikide hulka riigid väga kõrge inimarenguindeksiga. Aga selle kriteeeriumi järgi on liiga palju ebakorrapärasusi.
Riigid, mis ei kuulu arenenud riikide hulka, kuuluvad [[arengumaad]]e hulka.
Enamasti arvatakse arenenud riikide hulka [[Põhja-Ameerika]] ([[USA]] ja [[Kanada]]) ja [[Lääne-Euroopa]] riigid, [[Austraalia]], [[Uus-Meremaa]] ning [[Jaapan]]<ref name="SEI"/>.
<small>Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi</small>

*Esimene maailm
*Faktor 4
*Faktor 10
*Põhi-Lõuna
*Arengukoostöö


Kategooria arutelu:Kihelkondade navigeerimismallid

yks mõte või kysimus: praegu viitavad kihelkondade navigeerimismallid mõisate artiklitele ning samuti igayks yhele kirikule. samas on siginenud mõisaartiklitele lisaks vallaartikleid — nt Luke vald — nendest valdadest, mis mõisatele vastasid. navigeerimismall võiks viidata ka valdadele. mõis oli valla keskus, aga mitte päris vald ise, nii et mõisaartikli ja vallaartikli lahus hoidmine on mõistlik: mõisaartiklis on ootuspärasem jutt arhitektuurist ja seda valitsenud härradest; vallaartiklis on ootuspärasem jutt kyladest, mis valda kuulusid, ning rahvast, kes neis on elanud, koolidest-kõrtsidest jms.
on kellelgi ehk mõni mõte, kuidas asja lahendada?
(ja muinaskihelkonna navigeerimismall võiks viidata kesksele linnusele või kesksetele linnustele, aga see on eraldi teema, mis ei puutu nendesse kihelkondadesse, mille navigeerimismallid siia kategooriasse kuuluvad.) Ohpuu 28. märts 2010, kell 22:02 (EEST)

Peale kihelkondade on siin ka kubermangu malle ja asehaldurkonna malle--Bioneer1 (arutelu) 1. september 2013, kell 16:09 (EEST)

Mainin, et puudu on mall Kanepi kihelkonnale ()--Estopedist1 (arutelu) 16. mai 2015, kell 11:32 (EEST)

samuti Viljandi kihelkonnale ()--Estopedist1 (arutelu) 13. november 2015, kell 20:48 (EET)

samuti Rannu kihelkonnale ()--Estopedist1 (arutelu) 17. november 2015, kell 01:16 (EET)


Arutelu:Kaater

Toetan liitmist. Sobiks Kaatrid sisejuhatuseks (sissejuhatus puudub seal hetkel)

Neid ei oska liita. Andres 29. märts 2010, kell 11:37 (EEST)

: Ühes artiklis on kaater defineeritud, teises artiklis on kirjas ainult erinevad kaatrite klassid. Tuleb a) tõsta definitsioon klassidega artiklitesse või b)klassid definitsiuooniga artiklisse.--Kyng 29. märts 2010, kell 11:57 (EEST)

:: Artiklis Kaatrid jääb selgusetuks, kuidas see jutt on kaatri mõistega seotud. Jääb mulje, nagu räägitaks mingist väga spetsiifilisest asjast. Sellisel juhul teeb mehaaniline liitmine asja hullemaks. Andres 29. märts 2010, kell 12:39 (EEST)

Pealkiri ei ole sobiv. Andres 2. august 2008, kell 12:56 (UTC)

Sõnal "kaater" on mitu tähendust; ma ei tea, kas need offshore-kaatrid on tüüpilised kaatrid, mida tavainimene mõistab --Dj Capricorn 8. august 2008, kell 15:45 (UTC)

: Pole kursis, kuid osasid kiirusvõistluste mootorpaate/kaatreid jagatakse klassideks nagu vormeleid automaailmas, vaata või veemoto.ee, nt on seal F-125, JT-250, T-550, OSY-400, O-125, O-500, nüüd peaks uurima, mida need tähe-numbri kombinatsioonid tähistavad. Lihtloogika järgi võiks arvata, et Formula ja Open. suwa 9. august 2008, kell 06:08 (UTC)

Keelelink (see ainus, mis praegu on) on vale. Taivo 23. aprill 2012, kell 23:36 (EEST)

Hetkel tundub mulle, et kõik interwiki vasted on väärad. suwa 5. mai 2013, kell 15:19 (EEST)

Kaater kindlasti ei ole laev, nii ei saa seda defineerida. Ssgreporter (arutelu) 16. september 2015, kell 01:12 (EEST)

: nojah, kui kaater on 25 m üldpikkusega, siis ei ole see enam ju väikelaev, seega on see seadusandja mõistes laev jne .... suwa 16. september 2015, kell 11:46 (EEST)

::Merekeele nõukojas oli jutuks, et "kaater" polegi nagu defineeritav, pigem piirkondlik või mõnes riigis kasutatav sõna. Näiteks siin on esimesel pildil mootorpaat, teisel aga reisilaev - pildi järgi otsustades on salong nii suur, et võtab pardale üle 12 reisija. Pikkus pole sel juhul oluline. Ssgreporter (arutelu) 16. september 2015, kell 23:36 (EEST)

Mootorjahti siia ümber suunata pole tänapäeval küll otstarbekas. Jaht on laev, mida ei kasutata raha teenimiseks, ja tänapäeva luksusjahid on sageli tõsised reisilaevad. Näiteks Steven Spielbergi oma on üle 150 m pikk, aga üle 100-meetriseid on rohkesti. Vanasadamaski käib igal suvel mitu 50-80 m pikkust jahti. Kaater on aga pigem väikelaev. Ssgreporter (arutelu) 8. detsember 2015, kell 00:36 (EET)
----
Just nagu vene laenud ja tõlkelaenud ei võiks eesti keeles juurduda, see on tavaline asi. Ja see on ka tavaline asi, et eesti ja inglise sõnade tähendusväljad ei kattu. --Andres (arutelu) 19. mai 2024, kell 11:16 (EEST)
----
Ja mis mõttes cutter on "kaatri" "otse-vaste"? --Andres (arutelu) 19. mai 2024, kell 11:17 (EEST)


Küsisin luba lehe kopeerimise kohta ja sain vastuse ITL-i juhataja abi, Heleri Vahemäe, käest: " Lubame, aga sinna võiks teksti juurde lisada alamlehtedelt üldinfo – ajalugu; tegevus ja üritused. ". Et võtan punase märgi ära kopeerin itl-i lehelt infot juurde. {{allkirjata|ValC|29. märts 2010}}

Suur osa liikmete nimedest paistab nii siin kui ITLi kodulehel olevat vigasel kujul (vrdl äriregistriga). --[[Kasutaja:Ker|Ker]] 11. september 2010, kell 02:28 (EEST)

ITL suunab siia. Sama akronüümiga tähistati NSV Liidu paranduslike töö laagerid (исправительно-трудовой лагерь). --kanakukk (arutelu) 31. juuli 2012, kell 23:03 (EEST).

