Arutelu:Tallinna Toomkool

Kas pealkiri ei peaks olema "Tallinna toomkool"?--WooteleF 6. mai 2010, kell 16:21 (EEST)

Nagu aru saan, kirjutati kooli ametlik nimi Eesti ajal suure tähega. Varasemate perioodide kohta see muidugi ei käi, kuna siis oli ametlik nimi erinev. --Kontra 6. mai 2010, kell 16:23 (EEST)

: Algustäheortograafiast on kirjutatud eesti keele käsiraamatus. Ma ei arva, et kuude nimetusi või nädalapäevade nimetusi peaks kirjutama inglise keelt eeskujuks võttes suurte tähtedega, aga ühe organisatsiooni nimi võiks küll läbivalt suurtähega olla. Õigekirjutus lubab mõlemat kirjapilti. --kanakukk (arutelu) 5. oktoober 2012, kell 19:01 (EEST).

:: Samas on ka öeldud, et läbiv suurtäht sobib eeskätt dokumentides ametlikkuse näitamiseks. Siin pole see vajalik. Samuti viitaks läbiv suurtäht eeskätt praeguse kooli ametlikule nimele, mitte Tallinnas tegutsenud ja tegutsevale toomkoolile kui sellisele erinevate tegevusperioodide vältel. 88.196.241.249 5. oktoober 2012, kell 20:07 (EEST)
----
Siia peaks vist vilistlaste loendi ka tegema, nagu saksakeelses artiklis on. --Ido10 10. november 2010, kell 14:22 (EET)

dewikis räägitakse nimekatest vilistlastest (vt: :de:Ritter- und Domschule zu Reval). Neid võib ka etwikis üles loetleda--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 22:25 (EEST)

Näib, et 1938. aastal oli kooli ametlik nimi Eestimaa Üldkasulise Seltsi poolt ülalpeetav Tallinna Doomkooli Eragümnaasium (RT 1938, 74, 677). --Numbriga kärumees 29. august 2011, kell 13:17 (EEST) (lingi lisas Bioneer1)
Sellest uuest koolist peaks eraldi artikkel olema. --Epp 30. august 2011, kell 05:55 (EEST)

Kuidas seda uut artiklit nimetada? --Numbriga kärumees 30. august 2011, kell 14:06 (EEST)

: Mis kooli ametlik nimi on? Andres 3. september 2011, kell 21:17 (EEST)

:: Ei tundu olevatki. Ei näita seda Tallinna koduleht ega haridusameti oma. Ju on ametlikult lihtsalt filiaal. --Oop 3. september 2011, kell 21:37 (EEST)

::: Urmas Viilma seletas "Aktuaalses kaameras" midagi sellist, mille mõte tundus mulle olevat säärane: praegu ametlikult seda EELK ja Toomkoguduse asutatavat kooli veel ei ole, seni tegutsevad Miikaeli kooli koolitusloa tiiva all, aga varsti-varsti saavad paberid aetud ja siis alustavad ka ametlikku olemasolu lisaks reaalsele. et jah, pole olemas, aga varsti võib juba olla. jälgigem reklaami. Ohpuu 5. september 2011, kell 13:13 (EEST)
Lingid panevad selle praegu endise kooliga ühte patta. Andres (arutelu) 3. oktoober 2012, kell 15:23 (EEST)
Tegelikult ongi tegemist põhimõtteliselt sama kooliga: toomkool (schola cathedralis) on toomkogudusele kuuluv kool. Ka tänane Tallinna Toomkool kuulub (läbi vastava sihtasutuse) Tallinna Piiskoplikule Toomkogudusele. Seetõttu on minu arvates õigustatud ühine artikkel.  P.9 (arutelu) 3. oktoober 2012, kell 16:40 (EEST)

Kahtlen, et tegu on sama kooliga. Koolil ju järjepidevust pole. See on umbes nii: mu laps sureb ära ja mul sünnib uus laps, kas see on siis põhimõtteliselt seesama laps?

Praegu igatahes pole ühist artiklit, vaid on artikkel uuest koolist, enamik linke siia peab aga silmas vana kooli. Andres (arutelu) 3. oktoober 2012, kell 18:14 (EEST)
Nõustun osaliselt.
Asi selles, et mida siis lugeda endiseks kooliks? Toomkooli tegevuses oli pikem vaheaeg ka näiteks 1892-1906, kuna venestushoos kool suleti ja avati uuesti alles üle paarikümne aasta hiljem. Selliselt võttes peaksime täna rääkima juba vähemalt kolmest toomkoolist. Tegelikult ei pruugi olla kooli järjepidevuse kandjaks ka mitte kooli pidaja. Näiteks Westholmi Gümnaasiumi asutajaks oli Tallinna Väikelastehoiu Selts, praegu on aga linnavalitsus. Ka koolide nimed võivad muutuda: vt. näiteks GAG nimede muutumist läbi sajandite. Ammugi ei saa olla kooli järjepidevuse kandjaks õppekeel. Siiski on oluline märkida, et Tallinna Toomkoolil taastamislepingu allkirjastamise juures viibis isiklikult Eestimaa Rüütelkonna esindaja Henning von Wistighausen, kes kiitis kooli taastamise heaks. Seega on olemas ka ajalooline järjepidevus.
Tänase Tallinna toomkooli, kui piiskoplikule peakirikule kuuluva õppeasutuse identiteet vastab XIII sajandil toomkapiitli poolt asutatud kooli omale.
Seega on meil tegemist kahtlematult Eesti kõige pikema ajalooga tegutseva kooliga.
Sarnaselt teiste koolide kohta käivatele artiklitele ei oleks ka siin eraldi artiklite tegemine minu arvates põhjendatud. Küll peaks tooma paremini kronoloogiliselt esile kooli erinevad nimetused eri tegevusperioodide kestel. 194.126.117.170 4. oktoober 2012, kell 14:58 (EEST) P.9

Kooli või mõne muu asutuse identiteet on sageli sümboolse iseloomuga, ilma et sellist identiteeti, mida mis minu meelest on faktiline, tegelikult oleks. Mõnikord mõni asutus ehib end võõraste sulgedega, nagu näiteks praegu Eesti Teaduste Akadeemia, Eesti Pank, Tartu Ülikool. Mõni asutus jälle on oma minevikust lahti öelnud, nagu Tallinna Ülikool. Vähemalt Eesti Teaduste Akadeemia ja Tallinna Ülikooli asjus ei ole Vikipeedia sellega kaasa läinud.

Arvan, et faktiline kriteerium on tegelik (õpetajate ja õpilaste jm) ja võib-olla ka juriidiline järjepidevus. Alluvuse muutmine iseenesest järjepidevust ei riku. Ajaloolises perspektiivis võib kahekümneaastane vaheaeg tunduda ebaoluline. Seda võib mitte arvestada, kui ajaloolased seda ei arvesta. Tänapäeva kohta meil ajaloolist perspektiivi pole.

Ma ei ole kindel, et mõnel juhul ei võiks aluseks võtta ka sümboolset identsust. Toomkooli puhul on tegu ilmselt ainult sümboolse, mitte faktilise identsusega. Minu sisetunne ütleb, et praeguse kooli kohta peaks olema eraldi artikkel. Selle üle võib muidugi diskuteerida. Andres (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 21:01 (EEST)
Võib teha ju ka kaks artiklit, aga kardan, et see tekitaks siiski pigem segadust. Esiteks on koolid sama nimega, teiseks tõenäoliselt edaspidi ka samas hoones, kus toomkool viimati enne sulgemist tegutses. Praeguse toomkooli põhikirja (põhikiri on üleval kooli kodulehel, rubriik "põhiinfo") preambula ütleb:
"Tallinna Toomkool (edaspidi Toomkool) on XIII sajandil asutatud ning XX sajandil keeruliste ajaloosündmuste mõjul tegevuse katkestanud Tallinna Toomkooli (Domschule zu Reval) kristliku kultuuripärandi edasikandja ja tegevuse jätkaja."
P.9 194.126.117.170 5. oktoober 2012, kell 13:10 (EEST)

Võib-olla, aga igatahes praegune seis, kus artikkel räägib praegusest koolist, tekitab ka segadust. Andres (arutelu) 5. oktoober 2012, kell 13:33 (EEST)

Põhikiri iseenesest ei tähenda midagi, sest põhikirja kirjutatakse oma äranägemise järgi. Aga viidatud koht jätab identsuse ebamääraseks, minu meelest identsust pigem eitatakse. Andres (arutelu) 5. oktoober 2012, kell 13:37 (EEST)
Toodud näited on üsna erinevat laadi. Uue ja vana lapse puhul on ilmne, et tegu on erinevate isenditega, aga organisatsiooni puhul pole sama absoluutne, kui palju organisatsiooni ajas, ülesehituselt, ülesannetelt, alluvuselt muutuda võib, et varasemat ja hilisemat tuleks pidada eri asjuks. Minu meelest tehakse teaduste akadeemiale ja pangale liiga, kui öeldakse, et nad endid võõraste sulgedega ehivad. Olemuselt on mõlemal juhul tegu ühe ja sama riigi ühe ja ainsa keskpanga funktsioone täitva asutusega ning sama riigi ühe ja ainsa teaduste akadeemia funktsioone täitva organisatsiooniga. Lihtsalt pole paberit, millega varasem oleks oma ülesanded hilisemale edasi andnud. Neil juhtudel oleks rangel eristamisel siis kaalu, kui kõigepealt tõestataks (või lepitaks kokku), et varasem ja hilisem riik pole sama. Toomkool on vahest enam võrreldav Tartu ülikooliga. Nii nimetet panga, akadeemia, toomkooli kui ülikooli puhul on samastamine minu meelest ennekõike tõlgendamise ja kokkuleppe küsimus, mitte faktiküsimus. Kui tõlgendus on usutav ja samastamiskokkulepe on üldlevinud, siis minu meelest pole ka siin mõistlik rangelt eristada. Faktid, mille põhjal samastada või eristada, tuleks muidugi välja tuua ning eks siis iga lugeja saab igasugustest tavadest ja kokkulepetest sõltumata ise hinnata kui sama asja või kui erinevte asjadega on tegu. Minu meelest on ka võimalik, et mõni hilisem ja varasem organisatsioon, millel küll on õiguslik järjepidevus, võivad olla olemuselt liialt erinevad, et neid samaks pidada. 88.196.241.249 5. oktoober 2012, kell 15:23 (EEST)

Olen nõus, et organisatsioonide puhul ei ole samastamise kriteeriumid nii ühesed nagu inimeste puhul. Ka inimeste puhul võib muide vähemalt kujutleda olukordi, kus pole selge, keda kellega samastada. Tõin inimeste kohta näite lihtsalt selleks, et oleks näitlikult selge, milles üldse probleem on.

Organisatsioonide puhul on mitu samastamiskriteeriumi, sealhulgas tegevuse järjepidevus, funktsiooni samasus, juriidiline samasus, nime samasus. Probleemid võivad tekkida, kui osa neist on täidetud, osa mitte. Praegusel  juhul on kokkulangevus tinglikult nimes (ametlik nimi on küll muutunud) ning funktsioon on ligilähedaselt kokkulangev (funktsioon on sarnasus). Samuti on kokkulangev seos Toomkogudusega. (Ma ei tea küll, kuivõrd selle koguduse juures saab rääkida järjepidevuses saja aasta taguse kogudusega.) Olen nõus, et samasuse hindamine on subjektiivne, sest pole vaieldamatult selge, milliseid kriteeriume tuleb arvestada. Sellepärast võib vabalt öelda, et kui ma ütlen, et pole tegu sama kooliga, siis on tegu minu isikliku arvamusega. Ma möönan, et on ka argumente samasuse kasuks. Püüdsin näidata, miks need mind ei veena.

Minu meelest on prima facie samasuskriteerium tegevuse järjepidevus ühe asutusena eeldusel, et funktsioon oluliselt ei muutu. Nime või alluvuse vahetus minu meelest samasust ei riku.

