Arutelu:Psühholoogia

{{Vikiprojekti teade-2|Psühholoogia|psühholoogia}}
Artikli algtekst on võetud ENEKE-sest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:31, 18 Jan 2004 (UTC)
Tuleks kõvasti kohendada. Näiteks jääb siit mulje, et loomapsühholoogia ei ole psühholoogia. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 22:40, 8 Dec 2004 (UTC)

'''''Psühholoogia''' on filosoofia [[teadusharu]], mis uurib inimese käitumist ja hinge ([[psüühika]]t, tajud-aiatingud-mälud).
Selline lause küll ei kõlba. Psühholoogia ei ole filosoofia osa, samuti mitte hingeteadus. On olemas ka loomapsühholoogia.
Tõsi küll, varem psühholoogia oli filosoofia osa ja uuris hinge, aga sellest tuleks rääkida tagapool. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:00, 1 Mar 2005 (UTC)

Mõisted on loendatud tähestikujärjekorras. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 08:10, 14 Mar 2005 (UTC)

Psühholoogia
- teadus, mis uurib inimeste (ja loomade) hinge ja vaimuelu olemust ning avaldumise viise
- õpetus hingeelu nähtustest ja käitumisest
- teadus inimese psühhikast: Olemus, avaldumisvormid, toimimise seaduspärasused, osa looduses ja ühiskonnas.
----
Siia on paigutatud põhiliste sotsiaalteaduste mall, aga psühholoogiat selles mallis ei ole. Andres 27. veebruar 2007, kell 05:57 (UTC)
kohe mitte ei meeldine selline väljend - "psühholoogiline põhjus". Näiteks - 'suitsiidi psühholoogilised põhjused'. Kas tõesti on psühholoogia nii paha ja kuri distsipliin, et põhjustab suitsiide??? Pigem on ikka suitsiidide põhjused psüühilised. Samuti ei saa öelda, et 'suitsiidi psühhiaatrilised põhjused'. Ja järgnev lause oleks ka üsna totter - "Puuduliku arvutusoskuse matemaatilised põhjused"...--Hendrix 12. mai 2007, kell 08:03 (UTC)

Psühholoogia jaguneb eelteaduslikuks ja teaduslikuks psühholoogiaks.
Kui eespool on öeldud, et ta on teadusharu, siis kuidas ta saab jaguneda eelteaduslikuks ja teaduslikuks? (Kauss on teatud liiki anum; kausid jagunevad anumlikeks ja eelanumlikeks?) Minu meelest see lauseke ei anna mingit informatsiooni.
Ettepanek on selle asemel kirjutada: "Psühholoogiaks nimetatakse mõnikord ka igasuguseid arvamusi psüühika kohta, (sõltumata nende teaduslikkusest)." Lebatsnok 23. mai 2007, kell 10:28 (UTC)

Nõustun täielikult. --Lulu 23. mai 2007, kell 12:35 (UTC)
Psühholoogiaks nimetatakse psühholoogilist eripära. Andres 23. mai 2007, kell 15:21 (UTC)
Muutsin artikli algust. Minu mulje järgi on selline definitsioon praegu üldlevinud, peale viidatud allika ka nt ingliskeelses Wikipedias. Lebatsnok 8. juuni 2007, kell 09:38 (UTC)

Mulle tundub siiski, et see definitsioon ei ole päris täpne. Kas psühholoogia uurib ka psüühilisi seisundeid? Kas ta uurib eri inimeste psüühika erinevusi? Kas ka loomapsühholoogia on psühholoogia osa? Andres 8. juuni 2007, kell 10:32 (UTC)

Peale selle, tundub, et käitumine ei ole täpselt see, millest on juttu artiklis Käitumine. Paralleelselt tuleks täpsustada ka käitumise mõistet ning eristada selle sõna eri tähendusi. 8. juuni 2007, kell 10:37 (UTC)

: Arvan, et tasuks pisut koguda psühholoogia definitsioone. Andres 8. juuni 2007, kell 10:33 (UTC)

: Britannica:
 scientific discipline that studies mental processes and behaviour in humans and other animals.

 Psychology is the science of individual or group behaviour. The word psychology literally
 means “study of the mind”; the issue of the relationship of mind and body is pervasive in
 psychology, owing to its derivation from the fields of philosophy and physiology. Psychology
 is intimately related to the biological and social sciences.

: Kas võtaks sealt üle esimese lause: "... uurib psüühilisi protsesse ja käitumist inimestel ja teistel loomadel" ?

:: Mulle tundub, et "protsesse" on kitsendav. Miks siis mitte juba öelda "psüühikat"? Ja teiste loomade puhul on see raskus, et loomade käitumist uurib ka bioloogia haru etoloogia, mis minu meelest ei ole psühholoogia osa. Kui öelda, et psühholoogia uurib käitumist, siis tuleb täpsustada, mis aspektist ta seda uurib. Kui etoloogias ei defineerita käitumist teistmoodi, siis vähemalt uuritakse seda teisest aspektist.

:: Ka psüühikas puhul tuleb nähtavasti uurida, mis aspektist psühholoogia seda uurib: filosoofiat huvitab psüühika teise kandi pealt.

:: Britannica ja teised entsüklopeediad ei ole Vikipeediast palju usaldatavamad. Kuigi seal antakse töö teha spetsialistidele, haaratakse seal töösse liiga vähe inimesi ja toimetajate parandused võivad jutu valeks keerata. Peaks otsima käsitlusi, mis spetsiaalselt tegelevad psühholoogia defineerimisega. Täpsustada võib muidugi järk-järgult. Andres 9. juuni 2007, kell 05:53 (UTC)

: Käitumine on üldjoontes siiski seesama, mis artiklis käitumine. Ainult et tolles artiklis on käitumise uurimine seostatud biheiviorismiga, mis on ajalooline koolkond ja praeguseks ära lahustunud. Lebatsnok 8. juuni 2007, kell 13:15 (UTC)

:: Mulle tundub, et käitumist on tolles artiklis defineeritud biheivioristlikult. Minu meelest ei pruugi käitumine olla reaktiivne.

:: Sõnal "käitumine" on päris mitu erinevat (eri artikleid nõudvat) tähendust, nii et vältimatult tuleb need paika panna. Andres 9. juuni 2007, kell 05:53 (UTC)
The Gale Encyclopedia of Psychology (2nd ed.). 2001. annab järgmise üherealise definitsiooni:
 The science which studies behavior and mental processes.
Näib, et see lause oma kolme elemendiga (teadus, käitumine ja psüühilised protsessid) on definitsioonina 1. õige 2. piisav.--Ken 21. juuni 2007, kell 08:06 (UTC)

Mental on "vaimsed" eks ole? Kas "vaimsed" ja "psüühilised" on üks ja seesama? Andres 21. juuni 2007, kell 08:15 (UTC)

:Hea küsimus :) Ei oska vastata.--Ken 21. juuni 2007, kell 08:24 (UTC)
Aaro Toomela "Ülevaade Psühholoogiast I osa" 1999. Annab definitsiooni:
 Psühholoogia on teadus, mis tegeleb organismide käitumise ja vaimse elu uurimise ja seletamisega
ÕS 2006 ütleb, et:
 Psühholoogia [on] teadus psüühikast.
DEFINITIIVSELT: PUHTPRAKTILISELT PSÜHHOLOOGIA UURIB MÕTLEMIST, just mõtlemise uurimine ongi olnud nii psühholoogide eriala kui psühholoogia erivaldkond, erinevalt näiteks psühhiaatriast milline lisaks mõtlemisele käsitles põhjalikult ka tundeid, tahteaktiivsust ja nende omavahelist koostööd nii normis kui ka hälbes. Selles mõttes "psühhiaatria on teadus psüühikast" ja "psühholoogia on teadus mõtlemisest" <JOEL>
mulle meeldib ingliskeelne ja täpne "scientific distcipline that studies mental processes etc" milline ütleb täpselt MÕTTELISED protsessid, mitte idiootlikult "vaimsed" - ingliskeelne "mentaalne" eesti keeles sõna-sõnalt "mõtteline", mitte "vaimne", kõik tõlkijad eksisid selle koha peal!!!! <JOEL>

"Psühholoogia on teadusharu, mis uurib inimese käitumist ja psüühilisi protsesse" - kas käitumine ei ole psüühiline protsess, et ta on eraldi välja toodud psüühika kõrval?--Hendrix 20. juuni 2007, kell 17:07 (UTC)

Kas käitumine on psüühiline protsess?? Eraldi väljatoomise põhjused osaliselt ajaloolised, aga lühidalt võiks öelda, et tegemist on selgelt väliselt jälgitava nähtusega, erinevalt tajust või mõtlemisest.--Ken 20. juuni 2007, kell 19:09 (UTC)

:minumeelest on küll käitumine psüühiline protsess - inimene liigutab oma konte ja luid mingil kindlal eesmärgil. Ei ole lihtsalt motoorika. Ja käitumishäired on psühhiaatria huviorbiidis.

::Just - on psüühika- ja käitumishäired.--Ken 21. juuni 2007, kell 07:23 (UTC)

:inimene koosneb praktiliselt võetuna ajust, mis tarbib 25% verd, aga kaalub mingi tühipaljas osa tervest kehast (1,5:70=?). Inimene koosneb kesknärvisüsteemist ja muust kehast ning see muu keha on selle jaoks, et kesknärvisüsteemi teenida. Seega vaim ehk psüühika ja keha ehk sooma. Kuhu alla panna käitumine? Kas psüühika või sooma alla? Pole vaja hakata arutama, et kõrvutada psüühikat ja soomat pole korrektne, sest psüühika on funktsioon ja sooma on struktuur.--Hendrix 21. juuni 2007, kell 12:51 (UTC)

::Evolutsiooniliselt on kogu keha, nii närvisüsteem kui ülejäänud organism selleks, et geneetilist materjali talletada ja selle edasiandmine võimalikuks teha. Kui ütled, et "pole vaja arutama hakata...", siis ei aruta. Aga see ei tähenda, et ma nõustuks Sinu seisukohaga. Loodan, et mõistad ka ise, et see ei ole mitte midagi muud, kui üks võimalik seisukoht.--Ken 21. juuni 2007, kell 19:17 (UTC)
----
Ka tunded on väliselt jälgitavad--Hendrix 21. juuni 2007, kell 04:01 (UTC)

Ma tunnen nälga. Mida sa näed? Või kui rääkida emotsioonidest - nendega võivad, aga ei pea kaasnema nähtavad näoväljendused. Ekman, kellele viitad, väidab muidugi, et mikromiimika on alati.--Ken 21. juuni 2007, kell 07:23 (UTC)
----
Nähtavasti psüühika ei taandu käitumisele, kas või sellepärast, et kvaalid käitumuslikult ei eristu. Andres 21. juuni 2007, kell 07:42 (UTC)

kas seksuaalkäitumise juures ei saa rääkida kvaalidest?--Hendrix 21. juuni 2007, kell 13:34 (UTC)

: Arvan, et seksuaalkäitumisega kaasnevad elamused (kvaalid) ei ole seksuaalkäitumise osa.