V-o võiks siia suunata ITLile eelnev organisatsioon Telekommunikatsiooniettevõtete Liit (TEL), mis viki järgi jõudis tegutseda mitte rohkem kui 3 kuud --Bioneer1 (arutelu) 24. september 2014, kell 14:31 (EEST)
----
Loetelus tuleb välislingid asendada siselinkidega. Andres (arutelu) 27. august 2019, kell 15:32 (EEST)
----
Jääb arusaamatuks, mida tahetakse öelda selle pika pealkirjade roduga artikli lõpus. Kui need on mõeldud viidete tegemiseks, aga ei osata linke vormistada, siis võiks ära näidata, millise koha viiteks üks või teine artikkel on mõeldud – keegi aitab siis vormistada. Lisaks tuleks vähem olulised asjad välja jätta ning keskenduda pigem konkreetsetele faktidele, millist kasu on liidu liikmed saanud liitu kuulumisest peale selle, et nad saavad nüüd koos jalgpalli ja tennist mängida. Visioonide (kui unistuste ja eesmärkide ehk veel mitte ajalooliste faktide) asemel võiks rääkida faktidest ehk millega 20 aasta jooksul on reaalselt hakkama saadud. Kuriuss (arutelu) 10. veebruar 2020, kell 21:24 (EET)

Jätsin välislinkide alt ära kõik, mis pole otselt ITL-i kohta või mis on lihtsalt viited sama viidatud kodulehe osadele. Pikne 13. veebruar 2020, kell 19:25 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit


Arutelu:LTE

Inglise vikis järgi LTE pole sama mis 4G. Kummast siinne artikkel on? Viidatud leheküljel mainitakse ainult 4G-d. Pikne 30. märts 2010, kell 20:20 (EEST)

vaatame täpsemalt:
* http://en.wikipedia.org/wiki/3.9G
* http://en.wikipedia.org/wiki/3GPP_Long_Term_Evolution

Seega LTE on nn 3,9G, ehk siis peaks me üldse läbi mõtlema, kuhu midagi suunata, sest ka paljudes teistes tehnoloogia valdkondades on neljanda jne põlvkonna asju ...
suwa 9. detsember 2010, kell 08:05 (EET)
----
"Uusim" on vananev määratlus. Andres 16. detsember 2010, kell 15:09 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.emt.ee/wwwmain?screenId=content.private&componentId=ContentProviderComponent&pageId=387883&menuId=911&preferMenuId=true&language=EST
** In LTE on 2013-06-24 11:57:55, 404 Not Found
** In LTE on 2013-07-06 09:56:11, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:56 (EEST)


Arutelu:Debora Vaarandi

On ilmunud palju materjali DV kohta, ka monograafilisi. --[[Kasutaja:Niki|Niki]] 30. märts 2010, kell 22:50 (EEST)

Just Hiiu haiglas kirjutas ta luuletuse "Talgud Lööne soos"

Kas siin on mõeldud Kivimäe Haiglat? 90.190.71.25 9. august 2015, kell 13:39 (EEST)

: "Hiljem sai Ojakäär heaks tuttavaks Debora Vaarandiga, kelle tekstidele oli laule kirjutanud ja kes 1946. aastal sattus Kivimäe haiglasse tuberkuloosiga, ühte palatisse naisega, kes oli kurtnud oma õnnetut armastust ja kelle nimi oli Liivi." (http://www.ohtuleht.ee/604971/valter-ojakaar-jumal-tanatud-et-mul-pole-mitte-uhtegi-laulu-puhendatud-stalinile-voi-leninile-)

see on vale , üleskirjutamine ei tähenda küüditajaks olekut , teiseks - Debora Vaarandi elas 2007.a. - seega oli võimalus kõikidel "tarkadel" tulla välja selle Smuuli ja Vaarandi teemaga, sest ka täna pole peale mingi ajalehe käkerdisele lisaks süüdimõistvat otsust KaPo poolt. Üks teadaolev fakt on küll- et küüditajatel polnud haridust(kirjutamine või keeleoskus)- siis on arusaadav, et üleskirjutaja pidi saama aru ja selgitama.
Praegu on ebaselge initsiatiiv- kas too pere on ainuke sealses külas olnud - tegelikkuses oli perepea ammu varem väljasaadetud ja teised saadeti järele.ja kas nende peredest on keegi palunud mõista süüdi ?
Praegune initsiatiiv tuleneb pigem Kross vaatab Smuuli Harju tänaval.
Nii tuleks sealolevat Vildet ka vaadelda teise pilguga ? - koos naisega olid nad kommunistid ja nö.punaste parteis EV ajal ja samas olid nad võidelnud bolševike poolt , 1905.a tsaari kukutamiseks.  2001:7D0:49C0:6580:E9A6:B990:D63B:F252 30. aprill 2023, kell 23:59 (EEST)

1949 aastal osales koos Juhan Smuuliga küüditamise läbiviimisel.


Arutelu:Eesti Mereakadeemia Merekool

Varasem aadress Västriku 8. Andres 31. märts 2010, kell 12:32 (EEST)

seda mainitakse artiklis--Bioneer1 (arutelu) 17. juuli 2014, kell 10:50 (EEST)

Varasemad andmed tuleks kuidagi säilitada. Andres 19. oktoober 2011, kell 00:56 (EEST)

lisasin varasemad kustutatud andmed tagasi artiklisse--Bioneer1 (arutelu) 17. juuli 2014, kell 10:50 (EEST)

Minu meelest võib sellest koolist rääkida olevikus Eesti Merekooli nime all. 88.196.241.249 5. jaanuar 2015, kell 11:06 (EET)

Jah, see artikkel tuleb ümber suunata. Ssgreporter (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 00:17 (EET)

:kas teha nii, nagu on Merevikis (), kus kõik kooli(de) nimed alates 1957. aastast suunatakse praeguse kooli Eesti Merekool alla. V-o 1920-1957 tegutsenud kool või koolid samuti kõik ühte kokku suunata, sest jääb arusaamatuks, miks 1957. aastast justkui järjepidevus lõppeb.--Estopedist1 (arutelu) 27. detsember 2015, kell 00:04 (EET)

::Võiksid olla selle nime alla suunatud. Selle kooli nimi on nii palju kordi muutunud, et kui kool ise loeb oma järjepidevust 1920. aastast peale, siis miks mitte need kokku suunata. 1957. aastal ei katkenud järjepidevus, kuid võib-olla allutati siis kool kutsehariduskomiteele, nii et muutus varasem ametkond.Ssgreporter (arutelu) 27. detsember 2015, kell 01:18 (EET)


Arutelu:Maie Kalda

NB! AJAKIRJADE NIMETUSED
Haridus = ajakiri Haridus; Raamatukogu = ajakiri Raamatukogu (mitte Loomingu Raamatukogu); knt. Kooliuuenduslane, vajadusel tekitada artikkel --[[Kasutaja:Excalceus|Excalceus]] 31. märts 2010, kell 14:02 (EEST)
NB! MATERJALE VEEL
T. Haugi arvustus raamatule “Mis mees ta on?” Loomingus
Intervjuud “Kooliuuenduslases” 1994, 4 jm.
K. Muru, Lng 1965, 3
M. Laosson, H. Peep, K ja K 1965,5
M. Jõgi, SV 22.04.1977
H. Peep, K ja K1977, 3
R. Veidemann, Kirjanduse jaosmaa 76’ (ilmus 1978)
P. Lias, Kirjanduse jaosmaa 77’ (ilmus 1979)
M. Kalda intervjuu, SV 15.06.1979
E. Mallene, K ja K 1979, 6
A. Eelmäe, M. Liivamets, SV 16.06.1989
P. Lias, K ja K 1989, 6
S. Kiin, A. Tarand, 40 kirja lugu, 1990
K. Kesküla, Lng1992, 10
M. Kalda intervjuu, K ja K 1999, 6 --[[Kasutaja:Excalceus|Excalceus]] 31. märts 2010, kell 14:02 (EEST)
TÄPSUSTAMINE JA REDIGEERIMINE jätkub. --[[Kasutaja:Excalceus|Excalceus]] 31. märts 2010, kell 14:12 (EEST)

Kas tema nimi oli Maie-Liis Kalda? Andres 31. märts 2010, kell 14:50 (EEST)
Tsitaat. "1947.a-ni Maie-Liis - -" Nii on kirjas eesti kirjanike leksikonis aastast 2000. --Excalceus 31. märts 2010, kell 14:54 (EEST)

Sellepärast ma küsingi, et info ei ole täielik või ei ole selgelt esitatud. Ma saan aru, et Sa ei oska midagi muud öelda, kui see, mis allikas kirjas on. Andres 31. märts 2010, kell 14:59 (EEST)
Kahjuks ei saa ma sellest väitest aru. Siinses artiklis on andmed ju õiged. --Excalceus 31. märts 2010, kell 15:01 (EEST)