Mis puutub Eesti Teaduste Akadeemiasse, siis loe sealset arutelulehte. Sealt peaks saama ilmseks, et puudub samasus sõjaeelse akadeemiaga.

Minu meelest on just nii, et faktina võib mainida, mida  organisatsioon oma ajaloost arvab. Aga automaatselt sellest lähtuda minu meelest ei saa, see oleks faktide moonutamine. Näiteks Päevalehel ei ole kunagise Päevalehega mingit pistmist, aga nad arvestavad oma ajalugu tollest vanast Päevalehest. Andres (arutelu) 5. oktoober 2012, kell 18:41 (EEST)

Mul oli ennist valesti meeles. Näide käib Riigikohtu, mitte Eesti Panga kohta. Andres (arutelu) 5. oktoober 2012, kell 18:47 (EEST)

: Ma olen selles teises arutelus osalenud. Siin küll nendid, et samastuskriteeriumeid võib olla mitu, aga seal jätad kõik peale juriidilise järjepidevuse kõrvale. Sinu meelest on fakt, et praegust teaduste akadeemiat ei asutatud 1938. aastal, aga minu meelest on see tõlgendamise küsimus. 1938. aasta oli küll see aasta, kui Eesti riik sai endale teaduste akadeemia.

: Nojah, riigikohus on antud küsimuses keskpangaga analoogne riigiasutus. 88.196.241.249 5. oktoober 2012, kell 20:07 (EEST)

:: Mitte ainult juriidilist järjepidevust ei olnud, vaid ka tegevuse järjepidevust ei olnud. Vana akadeemia elusolevad liikmed (ja auliikmed) vaikiti maha ning neid ei kaasatud uude akadeemiasse. (Siiski, erandiks oli Paul Kogerman.) Kuidas saab siis väita, et tegu oli sama asutusega? Andres (arutelu) 5. oktoober 2012, kell 21:51 (EEST)

::: Nojah, liikmeskond olude sunnil vahetus. Aga funktsiooni samasus üheselt on ja sellepärast peetakse üldiselt (sh akadeemia ise peab) varasemat ja hilisemat akadeemiat üheks. 88.196.241.249 5. oktoober 2012, kell 22:22 (EEST)
----
Jällegi, see, mis teisaldamise juures märgitud, pole kogu tõde, nagu siin samas eespool lugeda võib. Tegu on küll praeguse ametliku nimega, aga me ei pea tingimata pealkirjas ametlikku nime kasutama. Eriti kui suure osa tegutsemisajast pole kool kandnud sellist ametlikku nime ja väikese tähega nimi on tegutsemisperioodide ülene ja käib samaviisi ka praegu tegutseva kooli kohta. Pikne 11. august 2014, kell 10:29 (EEST)

Jah, nõus, aga kahtlen väga selles, et  tegu  on sama kooliga. Andres (arutelu) 11. august 2014, kell 12:11 (EEST)

Lihtsalt infoks, et entsüklopeedias "Tallinn" (2004.a) Toomkooli artikli avalause algab järgmiselt: toomkool, Tallinna toomkool (1819-1920 Eestimaa Rüütli- ja Toomkool) on toomkiriku juures töötanud õpeeasutus...  Hirvelaid (arutelu) 11. august 2014, kell 12:47 (EEST)

: praegune Tallinna Toomkool tegutseb alates aastast 2011, ehk siis tegu on praeguse asutusega ja mitte üksnes  sellega, mis enne II ilmasõda oli.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. august 2014, kell 12:58 (EEST)
Tulles nüüd üle pika aja jälle vana arutelu juurde tagasi, arvan, et peaks ikkagi lahku lööma praeguse kooli ja 13. sajandil rajatud kooli. Praegu on siin kõik segamini nagu puder ja kapsad. Ühtegi viidet ka ei ole. Eespool oli juttu de jure samas riigis olevast koolist, aga isegi riik ei ole ju sama (olnud). Kolmandaks on praegu selle artikli kategooria "Tallinna endised koolid", mis ei pea samuti paika. Lappan täna eri põhjustel Heino Rannapi koostatud eesti kooli ja pedagoogika kronoloogiat, kus seisab, et Taani kuningas andis 1319. aastal jah toomkapiitlile ainuõiguse kooli pidamiseks, aga selle kooli nimi on ladina keeles Scholae chatedralis ecclesiae. Teen ettepaneku lüüa esialgu see artikkel lahku vähemalt nii, et eraldi oleks ajalooline, 1319. aastal asutatud kool kuni Eesti ajal töötanud koolini ja praegune, 2011. aastal asutatud kool. Nii oleks võimalik kahte kooli ka eraldi liigitada (endine ja praegune kool). --Merleke5 (arutelu) 9. veebruar 2020, kell 18:40 (EET)


Arutelu:Tallinna toomkirik

Kas ei peaks olema "Tallinna toomkirik"?--WooteleF 6. mai 2010, kell 16:23 (EEST)
Rootsi viki järgi on Eestimaa asehalduri :sv:Olof Ryningi  (surnud 1589) matmisekohaks Tallinna Rootsi-Mihkli kirik. --Jaanusele 5. september 2010, kell 14:23 (EEST)

Olof Ryningi hauamonument toomkirikus on üks sealseid olulisemaid kunstimälestisi. register.muinas.ee.--WooteleF 5. september 2010, kell 14:27 (EEST)

: Tähendab siis rootsi vikis on viga? Andres 5. september 2010, kell 14:30 (EEST)

::Jah.--WooteleF 5. september 2010, kell 15:14 (EEST)

::: Tegin seal paranduse. Andres 5. september 2010, kell 15:51 (EEST)

Toomkirik kirjutatakse väikese tähega. Piiskoplik on nimetuse osa vist pigem siis kui kogudust nimetatakse. Minu meelest peaks täisnimetuses lisaks olema teiste kirkute eeskujul ainult pühaku nimi. EE ütleb, et kirik on pühitsetud lihtsalt Neitsi Maarjale. Või peaks Püha ka veel nimetuses olema? Pikne 8. september 2010, kell 18:43 (EEST)

Jah, "toomkirik" kirjutatakse väikse tähega, nii et pealkiri on õige. Aga tundub, et Tallinna toomkiriku puhul võetakse seda sõna võetakse ka pärisnimena, mistõttu kirjutatakse ka suure tähega, eriti kui seda kasutatakse ilma täiendita. KNAB aktsepteerib seda pärisnimena, kuigi samastab ekslikult kiriku kogudusega. Selle kohta võiks Peeter Pällilt  lähemalt küsida ja ühtlasi teda veast teavitada. KNAB mainib veel mitut nimevarianti, kuigi mitte sellist, nagu siin on, ja variante on teisigi (me peaks need üles leidma ja neilt ümbersuunamised tegema). Ma ei näe põhjust, miks siin mainitud nimi vale peaks olema, kui EELK-s seda kasutatakse. Andres 8. september 2010, kell 19:46 (EEST)

Kasutatakse nii "Püha" kui ka ilma "Pühata" varianti. Andres 8. september 2010, kell 19:47 (EEST)

: EELK kasutab sellist nime ju just kogudse kohta. Koguduse nimetuses võib ehk tõesti Toomkogudus suure tähega registreeritud olla, aga ehitise nimetuses tundub suure tähega tüübinimetus Toomkirik üpris loomuvastane, nii et eelisatatult peaks see minu meelest alati väikese tähega olema. Ümbersuunamised küll, aga kõiki sobivaid variante pole ehk mõtet artikli alguses üles lugeda ja see üks võiks siis teiste eeskujul koosneda kohanimest, pühaku nimest ja tüübinimetusest toomkirik.

: Küllap KNABis pole lihtsalt vaevutud eraldi kirjeid tegema ja on eeldatud, et kasutaja saab aru, et kogudus on kogudus ja kirik on kirik. Pikne 8. september 2010, kell 20:17 (EEST)

:: See on tõsi, et kasutab koguduse kohta, ja õigupoolest on "Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskoplik Toomkirik" nimekuju, mida on kasutatud väga harva ja võib-olla kogemata. Ometi ei ole minu meelest ikkagi põhjust öelda, et see on vale. Lihtsalt üks võimalik nimekuju.

:: See, et "Toomkirik" on ehitise nimes loomuvastane, on Sinu isiklik arvamus. KNAB seda ei toeta. Meil ongi pealkirjas "toomkirik" väikese tähega, mis ei ole vale. Aga ka vähemalt need variandid, mis KNAB-is on loetletud, on ka õiged.

:: Seda, ma ei mõtlegi, et kõik nimekujud tuleks loetleda. Arvan, et piisaks nimekujust, mis neid sisaldab, ja praegu see nii ongi (kuigi "Püha" seal pole).

:: Koguduse kohta ei peakski kirjet olema, sest kogudus pole koht. Minu meelest on seal praegu valesti. Seda võib muidugi pidada tähenärimiseks. Andres 8. september 2010, kell 20:50 (EEST)

::: See pole minu isiklik arvamus, et tüübinimetus kirjutatakse eesti keeles väikese tähega. Ma ei tea kuidas KNABi variantidesse täpselt suhtuda või mis ulatuses neid siin eeskujuks võtta – neis nimevariantides puudub kohanimi. Pikne 8. september 2010, kell 20:57 (EEST)

:::: Mina saan sellest nii aru, et "Toomkirik" on KNAB-is kiriku nimi, ja selles nimes on liiginimi "kirik" liitsõna osa. Aga kui ei saa aru, küsime siis järele. Ma saadan kirja. Andres 8. september 2010, kell 22:57 (EEST)

:::: Saatsin. Andres 8. september 2010, kell 23:02 (EEST)

Minu meelest niisugust olukorda ei tohiks tekitada, kus artikli nimi ei kattu sissejuhatavas lauses oleva nimega. Peaks kirjutama Tallinna toomkirik ehk Tallinna Neitsi Maarja Piiskoplik Toomkirik või Tallinna toomkirik (ka Tallinna Neitsi Maarja Piiskoplik Toomkirik). Aga mitte nõnda, nagu praegu on. --kanakukk 8. september 2010, kell 23:05 (EEST).

Tavakasutuses on ta ikkagi Tallinna toomkirik, pikk nimi ei ole mu meelest pealkirja sobilik. Amherst99 8. september 2010, kell 23:41 (EEST)

Üks on kirjeldus, teine nimi. Minu meelest "ehk" hästi ei sobi. Olukord, kus pealkiri ja märksõna ei kattu, pole küll ideaalne, aga selles mingit kriminaali nüüd ka ei ole. Üks lahendus oleks teisaldaa artikkel praeguse märksõna alla. Andres 8. september 2010, kell 23:44 (EEST)

:Miks mu tekst siit maha kustutati? Amherst99 9. september 2010, kell 01:11 (EEST)

:: Ilmselt kogemata, panen tagasi. --Epp 9. september 2010, kell 05:48 (EEST)

: Pisuke tõlgendusruum siin on, aga sellist vahet vaevalt on mõtet teha, et üks on kirjeldus, teine nimi ja mitte vastupidi. Mõlemad on ikka (koha)nimed või ehitise nimetused, milles kohamäärang (ja muud pärisnimed) kirjutatakse läbiva suurtähega ja tüübinimetus väikese tähega.