: Käitumine on funktsionaalne, kuid kvaalid ei ole funktsionaalsed. Andres 21. juuni 2007, kell 13:38 (UTC)
----
"Psühholoogia on teadusharu, mis uurib inimese käitumist ja psüühilisi protsesse" - olen jätkuvalt arvamusel, et käitumine on üks psüühilise protsesse ja seega pole seda vaja eraldi välja tuua. Olen nõus, et psühholoogia lapsepõlves vaadeldi psüühikat ja käitumist eraldi. Aga lapsepõlv on möödas...--Hendrix 8. august 2008, kell 17:58 (UTC)
----
Psychology is:
*the science of the mind or of mental states and processes
*The science that deals with mental processes and behavior
*The behavioral and cognitive characteristics of a specific individual, group, activity, or circumstance
*The science dealing with mental phenomena and processes
*The science of the human soul; specifically, the systematic or scientific knowledge of the powers and functions of the human soul, so far as they are known by consciousness; a treatise on the human soul
Seega, on märkimisväärne hulk definitsioone, mis pea vajalikuks käitumist eraldi välja tuua, kuna käitumine ise on üks psüühilistest protsessidest.--Hendrix 13. september 2008, kell 13:39 (UTC)
----
Niisugust teadusharu naljalt ei leia, millel oleks üldtunnustatud ühene definitsioon. Arvan, et me ei peaks alustama rangest definitsioonist, vaid vabast selgitusest. Andres 28. september 2008, kell 12:45 (UTC)

eile hommikul kuulsin raadiost "psühholoogilisest vägivallast". Vist ikka peaks selgitama distsipliini olemust.--Hendrix 28. september 2008, kell 12:50 (UTC)

: Sõna "psühholoogiline" kasutatakse ka tinglikult, pidamata silmas seost psühholoogiaga. Andres 28. september 2008, kell 13:36 (UTC)
----
Kas teise ja kolmanda määratluse vahel on oluline erinevus? Andres 10. veebruar 2009, kell 22:15 (UTC)

Ega eriti ei ole jah, kui et siis kolmas on ehk pisut täpsem? Aga teoreetiliselt võib selle teise määratluse ka eemaldada. Tee siis seda ise, kui vajalikuks pead. --kanakukk 10. veebruar 2009, kell 22:20 (UTC).
----
Tundub, et teatud tähendustes samastatakse üldpsühholoogiat ja eksperimentaalpsühholoogiat: mõlemad uurivad vaimseid protsesse üldiselt. Andres (arutelu) 9. aprill 2014, kell 10:11 (EEST)
----
Definitsiooniga on see probleem, et kui me räägime ainult käitumisest ja vaimsetest protsessidest, siis jäävad välja psüühilised seisundid ja psüühilised omadused. Andres (arutelu) 9. aprill 2014, kell 10:20 (EEST)
0) "vaimsetest protsessidest" on vale väljend, õige väljend on "mõttelised protsessid"
1) AVALAUSE: Psüühika on individuaalsele kogemusele toetuv käitumist organiseerivate protsesside süsteem.
2) täpsustan: mitte "psüühilised protsessid" kuid selle asemel "mõttelised protsessid" täpne
3) Siis nüüd see PSÜÜHIKA protsesside süsteem koosneb:
<<a) mõttelised protsessid
<<b) tundeprotsessid
<<c) tahteaktiivsus protsessid
4) nende kolme protsessi koostöös tekibki inimese käitumine
5) kui üks protsess nendest kolmest on hälbes siis paratamatult ka käitumine hälbes


Arutelu:Rumeenia

__TOC__
Tabelis ja tekstis on millegipärast erinev pindala. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:28, 19 Jan 2004 (UTC)
Ma arvan, et CIA annab pindala koos territoriaalvetega. Ma küll täpselt ei tea. --[[Kasutaja:Egon|Egon]] 10:55, 19 Jan 2004 (UTC)

Kas see on õige, et artikkel "Rumeenia" tuleb panna kategooria "Euroopa maad" ja kategooria "Rumeenia" kategooria "Maailma riigid" alla? Ma kardan, et ma ei suuda seda meelde jätta, sest ma ei näe siin loogikat. Andres 05:30, 14 Jul 2004 (UTC)

Tegelikult oleks vaja kategooriat "Rumeenia", mis oleks kategooria "Maailma riigid" allkategooria. Ehk siis ühe maailma riigiga seotud artiklid.

Ma heameelega ei kasutaks kategooriat "Euroopa maad", kuid see on minu arvates ainuke viis esitada kokkuvõetult ühel või teisel viisil Euroopasse kuuluvaid maid ja riike, pakkuda loendit, mis on vaieldav ning pole lõplik. Mallis "Euroopariigid" pole Euroopasse jäävaid Kasahstani, Türgit ja Gruusiat, kuid on sees mitteriigid Fääri saared ja Gibraltar. Kui malli pealkirjast eemaldada riigid ja panna asemele maad, tekib küsimus, millal peatuda - on ju maid rohkem, kui riike. 50-100 nimega mall muutub kas liiga pikaks-suureks või tuleb esitada väga pisikeses kirjas - halvad mõlemad.

Püüan jälgida (ja täiendada), et kategooriad 'maad' ja 'riigid' õigetesse kohtadesse saaksid. - Urmas 05:57, 14 Jul 2004 (UTC)

* Halló! The maps for the counties of Romania are available at commons:Category:Maps of Romania.
* :en:Category:Counties of Romania is linked to many languages, also the items from :en:Template:Judete.
* Would be happy if you link related items in the future. Best regards Gangleri | [ Aa] | A 09:38, 1 Apr 2005 (UTC)
----
Rahvaarv 21 698 200 (2002) Geonarva 8. juuni 2007, kell 13:38 (UTC)

rahvaarv = 21 546 000 (2007) Andres 23. detsember 2009, kell 20:24 (UTC)

rahvaarv = 21 498 600 (2009) Taivo 10. mai 2010, kell 21:39 (EEST)

Selline Euroopa kaart on ikka väga halb - umbes nagu Eesti Venemaa osana (Tšehhi-Slovaki koos, ühtne Jugoslaavia jne).

Aga missugune kaart peab olema riigi asukoha kohta? Geonarva 12. juuni 2008, kell 05:00 (UTC)

: Nüüd peaks küll õige kaart olema, isegi Kosovo on seal peal, kui ma õigesti kaarti tunnen. Andres 12. juuni 2008, kell 05:06 (UTC)

:: Kas probleem on ainult selles, et Kosovo puudub? Minu arvates Kosovo ei ole rahvusvaheliselt tunnustatud. Või lähtume sellest, et Eesti seda tunnustas? Geonarva 12. juuni 2008, kell 05:23 (UTC)

::: Märkus kaardi puudulikkuse kohta on tehtud ammu. Nüüd on see kaart küllap ka ammu asendatud. Commonsis uuendatakse nüüd asendikaarte, nii et me ei pea sellega tegelema. Ma lihtsalt märkisin ära, et see kaart peab ajaga sammu. Andres 12. juuni 2008, kell 05:35 (UTC)
----
Minu meelest pole ajaloo alajaotusel sellisel kujul mõtet. Andres 12. juuni 2008, kell 04:25 (UTC)

===CS mapid===

65% fy_snow, 20% de_dust2, 10% de_inferno, 5% fy_iceworld

Välja. Andres 4. mai 2010, kell 19:12 (EEST)


Arutelu:Albaania vapp

Siin on "official emblem". Ma ei tea, kas see on riigivapp või midagi sellest erinevat. Andres 05:30, 20 Jan 2004 (UTC)
Siin on Albaania konstitutsioon inglise keeles. Artikkel 14, lõige 3 ütleb: "The seal of the Republic of Albania presents a red shield with a black, two-headed eagle in the center. At the top of the shield, in gold color, is the helmet of Skanderbeg." Andres 05:36, 20 Jan 2004 (UTC)
Motto: FERT
The Motto is believed an acronym of
*"Foedere Et Religione Tenemur" (We will be kept together by the [constitutional] pact and by religion)
but others suggest:
*"Fortitudo Eius Rhodum Tenuit" (His [Our Lord's] strength preserved Rhodes) or
*"Fides Est Regni Tutela" (Faith is the protection of the kingdom)
*the proposed origin from "Foemina Erit Ruina Tua" (Woman will be your ruin) is obviously only a satire.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.christian-siemer.de/wappen/europa/albanien.htm
** In Albaania vapp on 2012-11-16 09:57:03, 404 Not Found
** In Albaania vapp on 2013-05-25 13:47:30, 404 Not Found
** In Albaania vapp on 2013-06-23 23:48:45, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:49 (EEST)


Arutelu:Valgevene keel

Miks Sa selle ära kustutasid? Andres 19:35, 20 Jan 2004 (UTC)

Mu Opera tegi halba nalja. Panin nüüd koos tabelitega tagasi. Urmas 20:16, 20 Jan 2004 (UTC)
Sama lugu. Viimase redaktsiooni peaks taastama. Mul ei õnnestu. Urmas 20:39, 20 Jan 2004 (UTC)

Urmas, mulle ütleb Mikkalai inglise Vikipeediast, et praegune Valgevene valitsus Lacinkat ei tunnusta. Minu meelest oled Sina öelnud vastupidist. Kui see on nii, siis palun ütle, millisele allikale ma saaksin viidata. Andres 17:25, 15 Feb 2004 (UTC)

Loodan, et ma seda otseselt öelnud ei ole. Vabandan, kui väljendasin end sedavõrd segaselt, et nii aru saada võis.