Ma kahtle selles. Ma lihtsalt tahan teada, kas tal oli enne eesnime muutmist sama perekonnanimi mis praegu. See ei ole praegu üheselt arusaadav. See küsimus on suurele ringile. Võib-olla keegi teab mõne muu allika järgi. Andres 31. märts 2010, kell 15:04 (EEST)
Maie Kaldal ei ole abielust võetud nime. Tal on poeg, kelle nimi on Jaan Kalda. Artiklid Maie Kalda ema Madde Kalda ja tema poja Jaan Kalda kohta lisanduvad hiljem. --Excalceus 31. märts 2010, kell 15:08 (EEST)
Kirjanike leksikonis aastast 2000 on artikkel ühe-raamatu-autorist Madde Kaldast, kus on öeldud, et Madde Kalda on Maie Kalda ema. --Excalceus 31. märts 2010, kell 15:10 (EEST)

Hea küll, loeme selle siis mõistlikkuse piires tõendatuks. Andres 31. märts 2010, kell 15:11 (EEST)
Arvan, et täpsus on hea ja teeb eestikeelsele Vikipeediale ainult au. Muidu on teatmekirjanduses ilmselt eeldatud, et kui teist (mingit muud) perekonnanime pole mainitud, siis on isikul kasutusel oleva eesnime kõrval ka mingite teiste eesnimede äratoomisel korral ikka üks ja sama perekonnanimi. Nii on näiteks kirjanike leksikonis aastast 2000 öeldud:
Kalda, Maie (1947.a-ni Maie-Liis, 19.VI 1929).
Kalda, Madde (a-ni 1925 Magdalena Alavina, 1925. a-st Magdalena Kalda, 1936. a-st Madde K., 23./10.VIII 1903–6.IV 1984). Sama süsteem on kasutusel olnud ka varasemas leksikonis aastast 1995. --Excalceus 31. märts 2010, kell 15:34 (EEST)

Trükiväljaandesse saab lisada selgitused, kuidas artiklit tuleb lugeda. Siin seda teha ei saa, sest pole enesestmõistetavat kohta, kust neid otsida. Seetõttu peavad artiklid nii palju kui võimalik rääkima iseenda eest. Andres 31. märts 2010, kell 21:46 (EEST)

Publikatsioonid on tagurpidi järjekorras. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. mai 2010, kell 10:18 (EEST)

Raamatututvustus 'Meisterlikult timmitud mõisteinstrumentaarium' Keeles ja Kirjanduses ei ole kirjutatud Maie Kalda poolt ;)

Tänan, võtsin välja, aga sa saanuks seda isegi teha. Taivo 4. oktoober 2010, kell 19:37 (EEST)
----
Ei leia surmateadet. Andres (arutelu) 11. november 2013, kell 17:44 (EET)

Panin allika. --Epp 12. november 2013, kell 03:39 (EET)
Kas tema poeg on see Jaan Kalda, kes juhendab füüsikaolümpiaadidel osalejaid? Andres (arutelu) 12. november 2013, kell 08:35 (EET)


Kasutaja arutelu:Buratino~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Buratino! Taivo 31. märts 2010, kell 21:11 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Buratino~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Ionosfäär

Vaja oleks eestikeelset pilti inglisekeelse asemel. --Kk 1. aprill 2010, kell 09:35 (EEST)
Mida tähendab joonisel ionosfääril olevad tähed E ja F? --Bioneer1 10. aprill 2010, kell 09:15 (EEST)

Peaksid tähistama E- ja F-kihis asuvaid ioonide ja elektronide kontsentratsiooni maksimume. Kerli207 5. november 2011, kell 14:52 (EET)

Mida selle "kilbi" all mõeldakse? Andres 18. aprill 2010, kell 10:41 (EEST)

Pole kindel, mida eelmine kirjutaja selle all mõtles, suure tõenäosusega on see lause mingist teisest allikast pärit. Ehk oli selle "kilbina" mõeldud ioniseerivat kiirgust nõrgestavat või elektrivälju juhtivat kihti. Kuna üks kasutatud artikkel oli ka üldisemalt magnetosfäärist (http://www.tehnikamaailm.ee/est/tm/2009/08/?headerID=1575), milles on kasutatud väljendeid stiilis "Maad kaitsev magnetkilp", siis võib kõnealune lause olla vale üldistus artiklist, kus oli kaitsva kilbina mõeldud kogu magnetosfääri (mille sisse jääb osaliselt ka ionosfäär). Kustutasin segaseks jäänud mõttega lauseosa ära, aga kui selle autor soovib kunagi lähemaid selgitusi jagada, siis on ta teretulnud seda tegema. Kerli207 5. november 2011, kell 13:12 (EET)

Ionosfäär moodustab magnetosfääri siseääre.

Mis see tähendab? Andres 18. aprill 2010, kell 10:46 (EEST)

: Loodetavasti on artiklist nüüd aru saada, et ionosfäär on omaette atmosfäärikiht, mis kattub osaliselt erinevate teiste sfääridega, mis ei ole sama jaotuspõhimõtte alusel moodustunud. Kerli207 5. november 2011, kell 13:12 (EET)
Et kõrgusega muutub ioonide tihedus ebaühtlaselt, jagatakse ionosfäär
kolmeks kihiks: F-, E- ja D-kiht

Mis on ioonide tihedus? Kuidas selle ebaühtlane muutumine tingib jagamise kolmeks kihiks?

: Tiheduse all on seal vist mõeldud kontsentratsiooni. Kuna erinevatel kõrgustel on erinev ioonide kontsentratsioon, saab kõrgemalt alustades eristada kolme ionosfäärikihti: esimese, suurima ioonide ja elektronide (edaspidi "plasma") kontsentratsiooni maksimumiga F-kiht, selle all teise, veidi väiksema plasma kontsentratsiooni maksimumiga E-kiht ning kõige alumine, milles on plasma sisaldus võrreldes ülejäänud ionosfääriga kõige väiksem, kuid mille omadused on siiski alumistest, ionosfäärist väljaspool asuvatest kihtidest erinevad. Kerli207 5. november 2011, kell 13:12 (EET)

Meil ei ole lehekülgi F-kiht, E-kiht ja D-kiht, sellepärast ei tohiks niimoodi linkida. Andres 18. aprill 2010, kell 10:46 (EEST)

: Vastavad leheküljed on olemas. Kerli207 5. november 2011, kell 13:12 (EET)
F-kiht ja E-kiht viivad sama artikli juurde. Andres 18. aprill 2010, kell 10:48 (EEST)

Keegi hea haldjas parandas selle vea. Kerli207 5. november 2011, kell 13:12 (EET)

F-kiht asub 140–300 km maapinnast ja tal on raadiolevi seisukohast väga tähtis roll, sest D- ja E-kihti öisel ajal praktiliselt ei eksisteeri. Päevasel ajal jaguneb F-kiht kaheks kihiks – F1 ja F2; öösel eksisteerib nendest ainult F2-kiht.

See lõik on sisutu, sest kihtide tähistused ei ütle midagi. Andres 18. aprill 2010, kell 10:51 (EEST)

: Kihtide kohta on eraldi seletused, loodetavasti nüüd tähistused ütlevad midagi. Kerli207 5. november 2011, kell 13:12 (EET)

Täiendan artiklit täna ja homme. Alates reedest (04.11.2011) võib vormindamisapsude, segase sõnastusega lausete jm kallal norima hakata.
[[Kasutaja:Kerli207|Kerli207]] 2. november 2011, kell 15:45 (EET)