: Minu meelest erinevas märksõnas ja määratluse alguses halba pole, kui tegu pole niivõrd erinevate sünonüümidega, kuivõrd lihtsalt pikema ja lühema nimetusega (nagu ka näiteks isikunimede puhul). Praeguse ehk-lahenduse juures võiks eeldada, et üles tuleb lugeda ka ülejäänud võimalikud variandid, mille järgi sisulist vajadust poleks, piisaks ümbersuunamistest. Siin toodud pika variandi alla teisaldamine pole minu meelest lahendus, kui tegu on tavakasutuses vähem tuntud variandiga ja tõenäoliselt pole tegu selle kõige sobivama pika variandiga, mis võiks teiste kirikuartiklite määratlustest eeskuju võtta (kohamäärang+pühaku nimi+tüübinimetus). Pikne 9. september 2010, kell 13:05 (EEST)

:: Praegune teine märksõna on 1) levinud nimekuju ja 2) sisaldab enamikku teisi nimekujusid. Sellepärast see võiks minu meelest ka pealkirjaks sobida. Eeskuju võtmine pole minu meelest oluline: miks peaks sellest pealkirjast eeskuju võtma? Andres 9. september 2010, kell 15:10 (EEST)

:: Ma ei poolda praegust ehk-lahendust, sest see tõstab ühe nimevariandi teiste seast teenimatult esile. Andres 9. september 2010, kell 15:13 (EEST)

:: Minu meelest "Tallinna toomkirik" on just kirjeldus, sest toomkiriku nimi ei ole ju Tallinn ega Tallinna. Andres 9. september 2010, kell 15:13 (EEST)

: Praegu on märksõna ehk artikli pealkiri Tallinna toomkirik, mitte pikk variant. See enamikku teisi nimekujusid sisaldav nimetus pole ju kiriku kohta levinud. Eeskuju võiks võtta ühtsust silmas pidades.

: Saad pisut valesti aru, ehitise nimetus või kohanimi Tallinna toomkirik koosneb kohamääragnust ja tüübinimetusest (O25 ja O26). Ka Tallinna Neitsi Maarja ega muu säärane pole toomkiriku nimi. Pikne 9. september 2010, kell 15:34 (EEST)

:: Märksõna all ma mõtlesin artikli alguses olevat rasvases kirjas väljendit.

:: "Tallinna Neitsi Maarja Piiskoplik Toomkirik" on levinud küll, kuigi suurusjärgu võrra vähem kui "Tallinna toomkirik". Vaatasin Google'i järgi, nii et suurt ja väikest tähte praegu ei erista.

:: Kui leppida kokku nii, nagu Sina ütled, siis see sobiks ka, sest "piiskoplik toomkirik" on ka liiginimi, kuigi seda kasutatakse pärisnimena (nii ka KNAB-is). Aga seda, kas "Püha" kasutada või mitte, võiks lähtuda tegelikust kombest: Toomkiriku puhul seda sõna tavaliselt ei ole kombeks kasutada, aga Halliste Püha Anna  kiriku (meil praegu Halliste kirik) ei ole kombeks seda ära jätta.

:: O26 räägib nimetustest, O25 räägib nimedest. Kirikul on nimi, mitte nimetus. Nii palju kui mina aru saan, on "Neitsi Maarja" just nimi või selle koostisosa, ja ka "Toom-" võib tõlgendada nimena või selle koostisosana, nii nagu nimedes "Suur Munamägi" ja "Suur Rannavärav". Aga "Tallinna toomkirik" on minu meelest kirjeldus, siin kiriku nime pole, täpselt sama moodi nagu "Halliste kirik". Mõnel kirikul polegi nime. Ma võin muidugi eksida, ja me võime ju seda Peeter Pällilt üle küsida. Andres 9. september 2010, kell 16:53 (EEST)
Sain Peeter Pällilt sellise vastuse:
Toomkirik on muidugi liigisõna ja seetõttu on loogiline seda kirjutada väikese tähega. KNABis on osa kirjeid, mis on mul veel üle vaatamata, nende hulgas Tallinna objektid, ettevõtted, asutused jms - nende hulgast võib leida üsna vananenud kirjeid. KNABis on see nimetus antud üksi, ilma täiendita "Tallinn" - vahest see oli üks põhjusi, miks ma ei alustanud seda sõna väiketähega.
Ja samas, nime ja mittenime piir kirjeldavates nimedes on mõnevõrra hägune. Tallinna enda kontekstis oleks ehk natuke imelik kirjutada, et meil on Niguliste kirik, Oleviste kirik ja toomkirik.. Siin ta justkui talitleb nimena; kui ma kirjutaksin Tallinna toomkirik, siis selliseid kõhklusi ei teki.
Vastuseks teisele kirjale, et Tallinna toomkirik on kõige üldisemalt nimetus. Samas on ta kirjeldavat tüüpi, sest on n-ö tõlgitav teistesse keeltesse. Ja kui me räägime kirikute nimedest, siis on ta ühtlasi ka nimi, kus on nimetuum (Tallinna) ja liigisõna (toomkirik). Vrd ka Tallinna laht. Nii et väga keeruline on vastata, kas üks või teine..
Andres 9. september 2010, kell 20:18 (EEST)

Et siis pole sellist nimel, nimetusel ja kirjeldusel vahetegemist antud juhul. Aga praktilise küsimuse lahendamisel sest vist eriti abi pole. Võib-olla kõige neutraalsem oleks alustada definitsiooni siis lihtsalt kujul Tallinna toomkirik on... ja edaspidi mainida, et pühitsetud on ta Neitsi Maarjale, nagu EEs. Pikne 18. september 2010, kell 12:30 (EEST)

: Ma ei tea. Ma küsisin Peeter Pällilt ka, kas niisugune nimekuju on vale, kuid pole otsest vastust saanud. Kirjavahetus on pooleli. Andres 18. september 2010, kell 13:33 (EEST)
----
Üks Toomkiriku ajaloo välislink asendati teisega. Tegemist on eri tekstidega, minu meelest võiksid mõlemad olla. Andres 29. oktoober 2011, kell 06:17 (EEST)
----
Võinuks ju siia arutellu vaadata enne teisaldamist ja mis puudutab piiskoplikku. KNAB-is on "Toomkirik", mitte "Tallinna Toomkirik". Läbivat suurtähte kasutatakse üldiselt ametlikkuse rõhutamiseks, aga sellel hoonel ilmselt pole ametlikku nime, kui ka keegi selle juhuslikult läbiva esisuurtähega kirjutab, koguduse kodulehel või mujal. Suure tähe kasutamiseks lihtsalt pole head põhjust ja väike on igaljuhul õige. Analoogne näide Tartu toomkirik on muide ka keele käsiraamatus. Pikne 10. august 2014, kell 22:45 (EEST)

:: Knabis on ka kuju Piiskoplik Toomkirik. Ja muide ma lugesin ka seda arutelu. Aga jah, antud puhul on sõna Toomkirik pigem nimi mitte kirjeldus. Ja see on suure tähega ka kiriku enda veebilehel.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. august 2014, kell 23:13 (EEST)

Aga Kultuurimälestiste registris  on Tallinna Toomkirik.--Juhan121 (arutelu) 10. august 2014, kell 22:57 (EEST)

:No nt kui vaadata Toomkiriku artikli pealkirjastamist entsüklopeedias "Tallinn" (2004.a), siis siin on artikli pealkiri järgmine: toomkirik, Tallinna toomkirik.  Hirvelaid (arutelu) 10. august 2014, kell 23:26 (EEST)

Nüüd on küll viltu läinud, Tallinna toomkirik või Tallinna piiskoplik toomkirik ei ole ju ometigi asutuse nimed, et neid suurte tähtedega peaks kirjutama. Kas keelevaist veab alt või mis? 88.196.28.229 11. august 2014, kell 00:17 (EEST)

: Ei vea alt. Toomkirik on ka nimi ja mitte üksnes nimetus.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. august 2014, kell 01:12 (EEST)

:: Ametlik nimi kirjutatakse ikkagi läbiva suurtähega, seega paluks väga Andres teisalda see nüüd sinna kus ta olema peab.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. august 2014, kell 02:44 (EEST)

:::Tühistati kasutaja 88.196.28.229 tehtud muudatused ja pöörduti tagasi viimasele muudatusele, mille tegi Andres.

::::Andres asendas artikli pealkirja Tallinna Toomkirik pealkirjaga Tallinna toomkirik. Tegin artiklis vastavalt sellele parandused, lisaks muidki vajalikke parandusi. Milles asi, auväärt Ahsoous? Millega Sa rahul ei ole? Andrese või minu parandusega? 88.196.28.229 11. august 2014, kell 03:14 (EEST)

:::: Kirikutel ei ole ametlikke nimesid. Kui keelekorraldajad soovitavad kirjutada "Tallinna toomkirik" väikse tähega, miks me siis peame teistmoodi tegema? Andres (arutelu) 11. august 2014, kell 03:21 (EEST)

: Eesti keele käsiraamat ütleb: Läbiva suurtähega ja jutumärkideta kirjutatakse: 2. koha- ja ehitisenimed,  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. august 2014, kell 03:31 (EEST)

:::: Lihtsalt mõned hooned veel näiteks, mis käivad suurte tähtedega: Tallinna Linnahall, Õpetajate Maja, Matkamaja, Tallinna Spordihall, Tartu Ülikooli Spordihoone, Tallinna Teletorn jne. Muide ka Tallinna Raekoda tuleb kirjutada läbiva suure tähega või vähemalt viisakas oleks.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. august 2014, kell 04:45 (EEST)

:: Minu jaoks on lühike vorm Tallinna Toomkirik küll pärisnimestunud ehitisenimi. Ka kiriku enda võrgulehel on läbiva suurtähega; kas me nende enda seisukohta arvesse ei võtagi? KNABis on küsitavusi ja ebamääraseid kirjeid küllaga. Ehk peaksime hääletuse korrladama? --Vihelik (arutelu) 11. august 2014, kell 03:38 (EEST)
Selles reeglis on klausel "välja arvatud liigisõna". "Toomkirik" on siin liigisõna.  Ka "raekoda" ja "teletorn" on liigisõnad.
Kui ülaltpoolt vaatad, siis on Peeter Päll kommentaariks öelnud, et eraldiseisvat "Toomkirikut" võib võtta ka nimena, eriti kui ta on teiste kirikute nimede kõrval. Möönan, et "Tallinna Toomkirik" on võimalik kirjapilt, aga väita, et see oleks "Tallinna toomkirikule" eelistatav, ei saa. KNAB-is on küsitavusi küll, aga kui mõne sellise leiame, tuleks kõigepealt Peeter Pälliga asja arutada. Siin on minu meelest ühemõtteliselt selge, et keelereeglite järgi on normaalne nimekuju "Tallinna toomkirik". Ma ei leia, et me peaksime hääletama, kas keelekorraldajate soovitust järgida. See ju keelekorralduse mõte ongi, et peale isikliku arvamuse oleks mingi kokkulepe. Andres (arutelu) 11. august 2014, kell 09:36 (EEST)

Toomkirik ei ole antud puhul liigisõna, vaid on nimi. Ja minu jaoks on täiesti, et kuna kirik käsitleb seda nimena, siis see ka kirjutatakse suure tähega ja meie võiksime seda siin ikkagi austada ja ei hakka tegema nimest liigisõna. Tallinna Teletorn on samuti ehitise nimi. Mis see liigisõna seal üldse võiks olla: televisioonimast?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. august 2014, kell 12:18 (EEST)

: segane värk. Arvaks küll, et teletorn (televisioonitorn) on liiginimi. Samas ka liiginimi on ju nimi. Olemas on ka pärisnimi ja nimetus--Bioneer1 (arutelu) 11. august 2014, kell 14:16 (EEST)

:: Ükskõik kas pidada liiginime nimeks või mitte, reegel näeb ette, et kohtade ja ehitiste nimed kirjutatakse muidu läbiva suurtähega, aga kui nad sisaldavad liiginime, siis liiginimi on väikse algustähega. Kui liiginimi on kujundlik, siis on liiginimi suure tähega, näiteks Aadama Sild. On ka juhtumeid, kus ma ei oska öelda, kas sõna on mõeldud liiginimena, näiteks Õpetajate Maja või Õpetajate maja. Kui kasutatakse suure algustähega liiginime, siis võib tegu olla asutuse või organisatsiooninimega ja võidakse ka lihtsalt reegli vastu eksida. Andres (arutelu) 11. august 2014, kell 15:53 (EEST)