Tegelikult kehtib latinisatsiooni ametliku variandina 2000. aastast nn. omaladina (vt. http://www.eki.ee/wgrs/rom2_be.pdf national system of romanization (2000)), mis ei ole Lacinka, kuid osaliselt sellele sarnanev. Lacinka eksisteerib omaladinast sõltumata ja on ladinakirjaline valgevene tähestik (kirjakeele variant?).

Tegelikult on olukord kahetine - ühest küljest tuleks kasutada omaladinat, mis on ametlik latinisatsioon, kuid teisalt tuleks toimida nii nagu varemalt tehti serbo-horvaadi nimede puhul - järgida põhimõtet "üks keel, kaks tähestikku",st kasutada hetkel sobivat. - Urmas 17:45, 15 Feb 2004 (UTC)

: Võib-olla küll Sa nii ei öelnud, aga minul jäi niisugune mulje. Ma arvan, et tuleks püüda artiklis need asjad üksipulgi selgeks teha. Andres 18:06, 15 Feb 2004 (UTC)

: Tegelikult ma ei saa ikkagi aru, miks me siis kasutame Lacinkat. Ma ei saa aru sellest paralleelist serbohorvaadi nimedega. Andres 18:07, 15 Feb 2004 (UTC)

::Põhimõtteliselt võib toimida kolmel moel: a) tarvitada transkriptsiooni eesti keelde; b) kasutada valgevene omaladinat (see 2000. a. oma) või c) eelistada Lacinkat.

::Variandi A vastu räägib asjaolu, et kui keelel on ladinakirjaline tähestik, siis kasutatakse viimast, mitte transkriptsiooni (nagu ladina tähestiku kasutusele võtnud aserbaidžaani, türkmeeni ja usbeki nimede puhulgi). Lacinka on aga just ladinakirjaline tähestik.

::B - viimase 10 aasta jooksul on Minskis väljatöötatud transliteratsioonireeglid  korduvalt muutunud (nt. võib võrrelda omaladinat PPälli "Maailma kohanimedes" ja mõni lõik eespool esitatud faili rom2_be.pdf). Omaladina on muutunud selgelt sarnasemaks Lacinkale. Eraldi omaladina järgi kaob vajadus, kui Minskis asendub praegune režiim rahvuslikumaga.

::C - Lacinka olemasolu on suhteliselt vähe teada, kuid nt Baltikumi juhtiv kaardifirma (Jana seta) on vastselt üle läinud Lacinka kasutamisele.

::Serbo-horvaadi keelel oli kaks tähestikku - ladina (horvaadi) ja kirillitsa (serbia). Teoreetiliselt oleks pidanud serbia keele jaoks olema välja töötatud omaette latinisatsioon. Kuid sellena kasutati horvaatide ladinatähelist tähestikku koos kõigi horvaadi eritähtedega. Valgevene keele kohalt tähendab see seda, et eraldi latinisatsiooni (omaladinat) kirillitsale luua pole vaja ja kasutada tuleks oma kirjakeele ladinakirjalist varianti (Lacinkat). - Urmas 19:01, 15 Feb 2004 (UTC)

::: Jah, ma saan nüüd aru küll ja see on veenev. Aitäh selgituste eest. Serbia keelel on tegelikult ka ladinatäheline variant olemas. See oleks veel lähedasem analoogia. Ainuke nõrk koht selles argumendis on see, et me ei saa kindlad olla, et selline režiimivahetus üldse kunagi aset leiab. Me peaksime olema poliitiliselt neutraalsed, kuid meie praegust joont on võimalik tõlgendada poliitilise seisukohavõtuna praeguse režiimi vastu. Andres 20:58, 15 Feb 2004 (UTC)

it's nice to know there is a good page about Belarusian language in Estonian! :)
Rydel
http://en.wikipedia.org/wiki/User:Rydel
----
Lisaks sellele, et minu arvates tuleks rääkimise asemel rääkida kõnelemisest, tuleks minu meelest kohad, kus keelt kõneldakse, esitada seesütlevas käändes. Andres 14:25, 12 mai 2005 (UTC)
----
Konverteri link enam ei tööta. Kas keegi saab aru, mis selle aadress nüüd on? Andres 15. aprill 2010, kell 16:00 (EEST)
----
Artiklis tuleks sellest ka kirjutada, et tänapäeva Valgevenes on asjaajamine valdavalt vene keeles ning valgevene keele kasutussfäär on piiratud. 90.191.119.98 20. aprill 2013, kell 22:12 (EEST)

Palun kirjuta. Andres (arutelu) 20. aprill 2013, kell 22:16 (EEST)


Arutelu:Sport

Aga kas poleks parem teha eraldi artikkel olümpiamängude jaoks? -- Egon 19:46, 21 Jan 2004 (UTC)

Jah, tuleks teha artikkel Kaasaegsed olümpiamängud ja viia lingid selle alla. Artikli pealkirja alternatiivid oleksid "Nüüdisaegsed olümpiamängud" (õigem, kuid vähem kasutatud nimetus) ja "Olümpiamängud" (muidu oleks selle pealkirja all juttu antiikolümpiamängudest). Andres 07:50, 22 Jan 2004 (UTC)
Ma teeks ettepaneku, et kui sportlasi ja treenereid liiga palju tuleb, teha sellest pealkirjast eraldi link. -- Egon 16:29, 7 Feb 2004 (UTC)

Pärast viimast parandust tekkisid mul Tōkyō linna nimesse küsimärgid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:42, 11 Feb 2004 (UTC)
Mul oli sama asi peale kellegi eilset redaktsiooni korea keeles. Selle parandamine on  copy-pastega sest kui revertida tagasi, siis kaovad teise inimese täinedused. Arvatavasti IE teeb sellist trikki, kui tal pole vastava keele (tähestiku) tunnistamist.-- [[Kasutaja:Egon|Egon]] 09:48, 11 Feb 2004 (UTC)
Sportvõimlemine tuleks vist muuta võimlemiseks, sest see oleks õigem, kuna  ka iluvõimlemine , rühmavõimlemine ja batuudihüpped on kõik ühe rahvusvahelise liidu kooseisus. [[Kasutaja:Kalle|Kalle]]
Sportvõimlemine on sportvõimlemine (meil propageeriti veel ka terminit riistvõimlemine, aga see visati nüüd terminoloogiast välja). On olemas ka lihtsalt võimlemine, aga selle all mõeldakse pigem harrastusvõimlemist. Lisaks on veel akrobaatiline võimlemine ehk sportakrobaatika.  [[Kasutaja:ToivoIse|ToivoIse]]

Vat nii veider kui see ka pole tundub mulle, et NBA ei ole spordiorganisatsioon vaid äriettevõte ja tegelt (võistlus)liigad ei ole mitte ükski spordiorganisatsioon...  --[[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 10:51, 9 May 2005 (UTC)

Kas meelelahutuse all on mõeldud enda või teiste meele lahutamist? Andres 22:22, 22 mai 2005 (UTC)

mis vahet seal on? - aga imho kogu sporti meelelahutuse alla liigitada pole nüüd küll päris õige (kuigi valdavalt ta sinna küll kuulub), tegelt kui nii võtta siis peaks osa liigitama hariduse, osa teaduse alla, osa kindlasti millegi muu alla (näiteks poliitika, sõjandus, majandus) - mäletan, et see teema on juba kuskil arutlusel olnud (kas võis olla selle kategooriate portaaliga seoses, mis on vist praeguseni realiseerimata) - aga selline liigitamine on nii laia tegevusvaldkonna puhul, et sellega kõik rahul oleks, parasjagu raske... - Ahsoous 22:50, 22 mai 2005 (UTC)

: Kui ei ole vahet, siis on ütlus "sport on meelelahutus" liiga ebamäärane. Andres 01:26, 23 mai 2005 (UTC)

::Nu hakkame siis veel arutama, mis asi on sport - kas wrestling on sport? kas NBA korvpall (või näiteks Harlem Globetrotters) on sport? - OK minu vastused mõlemale küsimusele on, et ei ole!  - Ahsoous 05:15, 23 mai 2005 (UTC)

Lisasin ka: vaimne (mänguline) tegevus, sest male ja kabe jne... Seetõttu tekkis kiusatus võtta see "kehaline ja vaimne" yldse ära, et jääks "mänguline tegevus" ainult ... või mis arvatakse: kas peale kehalise ja vaimse tegevuse on veel mingeid muid tegevusi? --Lulu 16:45, 23 mai 2005 (UTC)

Spordi defineerimine on lihtsalt väga raske. Tüüpilised on kehalisus, mängulisus, võistluslikkus, kuid võib-olla pole ükski neist kohustuslik. Tõsi küll, vaevalt on olemas selline sport, milles kehalisus täiesti puuduks (tuleb ju nuppu tõsta või kas või häälitseda). Peale selle nõuab enamasti ka sportlik vaimne tegevus kehalist vormisolekut. Mis puutub meelelahutuslikusse, siis professionaalse sportlase jaoks on sport eelkõige raske töö. Andres 18:11, 23 mai 2005 (UTC)

: Praegu on artiklis vastuolu. Definitsioonis on öeldud, et sport on võistluslik, allpool aga, et võistluslikkus ei ole tervisespordis oluline. Tüüpiline tervisesport ei olegi võistluslik. Andres 19:31, 23 mai 2005 (UTC)
Tean-tean... Isegi mõtlesin, kuidas seda sõnastada. Yks asi on muidugi see, et "tervisesport" reeglina nagu ei olekski sport: spordiuudistes ja spordisyndmustes ei kajastu, kui just ei ole tegemist mõne suurema rahvajooksuga (kus aga enamasti on võistlusmoment jälle kohe sees). Seepärast kirjutasingi ettevaatlikult "ei ole oluline", ehkki, teisiti mõteldes on tervisesport ju mingis mõttes võistlus iseendaga... kas pole? ... Ma ei arva, et see vastuolu praegu väga oluline oleks, mõte peaks olema ju arusaadav. --Lulu 19:51, 23 mai 2005 (UTC)

Me püüame praegu sõnastada seda, mida me ise teame. Tõenäoliselt teab neidsamu asju ka lugeja. Arvan, et pole mõtet püüda sporti täpselt määratleda. Sellega me paratamatult sunnime lugeja ütlema, et meil pole õigus, sest ka tema ju teab, et see pole nii, nagu me ütleme. Halvemal juhul me desinformeerime lugejat. Tuleb selgelt öelda, et spordi täpset määratlust ei ole ning me saame ainult rääkida spordi tüüpjuhtudest ning loetleda igasuguseid erijuhte. Teiseks on mõtet rääkida katsetest sporti defineerida ja legaaldefinitsioonidest, spordi klassifitseerimisest ja vastavatest kokkulepitud terminitest jne. Andres 20:01, 23 mai 2005 (UTC)

: ma enam ei mäleta kes seda ütles et on olemas üksnes kolme liiki sporti: langevarjuhüpped, härjavõitlus ja poks...