Koolitöö kohta: üldjoontes asjalik ja loetav tekst. Tubli! Kuni-tähenduses kasutatakse mõttekriipsu (50–70 km) ehk sidekriipsust pikemat kriipsu, mille leiad redigeerimiskasti alt. Taevakehade nimed (Päike) on suure tähega; kokkukirjutatult on ka "päikesekiirgus" õige. Antud teemast üldisema jutu ehk teise lõigu kaks esimest lauset võib vahest ära jätta, kui lingid üldisemate artiklite juurde on olemas. Kui kitsam mõiste on ka piisavalt oluline, et sellest eraldi artikkel teha, on soovitatav hoopis sellele linkida (gradient→temperatuurigradient). Magnetosfääri siseääre koht vajab täpsustamist: Britannica järgi on moodustab selle ionosfääri välisosa, mitte terve ionosfäär ja äär ei tähenda päris seda, mida mõeldud. Sünonüümide (plasmasfäär) puhul piisab ühe linkimisest, et asja võimalikult vähe kirjuks ajada. Kui jutt on liikumisest, siis tulenema asemel ütleksin lihtsalt tulema. Selles osalauses puudub öeldis: Kõige paremini uuritud ionosfääri kiht,... Pole vist kuigi head põhjust sõnas dünamokiht sidekriipsu kasutada. Tsitaatväljendid (in situ) kirjutatakse kaldkirjas. Kui ülemaailmse reeperatmosfääri nimi pole sellisena eesti keeles kinnistunud, siis kirjeldavalt võiks selle kirjutada pigem väikeste tähtedega; linkida võiks selle kõrval vist esialgu ingliskeelse nime (CIRA). Äkilised ionosfääri häired võiks olla väikeste tähtedega ja lingitud. Laengute tihedusest konkreetsem mõiste peaks olema laengutihedus (mille saaks/võiks linkida). Tuleb silmas pidada, et siselingid viiks õigese kohta ([[Maa]] asemel [[Maa (planeet)|Maa]]). atlandiülene→Atlandi-ülene. Kanadasse Newfoundlandi on komata . Kennely-lauses on koma üle ja Kennelly-Heaviside'i kihi sünonüüm peaks olema E-kiht, mitte F-kiht. Pildiallkirjas: E ja F täht→E- ja F-täht. Pikne 9. november 2011, kell 13:55 (EET)

Aitäh tähelepanekute eest! Üritasin magnetosfääri lauset parandada ja tõstsin ta teise kohta. Ei muutnud sõna "tulenema", sest pidasin selle all silmas "pärinema". Kerli207 11. november 2011, kell 17:50 (EET)
termini "ionosfäär". Väga tubli! Adeliine 24. november 2011, kell 15:55 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nature.com/nature/journal/v450/n7170/full/nature06239.html
** In Ionosfäär on 2013-06-24 11:18:37, 401 Unauthorized
** In Ionosfäär on 2013-07-06 03:11:44, 401 Unauthorized
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:12 (EEST)


Arutelu:Palsamnulg

Kolm kasutatud eestikeelset allikat andsid liigi nimetuseks palsaminug, eestikeelsete taimenimede andmebaas annab aga nimetuseks palsamnulg. Kuidas ma pealkirja parandada saaksin? --Iifar 1. aprill 2010, kell 14:34 (EEST)

Tegin ära. Pealkirja parandamiseks kasutatakse nuppu "teisalda". Andres 1. aprill 2010, kell 17:47 (EEST)

: Tänan! --Iifar 1. aprill 2010, kell 17:53 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.epa.gov/opp00001/biopesticides/ingredients/factsheets/factsheet_129035.htm
** In Palsamnulg on 2013-06-24 12:46:14, 404 Not Found
** In Palsamnulg on 2013-07-06 18:12:28, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.conifers.org/pi/ab/balsamea.htm
** In Palsamnulg on 2013-06-24 12:46:14, 404 Not Found
** In Palsamnulg on 2013-07-06 18:12:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:12 (EEST)


Arutelu:Niiskusmõõtur

Kas hügromeetriga mõõdetakse suhtelist õhuniiskust? Kas suhteline niiskus on sama asi mis suhteline õhuniiskus? Kas artiklis Suhteline niiskus räägitakse suhtelisest õhuniiskusest?
Pärast lingitakse õhuniiskusele. Kas peetakse silmas suhtelist õhuniiskust? Andres 1. aprill 2010, kell 22:33 (EEST)

Loomulikult, hügromeetriga mõõdetakse suhtelist õhuniiskust. Suhteline niiskus on üldiselt veeauru sisaldus protsendides gaaside segus, aga kuna on meil tavaliselt tegu õhuga, siis see on nimelt sama asi mis suhteline õhuniiskus. Artiklis Suhteline niiskus räägitakse suhtelisest õhuniiskusest. Kas see tähendab, et on vaja sellist olukorda täpsustada? Geonarva 1. aprill 2010, kell 23:05 (EEST)

: Ma arvan küll, et on tarvis täpsustada. Artiklis Suhteline niiskus tuleks rääkida suhtelisest niiskusest mis tahes gaaside segus. Andres 2. aprill 2010, kell 13:17 (EEST)

TEA järgi on hügromeeter ja niiskumõõtur sünonüümid. Seetõttu peaks need artiklid integreerima, sest meile on nad eraldi--Bioneer1 (arutelu) 28. mai 2012, kell 20:51 (EEST)

integreerisin--Bioneer1 (arutelu) 2. juuni 2012, kell 00:21 (EEST)


Kasutaja arutelu:Crew2

Tere tulemast Vikipeediasse, Crew2! Andres 1. aprill 2010, kell 22:49 (EEST)

Tere! Kas sul on õigus seda pilti üles laadida? Kui jah, redigeeri kinnituseks pildi lehekülge ja lisa märge pildi avaldatuse kohta vaba litsentsi all (näiteks märked {{Cc-by-sa-3.0}} või {{GFDL}}) või muu sobiva litsentsi all ja kirjuta kust pilt pärit / kes autor. Lisaks oleks hea, kui kirjutaksid pildi juurde, mida kujutatakse – failinime põhjal jääb ähmaseks. Aitäh! Pikne 12. aprill 2010, kell 16:09 (EEST)


Arutelu:Kanepisõltuvus

Viidet võiks selguse mõttes korrata. Andres 2. aprill 2010, kell 00:23 (EEST)
Viites on küll kirjas tolerantsi olemasolust, kuid PIDEVALT suurenevatest annustest polnud seal küül juttu. 78.28.109.17 2. aprill 2010, kell 16:07 (EEST)

"this means that more cannabis is needed to produce the same effects felt previously with smaller amounts."--Rünno 2. aprill 2010, kell 17:06 (EEST)

Intervikiga on probleem. Inglise vikis on kanepisõltuvusest kirjutatud :en:Long-term_effects_of_cannabis#Cannabis_dependency. Kuid eraldi artiklit ei ole--Rünno 2. aprill 2010, kell 18:29 (EEST)

Ei pannud tähele, et Andres juba linkis nimetatud alajaotusele--Rünno 2. aprill 2010, kell 18:44 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kanep.info/
** In Harilik kanep on 2013-06-24 11:04:28, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Marihuaana on 2013-06-24 12:16:42, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Harilik kanep on 2013-07-06 00:58:39, Socket Error: 'Name or service not known'
** In India kanep on 2013-07-06 02:50:52, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kanep on 2013-07-06 06:25:34, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.narko.ee/et/Kanep/Kanepist-ja-soltuvusest
** In Kanepisõltuvus on 2013-06-24 11:35:43, 404 Not Found
** In Kanepisõltuvus on 2013-07-06 06:27:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:27 (EEST)


Kasutaja arutelu:Opera~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Opera! Andres 2. aprill 2010, kell 11:58 (EEST)
Olge tänatud. Jään mulle tuttavate erialade piiridesse. --Opera 3. aprill 2010, kell 16:38 (EEST)
Tere! Soovisid selgitust, mida tähendab märkus "Kasutatud 06.06.2010". See pannakse välislinkide juurde. Võrguallikatel on komme ära kaduda – kõik nad pole nii püsivad kui vikipeedia. Seetõttu võib välislinkide juurde märkida kuupäeva: sellel päeval see link veel töötas. Muide, parem oleks kirjutada mitte "06.06.2010", vaid "6. juuni 2010". Taivo 7. juuni 2010, kell 18:30 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Opera~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Maapind

Siin on nüüd kolm mõistet. Ja kui siia tuleb link, siis pole ikkagi selge, mida silmas peetakse. Andres 2. aprill 2010, kell 16:52 (EEST)

Kas on vaja nende kohta eraldi artikleid kirjutada? Geonarva 2. aprill 2010, kell 17:27 (EEST)

: Ma ei tea. Andres 2. aprill 2010, kell 17:51 (EEST)