:::Minu meelest peaks selle kiriku nimi olema Tallinna Neitsi Maaria piiskoplik toomkirik, lühemalt Tallinna piiskoplik toomkirik või Tallinna toomkirik; piiskoplik toomkirik ja toomkirik on kahtlemata liiginimed. Samasugused nimekujud on ka mujal, nii Eestis kui ka välismaal, kasutusel. Näiteks Tartu toomkirik, Haapsalu toomkirik, Oslo toomkirik (Oslo domkirke), Helsingi toomkirik (Helsingin tuomiokirkko, Helsingfors domkyrka), Kuopio toomkirik (Kuopion tuomiokirkko), Bergeni toomkirik (Bergen domkirke), Stavangeri toomkirik (Stavanger domkirke) jt. Saksa keel nõuab suurt tähte, seepärast siis: Aacheni toomkirik (Aachener Dom), Kölni toomkirik (Kölner Dom) jne. 88.196.28.229 11. august 2014, kell 17:40 (EEST)

: Muide, kui siin sa soome keele ette võtad, siis ka Helsingin Tuomiokirkko kirjutatakse vahetevahel läbiva suurtähega. Kuid... kui kirjutatakse Tuomiokirkko (isegi üksikult teksti sees ning mitte ainult loetelus), siis see käib suure tähega, sest tegu on nimega ning sama moodi kirjutatakse suure tähega ka Suurkirkko.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. august 2014, kell 19:22 (EEST)
----
Õpetajad peaks olema koguduste artiklites. Andres (arutelu) 24. märts 2015, kell 00:30 (EET)

Rootsi ajast tegutses toomkiriku juures (s.t Toompea lossi kabelis) ka soome kogudus (v-o allikates nimetatud ka Tallinna toomkiriku soome kogudus (Tallinna Toomkiriku soome kogudus)), mis hilisema Tallinna Kaarli koguduse eelkäija. Soome koguduse ajalugu on 1696. aastani tihedalt seotud ka eesti kogudusega--Estopedist1 (arutelu) 27. august 2015, kell 10:25 (EEST)
----
Kas koguduse kohta eemaldatud materjal on koguduse artiklis olemas? --Andres (arutelu) 4. september 2022, kell 09:03 (EEST)
----
NOSSER, nende epitaafide pikemad tekstid on siin artiklis minu meelest liiased. Lisaks, kui isikunimesid linkida, siis tuleks linkida terve nimi, mitte ainult perekonnanimi (suguvõsa). Pikne 14. september 2023, kell 22:14 (EEST)

Nõus aga veel töös, leida õiged nimed sinna taha on ajamahukas aga tegemisel ;=) NOSSER (arutelu) 14. september 2023, kell 22:42 (EEST)


Malli arutelu:Endine riik

Kui malli lippu mitte panna, siis ei ilmu ka vapi pilt. Ehk keegi oskas seda viga parandada.--WooteleF 7. mai 2010, kell 16:59 (EEST)

midagi muutsin, aga kas sul on kuskil mingi konkreetne näide, et saaks vaadata kas sai asja korda -- Ahsoous 7. mai 2010, kell 17:18 (EEST)

:Ühtegi sellist vist polnud, kuid Saksi-Meiningeni peal tehtud katsega tundub, et töötab. Hakkasin enne kirjutama ühte artiklit riigist, millele polnud lippu kuskilt võtta ja sedasi vea leidsingi. Artikkel jäi kahjuks siiski muudel põhjustel kirjutamata.--WooteleF 7. mai 2010, kell 17:30 (EEST)
Kas oleks võimalik lisada lahter tänapäeval vms, kuhu läheksid tänapäevased riigid, mille territooriumil endine riik asus? -JaanKiho, 24.5.2016 21:06

Ei ole arusaadav, et miks sellist eraldi malli on vaja. Samu funktsioone võiks edukalt täita , mis yhtlasi oleks efektiivsem (vähem hooldust nõudvaid malle).

Siin on hulk asju, mida teises mallis praegu pole ja mida nüüdsete riikide artiklites pole tarvis. Võib-olla on teist malli nüüdsete riikide artiklites lihtsam kasutada, kui kasutusvõimalused on vastavalt piiratud. Üks väike erinevus on veel, et teine mall arvutab praegu kõigis artiklites rahvastikutiheduse (või näitab vastavat veateadet), mis kõigi ajalooliste riikide juures pole arvatavasti soovitav. Pikne 20. oktoober 2019, kell 22:35 (EEST)

: Seda kyll. Teisest riigi mallist on hulk tähtsaid asju preagu puudu ja selle puuduse likvideerimise järel tuleks need kaks malli liita. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. oktoober 2019, kell 17:02 (EEST)

:: Osa asju on teisest mallist puudu, sest seni on see ette nähtud praeguste riikide jaoks. Ma kahtlen, kas tuleks liita. Pikne 22. oktoober 2019, kell 19:41 (EEST)


Arutelu:Git

Kas ei peaks ütlema "tuuma"? Andres 7. mai 2010, kell 22:59 (EEST)

Võib öelda ka "tuum", aga minu arusaamist mööda on eesti keeles samavõrd õige kasutada sõna "kernel".L. Liikane, M. Kesa. kernel – Arvutisõnastikkernel – vallaste.ee e-teatmik. Aga kui sa leiad, et "tuum" oleks stiililiselt või muus mõttes parem kasutada, siis minugi poolest, muuda ümber. Rene 8. mai 2010, kell 09:26 (EEST)

: Küsin sellepärast, et meil on artiklid Linux (tuum) ja Tuum (informaatika). Andres 8. mai 2010, kell 12:02 (EEST)

:: Paneme siis tuum ja asi ants. Rene 8. mai 2010, kell 22:15 (EEST)

::: Mina ainult küsisin. Andres 10. mai 2010, kell 09:40 (EEST)


Arutelu:Laevmatus

Miks tarandkalme "Vaata ka" all on? Ja Hjortahammari kalme ei sisalda ju laevmatust (?).--WooteleF 8. mai 2010, kell 10:50 (EEST)

võrdleme nt http://gg.campacasa.eu/Archeology/Tours/Denmark_Sverige_2004/Denmark_Sverige_2002.htm#Gannarve

Kui puit on kallis või puudub hoopis ja kivi on vastupidavam ajahambale,

siis üliku matmiseks sobib ka kivilaev, ehk laevakujuline matmiskoht.

ja kui kivilaevaga tutvuda, siis peaks kindlasti sellist matust võrdlema muude kalmetega :)

suwa 8. mai 2010, kell 15:10 (EEST)

:Sellise matusetüübi kohta on eraldi artiklit vaja, mis siis "Vaata ka" alla panna.--WooteleF 8. mai 2010, kell 15:22 (EEST)

Kas pealkiri peaks olema laevamatus? Maetakse ju ikkagi laeva? Laevmatus tekitab mulje, nagu matus oleks ühtlasi laev. Taivo 29. aprill 2011, kell 19:28 (EEST)

Maetakse eeskätt inimesi. Andres 30. aprill 2011, kell 00:13 (EEST)

:Eeskätt inimesi, jah, kuid ka ühtlasi laeva? ÕS-is ei ole kumbagi sõna. Siin on kirstumatus ja urnimatus, mis on minu meelest täielik analoog, ühtlasi on seal küll ka sõna "paatmatus". Ma ei tea, mis see paatmatus on. Taivo 30. aprill 2011, kell 15:49 (EEST)

::Paatmatus on sama, mis laevmatus. Lihtsalt laeva asemel on paat.--WooteleF 30. aprill 2011, kell 16:16 (EEST)

:::Sõna "laevmatus" märgib inimeste matuse liiki, millele on iseloomulik laeva kasutamine. "Laevamatus" on kindlasti laeva enese matus, ja inimesed pole seal olulised. Andres 30. aprill 2011, kell 16:24 (EEST)

::::Samas kasutatakse ka sõna "laevamatus", ka näiteks Salme puhul.--WooteleF 30. aprill 2011, kell 16:35 (EEST)

::::: Seda kasutavad vist ajakirjanikud? Samas keeleliselt on selline väljendusviis korrektne,

::::: kuna nende arust võeti suur viikingilaev tõsteti maapinnale ja lohistati matmispaika,

::::: kaevati sinna auk ja siis maeti laev maha. Nojah, seejuures, et kogematta maeti laeva

::::: kirstuna kasutades ka sõjameeste surnukehad pole neile oluline.

::::: Võrreldes samas kui leitakse miskit väärtmetalli, siis mis sa arvad, kas maeti pott või kuld?
* http://www.google.ee/search?q=laevamatus&gl=et&hl=ET
* http://www.google.ee/search?q=laevmatus&gl=et&hl=ET

::::: suwa 30. aprill 2011, kell 20:13 (EEST)

::::::See tähendab siis, et peaks ütlema ka "kirstmatus" ja "urnmatus"? Taivo 2. mai 2011, kell 18:42 (EEST)

::::::: Google otsing kinnitab su väidet. suwa 2. mai 2011, kell 18:52 (EEST)

Lugupeetud ...
[Kirjutasite meile: Võtsin ette ÕS2006 sõna "matus". Seal oli näitesõnu nii nimetavalise liitumisega (paatmatus) kui omastavalise liitumisega (kirstumatus ja urnimatus). See tekitab segadust. Miks on nii, et kui inimene maetakse paadi sees, kasutatakse nimetavalist liitumist, aga kui kirstu või urni sees, siis omastavalist?
Aga mis saab siis, kui inimene maetakse millegi muu, näiteks tünni, kasti, koti või laeva sees? Kas siis tarvitada nimetavalist või omastavalist liitumist?
Lugupidamisega ...]
Ehk aitab vahet paremini mõista eesti keele seletav sõnaraamat (vt sõna "matus"). Nimetavalist liitumist on kasutatud arheoloogiaterminites, kus matus tähendab hauda, maetud surnut ja esemeid (võrrelge EKSSi artikli urni- ja urnmatust). Ka ÕSis, mille maht on väiksem ja mis sisaldab seetõttu liitsõnu ning termineid piiratud hulgal, on paatmatus arheoloogiaterminite hulgas, kirstu- ja urnimatus aga tähendavad tegevust, kirstu või urni matmist.
Lugupidamisega
Tiina Leemets
Sain keeleabilt vastuse. Taivo 18. mai 2011, kell 22:05 (EEST)


See maja oli ehitatud NSV ajadel, kuna NSV liidus autoriõigused oli rangselt keelatud. Eesti seaduse järgi §2 lg1, seadus ei kohane sündmusele mis oli enne seda seaduse vastu võtmist. 90.191.190.76 9. mai 2010, kell 19:20 (EEST)

Millise seaduse §2-le sa viitad? AÕS-i § 88 ütleb: Käesolev seadus laieneb ka nendele teostele ja teose esitajate, fonogrammitootjate ning raadio- ja televisiooniorganisatsioonide poolt loodud resultaatidele, mis on loodud enne 1992. aasta 12. detsembrit.