:Aga asjast endast rääkides võiks defineerimise lihtsustamiseks ja selguse majjasaamiseks võib-olla selle kupatuse küll (vähemalt) kaheks lüüa: kehakultuur ja (võistlus)sport. (Edasine on minu enda isiklik arvamuses) Spordis on just nimelt oluline asi võistlusmoment, kas siis iseenda või kellegi teisega - kui see puudub, pole enam tegu spordiga (siinkohal vastus küsimusele, miks mina ei loe wrestlingut spordiks). - Ahsoous 21:35, 23 mai 2005 (UTC)

:: Arvan, et Ahsoouse pakutu on mõistlik. Sport on ikkagi võistluslik tegevus. Tervisespordi võiks pigem meditsiini või elustiili kategooria alla liigitada. Samas võiks spordi artiklist loomulikult ka tervisespordile viidata.--Boy 22:07, 23 mai 2005 (UTC)

Spordialade loendi võiks viia artiklisse Spordialade loend. Peep 20. september 2005, kell 18.57 (UTC)
----
Artikkel ei tohiks olla märksõnade loend (nagu lõpupoole). Peep 20. september 2005, kell 19.52 (UTC)
----
Kust on võetud, et jalgpall ei ole Eesti populaarseimate spordialade seas, on ju. Pelmeen10 15. märts 2010, kell 07:20 (UTC)

Vastan siis endale, et parandatud. Pelmeen10 15. märts 2010, kell 19:09 (UTC)
----
Spordiorganisatsioonide osa võiks välja jätta. Selle võiks ka teha eraldi loendiks, aga tuleb arvestada, et seda pole enam uuendatud. Andres 18. märts 2010, kell 09:09 (EET)
----
Kunstirühmitus peaks olema täpsustusmärkuses, mitte "vaata ka" all. Andres 18. märts 2010, kell 09:10 (EET)
----
See "äärmuslik aste" ei ole minu meelest hea väljend. Andres 25. jaanuar 2011, kell 11:54 (EET)

Miks spordiorganisatsioonid on välja võetud? Andres 25. jaanuar 2011, kell 19:10 (EET)

Panen tagasi. --Epp 25. jaanuar 2011, kell 19:17 (EET)

:Enne pakuti siin välja, et võiks ära võtta. Äkki teeks Spordiorganisatsioonide loendi? Miks tavaartiklitest on tehtud loendid? Olümpia alalõigus peaks ka normaalne tekst olema. Pelmeen10 25. jaanuar 2011, kell 19:35 (EET)

:: Arvan, et seda loendit pole tarvis. Aga mõnele asjale pole mujalt linki kui siit. Andres 25. jaanuar 2011, kell 19:58 (EET)

:::: Miks? -- Ahsoous 25. jaanuar 2011, kell 20:01 (EET)

::::: Sest pole midagi sobivat, kust linkida.

::::: Või et miks seda pole tarvis? Tundub liiga heterogeenne. Andres 25. jaanuar 2011, kell 20:13 (EET)

:: Need olümpiamängude lingid võiksid olla artiklis Nüüdisaegsed olümpiamängud. Andres 25. jaanuar 2011, kell 20:00 (EET)

:::Seal on need juba ju. Pelmeen10 25. jaanuar 2011, kell 20:09 (EET)

:::: Noh, siis kustutame siit. Andres 25. jaanuar 2011, kell 20:13 (EET)
Mida üldse nimetada spordiorganisatsiooniks? Mõnes artiklis pole seda kirjas, kas nt NBA ja CONCACAF on spordiorganisatsioonid? Pelmeen10 26. jaanuar 2011, kell 23:36 (EET)

tekstist ei selgu, miks järgnev tagajärg on negatiivne: "Võistkondlik tippsport on suurel määral äriline, kus sportlased on ühtlasi müügi ja ostu objektiks."

Küllap sellepärast, et see annab sportlastele mingis mõttes orjataolise staatuse. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 17:11 (EET)


Arutelu:Murdmaasuusatamine

Tuleb selgitada, mille poolest murdmaasuusatamine erineb teistest suusatamise aladest.
FIS ei tegele ainult murdmaasuusatamisega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:44, 22 Jan 2004 (UTC)

Pildil olev isik on ilmselt ka pildi üleslaadija. Minule selline enda reklaamimine ei meeldi, et panen oma lõusta Vikipeediasse, et siis miljonid inimesed seda näha saaksid. Arvan, et pildil võiks olla professionaalne suusataja. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 13:45, 2 august 2005 (UTC)

Ajaloo alla kuuluks ka see, millal võeti kasutusele suusakepid. Teatud ajani sõideti ju klassikasammu üldse käed seljal. Ja võimalik, et võistlusspordi ajaloo osa tuleks eristada lihtsalt murdmaasuusatamise ajaloost. Või peaks see käima hoopis lihtsalt "suusatamise" alla, kuna murdmaasuusatamine on ainult võistlussport? --Kamma 20. veebruar 2007, kell 15:41 (UTC)

Eemaldasin kõik selle, mis ei puuduta võistlussporti. See on nüüd suusatamise all. --Kamma 24. veebruar 2007, kell 21:29 (UTC)

Kust pärineb või kuidas on tuletatud sõna murdmaasuusatamine? 76.93.232.137 19. november 2008, kell 09:12 (UTC)

Murdmaa ehk murdmaastik on maastik, kus on vahelduvad pinnavormid. Murdmaasuusatamine on suusatamine vahelduvate pinnavormidega maastikul. Andres 19. november 2008, kell 10:38 (UTC)
----
Ikka veel on puudu korrektne definitsioon! Andres 19. november 2008, kell 10:39 (UTC)

Njah, tahtsin just kirjutada, et äkki keegi tõlgiks avalause (minu jaoks) ära -- Ahsoous 12. detsember 2011, kell 10:38 (EET)
----
Lisan siia ühe anonüümse kasutaja poolt lisatud lause. Võibolla on kusagil selline valimine toimunud :)
14. jaanuaril 2010 valiti murdmaasuusatamine maailma igavaimaks spordialaks.
--Mona 14. jaanuar 2010, kell 17:34 (UTC)
----
Kas viimane muudatus on sisuliselt õige? Andres (arutelu) 16. veebruar 2015, kell 12:41 (EET)


Arutelu:Türgi

Muukeelsed wikid väidavad, et Türgil ei ole vappi. Kuidas tegelikult? Urmas 14:05, 24 Jan 2004 (PST)
Siin on üks Türgi keelne lehekülg, kus on juttu lipu ja vapi staatusest, kuid kahjuks ma ei oska türgi keelt. 1 --Egon 14:36, 24 Jan 2004 (PST)

Sellel leheküljel on Türgi lipu seadus. Vapist pole siin munu meelest üldse juttu. ENE esimeses väljaandes on Türgi vapina esitatud sõõr, milles on täht ja poolkuu. Andres 01:06, 25 Jan 2004 (PST)

: Well, this discussion on the Turkish website is about if the flag should be labeled as "Turkish Flag" or "The flag of Turkey". In Turkey, we don't have any "coat of arms" symbol so on English translation, it is not places at all. The symbol on Turkish translation is the flag of the presidentcy. And you can also put the national motto of Turkey: "Yurtta sulh, cihanda sulh" said by Atatürk which means "peace in the fatherland, peace in the world".

[[Rahvaarv]] ([[2003]])
[[Rahvastiku tihedus]]	68 109 469
87,2 in/km²
 [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. september 2006, kell 03:17 (UTC)
rahvaarv = 74 709 400 (2006) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. veebruar 2008, kell 10:33 (UTC)

Pindala on EE 15. köite järgi 779 542. Sama arv on saksa vikis viitega Saksamaa välisministeeriumi allikale, kus see on hoopis 814 578. CIA Faktiraamatus on see 780 580, samuti prantsuse ja vene vikis. Inglise vikis on 783 562. Mõnes kohas on Türgi pindalalt 35. kohal, prantsuse, vene ja türgi vikis 36. kohal. Türgi vikis on öeldud nii: izdüşüm alanı (harita üzerinde) 779.452 km²
; gerçek alanı 814.578 km². Niipalju kui ma aru saan, on esimene kartograafiline artefakt, teine aga tegelik pindala. Esimene langeb kokku EE 15. köite andmetega, teine Saksamaa välisministeeriumi andmetega. Kas keegi oskab seda sasipundart lahti harutada?
Peale selle tuleb üle vaadata ka rahvaarv ning SKT ja SKT elaniku kohta. Viimaseid on viimane parandus drastiliselt muutnud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. aprill 2008, kell 16:39 (UTC)
Võtsin viimased üldse välja, sest aastaarve polnud.
Andmed ei ole tekstis dubleeritud, aga seda tuleks minu meelest tingimata teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. aprill 2008, kell 16:43 (UTC)
Britannicas on pindala 583 672, mis langeb kokku inglise vikiga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. aprill 2008, kell 21:15 (UTC)
Meyeri leksikon ütleb: 	773 473 (ametlikud andmed 814 578). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. aprill 2008, kell 21:18 (UTC)

Võtsin selle välja. Ajaloo osa peab olema ajaloo ülevaade, mitte säärane märksõnade loend.