Kas aluspind on kolmanda tähendusvarjundi sünonüüm? Nt TEA entsüklopeedia ütleb, et aluspind on Maa pind üldises tähenduses, mis hõlmab ...--Bioneer1 11. jaanuar 2011, kell 12:11 (EET)

Jah. Andres 11. jaanuar 2011, kell 12:13 (EET)

Mida loetakse Antarktikas maapinnaks (mandrijääpealne või hoopis -alune pind) või mis mõisteid seal üldse kohalduvad? Adeliine 24. veebruar 2021, kell 22:11 (EET)


Kasutaja arutelu:Jee7

Tere tulemast Vikipeediasse, Jee7!
Viitamise koha peal soovitaksin sulle malli asemel midagi lihtsamat (alati ei ole vaja asju keeruliseks ajada):

*Autorinimi: [link "Artiklinimi"] Allikas, kuupäev
Ehk näiteks: (antud juhul autor ja kuupäev ebavajalikud. Tärn ainult juhul kui välislinkide all – muidu võib ära jätta)
*"PHP: Strings - Manual" The PHP Group
Ning enne salvestamist võid kasutada ka "Näita eelvaadet" nuppu. See on alati abiks. Ivo 3. aprill 2010, kell 00:44 (EEST)

:Seal viki viitamise abilehel oli selline mall soovitatud nagu ma kasutasin. Ja tegelikult veebiviidete puhul on kuupäeva kohe kindlasti vaja... Aga eks ma üritan lihtsamalt edaspidi. Pole eriti selle keskkonnaga harjunud, ma ei tea, kas üldse peaks siia vastust kirjutama... Aga no tänud... -jee7

::Seda viitamise abilehte saab muidugi alati asjalikumaks kirjutada.

::Kuupäeva saab sellisel juhul üles tähendada viisil "Vaadatud 3. aprillil 2010".

::See lehekülg siin ongi sellisteks aruteludeks.

::Ning oma allkirja saad tekitada nelja sellise ~ märgiga (ehk ~~~~). Ivo 3. aprill 2010, kell 01:27 (EEST)

Kas oled üles laaditud piltide autor? Kui jah, siis palun redigeeri pildilehekülgi ja lisa sinna litsentsimärgised. Tavalisim on meil . Loe ka Vikipeedia:Piltide autoriõiguse märgendid. Adeliine 27. juuli 2015, kell 14:18 (EEST)
Olen. Tundub, et ma vanasti olin pilte üles laadinud sinna Wikimedia Commonsisse hoopis, seal määrati litsents automaatselt. Oleks vist pidanud praegu ka nii tegema. Jee7 (arutelu) 27. juuli 2015, kell 14:32 (EEST)

Päris automaatselt Commonsis ka ei lähe, mingi linnukese peab ikka kuskile tegema, et milline litsents ja et oled nõus. Aga eesti viki üleslaadimislehel käib litsentsi valimine rippmenüüst. Kahjuks tarkvara ei hoiata ega takista üleslaadimist, kui unustad kohe litsentsi valimata. Adeliine 27. juuli 2015, kell 15:54 (EEST)


Arutelu:Mõtlev Mees

Kas auhinna nimi on "Mõtlev mees"? Tauno Kangro tehtud ja Tallinnas, Männi pargis, asuva skulptuuri nimi on "Mõtlik mees", mitte "Mõtlev mees" (vaatamata arvukatele eksimustele Internetis) – küsisin seda skulptorilt endalt 2007. a. suvel. Reimgild 3. aprill 2010, kell 23:10 (EEST)

Auhind "Mõtlev mees" või auhind "Mõtlik mees"?

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tallinn.ee/est/uudised?id=11318
** In Mõtlev Mees on 2013-06-24 12:30:14, 404 Not Found
** In Mõtlev Mees on 2013-07-06 15:31:10, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:31 (EEST)