Põhimotiiviks olev maja peaks olema ehitatud 1992. aastal . Pikne 9. mai 2010, kell 19:32 (EEST)

: Aga kas on olemas internetis register, kust saab leida ehitusaasta? On kahtlused, et see on 1990'ndate arhitektuur. Ka ei saa panna autoriõigused majale, kui ei tea arhitektori ega ehitamise ajal autoriõigus oli keelatud. See on tavaline korterimaja, mis ei saa olla kunsti vői arhitektuuri väärtusena. 90.191.190.76 9. mai 2010, kell 19:55 (EEST)

::Lähtutakse kehtivast seadusest.--WooteleF 9. mai 2010, kell 20:22 (EEST)

:::Seaduses on kirjutatud sőna arhitektuuriteose, aga kas tavaline korterimaja saab olla teosena? 90.191.190.76 15. mai 2010, kell 10:52 (EEST)

::::Tutvu seaduse § 4-ga.--WooteleF 15. mai 2010, kell 11:04 (EEST)

::::: Kuule kui mina seda paragrahvi loen, siis nendel pole mingit autoriõigust, kuna tegu nüüd originaalloominguga küll ei ole... -- Ahsoous 15. mai 2010, kell 11:41 (EEST)

::::::Keegi nad ju projekteeris.--WooteleF 15. mai 2010, kell 12:41 (EEST)

:::::::Fasaadide ümberehitus räägib, et nendel majadel pole mingit autoriõigust, nad ei kujuta ette rohkem, kui munitsipaalmajandus. Seetőttu nendel majadel puudub mingi kunstiväärtus või targed insineerlahendused; siis tuleb järjeldus, et korterimajad pole mingit autoriõigust. 90.191.190.76 17. mai 2010, kell 17:06 (EEST)

::::::::Veider argument.--WooteleF 17. mai 2010, kell 17:07 (EEST)

:::::::::Miks veider? Mõelge ise - kui korterimaja on kaitsud autoriõigustega (nagu puumaja Kadriorus J.Poska bussipeatuse lähedal), siis mingi modifitseerimine on rangselt keelatud. Aga kui korteriühistud soojendavad seinad, siis nad jõhkralt autoriõgust üle astuvad, sest nad rikkuvad seadusega kaitstud seinad. Ja teie loogika järgi, korteriühistud rikkuvad autoriõigustega kaitstud betooni karistamata. 90.191.190.76 17. mai 2010, kell 21:53 (EEST)

::::::::::Kui sa ostad omale autoriõigustega kaitstud maali, siis sa võid selle tükkideks lõigata või sinise värviga üle ka võõbata. Autoriõiguse seadus ei keela selliseid asju.--WooteleF 17. mai 2010, kell 21:58 (EEST)
Kui seadust niimoodi tõlgendada, siis ei tohi Vikipeediasse panna ka fotosid autodest, täitesulepeadest, labidatest ja aluspükstest, sest tegu on disaini- ja moekunstiteostega (punkt 16). Andres 17. mai 2010, kell 22:00 (EEST)

Sellepärast ma soovitangi alati spetsialistidelt järgi küsida.--WooteleF 17. mai 2010, kell 22:01 (EEST)

: Minu meelest loeb ainult Riigikohtu lahend.  Andres 17. mai 2010, kell 22:23 (EEST)

::Lõpliku selguse saab tõesti ainult sealt. Siiski on juristidel ilmselt selgem arusaam seadusese tõlgendamisest ja erinevatest kaasustest, mistõttu jääksid ära mõttetud vaidlused siinsetel arutelulehtedel.--WooteleF 17. mai 2010, kell 22:40 (EEST)

::: Muidugi võib küsida, aga karta on, et nende arvamused lähevad lahku. Juristide arvamused meid ju ei kaitse. Minu meelest ei ole meil võimalik järgida seaduste punkte, mis ei ole mittejuristile arusaadavad.

::: Kas Sa oled küsinud nende tüüpmajade kohta? Minu meelest jätab "originaalne teos" tõlgendamisruumi. Andres 18. mai 2010, kell 01:22 (EEST)

::::Ei ole küsinud ja ei viitsi seda teha ka.--WooteleF 18. mai 2010, kell 01:24 (EEST)

::::: Mis Sa siis räägid, et tuleb küsida. Andres 18. mai 2010, kell 02:32 (EEST)
Ega ma ainuke osapool siin arutelus ei ole. Autoriõiguse seadus ütleb:
*Teoseks käesoleva seaduse tähenduses loetakse mis tahes originaalset tulemust kirjanduse, kunsti või teaduse valdkonnas, mis on väljendatud mingisuguses objektiivses vormis ja on selle vormi kaudu tajutav ning reprodutseeritav kas vahetult või mingi tehnilise vahendi abil. Teos on originaalne, kui see on autori enda intellektuaalse loomingu tulemus.
*Teosed, millele tekib autoriõigus, on: ...arhitektuurne graafika (joonistused, eskiisid, skeemid, joonised, plaanid, projektid jm), projekti sisu lahtimõtestavad seletuskirjad, tekstilisad, programmid, arhitektuursed plastikateosed (mudelid, maketid jm), arhitektuuri- ja maastikuarhitektuuriteosed (hooned, rajatised, pargid, haljasalad jm), linnaehitusansamblid ja kompleksid.
Selle järgi on hooned teosed. Need teosed on kellegi originaalse loomingu tulemus. Ja neil kellelgi on õigused. Minule tunduks õiglane, et selle seisukoha ümberlükkajad toovad argumente ja suhtlevad asjatundjatega. Olen väsinud neist vaidlustest, kus pean paberil mustvalgelt kirjapandut veelgi tõestama ja õigustama.--WooteleF 18. mai 2010, kell 09:59 (EEST)

Kas ma siis ei toonud argumente? Seda punkti võib vaadata koos sama paragrahvi lõikega 1, kus on öeldud, et autoriõigus tekib kirjandus-, kunsti- ja teadusteostele. Pole selge, kuidas need lõiked omavahel suhestuvad. Seda võib tõlgendada nii, et kui hoone pole kunstiteos, siis lõige 4 seda silmas ei pea. Mina ei tea, kuidas tõlgendada, ega lükka Sinu tõlgendust ümber, vaid lihtsalt osutan niisuguse tõlgenduse võimalikkusele ning teen järelduse, et selles asjas puudub õigusselgus. Mustvalgel kirjas on seadus tervikuna, mitte ainult üks koht sellest.

Samuti leian, et kui seda seadust nii tõlgendada, nagu Sina tõlgendad, siis peaks näiteks kõik autode, sulepeade, labidate ja aluspükste pildid keelama, sest tegu on disaini- ja moekunstiteostega täpselt samas mõttes, nagu hoone on arhitektuuriteos.  Küsimus pole selles, kas mina niisugust tõlgendust pooldan või kas ma leian, et peaks pildid keelama. Ma lihtsan juhin tähelepanu esiteks sellise tõlgenduse võimalikkusele ja teiseks Sinu positsiooni ebajärjekindlusele. Andres 18. mai 2010, kell 10:40 (EEST)

Ma ei sunni Sind arutelus osalema. Minul ei ole lähemal ajal kavas juristidega suhelda, aga seda võib ju keegi teine ka teha, eks ole? Andres 18. mai 2010, kell 10:40 (EEST)

:Siin on toodud ära asjatundjate tõlgendus. Ehk kui miski on kolmandas lõikes ära toodud, siis see on autoriõigustega kaitstud.--WooteleF 18. mai 2010, kell 10:58 (EEST)

:: Nagu sa selle lehelt punktist üks võid lugeda - Teos peab olema originaalne, see tähendab, et see peab olema autori enda intellektuaalse loomingu tulemus.  Antud majade puhul pole mitte midagi originaalset. Kõik on massitoodang. Ja massitoodang ei kuulu autoriõigusega kaitstud asjade hulka. Ja parem aeg oleks ometigi juristide poole pöörduma hakata, nagu ka see arutelu siin näitab. Ja meil on siin ka litsentside osas suht suur segadus. Kui siin keegi tõstatas kunagi küsimuse, et ta nime pildi juures ajakiri ei avaldanud (oli vist niimoodi) siis litsents cc-by-sa nõuab, et seda tehtaks (seesama by tähendab seda jne.) -- Ahsoous 18. mai 2010, kell 11:32 (EEST)

Kui ajaleht ei avalda cc-by pildi puhul nime, siis kohe pretensioon letti ning seda saab teha eelkõige autor. --WikedKentaur 18. mai 2010, kell 11:40 (EEST)

:::Masstoodangu aspekt ei ole määrav. Tehakse ju graafikat ka sadades eksemplarides. Oluline on see, et ka antud maja (või tüüpprojekti) on keegi kuskil projekteerinud ja sellega oma loomingulise panuse andnud.--WooteleF 18. mai 2010, kell 11:35 (EEST)

::::: Minu meelest näitab see seda, et ega sa ise ka ei saa seadusele pihta. Ja ega ilmsesti pea mitte keegi ei saa. Ja ilmsesti juristidest pääsu ei ole. Pean tunnistama, et mida enam ma seda seadust loen, seda segasemaks asi läheb. Üks suur häda on see, et Vikipeedia taotleb ka ärieesmärke – kui seda ei oleks oleks asi mõnevõrra lihtsam. Samas seadus räägib otsestest ärihuvidest - samas siin ju seda ei ole. Ja nii mine võta kinni kus on saba ja kus sarved. -- Ahsoous 18. mai 2010, kell 18:58 (EEST)
Kuidas tõendada, et tegu ei ole kunstiteosega? Tuleb küsida arhitektuurimuuseumist eksperthinnangut? Andres 18. mai 2010, kell 11:59 (EEST)
Kas arhitekti nõusolekul saab konkreetse foto piirangutest vabaks teha? Andres 18. mai 2010, kell 12:04 (EEST)

: Millist arhitekti sa mõtled? Neil majadel vaevalt et seda "konkreetset" arhitekti üldse on. Suht kindlalt julgen pakkuda, et asjas selguse saamiseks piisab aga sellest kui küsida "Eesti Projektist". -- Ahsoous 18. mai 2010, kell 12:30 (EEST)

:: Küsimus kehtib laiemalt. Kas see on üldse võimalik? Andres 18. mai 2010, kell 12:33 (EEST)

::: Tegelt jään sinuga nõusse, et küsimus on laiem ja hakkab pihta nõukogude süsteemist, mis kehtib praegusel ajal Eesti autoriõiguse seaduses. Nii, et tegelikult tuleks Vikipeedia seisukohalt taotleda, et nii nagu näiteks Kesk-Euroopas, Hispaanias, Portugalis ning ka põhjamaades toodaks sisse selline mõiste nagu panoraamivabadus. Aga seni kuni kehtib nõukogude kord, jääb see küsimus edaspidigi segaseks. -- Ahsoous 18. mai 2010, kell 12:47 (EEST)

:::: Tõsi, seni kuni puudub nö panoraamivabadus on asi võrdlemisi keerukas. Sellise tingimuse puudmine teeb avalikes kohtades pildistamise (ärilise eesmärgiga) pea võimatuks. --Hendrik 18. mai 2010, kell 12:53 (EEST)

::: (Kirjutatud enne Ahsoousi vastust) Tehniliselt peaks ju olema võimalik. Siiski jääb vist vähekene segaseks, mida täpselt autoriõigustega kaitstakse? Kas maja välisfasaadi disaini, arhitektuurilist lahendust, etc.. Tõenäoliselt küll kõike, aga mille kohta tuleks arhitektilt vabaks kasutuseks luba küsida? Või on tarvis arhitektilt luba ainult piltide äriliseks kasutuseks (et oleks vastavuses Vikipeedia soovidega)? --Hendrik 18. mai 2010, kell 12:49 (EEST)

:::: Pean silmas luba konkreetsete fotode vabaks kasutamiseks. Andres 19. mai 2010, kell 21:03 (EEST)
*1) Kuna hommikul tegin peakilbi korterimajas, olen küsinud ühe korteriühistu esimeest Pelgurannas, kas nende majal on autoriõigused. Ta vaatas minu poole suure silmadega ja küsis veel kord, mida ma küsin. Aga kuna oleme vaadanud linnavalitsuse põhikirjast, seal polnud midagi öelnud autoriõigusest.
*2) Need majad oli kopeeritud Moskva projektidest ja modifitseeritud kohalike inseneeride järgi. Näiteks, Eestis on vähe П49 vői 1-510 või K-7 maju, paljud neist on originaalprojekti tuletised.
*3) Ka vene vikipeedia annab etteütlemisi -

Хрущёвки, проектирование которых велось с конца 1940-х, пошли в серию после исторического постановления 1955 года «Об устранении излишеств в проектировании и строительстве» («внешне-показная сторона архитектуры, изобилующая большими излишествами», характерная для сталинской эпохи, теперь «не соответствует линии Партии и Правительства в архитектурно-строительном деле. … Советской архитектуре должна быть свойственна простота, строгость форм и экономичность решений»).
- pärast Stalini ajadest, nende projekteerimise ajal oli loobunud arhitektuuri dekoratsioonid, seetõttu nendel puudub mingi väärtus. 90.191.190.76 19. mai 2010, kell 00:28 (EEST)

Palun ärge hämage. Kui on olemas mingi õigusakt või muu pädev allikas, mille järgi näiteks kortermajadel (või mõnel konkreetsel) pole autoriõigusi, siis viidake sellele. Spekulatsioonid ei aita arutelule kuidagi kaasa. AÕSi § 4 lg 2 ütleb kõige üldisemalt, et teos on autori enda tehtud, mitte plagiaat. Kui üritada autoriõigust omistada selle järgi, kas tegemist on kellegi jaoks subjektiivset kuntiväärtust omava majaga või tavalise majaga, ollakse eksiteel. Pikne 19. mai 2010, kell 18:25 (EEST)

: Solvav repliik. Andres 19. mai 2010, kell 21:03 (EEST)

:: *1) Keegi, andke palun lingi linnavalitsuse põhikirjale

:: *2) Vene vikipeedia järgi, tuleb selge, et Eestis, nagu teistes NSV riikides need majad olid originaalprojekti tuletised (aga allikaid saab leida ainult vene keeles). Eestis originaalprojekti järgi olid ehitatud ainult Koplis 1 maja Uus-Maleva tänaval ja 1 maja Madala tänaval. Ülejäänud on 1-515/9ш või 1-528КП-80 tuletised. Ei saa öelda, mille projekti tuletised on Ümera ja Kivila tornid. Veel Mustamäel mõned korterimajad on ehitatud 1-515/9м projekti järgi. Aga kuidas me ütleme teosest, kui originaalprojektid olid 100 korda modifitseeritud ja meil pole konkreetset arhitekti?