According the article about  on the English translation of Wikipedia, there are 10 million to 15 million Alevi people which means ten times more than whole Estonian population. It is correct that most of the people in Turkey are Sunni, but i think Alevi people should not be ignored because it will be a kind of missing information in that case.
Mina võtsin sõna aleviid välja, kuna ei leidnud kuskilt eestikeelset vastet sellele. Kas the Alevi on eesti keeles alaviidid või aleviidid?--Iifar 11. jaanuar 2011, kell 14:17 (EET)

Maybe it can be just written as Alevid, Alevi or Alevikond? I don't know Estonian grammatics well.

: Eesti keeles on kasutatud "aleviidid". Alaviidid on teine (:en:Alawi). Andres 11. jaanuar 2011, kell 20:57 (EET)

::en:Alevi (or Bektashi) and :en:Alawi (or Nusayri) are different even the names are a bit similar. In Turkey, Alawi people are only in Hatay region, they are the Arabian minority who lives close to Syrian border. And it is an Arabic faith. But Alevis are spreaded in Turkey and Balkans which is a kind of mixture of Turkic Shaman (Tengriism), Zoroastrian and Islam belief which borned in Turkestan and shaped in Central Anatolia by Hadji Bektash Veli. Thanks for including them to religion part.

*Seldžuki impeerium
*Ottomani impeerium
*Ida-Rooma riik, Bütsantsi vallutamine 1453. aastal
*Noortürklased, Ahmed Djemal Pasha (1872-1922); Enver Pasha (1881-1922); Mehmed Talaat Pasha (1874-1921)
*Türgi Vabariik, Mustafa Kemal Atatürk
Andres 16. veebruar 2010, kell 11:41 (UTC)
----
Järgmises lõigus on tehtud arusaamatu kärbe:
Türgi dünaamiline majandus on keeruline segu tänapäevasest tööstusest ja ärist ning traditsioonilisest põllumajandussektorist, mille arvele veel 2001. aastal tuli 40% tööhõivest. Erasektor on tugev ja kiiresti kasvav, kuid riigil on ikka veel suur roll tööstuses, panganduses, transpordis ja kommunikatsioonides. Kõige tähtsamad tööstusharud, mis toodavad ka kõige suurema osa ekspordist, on tekstiili ja rõivatööstus, mis on peaaegu täielikult erakätes.
Andres (arutelu) 8. juuli 2016, kell 13:35 (EEST)


Arutelu:Bulgaaria

Lev on vist ainult Bulgaarias. Kas mitte sel juhul ei võiks artikli pealkiri olla lihtsalt "Lev"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:19, 24 Jan 2004 (PST)

Bulgaariakeelne artikkel on täiesti olemas:
http://bg.wikipedia.org/wiki/България [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 02:06, 25 Jan 2004 (PST)

Mis mõttes Bulgaaria iseseisvus kaks korda? Andres 3. märts 2006, kell 09.56 (UTC)
See lahter on riigitabelites üldse imelik. Kui "iseseisvus" on nimisõna, siis peaks kuupäev olema seestütlevas käändes, kui tegusõna, siis alalütlevas käändes. Andres 3. märts 2006, kell 09.57 (UTC)
1878 sai ta Osmani impeeriumi autonoomseks vürstiriigiks, mis 1908 iseseisvus (kuningriigina). Ma usun, et 1908 on sisuliselt täpsem.

San Stefano rahuga tehti temast iseseisev riik, kuid Berliini kongress andis enamuse uue riigi aladest Türgile tagasi ja järelejäänud osa Bulgaariast muudeti autonoomseks vürstiriigiks. - Urmas 3. märts 2006, kell 10.11 (UTC)

: Igatahes on praegune olukord, kus ilma kommentaarideta on kirjas kaks kuupäeva, talumatu. Ja üldse pole arusaadav, mida see lahter tähendab. Bulgaaria riik oli olemas ka enne Türgi vallutust. Andres 3. märts 2006, kell 10.37 (UTC)

:: selles et ma tolle teise kuupäeva ilma kommentaarideta kirja panin olen ma küll süüdi aga seda esimest päeva ei tähistata vist isegi mitte iseseisvuspäevana, see kannnab vist enam vähem miskit vabanemise päeva nimetust... aga kahjuks on selle artiliga see häda, et pole kuskile isegi mitte viidata (ajaloo osa on ju kirjutamata) ja paari sõnaga lahti kirjutada on seda üpriski tülikas... kuigi ilmselt mõeldav... - Ahsoous 3. märts 2006, kell 10.51 (UTC)

Kas mõni tark inimene oskab öelda, miks Bulgaaria haldusüksusi piirkondadeks ja mitte oblastiteks tahetakse nimetatada? Ma saan aru, et Vikipeedias jälgitakse pimesi KNABi, aga mul tekib küll sageli KNABi valikute suhtes küsimusi. Suures maailma atlases on Sofia oblast, teiste oblastite puhul ei ole haldusüksuse nime välja kirjutatud. --Metsavend 26. juuli 2006, kell 07.31 (UTC)

Seda ei saa teisiti teada, kui tuleb Peeter Pällilt küsida. Mul tekkis sama küsimus. Olen märganud ka muid ebajärjekindlusi, kuid on võimalik, et asi on tegelikult läbi mõeldud. Kas Sa küsid ise Pällilt?

Minu meelest ei ole asi pimesi järgimises, vaid selles, et kui järgida mingit kindlat autoriteeti, siis jäävad ära asjatud vaidlused asjade üle, mis sõltuvad kokkuleppest, samuti välditakse sellega ebajärjekindlust. Andres 26. juuli 2006, kell 07.39 (UTC)
Oletan, et sõna "piirkond" eelistatakse Bulgaaria puhul sellepärast, et meil puudub traditsioon nimetada Bulgaaria haldusüksusi  oblastiteks, ning vastav sõna enam-vähem seda tähendab. Andres 26. juuli 2006, kell 07.42 (UTC)

:Üks asi on kindlasti see, et KNAB on ainuke, kus selliste asjade normeerimisega on tegeldud.

:Mis Sofiat puudutab, siis on siin sama asi nagu Moskva ja Moskva oblastiga.

:Bulgaaria 'oblasti' piirkonnaks nimetamine pole minu arvates küll mingi patt – ausaltöeldes võib tegelikult ka vene 'oblastit' tõlkida piirkonnaks. Asi ei saa vale. Tšehhi maakond on originaalis ka 'kraj'. Kas peab kõik slaavi keeli vene keele järgi väänama? - Urmas 26. juuli 2006, kell 07.46 (UTC)
----
Anonüümne kasutaja tahtis propageerida Bulgaaria uut ametlikku transliteratsiooni. Me ei saa seda järgida. Andres 27. oktoober 2006, kell 08:25 (UTC)
----
Rahvaarv (2003)Rahvastiku tihedus7 537 92968 in/km² Andres 3. märts 2007, kell 17:11 (UTC)
Rahvaarv (2006)Rahvastiku tihedus7 820 100 66 in/km² Geonarva 27. mai 2007, kell 06:39 (UTC)
rahvaarv = 7 640 000 (2008) Andres 29. aprill 2009, kell 13:41 (UTC)
rahvaarv = 7 606 600 (2009)rahvastiku_tihedus = 69,3 Taivo 10. mai 2010, kell 21:35 (EEST)
Selgituseks - Muutsin latinisatsiooni ära, kuna see on ametlik erand -- Ahsoous 22. aprill 2011, kell 19:02 (EEST)

Mis tähendab "ametlik erand"? Me lähtume ÜRO latinisatsioonist. Palun ära rohkem muuda, enne kui Peeter Pällilt vastus tuleb. Küsi selle kohta ka. Andres 22. aprill 2011, kell 20:57 (EEST)
----
Kas on ikka kindel, et Bulgaaria peaministri nimi kirjutatakse Nikolaj Denkov ja mitte Nikolai Denkov? Velirand (arutelu) 16. jaanuar 2024, kell 11:11 (EET)

"Nikolaj" on 1977. aasta latinisatsioonis, mida seni valdavalt oleme kasutanud. Uuemas latinisatsioonis, mille kasutamist vahepeal kaalusime, oleks "Nikolay". Vt ka Vikipeedia:Transliteratsiooni- ja transkriptsioonireeglid#Bulgaaria keel. Pikne 16. jaanuar 2024, kell 21:00 (EET)


Arutelu:Põhja-Makedoonia

Siin tuleb kuidagi välja tuua nime "Makedoonia" mitmetähenduslikkus. Andres 01:09, 25 Jan 2004 (PST)

"Makedooniast" teha "Makedoonia Vabariik". "Makedoonia" all rääkida ajaloolisest Makedooniast, artikli algusse teha viited "Makedoonia Vabariigile" ja "Kreeka Makedooniale". Urmas 02:20, 25 Jan 2004 (PST)

: Jah, nõus. Samuti peaks artiklis "Makedoonia Vabariik" tooma ära rahvusvaheliselt kasutatava nime "Endine Jugoslaavia Vabariik Jugoslaavia". Andres 02:41, 25 Jan 2004 (PST)

: Teine võimalus. Panna selle artikli algusesse selgitus Makedooniast üldse koos linkidega eraldi artiklitele. Siis tuleks artiklile ajaloolisest Makedooniast panna teine pealkiri. Andres 02:43, 25 Jan 2004 (PST)

Nüüd, kus Montenegro ka rahumeelselt iseseisvunud on, vajas iseseisvumise lõik veidi kohendamist. - [[Kasutaja:Melilac|Melilac]] ([[Kasutaja arutelu:Melilac|arutelu]]) 16. märts 2018, kell 22:12 (EET)

Kas Makedoona raha ei ole mitte denaar ?
naine 22:27, 18 Mar 2004 (UTC)

Raha makedooniakeelne nimi on denar. Nüüd on küsimus selles, kuidas seda tõlkida, kas "denaar", "teenar" või "dinaar". Kõik nad tulevad ladina sõnast denarius, mis sõnaraamatu järgi on hõbemünt, denaar ehk teenar. Mina arvan, et kõige parem tõlge oleks "teenar". Andres 22:57, 18 Mar 2004 (UTC)

:EE 13. köide annab lihtsalt denar. -- Urmas 23:06, 18 Mar 2004 (UTC)

::Kas siis sobiks Makedoonia denaarnaine 23:16, 18 Mar 2004 (UTC)

::: "Makedoonia denaar" on käibele läinud, olgu siis see. Andres 01:00, 19 Mar 2004 (UTC)

:: Selliselt tekitaksime täiesti uue eestikeelse sõna, millel ei ole ka näiteks ajaloolist tausta. Arvan, et peaksime kasutama, kas originaalkuju (denar) või eestikeelset ajaloolist dinaari. Ei küll kontrollinud, kuid kaldun arvama, et ka Jugoslaavia dinaari nimetati Makedoonias denar.