Arutelu:Olav Ehala

Bibliograafilist
* Olav Ehala [Helisalvestis] : 47 parimat laulu. Tallinn, Hitivabrik 2007
Sisukord CD 1: 1. Päikeseratas : filmist "Nukitsamees" / sõn.: J. Viiding ; esit. Ellerhein ; 2. Buratino laul / sõn.: J. Viiding ; esit. P. Võigemast, M. Soomets, A. Reinthal, K. Kuntsel, E. Pang, ERSO ; 3. Kodulaul / sõn.: J. Viiding ; esit. H.-L. Võsa, Eesti Televisiooni tütarlastekoor, dir. A. Saluveer, Eesti Raadio ork. 4. Siin on oja / sõn.: V. Härm ; esit. R. Kromel ; 5. Äraspidi laul / sõn.: H. Mänd ; esit. Eesti Raadio Laululapsed, ans. ; 6. Põlev puu / sõn.: L. Tungal ; esit. K.-S. Selde ; 7. Nukumängulaul / sõn.: I. Trull ; esit. M. Johanson, Eesti Raadio Laululapsed ; 8. Vitsalaul / sõn.: J. Viiding ; esit. Eesti Raadio Laululapsed ; 9. Jõuluingel / sõn.: L. Tungal ; esit. A. Teemets, Eesti Raadio Laululapsed ; 10. Vaid see on armastus : filmist "Don Juan Tallinnas" / sõn.: E. Vetemaa ; esit. K.-S. Selde, Kiigelaulukuuik ; 11. Kümme väikest neegrit : lavastusest "Kümme neegrit" / sõn.: J. Viiding ; esit. I. Linna ; 12. Näki laul : filmist "Karoliine hõbelõng" / sõn.: L. Tungal ; esit. H. Tamme, kammerork., dir. P. Mägi ; 13. Eine murul / esit. Kiigelaulukuuik ; 14. Nukkude laul / sõn.: J. Viiding ; esit. H. Kõre, E. Pang, A. Ermel, M. Toome, I. Ojari, A. Aadli, instrumentaalans. ; 15. Valulaul : filmist "Nukitsamees" / sõn.: J. Viiding ; esit. H. Tamme ; 16. Hõbeniit / sõn.: L. Tungal ; esit. Kiigelaulukuuik ; 17. Valentiinipäev : Ofelia laul näidendist "Hamlet" / sõn.: W. Shakespeare, G. Meri ; esit. A. Adams ; 18. Rahalaul : filmist "Nukitsamees" / sõn.: J. Viiding ; esit. M. Kuut, U. Kibuspuu, T. Kark ; 19. Võta mind lehtede varju / sõn.: V. Luik ; esit. H. Tamme ; 20. Praegu ja siin / sõn.: P.-E. Rummo ; esit. S. Vrait, Kiigelaulukuuik ; 21. Kõrge lend II : etendusest "Kaotajad" / sõn.: J. Tätte ; esit. E. Pang, M. Matvere, H. Kõre, A. Ermel, A. Noormets, O. Ehala, A. Agan, T. Rull, T. Remmel ; 22. Kurjuse laul : filmist "Nukitsamees" / sõn.: J. Viiding ; esit. M. Kuut ; 23. Vana mehe laul (Papa Carlo laul) / sõn.: J. Viiding ; esit. O. Ehala, Kiigelaulukuuik.
CD 2: 1. Aeg maha : samanimelisest multifilmist / esit. O. Ehala ans. ; 2. Rännulaul : etendusest "Thijl Ulenspiegel" / sõn.: P. Aimla ; esit. R. Oja, A. Vaarik, O. Ehala ans. ; 3. Tüdrukute laul : etendusest "Thijl Ulenspiegel" / sõn.: P. Aimla ; esit. H. Kõre, E. Pang ; 4. Unemaa : filmist "Karoliine hõbelõng" / sõn.: J. Saar ; esit. E. Kõlar, K. Kõlar ; 5. Tõusma nüüd peab : rock-etendusest "Johnny" / sõn.: K. Komissarov ; esit. U. Alender, Noorsooteatri näitlejad, Ruja ; 6. Laul võimalusest : rock-etendusest "Johnny" / sõn.: A. Sang ; esit. T. Mägi, Kiigelaulukuuik ; 7. Mind ei huvita : rock-etendusest "Johnny" / sõn.: K. Komissarov ; esit. T. Mägi, Kiigelaulukuuik ; 8. Laul surnud linnust : rock-etendusest "Johnny" / sõn.: A. Sang ; esit. T. Mägi, Kiigelaulukuuik ; 9. Härra Q / sõn.: L. Tungal ; esit. E. Toodo, Kiigelaulukuuik ; 10. A la blues : telesaatest "Duett-duell" / esit. O. Ehala, P. Lilje ; 11. Päikesemäng / sõn.: O. Künnap ; esit. B. Lehtlaan, O. Ehala, ER estraadiork., dir. E. Klas ; 12. Vokilaul (Ehi, kallis, ehi) : filmist "Karoliine hõbelõng" / sõn.: H. Runnel ; esit. I. Linna, Eesti Filharmoonia Kammerkoor ; 13. 40 sõpra : etendusest "Thijl Ulenspiegel" / sõn.: P. Aimla ; esit. Karavan, Olümpia trio, O. Ehala ans. ; 14. Laul kangelasest : etendusest "Thijl Ulenspiegel" / P. Aimla ; esit. A. Ots, Karavan, Olümpia trio, O. Ehala ans. ; 15. Ära karda mind : etendusest "Kaotajad" / sõn.: J. Tätte ; esit. H. Kõre, A. Ermel, E. Tamm, O. Ehala, A. Agan, T. Rull, T. Remmel ; 16. Tahan olla öö / sõn.: J. Tätte ; esit. A. Ermel, H. Kõre, E. Pang, M. Toome, I. Ojari, O. Ehala ans. ; 17. Lambalaul / sõn.: J. Saar ; esit. Kiigelaulukuuik ; 18. Ilus ilm / esit. B. Lehtlaan, O. Ehala ans. ; 19. Donna Anna laul : filmist "Don Juan Tallinnas" / esit. H. Lääts, ER estraadiork., dir. P. Saul ; 20. Pagar ja korstnapühkija / sõn.: T. Kändler ; esit. I. Linna, Kaseke ; 21. Vaikuse laul / sõn.: D. Kareva ; esit. Kiigelaulukuuik ; 22. Tõeline jõud : filmist "Nukitsamees" / esit. Ellerhein ; 23. Jahikoera armuulg / esit. Kiigelaulukuuik ; 24. Kuumus : telefilmist "Võtmeke" / esit. L. Nebel, O. Ehala
* [Helisalvestis] / Olev Ehala ; [esitab ansambel] Kiigelaulukuuik [jt. muusikud] Tallinn, Eesti Raadio, Concerto Grosso 1998
1 CD (46 min. 22 sek.) : ADD ; 12 cm + 1 buklet (16 lk.)
Märkused Bukletis autorist ja esitajast ja laulusõnad
Sisukord Sisu: 1. Kodulaul : filmist "Nukitsamees" / sõn.: Juhan Viiding ; 2. Laul surnud linnust : rockooperist "Johnny"/ sõn.: August Sang ; 3. Vaid see on armastus : filmist "Don Juan Tallinnas" / sõn.: Enn Vetemaa ; 4. Rännulaul : näidendist "Thijl Ulenspiegel"/ sõn.: Priit Aimla ; 5. Hõbeniit : filmist "Karoliine hõbelõng" väljajäänud laul / sõn.: Leelo Tungal ; 6. Õrn, armas, õrn... : filmist "Karoliine hõbelõng" / sõn.: Hando Runnel ; 7. Lambalaul : filmist "Karoliine hõbelõng" / sõn.: Juhan Saar ; 8. Oleviste kiriku torniehitaja naise hällilaul : animafilmist "Tallinna legendid" / sõn.: Ott Arder ; 9. Jahikoera armuuulg ; 10. Valentiinipäev : näidendist "Jonathan Swifti viimane surm" / eestik. sõn.: G. Meri ; 11. Kirsiõite tolm : muusikalist "Oliver ja Jennifer" / sõn.: Viiu Härm ; 12. Põlev puu : filmist "Tapöör" / sõn.: Leelo Tungal. 13. Rahalaul : filmist "Nukitsamees" / sõn.: Juhan Viiding ; 14. Härra Q : filmist "Kallis Härra Q / sõn.: Leelo Tungal ; 15. Eine murul ; 16. Papa Carlo laul : muusikalist "Buratino" / sõn.: Juhan Viiding.
Märkused Kiigelaulukuuik: Kadi Selde, soolo (1,3,5,9,12), Riina Roose, Elo Toodo, soolo (1,2,8,10,14), Toomas Rull, soolo (4,6,9), Riho Ridbeck, Olavi Kõrre, soolo (1,4,13) Salvestatud Eesti Raadio stuudios 1997–1998

Artiklist. --Epp 4. aprill 2010, kell 01:58 (EEST)

1971.a. valminud muusika filmile "Don Juan Tallinnas" on talletunud erinevate põlvkondade südametesse ( näit.:"Vaid see on armastus").

See lause tuleb ümber teha. Andres 15. september 2010, kell 19:27 (EEST)

Veebis on palju nimekuju Olev Ehala. Vigane?--Estopedist1 (arutelu) 15. mai 2016, kell 19:09 (EEST)

Veebis on igasuguseid asju, aga artiklis Tõnu Tepandi on viga. Parandan selle ära. Andres (arutelu) 15. mai 2016, kell 19:45 (EEST)

:kindlasti, ent selle nime esinemissagedus on Google'is eriti suur (u 1700 korda). Ka autoriteetsematel lehtedel on see ilmselt ilmselt veana sisse lipsanud--Estopedist1 (arutelu) 16. mai 2016, kell 17:44 (EEST)


Kasutaja arutelu:Liinu

Tere tulemast Vikipeediasse, Liinu! Andres 5. aprill 2010, kell 09:44 (EEST)
Tere tulemast Vikipeediasse! Kas on olemas Kalju Suure luba nende fotode vabakasutusse andmiseks? Ave Maria 14. mai 2010, kell 20:24 (EEST)
Liinu:
Ei, need ei ole avalikuks kasutamiseks, vaid kasutamiseks Eesti Vikipeedias. Seal kasutamiseks on Kalju Suure nõusolek olemas.
Palun, kas keegi oskaks kustuda Kalju Suure Voldemar Panso foto esimene versioon, mida eristab teisest ainult vigane pildiallkiri? Ma ise kahjuks ei saa sellega hakkama.
Liinu

Kustutada saavad ainult adminnid.--WooteleF 2. juuni 2010, kell 15:03 (EEST)
Võib-olla Viki kommete järgi polegi vaja kustutada. Igatahes tekkis see kõik sinna minu oskamatusest riistadega ringi käia (ma tahtsin ju muta allkirja, aga ei leidnud õiget nuppu) ja nüüd need tobedad vead allkirjas seiavad seal põliselt. Vabandust ja tänan tähelepanu eest. - Liinu

Tere! Vikipeedia sisu peaks olema reeglina vaba, s.t seda võib kasutada igaüks mis tahes eesmärgil. Wikimedia litsentsipõhimõtted võimaldavad kaaluda mittevaba sisu kasutust, kui autoriõiguse erand võimaldab teha seda luba küsimata. Kui kasutada Vikipeedias fotosid loa alusel, siis tuleks küsida siiski luba vabaks kasutuseks. Kui autori pärija on nõus avaldama järgmisi fotosid kindla vaba litsentsi tingimustel (nt CC BY-SA 3.0), siis palun edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles ta seda kinnitab.
* :Fail:Kalju-suur akt.jpg
* :Fail:Kalju-suur- voldemar-panso1968.jpg
* :Fail:Kalju-suur- tippija.jpg
--Pikne 5. detsember 2019, kell 18:24 (EET)


Arutelu:Karjäär

Tõus ametiredelil ei ole sama mis edu saavutamine elus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. aprill 2010, kell 10:12 (EEST)

(itaalia keeles carriera — jooks, elutee, tegevusväli, ladina keelest carrus — vanker, hobuveok)

Välja. Täpne etümoloogia ei mahu siia. Andres 5. aprill 2010, kell 10:15 (EEST)