:: **Isegi see maja pildil on И-1723 väga jõhker võltsing. Originaalselt see maja peab olema 7-9-korrulisene ja 4 korda laiemalt, aga pildil on kitsas 16-korrulisene maja. Kui ühel majal on tegu 100 arhitektidega, mida kaitsta? Kas võltsingut?

:: *3) Kõik originaalprojekte leiate siin ja siin vene keeles, aga leiate, et Eestis on nende loobumine.90.191.190.76 19. mai 2010, kell 21:26 (EEST)

:::Ka tuletatud teostele tekivad autoriõigused.--WooteleF 19. mai 2010, kell 21:36 (EEST)

::::Kust tuleb, et need majad on teos? Kas aluspüksid on ka teos? Sellel majadel pole patente ehk nende arhitektorid ei kaitsnud oma tööd notaril. Tol ajal keegi ei mõtle kaitsta need maju notaril või patentbüroodel, oli üks probleem elamute puudutusel ja oli vaja neid nii kiiresti ehitada kui saaks. Olen 99.9% kindel, et enne aluspükside tootmist keegi ei vormista nendele autoriõigust notaril ega keegi ei kaitse patendi aluspüksidele. 90.191.190.76 20. mai 2010, kell 15:22 (EEST)

:::::Autoriõiguse seadusest tuleb. Vastavad paragrahvid on siin arutelus isegi ära toodud.--WooteleF 20. mai 2010, kell 16:51 (EEST)

:::::: Kusjuures ei tulene ja seda seetõttu, et tegu ei ole originaalloominguga. Tsiteerin autor.ee-st Autoriõigusega ei ole kaitstavad: elektri-, ventilatsiooni- ja kütteprojektid, tehnilised sõlmed, tugevusarvutused jne; elemendid, mis ei ole originaalsed (tüüpuksed – aknad, tehnilis-konstruktsioonilised lahendused); üldtuntud arhitektuursed lahendused (näiteks nelinurkne põhiplaan või põhimõte, kus magamistoa kõrval asetseb vannituba).  Nii et asi vajab uurimist ja soovitan tõesti pigem juristidelt ja muudest asjaomastest instantsidest järgi uurida ja mitte siin oma närve närida -- Ahsoous 20. mai 2010, kell 17:03 (EEST)

::::::: Jah, ja siin on tegu arhitektuuriteosega, mitte tsitaadis toodud elemendiga. Veelkord, sõna originaalne on ülal tsiteeritud §4-s eraldi lahti seletatud. Pikne 20. mai 2010, kell 18:04 (EEST)

:::::::: Vaata kaitstav teos ei tohi olla üks-üheselt kopeeritud, tehniliselt kohandatud või äratuntavalt sarnane juba olemasolevate teostega;

::::::::: See pole vist siinkohal oluline, kas teost plagiaadiks pidada või mitte. Sellele olemasolevale teosele, mida antud maja kopeeriks, kehtib ikkagi autoriõigus. Pikne 20. mai 2010, kell 20:14 (EEST)

::::::::: Originaalteosele küll aga mitte jäljendile -- Ahsoous 20. mai 2010, kell 20:19 (EEST)

:::::::::: Autoriõigus kuulub tegelikule autorile. Pikne 20. mai 2010, kell 20:22 (EEST)

:::::::::::Kui tegu on plagiaadiga, siis kuuluvad autoriõigused algsele autorile. Kui mitte, siis on tegu tuletatud teosega, millele kehtivad samuti autoriõigused.--WooteleF 20. mai 2010, kell 23:28 (EEST)
Ahsoous on täiesti õige, sest need on tüüpmajad, aga Eestis autoriõigus kehtib individuaalarhitektuuriga majadel. Ka N.Hruštšovi põhikirja järgi tuleb selge, et alates 1955 kuni 1991 korterimajatest olid ära võetud liialdused. Need on tavalised neljanurgalised betoonikarbid, mis oli projekteeritud NSV liidus. Aga kuna NSV langes 20 aastat tagasi, Eesti ei saa rakendama oma seadused riikile, mis tänapäeval pole.
Veel üks fakt, et Lagutenko elas Valgevenes; Mdojanc elas Gruusias; Kuznetsov, Nesterova, Osterman, Posohin ja Vrangel elasid Venemaas; isegi tänapäeval Eesti seaduseandlus ei rakenda välismaal.
Aga on olemas soovitus et keegi tsiteeris täpne tähendust sőna "teos" kuna meil siin puduvad kasutajad juriidilise haridusega. 90.191.190.76 20. mai 2010, kell 21:25 (EEST)

Sõna "teos" definitsiooni leiad autoriõiguse seadusest. Sealt leiad muudki huvitavat. Kaasarvatud seaduse kehtivuse kohta.--WooteleF 20. mai 2010, kell 23:19 (EEST)
----
Küsisin järgi lehelt autor.ee ja vastus kõlas:

Tüüpprojektide järgi ehitatud hoonete puhul ei ole tegemist originaalsete arhitektuuriteostega ja seega neile ei teki ka autoriõigust. Seega võib neid kasutada vabalt.
Ehk siis sisuliselt seda mis ma ka ise arvasin. Aga kas pöörduda igaks juhuks veel ka arh-liitu? või kasutame niisamuti edasi -- Ahsoous 21. mai 2010, kell 15:35 (EEST)

Arvan, et igaks juhuks võib pöörduda küll.--WooteleF 21. mai 2010, kell 16:15 (EEST)

: Commonsis tüüpprojektiga hoone pildi lubamiseks on ikkagi vaja teada, mille põhjal täpselt saab väita, et tal autoriõigust pole. Ja mis on tüüpprojekt? Kas projekt kaotab autoriõiguse, kui tema järgi ehitada kaks maja? Siinse või mõne teise kortermaja puhul – arvan, et sisetunde järgi me ikkagi projekti tüüpprojektiks ei tunnista. Pikne 22. mai 2010, kell 11:16 (EEST)

:::: Saatsin tegelt ka arh.liitu päringu ära. Aga tegu on kindlasti tüüpprojektidega. Ja siin ei ole küsimus mitte kahes majas vaid nende hulk on tuhandetes. Täpselt ssmasuguseid maju võib vist leida igast endise idabloki riigist. Ja selles mõttes on filmil "Hüva leili" tõesti tõsi taga. Aga ootame vastuse ära. -- Ahsoous 22. mai 2010, kell 14:28 (EEST)

::Saad aru vene keeles? Seal on selge kirjutatud sõna "tüüpprojekt". Ka NSV liidus oli "paneelmajade tüüpprojekt". Aga kuna Eesti interntis pole online-tõlkijat, siis tuleb kõiki allikaid otsima vene vikipeedias ja tõlgida eesti keele. Isegi artikli nimi on "Korterielamute seeriad", mis selge tähendab, et meil on tegu tüüpprojektidega. Ei tea, miks eesti vikipeedias pole see artikli paneelmajadest, aga teistes vikipeediades on selge kirjutatud et see pole individuaalprojektid. 90.191.190.76 22. mai 2010, kell 14:06 (EEST)
----
Arhitektide Liidust siis vastus (jätan nimed välja):

Saatsin Teie küsimuse edasi Kultuuriministeeriumis autoriõigusalaste küsimustega tegelevale inimesele, kelleks on *****.

Temalt tuli Teie küsimusele järgmine vastus:

Paneelmajad (ja teised ENSV ajal tüüpprojektide järgi ehitatud) ehitised ei ole autoriõigusega kaitstavad teosed. Seega ei ole vaja ka küsida autorilt luba teose reprodutseerimiseks, sh pildistamiseks.

: Siis on alust oletada, et mõni kortermaja tõesti pole autoriõigusega kaitstud. Aga me ei tea millised neist on ehitatud tüüpprojekti järgi (ja ENSV ajal). Näiteks ei saa öelda, et siinsel pildil olev maja on И-1723 väga jõhker võltsing, sest ta on siin tooduga enamvähem sama värvi. Ja kui ka välja uurida millise konkreetse tüüpprojekti järgi maja ehitatud on, oleks Commonsis lubamiseks ikkagi vaja teada, mille alusel on eelpool väidetud, et paneelmajad ei ole autoriõigusega kaitstavad teosed. Pikne 27. juuni 2010, kell 19:51 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Faili arutelu:Sõpruse puiestee (Tallinn) 02.jpg


Arutelu:Sampii

Mis tähendab "numbrilised teisend"? Andres 10. mai 2010, kell 10:24 (EEST)
Pole kindel, kas neid kahte "teisendit" võib ühe märgina käsitleda. --Metsavend 10. mai 2010, kell 12:47 (EEST)
Anonüümne kasutaja muutis tekstis sisalduvad märgid nii, et minu arvutites neid ei näita. Kas see on ainult minu probleem? Saksakeelse vikipeedia artiklis olevaid märke näitab korrektselt. --Metsavend 10. mai 2010, kell 12:47 (EEST)

Mul näitab kõiki märke. Andres 10. mai 2010, kell 13:03 (EEST)

: Mina ka ei näe neid ühegi brauseriga. --Epp 10. mai 2010, kell 13:20 (EEST)

::Mul sama mure, mis Metsavennal ja Epul.--WooteleF 10. mai 2010, kell 17:03 (EEST)

::: Kas mitte ei tule kõik fondid aktiveerida? Andres 10. mai 2010, kell 17:43 (EEST)

Pealkiri oli enne "sampii". Pealkirja muudeti, aga teksti ei muudetud, nii et praegune tekst ei kõlba. Andres 23. mai 2010, kell 08:15 (EEST)

Teksti muudetud: sampii>disigma 79.191.240.217 23. mai 2010, kell 12:04 (EEST)

Alphabetic-archaic variation=form used mainly to write Greek words
Numeric-modern variation=form used mainly to write Greek numbers
Font supporting all Greek characters, that must be enabled to see them, is available here:
*http://www.code2000.net
89.238.154.110 22. mai 2010, kell 16:06 (EEST)
----
Siin oli enne nii:
vanakreeka ͳαμπι ja uuskreeka δίσίγμα''
Anonüümne kasutaja muutis põhjendusega: o, sorry, that's factually wrong. It was never spelled "ͳαμπι", and "disigma" is neither its ancient nor its modern Greek name but an invention of western scholars
See kahe rõhumärgiga kirjutus on küll arusaamatu. Kreeks vikis on δίσιγμα ja see on artikli pealkiri. Olla uuskreekakeelne nimi ja üksiti lääne teadlaste leiutis ei ole minu meelest küll vastuoluline.  Andres 15. september 2010, kell 09:08 (EEST)
Nii palju kui mina aru saan, on ka sampi hilisem nimetus, nii et küllap tal on õigus, et nii, nagu siin oli, pole seda kunagi kirjutatud. Andres 15. september 2010, kell 09:21 (EEST)
----
Minu meelest pole mingit põhjust keelata seda tähte nimetada disigmaks, kui seda eesti keeles nii nimetatakse. Andres 30. september 2010, kell 09:51 (EEST)
Teen ettepaneku kasutaja Future Perfect at Sunrise muudatused tagasi pöörata. Andres 30. september 2010, kell 09:53 (EEST)

Sorry I can only answer in English, and I can only figure out what you said through Google translator. – I have researched this a lot during the last weeks. What I said the other day wasn't quite correct: I now believe the name "disigma" is a phantom name. This name has only been promoted by Wikipedia. It was probably never used anywhere at all, or only by extremely few authors. I have found absolutely no evidence anywhere in the literature that anybody has ever used it.