:: St. püüaks vältida selliseid trikke, mida näiteks Eesti Pank on teinud Sloveenia valuutaga, konverteerides Sloveenia talaari (sic!). -- Urmas 12:36, 19 Mar 2004 (UTC)
TEA Võõrsõnastik ytleb, et "denaar aj Vana-Rooma ja varajase keskaja tähtsaim hõbemünt", et see ei ole olematu sõna.
http://www.reisiekspert.ee/default.asp/ac/riik/lan/ee/id/183naine 13:46, 19 Mar 2004 (UTC)

Leidsin raamatukogust (kahjuks vaid ühe) makedoonia keele sõnaraamatu. Selles on vaid dinar, mille juures näitena Jugoslaavia dinaar. See tähendab, et tegemist ilmselt ei ole dinaariga ja võib-olla on denari all tõesti mõeldudki denaari. -- Urmas 15:14, 19 Mar 2004 (UTC)

:Helistage saatkonda ;P naine 17:54, 19 Mar 2004 (UTC)
Keelekorraldajad soovitavad nimetust "dinaar". Lähtusin sellest. Pikne 9. mai 2015, kell 17:54 (EEST)
----
Endine Jugoslaavia Vabariik Makedoonia
(EJVM)
Поранешна Југословенска Република Македонија
(ПЈРМ)
Poranešna Jugoslovenska Republika Makedonija
(PЈРМ)

Need nimekujud tuleb kuskil võib-olla kuskil ära tuua, aga tegu ei ole Makedoonias kasutatavate ametlike nimedega, sellepärast nad ei sobi tabelisse. Andres 22. september 2006, kell 15:20 (UTC)

Those names perhaps should be cited somewhere in the article but they are not official names used in that state and therefore are not appropriate in the table. Andres 27. september 2006, kell 21:29 (UTC)
----
rahvaarv = 2 063 100 (2003)
Andres 8. juuni 2007, kell 08:26 (UTC)
| rahvaarv = 2 071 210 (2004)
Andres 1. aprill 2010, kell 22:52 (EEST)
| rahvaarv = 2 048 600 (2009) Andres 23. jaanuar 2011, kell 19:05 (EET)
----
Linnade rahvaarvudega on veidi jama. Osa on "puhas" linn, osa linn koos vallaga.--Juhan121 (arutelu) 17. mai 2015, kell 00:56 (EEST)

Tee siis korda. Andres (arutelu) 17. mai 2015, kell 15:30 (EEST)

: Põhimõtteliselt korras, aga mul Skopje elanike arvuga segadus.--Juhan121 (arutelu) 17. mai 2015, kell 19:28 (EEST)

:: Jah, see on keeruline asi. Andres (arutelu) 17. mai 2015, kell 20:33 (EEST)
----
AIDS-i ei maksa rahvastiku alla panna. Andres 23. jaanuar 2011, kell 19:05 (EET)

Mille alla see käib siis? Alts 23. jaanuar 2011, kell 22:10 (EET)

: See võiks käia näiteks alajaotusse "Rahvatervis ja tervishoid". Andres 23. jaanuar 2011, kell 22:36 (EET)

::Ma ei oskakski sinna millestki muust kirjutada. Alts 23. jaanuar 2011, kell 22:36 (EET)

::: Las kirjutavad need, kes oskavad. Andres 23. jaanuar 2011, kell 22:49 (EET)
----
Kõrvaldan koordinaadid. Minu meelest ei ole riigil koordinaate. Mis on näiteks Venemaa koordinaadid? Taivo (arutelu) 1. märts 2012, kell 17:20 (EET)

Riikidel võiks olla äärmuspunktide koordinaadid, soovi korral ka keskpunkti koordinaadid (aga siis peab ysna täpselt ytlema, millise keskpunkti). --Oop (arutelu) 1. märts 2012, kell 17:53 (EET)
----

endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik.
http://publications.europa.eu/code/et/et-5000500.htm

KNAB-is on ka nii, ka "endine" on väikese algustähega. Andres (arutelu) 23. juuli 2015, kell 19:53 (EEST)

Ingliskeelses vikipeedias on artikkel Wikipedia:Naming conventions (Macedonia), lisaks, ega (võib-olla et homme endise) juhi allkiri muuda riigi nimetust, ratifitseerimised seadusandlikes kogudes, võimalik(ud) rahvahääletus(ed) jne võtavad aega, kuudes mõõdetavat.—Pietadè 14. juuni 2018, kell 21:52 (EEST)
----
Kaduma on läinud lipu ja vapi kujutis ning lingid. Andres (arutelu) 9. veebruar 2019, kell 23:13 (EET)
Kas on kindel, et "Põhja-Makedooniast" ei saa eelkõige diplomaatilises suhtluses kasutatav nimi ja tavakasutuses soovitatavaks või levinumaks nimeks ei jää "Makedoonia"? Nii nagu näiteks Svaasimaa uue nime "eSwatini" puhul. Ehk on enne pealkirjade muutmist parem ära oodata, kuni EKI maailma maade nimestikus paranduse teeb. Pikne 10. veebruar 2019, kell 19:05 (EET)

: Mina leian, et peab olema Põhja-Makedoonia, sest "Makedoonia" on mitmetähenduslik ja seejuures laialt kasutuses ajaloolise piirkonnda kohta. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. veebruar 2019, kell 13:30 (EET)


Arutelu:Süüria

Urmas... Seal inglise vikis oli ka Süüria vapp, kuid too on musta tausta ja äärisega, kas lisada ka see siia (ma ei ole kindel, kuid minu IE ja Netscape mõlemad näitavad, et vapp on musta kasti sees.) -- Egon 10:29, 26 Jan 2004 (PST)

Minu Opera näitab ka musta tausta. Kuid iseenesest peaks kollane ka hallil näha olema. Milline on Geraldika.ru peal Süüria vapp? Urmas 10:37, 26 Jan 2004 (PST)
Geraldika.ru ei anna Süüria vappi, sellega ongi lood jamad natuke, et Geraldika.ru  annab ainult osade riikide vapid, kuid kõikide riikide lipud. Aga selle eest on tal regioonide lippude ja vappide valik suur. Seal on ka Läti regioone ja muude endiste NSVL-i vabariikide omi. -- Egon 10:45, 26 Jan 2004 (PST)

Proovin inglise wikist pärit vappi pisut paradada ja laen siis üles. Urmas 11:19, 26 Jan 2004 (PST)

: Inglise wiki Süüria vapist asja ei saanud.

: Ehk ei kirjutaks Süüria juures "Ida-Euroopa ajast". Ajaks läbi "Maailmaaeg +2-ga". Urmas 14:51, 27 Jan 2004 (UTC)

:: Ma kõhklesin ka. Aga selle ajavööndi nimi on ju "Ida-Euroopa aeg". Või ei ole? Mulle tundub see "maailmaaeg +" üldse väheütlevana. Ma eelistaksin, kui igal ajavööndil oleks nimi ja selle kohta artikkel. Andres 17:02, 27 Jan 2004 (UTC)

| rahvaarv = 17 585 540 (2003) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. märts 2011, kell 09:03 (EET)

Paluks parandada: Levantia -> Levant, Damascus -> Damaskus, Umyyad Caliphate -> Umaijaadide kalifaat, Mamulk Sultanate -> mamelukkide sultaniriik vms.  --Ker 2. november 2011, kell 21:33 (EET)

Minu meelest peame siin ise parandama. Praegune ületab taluvuse piiri. Andres 2. november 2011, kell 23:07 (EET)
Minu meelest peaks selle tegija tõsiselt mõtlema, kas ta ikka saab selle teemaga hakkama. --Epp 3. november 2011, kell 00:09 (EET)
Ka praegusel kujul on see lõik kõlbmatu. Andres 4. november 2011, kell 00:52 (EET)
See artikkel on jubedus. Google'i tõlkel ei tohi lasta artikleid teha. --Epp 4. november 2011, kell 03:05 (EET)

<big>'''Retsensioon'''</big>
'''Sisukus, põhjalikkus, teema kaetus'''
Tekst on väga infoküllane, aga see on laiali paisatud ja ei ole loogilises järjestuses (ka lõikude sees).
Soovitan võtta näitematerjalina järgmiseid artikleid, millega sarnaseks vormida käesolev artikkel.
http://et.wikipedia.org/wiki/India
http://et.wikipedia.org/wiki/Jaapan
http://et.wikipedia.org/wiki/Aserbaid%C5%BEaan
Artikli pikkus on sobiv. Piltide puudumist ei saa ette heita, sest teiste samalaadsete artiklite puhul ei ole neid samuti kasutatud. Pildimaterjal on siiski tervitatav.
Kliima ja loodusolude peatükk on puudu.
'''Allikad ja viitamine'''
Viitamine ei vasta (kohe üldse) Vikipeedia nõuetele. Allikad ei tohi olla teksti sees läbisegi, nad peavad olema artikli lõpus.
Näpunäide! Kui kasutada järgnevat koodi allika esimesel viitamisel,
<ref name="FactS"> http://web-japan.org/factsheet/en/pdf/03FloraFauna.pdf</ref>
siis edaspidi piisab, kui kasutada
<ref name="FactS" />
koodi. Ja artikli lõppu, kasutatud allikate alla, piisab koodi
{{viited}}
kirjutamisest. See ei ole raske, kui vaadata analoogiat teiste artiklite pealt.
NB! Vaata selle teksti lähtekoodi redigeerimisaknast, siis saad aru, mida ma mõtlen.
'''Keelekasutus'''
Tekst ei ole sidus ja lausete järjekord ei ole loogiline. Laused ei ole soravad ja on tunda tõlkimisel tekkinud võõrkeele lauseehitust. Keelekasutus on vajalik vormida korrektseks eesti keele reeglite kohasalt.
Hetkel on artiklis palju kirjavigu. Näitena võib tuua, et juba alapeatüki nimi, administratiivjaotus, on valesti kirjutatud.
Siinkohal ei ole mõtet hakata kirjavigu ühekaupa välja tooma, sest artikkel vajab selles vallas tervenisti toimetamist. Samuti on palju hooletusvigu.
'''Vikipeedia tavad'''
Artikli ülesehitus ja vormistus ei vasta Vikipeedia tavadele. Viitamine on täesti ebaõnnestunud, mistõttu on artikli lugemine raske.
Siselingid tuleb üle vaadata. Ühekaupa! Tuleb proovida, kas nad juhatavad soovitud artiklini või mitte. Näiteks [[noorem kiviaeg]] on artiklina täiesti olemas. Näpunäide! Viitamisel omab tähtsust ka suure või väikese algustähe kasutamine ja mõiste peab olema täpne.
'''Kokkuvõte'''
Teen autorile ettepaneku võtta aluseks artikkel http://et.wikipedia.org/wiki/India
ja uurida redigeerimisaknas, milline Vikipeedia artikli ülesehitus peab olema. Kui viited saaks paika, siis oleks artikkel juba loetavam. Seejärel tuleb artikli tekst muuta suurel määral, et laused oleksid eesti keele ülesehitusega ja soravad. Lõpuks tuleb parandada hooletus- ja õigekirjavead.
[[Kasutaja:Inx17|Inx17]] 10. november 2011, kell 23:18 (EET)