Kas karjäär on ka karjäärijärve sünonüüm või pigem mitte? Adeliine 25. aprill 2020, kell 23:22 (EEST)

Minu meelest mitte. Keskkonnaregistris nähtavasti lihtsalt nimetatakse mõnd veekogu karjääri järgi. Vastavates artiklites võiks siis ehk küll silmas pidada, et kui pealkirjas on "karjäär", siis võiks definitiooni järgi olla tegu eeskätt karjääriga ning veekogust võiks juttu olla tagapool (või võiks veekogust teha vajadusel eraldi artikli teistsuguse pealkirja alla). Pikne 26. aprill 2020, kell 15:49 (EEST)


Arutelu:Aleksander Mülber

Kas ta eestistas oma nime? Andres 5. aprill 2010, kell 11:37 (EEST)

Onomastika andmebaasist küll ei leia. --Kontra 5. aprill 2010, kell 11:44 (EEST)

:ei eestistanud. WikedKentaur (arutelu) 23. mai 2021, kell 10:47 (EEST)

Hi guys,
Sadly I don't speak Estonian but here's a drawing by Aleksander Mülber I uploaded on Commons - if you want to add it to the article :) I also don't know the Estonian name of the drawing (in French it's "Kalevipoeg and Sorts Fighting") :S
FR (arutelu) 15. juuli 2018, kell 18:25 (EEST)

added to the article--Estopedist1 (arutelu) 16. juuni 2019, kell 21:17 (EEST)


Arutelu:Malev (Kaitseliit)

Kui malev vastab pataljonile (alguslause), kuidas tema saab siis pataljonideks jaguneda (artikli lõpp)? Eesti ajal, kui õigesti mäletan, võrdus malev rügemendiga. --Kontra 5. aprill 2010, kell 14:49 (EEST)

eks ta õigus ole. suur tänu tähele panemast. jäigi see jaburuse algusest ära kustutamata, võtan kohe välja. Ohpuu 5. aprill 2010, kell 15:03 (EEST)

siiski-siiski. Kaitseliidu kodukorra eelnõu annab sellise tabeli:

§ 199 Kaitseliidu põhiametikohad vastavad kaitseväe põhiametikohtadele järgmiselt:

1) Kaitseliidu ülem –Kaitseväe Peastaabi ülem;

2) Kaitseliidu Peastaabi ülem – väeliigi ülem;

3) malevapealik – pataljoniülem;

4) maleva staabi ülem – pataljoni staabi ülem;

5) malevkonna pealik – kompaniiülem;

6) kompaniipealik –  kompaniiülem;

7) kompaniipealiku abi – kompaniiülema abi;

8) kompaniiveebel – kompaniiveebel;

9) rühmapealik – rühmaülem;

10) rühmapealiku abi – rühmavanem;

11) jaopealik – jaoülem;

12) jaopealiku abi –  jaoülema abi;

13) malevlane – sõdur.

see pole veel kehtima hakanud, sest valitsus pole kodukorda kinnitanud ja Kaitseliit on praegu ilma kodukorrata. aga siin on antud vastavus malevapealik = pataljoniylem, mille kehtivust 21. aastasaja praktikas see vaidlusalune lause ilmselt väljendas. yhelgi maleval pole Kaitseliidu taastamisest saati olnud yle yhe pataljoni välja panna. (iga malev pidi enne ~2005. aastat komplekteerima kõigepealt yhe maakaitsepataljoni, aga teiseni ei jõudnud vist ykski. aga see kord on nyyd vahetunud veidi paindlikuma lähenemise vastu.) ja rygemendid surevad NATOs vähehaaval yldse välja, mis tähendab, et vastavust rygemendile ilmselt enam keegi taga ajama ei hakka.

panen siia kõrvale kaitseväeteenistuse seaduse tabeli auastmete vastavusega kaitseväe ametikohtadele.

§ 22. Ohvitseride põhiametikohad

(1) Ohvitseride ametikohad on sõjaväelist kõrgharidust või kõrgharidust ja sõjalist väljaõpet nõudvad sõjaväelise auastmega ametikohad.

(2) Ohvitseride põhiametikohad on:

1) kindrali auastmega ametikoht - kaitseväe ülemjuhataja ametikoht;

2) kindralleitnandi auastmega ametikoht - kaitseväe juhataja ametikoht;

3) kindralmajori auastmega ametikoht – Kaitsejõudude Peastaabi ülema ametikoht ja maaväe ülema ametikoht;

4) brigaadikindrali auastmega ametikoht – õhuväe ülema ametikoht ja mereväe ülema ametikoht;

5) koloneli auastmega ametikoht - rahuaja kaitseringkonna ülema ametikoht;

6) kolonelleitnandi auastmega ametikoht - pataljoniülema ametikoht;

7) majori auastmega ametikoht - staabiohvitseri ametikoht;

8) kapteni auastmega ametikoht - kompaniiülema ametikoht;

9) leitnandi auastmega ametikoht - rühmaülema ametikoht.

see on siis ilus teooria, mille järgi Raivo Lumiste võiks olla kindralmajor või selle auastme varsti saada. malevapealik peaks olema kolonelleitnant. enamasti on paistavad nad praegu majorid olevat, mis tähendab, et teooria võib mõne aasta pärast praktikale vastama hakata. Ohpuu 8. aprill 2010, kell 12:23 (EEST)

see vastavus rügemendile oleks hea viidata (mis dokumendi järgi, mis ajast saati, või mis ajal see nii oli) ja lahti kirjutada, et mis mõttes malev rügemendile vastab. ma pole päris kindel, kas praegu on kuskil kirjas, et malev vastab rygemendile. praktikas on pigem nii, et kolm malevat paneb õppusel (nt Kevadtorm) välja yhe pataljoni, iga malev yhe kompanii. -- Ohpuu 13. jaanuar 2012, kell 16:47 (EET)
Sõjaväelise organisatsiooni mõttes jaguneb Kaitseliit malevateks, mis vastavad rügementidele. Malevad jagunevad malevkondadeks (pataljonid), need kompaniideks, rühmadeks ja jagudeks. Kõigi nende üksuste eesotsas on pealikud, kes määratakse Vabariigi Presidendi ja Sõjaväe Juhataja poolt vastavalt nagu sõjaväes. K. L. Trakman. Sõjaväe administratsioon. Tartu 1939. Lk. 43. --Numbriga kärumees 13. jaanuar 2012, kell 17:10 (EET)

aitäh. see kirjeldab pigem tõesti Teise ilmasõja eelset olukorda, kirjutan selle nii ka artiklis lahti. -- Ohpuu 13. jaanuar 2012, kell 17:25 (EET)


Arutelu:Internetitelefon

IP-telefon (Internet Protocol telephony)  põhineb hääle edastamisel üle IP, ületades traditsiooniliste telefonide võrgutehnoloogiaid. Jaapanis ja Lõuna-Koreas oli 2005. aasta jaanuariks selle digitaalse telefoniteenusega ühinenud 10% telefoniabonente.
IP-telefon kasutab lairiba (broadband) Internetiühendust, et edastada vestlused andmepakettidena. Lisaks eesmärgile asendada vanemaid tavalisi telefoniteenuseid võistleb IP-telefon ka mobiiltelefonivõrguga, pakkudes tasuta või odavamat ühendust WiFi ühenduse kaudu. VoIP  kasutatakse ka traadita võrgu loomisel, millel võib, aga ei pea olema ühendust välise telefonivõruga. Tavatelefoni saab IP-võrku ühendada ATA-adapteri abil.