This is how it happened: (1) on a website, www.parthia.com, somebody (an amateur) said he thought it was once called "disigma" by 19th and early 20th century scholars. He cited no sources where it had been called like that. He then found out it was not called like that today. (2) then the author of a second website, tlg.uci.edu , relied on www.parthia.com and added "disigma" as an alternative name to his discussion of "sampi". He is normally very competent, but here I believe he probably just made a mistake. (3) then some editors at the English Wikipedia cited tlg.uci.edu and treated "disigma" as an alternative name for "sampi". (4) then "Wikinger", a banned troll from en-wiki, had an "idée fixe" that "disigma" was the better or more correct name. He went to every Wikipedia, in all languages, and moved all articles to that title. That's why "disigma" now seems so common on Wikipedia. That's why I've had to follow him into all Wikipedias and clean up the mess.

The truth is that everywhere in the literature, in Greek, English, and all languages I've seen anybody writing about this letter, it is called "sampi", and nothing else. Try finding "disigma" on google books: . Zero hits. Future Perfect at Sunrise 1. oktoober 2010, kell 00:02 (EEST)

: Thank you. Andres 1. oktoober 2010, kell 00:29 (EEST)


Kasutaja arutelu:Abstrakt~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Abstrakt! Andres 10. mai 2010, kell 11:24 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Abstrakt~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Venemaa eestlased

Kas siin ei peaks olema põhilugu linkidega allosade juurde? --Brita 10. mai 2010, kell 11:56 (EEST)

mis sellega on tahetud öelda; jutt käib ilmselt sellest versioonist --Bioneer1 (arutelu) 14. juuli 2014, kell 15:06 (EEST)

Miks on Rudolf Kirhenštein paigutatud eesti päritolu isikute hulka? Amherst99 25. veebruar 2011, kell 22:43 (EET)
----
Pealkirjadest on kustutatud Eestist Venemaale küüditamise mainimine. Andres 31. oktoober 2011, kell 14:51 (EET)
----
Milleks see viimatine kustutamine hea oli? Kas peaks tagasi pöörama? --Oop (arutelu) 14. aprill 2012, kell 13:02 (EEST)

Viidi üle teise kohta. Andres (arutelu) 16. aprill 2012, kell 08:40 (EEST)
----
Panin Jaani kiriku ette täpsustuseks Peterburi ja jäin mõttesse, palju on maailmas Jaani kirikuid?--Toivo (arutelu) 20. aprill 2012, kell 16:44 (EEST)

Vaata Jaani kirik. Andres (arutelu) 20. aprill 2012, kell 17:00 (EEST)

: See oli siis ilmselt copy-paste-iga pandud, minu rikutus sundis ent koheselt pildile klikkima, et uurida, millise konkreetse "Jaaniga" tegu; pakun, et Jaan ja Anna, koos loendamatute variatsioonidega, (Lääne)maailma levinuimad eesnimed --Toivo (arutelu) 20. aprill 2012, kell 17:28 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://archive.subbota.com.ua/news.php?readmore=2176
** In Eestlased Venemaal on 2013-06-24 10:42:21, 404 Not Found
** In Eestlased Venemaal on 2013-07-05 20:50:10, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:50 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ester.utlib.ee:80/record=b1749174~S1*est
** In Eestlased Venemaal on 2013-06-24 10:42:20, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Väliseestlased on 2013-06-24 14:21:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Eestlased Venemaal on 2013-07-05 20:50:41, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:51 (EEST)

"Artikkel Eestlased Venemaal annab ülevaate kahe naaberriigi, Eesti ja Venemaa, vahel toimunud elanikkonna rahumeelsest ja ka sunnitud ümberasumisest ja eestimaalaste ..." Minu meelest on see sissejuhatav lause natuke imelik. Peaks olema midagi sellist, et Eestlased Venemaal on Venemaal elanud/elavad eestlased. Velirand (arutelu) 19. juuli 2014, kell 15:23 (EEST)

Jah. Kas Venemaa eestlased ei oleks parem pealkiri? Andres (arutelu) 19. juuli 2014, kell 18:01 (EEST)

:v-o on Su pakutu parem. Mu meelest on küll juhul, kui mõlemat pidi saab selgelt aru, on oluline ühtlus teiste analoogsete pealkirjadega. Praegu on enamik kujul riik + rahvus (vt näiteid :Kategooria:Eesti rahvusrühmad)--Bioneer1 (arutelu) 22. oktoober 2014, kell 10:50 (EEST)
Ei ole nõus sellise pealkirjaga. Kust see võetud on? Venemaal elanud või elavaid eestlasi on ikka Venemaa eestlasteks nimetatud. 2001:7D0:87C3:8680:154D:5049:D773:DA42 29. juuli 2017, kell 14:46 (EEST)


Arutelu:Kuldīga

Vana elanike arv: elanikke = 13 100 (2004) Taivo 10. mai 2010, kell 17:09 (EEST)

elanikke = 12 500 (2012) - Melilac (arutelu) 15. juuli 2016, kell 11:24 (EEST)

Kas on ikka juga? Pildil on täitsa kosk, ühe kaldse astanguga? Kas on üldse mingi õhuvahe kukkuva vee ja tagaseina vahel mis on joa tunnuseks?
Läti keele sõnaraamatus on rumba = kosk
ja juga on strūkla
----
Kas Kuldīga vanalinn on sama mis ajalooline linnasüda? --Andres (arutelu) 18. september 2023, kell 17:24 (EEST)


Arutelu:Suur härg (Oort)

Kas plaadi pealkiri on "Suur Härg" või "Suur härg"? Andres 10. mai 2010, kell 22:38 (EEST)

Tundub, et "Suur härg".--WooteleF 11. mai 2010, kell 14:29 (EEST)

mulle tundub ka nii. Ohpuu 11. mai 2010, kell 14:33 (EEST)

ehk teisaldada nime alla Suur härg (Oort), reserveerides nime Suur härg algupärase rahvalaulutyybi kirjelduse jaoks? Ohpuu 11. mai 2010, kell 14:36 (EEST)

:Minule tundub see mõistlikuna. Taivo 11. mai 2010, kell 18:05 (EEST)

::Arvan sama.--WooteleF 11. mai 2010, kell 18:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.24tundi.ee/?id=115198
** In Suur härg (Oort) on 2013-06-24 13:35:04, 404 Not Found
** In Suur härg (Oort) on 2013-07-07 01:52:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:52 (EEST)


Arutelu:Eesti linnad

jah! Häbi võiks meil olla. tsehhi keeles on see artikkel palju ülevaatlikum ja põhjalikum, kui see siin

Mitte meie ei peaks häbi tundma, vaid tšehhid uhkust. Vikipeedia toimib nagu ta toimib.--WooteleF 11. mai 2010, kell 18:33 (EEST)

:Pigem meie tuttav Mmh võib uhkust tunda, et ta nii ilusa artikliga on tšehhi vikipeedias maha saanud. Taivo 11. mai 2010, kell 20:28 (EEST)

Eesti linnade loendis veerus Elanikke 2015 sorteerimine ei toimi, näitab esinumbri järgi. suwa 19. september 2016, kell 17:19 (EEST)

Kas see pole mitte nii, et tühilahter saab nulliks alles pärast nullväärtuse sisestamist?—Pietadè (arutelu) 19. september 2016, kell 19:06 (EEST)

: teistes veergudes on küsimärgid ja toimib, proovisin "visuaaliga" parandada, kuid tekkis veel suurem segadus. suwa 19. september 2016, kell 23:06 (EEST)

::Viimases veerus on "" (käsk "View source"), st väärtuseta lahter, ja see vist lööb mõneti segi.—Pietadè (arutelu) 19. september 2016, kell 23:43 (EEST)

::: miskipärast hakkas tööle kui ma hakkasin tabeli korrastama ja salvestasin prooviks ... suwa 20. september 2016, kell 14:03 (EEST)
----
Oot-oot, mis siin nüüd tehti?? Siin on linna mõeldud ikka kui asulat, mitte haldusüksust. Need linnad, mis haldusreformiga kaotasid haldusüksuse staatuse, ei kaotanud linna kui asula staatust. Adeliine 28. veebruar 2018, kell 19:52 (EET)
----
Kas viimane parandus on õige? Andres (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 08:49 (EET)
----
Praegu on artiklis: "Neist kümme on samades piirides omavalitsusüksused ning ülejäänud on kas valla- või linnasisesed linnad." Kas see "kümme" on õige? Seda prooviti muuta, aga oleks vaja viidet. Ivo (arutelu) 22. november 2020, kell 12:38 (EET)
----
Hannesvalk, valla- ja linnasisene linn on lihtsalt kirjeldused, mitte ametlikud staatused. Asulatüübilt on kõik need 47 loetletud asulat ühtviisi linnad. Staatuse veerg sellisel kujul on seetõttu minu meelest eksitav. Samal põhjusel ei ole minu meelest hea ka kindlate linnade artiklites definitsioonides kasutada sõnu "vallasisene" ja "linnasisene".
Siia lisati nüüd eraldi omavalitsuslike linnade loend ehk artikkel räägib praegu linnadest läbisegi kahes eri tähenduses. Võib-olla võiks olla omavalitsuslike linnade jaoks eraldi artikkel "Eesti omavalitsuslikud linnad". Või ehk oleks piisav, kui omavalitsuslikud linnad on loetletud artiklis Eesti haldusjaotus.
Pakun, et elanike arvude tabelisse võiks alles jätta ainult rahvaloenduste andmed. Praegu on siin lisaks kahe juhusliku aasta andmed. Kõik saadaolevad andmed siia hästi ei mahu ja nende kogumine entsüklopeediasse poleks ilmselt ka otstarbekas. Pikne 21. juuni 2023, kell 17:51 (EEST)

Rahandusmin lehel olev  https://haldusreform.fin.ee/2018/06/linn-kui-haldusuksus-ja-kui-asustusuksus/ dokument sisaldab termini 'linnasisene linn'. Seega see on ametlik termin. Hannesvalk (arutelu) 21. juuni 2023, kell 19:31 (EEST)

: Sellist kirjeldust kasutatakse, aga mitte kuskil seaduse tekstis ega ametlikus klassifikatsioonis vmt tarvituses. Sellele, et sinu viidatud allikas ei ole see väljend mõeldud terminina, viitab muuseas "niinimetatud" (nn) selle ees. Pikne 21. juuni 2023, kell 20:10 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mario000

Tere! Palun lisa pildi Kildmiin.JPG juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 12. mai 2010, kell 11:21 (EEST)


Kasutaja arutelu:Joke~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Joke! Andres 13. mai 2010, kell 01:02 (EEST)

Tere! Kes on selle logo autor? Palun edasta aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus pildi avaldamisega valitud litsentsi tingimustel. Pikne 25. mai 2014, kell 20:03 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Joke~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:William Henry Fox Talbot

Kas see artikkel on mõnest Peeter Toominga raamatust maha kirjutatud? --[[Kasutaja:Kontra|Kontra]] 14. mai 2010, kell 13:28 (EEST)

Mis neil piltidel viga oli, et nad kustutati? Andres 25. mai 2010, kell 01:48 (EEST)

Mul tekkis just sama küsimus. Autoriõigused poleks ju enam niikuinii kehtinud. Ivo 25. mai 2010, kell 01:51 (EEST)