Palun võta sõber appi ja tee see artikkel korda, enne ma ei hakka üldse midagi parandama. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 19. november 2011, kell 16:54 (EET)

*Süüria nimi on pärit Vana-Kreekast, kus nimetusega Σύριοι tähistati assüürlasi.
*mitte 3000 aastat eKr, vaid kolmandal aastatuhandel eKr
*moodustavad suure enamiku
*kellest enamik
*enamiku
*mitmeparteilisi
*ratifitseerimist
*paljudes asutustes töötavad → võimude heaks töötavad
*missioonil lihtsalt rakendust leidmas 27. aprilli 2005. aastani, kui nad naasesid alles peale 30 aastast vaheaega. ??
*Nõukogude Liit oli kaua aega Süüria vägede peamine väljaõppe ja varustuse allikas. Impeeriumi lagunemine võis olla üks tegur, mis kahjustas Süüria võimet hankida kaasaegset sõjavarustust.
*maa-maa tüüpi raketid: Põhja-Koreas toodetud Scud-C raketid, mille laskeülatus küündib 500 kilomeetrini, ja väidetavalt Põhja-Korea ja Iraani koostöös välja töötatud Scud-D raketid, laskeülatusega 700 kilomeetrit.
*kust on pärit termin "kuberkond"?
*Damaskus on Süüria pealinn ja Latakia riigi tähtsaim sadamlinn, mis asub Latakia provintsis, kus rahvaarv oli 2009. aastal umbes 650 000. Laused lahku ja loogiliseks, sest praegu saab seda lauset vähemalt kahel erineval moel valesti mõista
*mitte laevu, vaid anumaid tehti kivist, kipsist ja põletatud lubjast
*Obsidiaanist tööriistade leiud Anatoolias
*jätka ise
Adeliine 2. jaanuar 2012, kell 23:41 (EET)
Siin tehti kuskil parandus, kus Tartusi (ma ei tea, kas see on õige) link asendati Tartu lingiga. Ma ei leia seda üles. Andres 15. jaanuar 2012, kell 20:31 (EET)

Parandasin. See on Ţarţūs. --Epp 15. jaanuar 2012, kell 20:36 (EET)
Haldusjaotuse osa on sama vigane kui siia varem kirjutatu. Andres 23. jaanuar 2012, kell 00:02 (EET)

Sisukus, põhjalikkus, teema kaetus
	Ajaloo osa peaks olema enne rahvastiku ja riigikorralduse peatükke. See selgitab lugejale teatud iseärasusi, mida käsitletakse eelnimetatud osades.
	Pilte on võimalik leida inglise keelsest Wikimedia Commonsist. Sealt on võimalik saada pilte nii Süüria, Damaskuse ja isegi Michel Aflaqi jaoks. Ei ole võimalik viidata inglise keelsetele artiklitele, aga pilte on võimalik kohaldada oma teksti.
	Tekstil jumet ning piisavalt hea kaetusega, et Süüriast vähe teadev isik suudaks ennast Süüria riikikorra ja oludega kurssi viia.
Allikad ja viitamine
Eelnevatest aruteludest lähtudes on autor parandanud oluliselt allikate olemasolu ja viitamist. On vaid mõned vead, mis ei häiri, aga korrektsuse mõttes tasuks üle vaadata ja parandada
Keelekasutus
Otsetõlkimisega kaasenenud lauseehitus häirib lugemist. Sellega on kaasenud nii õigekirja kui ka grammatika vead. Lausete ümbersõnastamine ja õigekirja parandamine muudaks teksti loetavamaks. Usun, et autor tegutseb artikli toimetamisega ning lõpus on saadaval infoküllane Süüria artikkel
Vikipeedia tavad
Ei sa öelda, et siselinke on liialt vähe, aga riigikorra osas võiks viidata teatud parteide ja ametinimetuste puhul rohkem. Kõik lugejad pruugi olla kursis relvajõudude ülemjuhataja rolliga.
Kindlasti tasub kontrollida osade siselinkide suunamist.
Kokkuvõte
Süüria artikkel omab rolli meie ühiskonnas. See annab ülevaate riigist, mille kohta on tõusnud meediakajastus raadios, televisioonis kui ka internetis.
Wikipedia artikkel mõjub siis, kui see on kergelt loetav ja rohkete viidetega teksti keerulisemata sõnade või terminite juures. Antud artikkel ei ole vasta esimesele nõudmisele. Kohmakas tekst ja otsetõlkest tingitud vead häirivad mind ja kindlasti ka teisi lugejaid. See on kahju, sest informatsioon, mida siin kajastatakse on õige ning väärt teadmist.
Kui autor võtaks arvesse ja suudaks teostada teatud soovitusi, mida on käsitletud arutelus, siis peaks sellest valmima väga hea Süüria artikkel
193.40.12.10 1. veebruar 2012, kell 14:49 (EET)
----
Araabia nimedega on ikka probleeme. 1. järgu haldusüksused võiksid olla kubernerkonnad (mitte kubermangud), aga antud juhul on muḩāfaz̧ah KNABis millegipärast tõlgitud provintsideks. Pikne 5. september 2013, kell 18:17 (EEST)

Kui muḩāfaz̧ah on ainsus, siis mis on muḩāfaz̧āt? Kui see on mitmus, siis miks mitmus on esimesel kohal? Valju (arutelu) 25. august 2015, kell 23:47 (EEST)

See vist on nüüd korras. Võib ka ainsuse esikohale panna.

Püüdsin korrastada, aga provintsiks on siin nimetatud 2. järgu haldusüksusi. Nende nimed pole ka õigesti kirjutatud, ma pole praegu valmis õigeid nimesid otsima. Riigikorrast ja poliitikast on läbisegi kirjutatud. Andres (arutelu) 26. august 2015, kell 09:02 (EEST)

ma ei saa aru kas 185 180 km² sisaldab Golani kõrgendikku või mitte? WikedKentaur (arutelu) 3. märts 2023, kell 10:15 (EET)


Arutelu:Prantsusmaa

Miks Sa paigutad intervikilinke üles? Nad on all selleks, et uus kasutaja redigeerima hakates liigselt ei heituks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:34, 30 Jan 2004 (UTC)

Uus peaminister nimetati presidendi poolt 31. mail. Aga kas pole mitte nii, et ta ei ole veel ametisse astunud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:09, 31 mai 2005 (UTC)

Inglise Viki artiklis on riigivapp olemas, samuti on see olemas Commonsis - :Pilt:France_coa.png. Peep 16. oktoober 2005, kell 11.21 (UTC)
Inglise viki ütleb ka ise, et tegelikult pole tegemist mitte vapi vaid embleemiga. Kes oskab, võib vaadata Prantsuse viki sama artiklit. Seal öeldakse, et ametlikult
pole vappi. Kasutatakse vapi asemel küll Inglise vikis toodud embleemi, aga ametlikult pole sellel vapi staatust. Vastav lõik Prantsuse vikis:
Depuis le 4 septembre 1870 la France n'a plus d'armoiries, et aucun acte du pouvoir n'a véritablement sanctionné les essais des différents services qui ont voulu faire revivre une héraldique républicaine changeante.
lühike tõlge: 1870. astast ei ole Prantsusmaal vappi ja ükski võim pole tõtt-öelda kiitnud heaks erinevaid katseid taaselustada vabariikilkku heraldikat.
--Mari 22. november 2005, kell 10.00 (UTC)

Me võiksime siin ära tuua Prantsusmaa embleemi ning nimetadagi seda Prantsusmaa embleemiks. Andres 22. november 2005, kell 10.03 (UTC)
Vastavalt eelnevale arutlusele muutsingi vapi rahvuslikuks embleemiks Mariloit

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~.