* Telefon
* Mobiiltelefon
* Nutifon

Siia suunatud artiklist kustutatud sisu: --Epp 6. aprill 2010, kell 22:31 (EEST)
Välja võetud ka:
Tuntuim internetitelefoni pakkuja on Skype, kes kasutab selleks enda loodud protokolli. Veel on maailmas laialdaselt kasutusel SIP-protokollil põhinevad lahendused, mida pakuvad ka Eesti teenusepakkujad (Elion (muuhulgas Hotifon), EMT, Starman, Elisa, Norby ja teised).
Andres 11. aprill 2010, kell 01:26 (EEST)


Arutelu:Sherlock Holmes

Parem siin tsitaadimalli mitte kasutada. Andres 7. aprill 2010, kell 12:51 (EEST)

Miks. Kuidas ma siis kirjutan--Lohusalu 7. aprill 2010, kell 13:36 (EEST)

: Need on mõeldud kontekstita tsitaatide jaoks. Siin võib lihtsalt jutumärkidesse panna. Muide, nii pikki tsitaate pole vist tarvis, võib ju ka refereerida. Andres 7. aprill 2010, kell 13:55 (EEST)

"Antropoloogia ajakirjas" – ei saa aru, millist antropoloogia ajakirja on mõeldud, kuid paistab, et mitte eestikeelset. Ajakirja nimi peaks olema originaalkeeles. [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 4. aprill 2020, kell 22:35 (EEST)

Уважаемые коллеги!
Хочу обратиться к участникам эстонской википедии, которые владеют родным и русским языком и ОЧЕНЬ СИЛЬНО интересуются произведениями Артура Конан Дойла о Шерлоке Холмсе.
Почему бы нам совместно не сделать страницы по всем произведениям о великом сыщике? Если кому-то интересна эта тема - пишите мне!
https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja:Ulugbeck1
с уважением, ulugbeck1


Arutelu:Bernhard Veimer

Siia tuleb kaks vale linki. Andres 7. aprill 2010, kell 23:28 (EEST)

Noh, siis nad on ikka õiged. Andres 7. aprill 2010, kell 23:46 (EEST)

Ot kuda see nüüd on - ta vend Arnold Veimer sündis pool aastat varem, sama 1903. aasta juunis? --Kk 7. aprill 2010, kell 23:29 (EEST)

Minu viga, mis tekkis ilmselt kopeerimise käigus. Bernhard Veimer sündis vana kalendri järgi 21. novembril 1906 . --kanakukk 7. aprill 2010, kell 23:33 (EEST).

Mulle tundub, et ENSV SARKi arhiiviosakonna ülem Boris Veimer ja ENSV SARKi arhiiviülem Bernhard Veimer on üks ja sama isik. -- Al.Neuland 23. august 2010, kell 21:51 (EEST)

Kas Boris Veimer ja Bernhard Veimer on üks ja sama isik?


Arutelu:Miljon

Kas kardinaalarv ja ordinaalarv ei oleks õigem siin ja mujal asendada vastavalt sõnadega põhiarv ja järgarv? --AivoK 8. aprill 2010, kell 15:51 (EEST)

Jaa. Andres 8. aprill 2010, kell 17:45 (EEST)


Arutelu:Stade de France

Saksakeelne viki (de:Stade de France) märgib spordivõistluste maksimaalseks publiku arvuks 80009 (ragbi, 6. märts 2006), suuremad rekordid puudutavad juba kontserte. Võib olla, et alumised tribüünid ehitatakse vaid viimastel puhkudel üles.--Mel 8. aprill 2010, kell 20:14 (EEST)
----
Ega seda ühe päevaga ei ehitatud? --Epp 16. november 2010, kell 06:39 (EET)

Ilmselt inglise vikist kopeeritud, aga äkki on see ehituse alguskuupäev? Pelmeen10 16. november 2010, kell 14:49 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.stadefrance.com/interstitiel_4jchrono.html?redir=/index.php?option=com_wrapper&Itemid=47
** In Stade de France on 2013-06-24 13:31:47, 404 Not Found
** In Stade de France on 2013-07-07 01:22:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:82.131.90.96

Aitab naljast. Selline käitumine võib viia blokeerimiseni. Andres 9. aprill 2010, kell 16:52 (EEST)

Ma ei või kauem oodata.


Arutelu:Larry Wall

Paistab, et see sünniaeg ja koht on inglisekeelsest vikipeediast kunagi pahaaimamatult maha kirjutatud: Talk:Larry Wall. Rene 11. aprill 2010, kell 00:51 (EEST)

Kui siinne jutt ilmselgelt paika ei pea, kas siis ei võiks seda sünniaega panna, mis teistes vikides on, kuigi see on ka viitamata? --Epp 11. aprill 2010, kell 03:49 (EEST)

: Panin inglisekeelse viki sünniaja. Rene 11. aprill 2010, kell 11:36 (EEST)

Minu meelest ta pole keeleteadlane ega kirjanik. Ta õppis küll keeleteadust, aga pole vist sel alal töötanud. Samuti pole ta vist ilukirjandust kirjutanud. Andres 18. aprill 2010, kell 14:26 (EEST)

Minu teada ei nõua kirjanikuks olemine ilukirjanduse kirjutamist. Pealegi on joon selle vahel, mis on ja mis pole ilukirjandus, üsna ähmane. Aga see selleks... ei tea minagi, et ta oleks muud suuremat kirjutanud kui mõned Perli raamatud - aga enamik mõne programmeerimiskeele autoreid on oma keele kohta raamatu või paar kirjutanud, kuid neid ei nimetata veel seepärast kirjanikeks. Sama asi on vast selle lingvistikaga - kahtlemata on selle õppimisel talle suur mõju olnud, aga seda tuleks käsitleda pigem artikli muudes osades. Rene 19. aprill 2010, kell 11:45 (EEST)

: Vaata . Me peame mõistetel selget vahet tegema, muidu läheb jutt ebainformatiivseks ja eksitavaks. Joon ilu- ja mitteilukirjanduse vahel on küll ähmane, aga see ei õigusta ilukirjanduse mõistest loobumist. Andres 19. aprill 2010, kell 11:55 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://safari.oreilly.com/JVXSL.asp?x=1&mode=section&sortKey=title&sortOrder=asc&view=&xmlid=0-596-00313-7&open=false&g=&srchText=BOOK+AND+%28BOOKTITLE+perl+cookbook%29&code=&h=&m=&l=1&catid=&s=1&b=1&f=1&t=1&c=1&u=1&r=&o=1&page=0
** In Larry Wall on 2013-06-24 11:59:53, 404 Not Found
** In Larry Wall on 2013-07-06 10:10:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://safari.oreilly.com/JVXSL.asp?x=1&mode=section&sortKey=title&sortOrder=asc&view=&xmlid=0-596-00027-8&open=false&g=&srchText=BOOK+AND+%28AUTHOR+Larry+Wall%29&code=&h=&m=&l=1&catid=&s=1&b=1&f=1&t=1&c=1&u=1&r=&o=1&page=0
** In Larry Wall on 2013-06-24 11:59:53, 404 Not Found
** In Larry Wall on 2013-07-06 10:10:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.wall.org/~larry/keynote/keynote.html
** In Larry Wall on 2013-06-24 11:59:54, 404 Not Found
** In Larry Wall on 2013-07-06 10:10:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:11 (EEST)


Arutelu:Lionel Messi

"Tema koondisedebüüt toimus alla 20-aastaste sõprusmängus Paraguay vastu, mis tähendab, et edaspidi võib ta ainult Argentina särgis koondisekarjääri jätkata." FIFA on oma statuute korduvalt muutnud ja siin oleks tarbekas viidata. Praegu kehtivate reeglite järgi ei tohi koondist vahetada enam pärast seda, kui on mängitud ametlikus võistlusmängus.--Mel 11. aprill 2010, kell 13:42 (EEST)

Tal diagnoositi 11-aastaselt kasvuhormooni puudulikkus, selle ravi maksis 900 dollarit kuus, mida vanemad maksta ei suutnud. Klubi Fc Barcelona märkas tema talenti ja oli nõus tasuma meditsiinilised arved, kui ta kolib Hispaaniasse elama. Mida ta ka tegi..

Selle koht on artiklis.--WooteleF 21. mai 2010, kell 08:19 (EEST)
----
Võib-olla küll, et Messi mõtleb ümber, aga niisugune kustutamine kaotab olulise info. Andres (arutelu) 6. juuli 2016, kell 18:39 (EEST)
----
Klubi- ja koondisekarjäär peaksid olema eraldi.--Raamaturott (arutelu) 26. aprill 2017, kell 16:07 (EEST)