:Mulle tundub, et neid ei kustutatud. Neid lihtsalt ei olnud siia üleski laetud.--WooteleF 25. mai 2010, kell 10:42 (EEST)

Kas peaks teisaldama William Fox Talboti alla? Keelelingid on 13:9 lühema nimekuju kasuks, inglise vikis on ka artikli nimeks lühem kuju. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 11. august 2010, kell 18:13 (EEST)

Mis mõjuvõimu onu tal aitas saavutada? See jääb ka allikas arusaamatuks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. august 2010, kell 23:42 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://art.tartu.ee/~illi/kunstigeomeetria/perspekt/kuri/Camobsc.htm
** In William Henry Fox Talbot on 2013-06-24 14:26:28, Socket Error: 'Connection refused'
** In William Henry Fox Talbot on 2013-07-07 23:21:42, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:22 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rleggat.com/photohistory/history/bayard.htm
** In William Henry Fox Talbot on 2013-06-24 14:26:28, Socket Error: 'Name or service not known'
** In William Henry Fox Talbot on 2013-07-07 23:22:02, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:22 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rleggat.com/photohistory/history/claudet.htm
** In William Henry Fox Talbot on 2013-06-24 14:26:28, Socket Error: 'Name or service not known'
** In William Henry Fox Talbot on 2013-07-07 23:22:12, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:22 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.artic.edu/webspaces/museumstudies/ms242/douglass_f3.jpg
** In William Henry Fox Talbot on 2013-06-24 14:26:28, 404 Not Found
** In William Henry Fox Talbot on 2013-07-07 23:22:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:22 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:William Henry Fox Talbot


Arutelu:Erifond

Aitäh, NOSSER, töö jätkamise eest. Siiski üks märkus. Me siin ei pannud osa nimetusi sellepärast nurksulgudesse, et Veskimäel ei ole ametlikke nimetyusi selgelt välja toodud ja ei ole alati kindel, mida siiski silmas peetakse. Mingi aja pärast saab lugu edasi arendatud. --Brita 16. mai 2010, kell 20:51 (EEST)
MEELESPIDAMISEKS. Piret Lotman. Hävitatud raamat ja eestlase identiteet
http://www.ra.ee/public/TUNA/Artiklid/2000/2/2000-2-Piret_Lotman_lk95-103.pdf Tuna 2002, lk. 95-103.
Ei ole artiklit "Kultuurivara", tuleks eraldi artikkel vist kirjutada ka raamatute, kunstiteoste (sh monumentaalkunst), filmide, helisalvestiste jm. kultuurivara hävimise ja hävitamise kohta. Suur töö muidugi, sest samu asju on olnud kogu maailmas, ja Eestigi puhul ulatub see asi ajalooliselt õige kaugesse minevikku. --Brita 29. mai 2010, kell 13:06 (EEST)

Anonüümne kasutaja oli kustutanud kogu alloleva osa. Ssgreporter (arutelu) 31. juuli 2015, kell 00:40 (EEST)
===Saksa okupatsioon===
Esimene Saksa okupatsiooni aegne keelatud kirjanduse nimekiri ilmus novembris 1941. See sisaldas Eestis nõukogude võimu kehestamise järel ilmunud kirjandust ja kogu nõukogude vene, inglise ja prantsuse kirjandust (välja arvatud klassikute uusväljaanded ja puhtteaduslikud tööd). Nimestikus oli 197 autorit, sealhulgas August Alle, Aleksander Antson, Johannes Barbarus, Erni Hiir, Aadu Hint, August Jakobson, Mihkel Jürna, Enn Kippel, Jaan Kärner, Mihkel Martna, Hans Pöögelmann, Mart Raud, Johannes Ruven, Johannes Semper (ainult ilukirjandus), Karl Säre ja Evald Tammlaan. Kuu aega hiljem avaldatud teises nimekirjas oli valdavalt nõukogude propagandakirjandus, eesti kirjanikest lisandus Nigol Andresen. Keelatud kirjanduse trükinimekirju rohkem ei avaldatud, küll aga kirjanduse avalikust käibest kõrvaldamist nõudvaid ringkirju. Aprillis 1942 kohustati koolivalitsuste, koolide ja avalike raamatukogude juhatajaid andma kõik kommunistlikud trükised üle kohalikele prefektidele. Märtsis 1943 sai Haridusdirektoorium korralduse hävitada ka vabamüürlik ja okultistlik kirjandus. Kõik keelunimekirjad sisaldasid ka õpikuid. Aktiivsest kasutusest kõrvaldati Saksamaaga sõdivate riikide kirjandus, eesti kultuuri puudutas see ainult Saksamaa vaenlasega tehtud koostöö piirides, mitte enam.Piret Lotman. "Hävitatud raamat ja eestlase identiteet."  – Tuna 2002, lk. 96–100.

Selles lõigus ei ole kasutatud sõna "erifond", küll aga sõna "hävitamine". – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas 217.71.46.143 (arutelu • kaastöö) 31. juuli 2015, kell 00:46.

Tavaks on sellised ulatuslikud lõigud - selles on hulk linke ja viide - tuua välja aruteluküljele koos põhjendusega, miks on artikli tekstist välja võetud. Teie praegune teguviis oli aga samuti kellegi teise töö "hävitamine". Selleks, et oleks arusaadav, kes on kommentaari kirjutanud, vajutage selle lõppu 4 lainelist märki. Ssgreporter (arutelu) 31. juuli 2015, kell 01:03 (EEST)
Muidugi, kui see siia ei sobi, siis tuleb see kuskile mujale üle viia. Aga muide, ka erifond tegeles raamatute hävitamisega, kõiki eksemplare ei hoitud alles. Andres (arutelu) 31. juuli 2015, kell 09:38 (EEST)
----
Raamatukogusõnastikus nimetatakse seda erihoiukoguks. Andres (arutelu) 31. juuli 2015, kell 12:09 (EEST)
Kogu, hoidla ja osakond on eri asjad, kuigi nähtavasti on otstarbekas käsitleda neid ühtses artiklis. Andres (arutelu) 31. juuli 2015, kell 12:17 (EEST)


Arutelu:Abruka looduskaitseala

Mõistlik ei ole iga nimemuutuse puhul uut artiklit teha, ma arvan. Abruka salumetsa kaitseala, samuti ka Abruka salu-lehtmetsa keeluala, ja vahepeal on veel kolmanda nimega ka, on kõik ühe ja sellesama kaitseala erinevate etappide nimed. Liita. --Kk 16. mai 2010, kell 21:37 (EEST)
Analoogselt ei tee me ju ka Tallinna linna kohta hulka artikleid, iga nimemuutmuse ja iga ametliku pindalamuutuse või seadusandluse vahetuse puhul, olgu pealegi et pindala võib olla on kümnekordselt muutunud jne. Kaitseala on samamoodi identiteediga paik, mis kestab üle seadusemuudatuste ja riigikordade, ja koguni vahepealsete seaduselünkade. --Kk 16. mai 2010, kell 21:49 (EEST)

Kui see on sama asi, siis muidugi. Siis tuleb artiklis nime-, territooriumi jm muutusi kajastada. Andres 17. mai 2010, kell 00:31 (EEST)

Salumetsa sihtkaitsevöönd (268,8 ha) on tänapäeval vaid osa Abruka looduskaitsealast (412,2 ha). Ka on selle pindala oluliselt suurem artiklis näidatust. Kas ei oleks õige artikkel ümber nimetada?
Vaata: Abruka looduskaitseala Keskkonnaregistris


Kasutaja arutelu:Keegi~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Keegi! --Epp 16. mai 2010, kell 23:52 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Keegi~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Puulane ja Tohtlane

Kas saaks kontrolida, kas "tohtlane"  kirjutatakse suure tähega?
Kas Kreutzwald mõtles selle loo ise välja või oli tal rahvajutt eeskujuks? Andres 17. mai 2010, kell 00:22 (EEST)
Raamat on kirjutatud 1845. aastal.http://lib.werro.ee/index.php/vorumaa-kirjanike-galerii/59-kreutzwald-friedrich-reinhold-26-xii-1803-virumaa-kadrina-25-viii-1882-tartu.html

: Viites pole seda, ja tundub vale olevat. Andres 17. mai 2010, kell 00:25 (EEST)

: Seal allikas on väikse tähega (alt 19.) ESTER-is on suurega. --Epp 17. mai 2010, kell 00:58 (EEST)

::Puulane ja Tohtlane on muinasjutu tegelaste nimed ja seepärast mõlemad suure tähega. Viitest: 1953. a. ennemuistsete juttude väljaandes on pealkiri "Puulane ja Tohtlane". SSGreporter 17. mai 2010, kell 02:11 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jan123~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Jan123! Andres 17. mai 2010, kell 17:26 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Jan123~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)


Kasutaja arutelu:Karltaul

Tere tulemast Vikipeediasse, Karltaul! Andres 17. mai 2010, kell 17:49 (EEST)

Tere! Karl Luckini tehtud pilte saab vabalt kasutada alles 2012. aastal, mil autoriõiguse kehtivus on lõppenud. Pikne 19. mai 2010, kell 11:34 (EEST)
Tema surma järgi küll, kuid arvan, et tema fotode piiramine siin ei oleks kellelegi kasulik. Sattusid tema fotod ju läbi kolmandate isikute Fotomuuseumi, mis ei pruukinud üldsegi mitte tema isiklik soov olla nagu ka see, et fotod antud muuseumis näitusel üleval on. Kuid samas, kui see oli siiski tema soov, siis ei oleks tal kindlasti midagi ka Wikipedias oma mälestuse hoidmise vastu. Pole wikipedia artikkel ka ju mingit majanduslikku kasu taotlev tegu. Laskusin nüüd küll pehmele pinnasele - tegelikult ei tohiks loomulikult selliseid oleks või avatavasti järeldusi teha ning 70 aastane piir on väga tore ja ilmselt selliseid arutelusid Wikipedias juba palju peetud. Karltaul 19. mai 2010, kell 13:39 (EEST)

Me lähtume seadusest.--WooteleF 19. mai 2010, kell 17:40 (EEST)

Tuleb kindlaks teha, kes on tema autoriõiguste valdaja praegu, ja luba küsida. Andres 19. mai 2010, kell 17:45 (EEST)


Arutelu:Mihhail Lavrentjev

Hüdrodünaamika on ju osa mehaanikast, kas pole? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. mai 2010, kell 17:57 (EEST)

Mis pealkirjaga tuleb artikkel tema pojast? Andres 17. mai 2010, kell 17:59 (EEST)

Nt Mihhail Lavrentjev (1932). --Metsavend 17. mai 2010, kell 18:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hydro.nsc.ru/person/Lavrentiev.php
** In Mihhail Lavrentjev on 2013-06-24 12:23:37, 404 Not Found
** In Mihhail Lavrentjev on 2013-07-06 14:23:06, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kuuluta24

Kuuluta24
Kuuluta24 on internetis kuulutustesait universaalse temaatikaga.

Kuuluta24
Portaal avati juba 2003 a.


Kasutaja arutelu:Ole~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Ole! Andres 18. mai 2010, kell 03:37 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ole~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Tegenaria

Millel põhineb väide, et Tegenaria agrestise hammustus arvatakse olevat surmav? Inglise vikipeedias on kirjas vaid, et teda kahtlustatakse tekitavat nekroosi ehk koekärbust, kuid seegi pole korralikku teaduslikku tõestust leidnud. Vaidlustasin selle pärast artikli. --84.50.143.71 19. mai 2010, kell 00:46 (EEST)

Tegenaria agrestis ehk Hobo Spider elab ka euroopas kuid mitte kodudes, sest meil on ees valvekoerad - tegenaria domestica. Usas neid pole kodusid kaitsmas ja nii on hobodel lahe elu...Tegenaria agrestise hammustus pole teadaolevalt veel ühtegi inimest tapnud.
----
Perekonna nimi peaks olema majaämblik. Tegenaria domestica on majaämblik ehk harilik majaämblik, Tegenaria atrica on keskeuroopa majaämblik. Andres 2. veebruar 2011, kell 08:48 (EET)