Kas ei võiks olla lihtsalt "Prantsusmaa embleem"? Andres 21. veebruar 2008, kell 11:29 (UTC)
Prantsuse Vikipeedias öeldakse lihtsalt "embleem" ja artikli pealkirjas ikkagi "vapp". Kui "rahvuslik embleem" on tõlge ingliskeelsest artiklist, siis arvatavasti oleks õigem "riigiembleem". 193.40.10.180 5. aprill 2012, kell 10:17 (EEST)

Sellel ei ole ametlikku staatust, nii et öelda 'riigi' oleks iseenesest juba vale. Pealegi Prantsusmaa valitsus ise, muud riigiasutused, Euroopa Liit ja kes iganes kasutavad hoopis muid asju  -- Ahsoous 5. aprill 2012, kell 10:43 (EEST)

: Arusaamatum on, mida tähendab siin rahvuslik. Arvatavasti võib riigi vapist (=riigivapist) rääkida ka siis, kui vapil pole ametlikku staatust. Pigem küll jah võiks artikli pealkirjas nimetatada seda lihtsalt vapiks, kui ta laiemas tähenduses seda on ja kui tavaliselt Prantsusmaa (ja üldse riikide vappidest) räägitakse, nii nagu prantsuse vikiski. 193.40.10.180 5. aprill 2012, kell 11:30 (EEST)
----
Rahvaarv (2003) 60 180 529
Andres 13. september 2006, kell 13:06 (UTC)
Millised on prantsusmaa kombed??
----
CIA factbookis on pindalaks märgitud 551 500 km2. Siin mallis olevas arvus on õigest pindalast maha arvestatud kõik järved ja muud, mis on suuremad kui 1 km2. Alts 14. november 2010, kell 15:34 (EET)

Jah, peaks järved sisse arvama. Samas aga tuleks ära märkida ka teisiti arvutatud pindalad. Andres 14. november 2010, kell 15:55 (EET)
----
"Asfalteeritud lennujaam" kõlab naljakalt. Andres 14. november 2010, kell 18:19 (EET)

Jah. Ma mõtlesin "asfalteeritud hoovõturadadega". Alts 14. november 2010, kell 18:40 (EET)
----
Prantsusmaa naaberriigid on ka Brasiilia ja Suriname. -- Ahsoous 24. detsember 2011, kell 01:29 (EET)
----
Hetke (18. juuli 2022, kell 23:36 (EEST)) seisuga on t° ületamas 43 °C  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 18. juuli 2022, kell 23:36 (EEST)

Jaa ... siis? Võta ette :en:List of countries and territories by extreme temperatures ja ära tee enam igale poole märkusi, kui õhutemperatuur mõnes paigas tavatust kõrgem on.--Raamaturott (arutelu) 19. juuli 2022, kell 18:58 (EEST)
----
On mitu artiklit presidendivalimistest, kuhu siit ei pääse. --Andres (arutelu) 21. oktoober 2022, kell 21:40 (EEST)

Minu meelest tingimata ei peagi pääsema. Mind häirib rohkem praegune juhuslik lingivalik "Vaata ka" all. Iseenesest on niikuinii ka muud navigeerimisvõimalused (sh kategooriad). Veel on artikkel Prantsusmaa president, millele siit viidatakse ja kus need lingid vähem häiriksid. Pikne 23. oktoober 2022, kell 18:29 (EEST)

: Panin need sinna. Aga vajadus "vaata ka" alla lõpus tuleb sellest, et artikkel ja selle haruartiklid on puudulikud. --Andres (arutelu) 22. november 2022, kell 02:04 (EET)
----
Miks on tarvis parandust "peamiselt" - "eelkõige"? --Andres (arutelu) 22. november 2022, kell 02:07 (EET)


Arutelu:Eesti saarte loend

Mul on ettepanek mõnele laiule pühendatud artikli pealkirjas alati kasutada sõna "laid", näiteks "Saarnaki laid". "Saarnaki" võiks olla ümbersuunamislehekülg, juhul kui see nimi midagi muud ei saa tähendada.
Muidugi, alternatiiv oleks jätta laiu nimi ühesõnaliseks, kui ta midagi muud ei saa tähendada. Sellele oleks kaks vastuväidet: laidude nomenklatuur muutub sellega minu meelest keerulisemaks; ühemõttelisust on raske kindlaks teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:59, 31 Jan 2004 (UTC)

Kuidas käituda näiteks Harilaiuga, mis on nii saar kui ka poolsaar? Või Abrukaga, mis on nii saar kui ka küla? Jaan513 20:18, 16 Feb 2004 (UTC)

Ma arvan, et Abruka puhul Sa oled juba leidnud lahenduse. Kui tahad külast eraldi artiklit, siis pane sellele nimeks "Abruka (küla)". Kui Sa eraldi artiklit ei tee, võid "Abruka" panna külade loendisse.

Harilaiu puhul võid poolsaare puhul kirjutada "Harilaid (poolsaar)". Andres 20:38, 16 Feb 2004 (UTC)

Nimekiri on vist küllalt pikk ja mul on plaanis siia varsti midagi lisada. Kas tuleks vormi muuta, näiteks punktide asemel nii:
Abruka - Aegna - Ahelaid - Aherahu ...
Eerikukivi - ...
Jaan513 17:42, 7 May 2004 (UTC +3)

Olen sellise formaadimuutuse poolt. Andres 21:50, 7 May 2004 (UTC)

Kulkna saar kuulub praegu Venemaale ja selle põhinimi on "Kolpin". Saarel asub Kulkna küla, mille põhinimi on "Kolpino". Andres 09:01, 23 Jul 2004 (UTC)

: EPL 9. august 2006: Aivar Osale kuulub näiteks Rohuneeme poolsaare tipus asuv ehitusõiguseta Kungli laid. Huvitav, et KNAB sellest laiust midagi ei näi teadvat... avjoska 9. august 2006, kell 10:46 (UTC)

:: KNAB-is ei ole kõiki kohanimesid. Andres 9. august 2006, kell 10:56 (UTC)
Suurte saarte nimekirjast on välja jäänud Piirissaar, mis peaks olema suuruselt 13. Teine küsimus puudutab Suur-Tulpet, mis on minu arusaamist mööda poolsaar, mitte saar.

Tõepoolest, panen sisse. Piirissaare pindala kohta on erinevaid andmeid, lähtun A&O Eesti teatmikust. --Epp 8. juuli 2009, kell 15:39 (UTC)

Hanerahu sulgudesse ei osanud midagi panna. Kui panna Väinameri, siis tuleks arvestada, et Jausa laht on osa Väinamerest. Kui panna Hiiumaa laid, siis ka Jausa lahe laiud on Hiiu maakonna laiud. Kui panna sulgudesse Hiiumaa laidude maastikukaitseala, on äkki liiga pikk. --Jaan513 24. oktoober 2009, kell 18:16 (UTC)

Las ta olla niisama. Andres 24. oktoober 2009, kell 18:33 (UTC)

Kirjutasin sisse Uuemererahu ja selle juures märkasin, et iga mõttekriips (seal U juures) oli teismoodi: kord -, kord –, kord —. Et oleks ühine, panin kõikjale —, aga pärast salvestamist märkasin, et teiste tähtede juures on jälle teismoodi. Minu arvates näeb loend nende erinevate kriipsude tõttu üsna kaootiliselt välja; hea meelega parandan kõige ühtseks, aga milliseks? Kas -, või –, või —? --Mmh 22. august 2011, kell 00:21 (EEST)

Tavalised väiksed kriipsud (-) on kõige mugavamad, sest neid saab klaviatuurilt. --Epp 22. august 2011, kell 06:21 (EEST)

Pakun välja, et tuleks luua Eesti endiste saarte loend. Kas on vastuväiteid? --Jaan513 (arutelu) 3. oktoober 2012, kell 17:51 (EEST)

Ei ole kursis, aga kui palju neid siis on olnud? Seni on lisatud endised üldloetelusse märkega (endine). Vt. Eesti krediidiasutuste loend, Tallinna restoranide loend--NOSSER (arutelu) 3. oktoober 2012, kell 20:21 (EEST)

:Mõni leidub. Nimekirjast on puudu 19. sajandi saared, nagu Virtsu, Salinõmme, (Puhtulaidu pole siin veel nimetatud endiseks) ja veidi rohkem unustatud saared, nagu Noarootsi. Ilmselt saab kõik vajaliku info lisada vastavatesse poolsaare artiklitesse. Vähemalt huvipakkuv oleks selline loend küll, ei pea siit neid ükshaaval otsima. --Jaan513 (arutelu) 5. oktoober 2012, kell 15:50 (EEST)

Miks see kaart selline venitatud on?--WooteleF (arutelu) 3. oktoober 2012, kell 17:52 (EEST)

probleem püsib--Estopedist1 (arutelu) 16. juuli 2019, kell 16:37 (EEST)

Palun lisage siia Naistesaar. Andres (arutelu) 12. mai 2019, kell 23:38 (EEST)

on lisatud--Estopedist1 (arutelu) 16. juuli 2019, kell 16:37 (EEST)

*Keskkonnaagentuuri EELIS andmebaas ei sisalda Eesti meresaarte nimistus enam Kassarit, Võilaidu ja Suur-Tulpet. Võib-olla oleks mõistlik need siin 27. saare loendist välja võtta ja vastavate saarte artiklite juures selgitada praegust olukorda. Vikipeedias on praegu kajastatud vaid Suur-Tulpe staatus.
*EELIS annab 2 pindala: tavapindala ja põhikaarti alusel. Kas tuua artiklites ära mõlemad või eelistada ühte teisele?
*Kuna samanimelisi väikesaari on palju, kuidas neid teineteisest määratleda, kas veekogu või maakonna alusel? Kui aga samas maakonnas juhtub olema 2 samanimelist saart, kuis siis? Praegu on süsteem üsna loominuline, nt Kitselaid (Liivi laht), Kivirahu (Hiiu maakond). --Kalev Kask 14. juuni 2019, kell 12:13 (EEST)

: Pindalade kohta kirjutasin enne siia: Arutelu:Väike-Pakri.

: Kassarit loetakse mõnes kohas jätkuvalt eraldi saareks ja ta on esindatud Eesti Saarte Kogus. Aga kui siin loendis ka pindalad EELIS-e järgi panna ja Kassari kohta võrreldavat arvu saadaval pole, siis küllap võib ta pindaladega loendist välja jätta. Hiiumaa kohta oleks siis arvatavasti ühlasi hea lisada märkus, et pindala hõlmab Kassari pindala.

: Ma eelistaks loodusobjekti artiklis täpsustusena võimalusel teist loodusobjekti (mereosa, laht). Osal juhtudel vist küll pole paremat täpsustust kui maakond või vald või mõnel juhul ka küla. Pikne 14. juuni 2019, kell 18:56 (EEST)

siin on link Eerikukivi (Hari kurk). See pole ju väike saar, vaid rändrahn meres (Hari kurgus). Sama probleem ka ilmselt vigase lingiga Eerikukivi laid--Estopedist1 (arutelu) 16. juuli 2019, kell 16:37 (EEST)