Arutelu:Luure

Luure tähendab eesti keeles vähemalt kahte mõnevõrra erinevat asja. Inglise keeles on need reconnaissance ja intelligence. Neist esimesega tegelevad põhiliselt sõdurid välitingimustes, teisega aga spioonid. Siim 13:14, 16 Nov 2004 (UTC)

Jah, tõepoolest. Sel juhul ei ole inglise keeles ühtset vastet.

Sellegipoolest on olemas üldine luure mõiste, mille alla mõlemad kuuluvad. Reconnaissance tähendab minu meelest umbes taktikalist sõjaväeluuret. Intelligence haarab peale spionaaži ka näiteks ajakirjanduse analüüsi ning telefoni- ja raadioside pealtkuulamist ja satelliitfotode tegemist. Andres 14:30, 16 Nov 2004 (UTC)

Mõisted ei ole tegelikult ka inglise keeles päris täpselt eristatavad. Näiteks USA National Recconnaissance Office tegeleb sõjaväelise õhuluurega, kuid nende ülesanded on sageli delegeeritud ntx CIA või NSA-st ja suunatud selgelt spionaašile- näiteks luurefotode tegemine õhust mingitest objektidest.
Küll on aga peaks sisuliselt olema eristatavad nn. sõjaline luure mida võiks nimetada näiteks lahingluureks ja mis oleks siis sõjaväelaste poolt teostatav lahinguliste eesmärkidega luure. Teine oleks siis juba see mida me tunneme spioneerimise nime all. Need mõisted tuleks kuidagi selgelt eristada ja eks segaste asjade paikapanemine olegi ehk entsüklopeedia ülesanne. See tuleks alguses olevas lauses kuidagi täpsemalt eristada.. näiteks kahe eri sõnaga- lahingluure ja spionaaž või kuidagi niimoodi. Ma ei oska seda aint kuidagi niimoodi hästi sõnastada zumm007
Minu teada on olemas ka selline asi, nagu geoloogiline luure.
Jah, geoloogiline luure on tõepoolest omaette mõiste. Aga on ka veel tööstusspionaaž. --Lulu 25. aprill 2007, kell 12:17 (UTC)
Tõepoolest. On olemas veel tööstusspionaaž, majandusspionaaž jne aga need tuleks jaotada välisluure alla. tegu on luurealase info sisuga...pean veica täpsustama luureartikkleid veel üle --zumm 25. aprill 2007, kell 12:26 (UTC)
Kui välisluure tähendab välisriikides luuramist, siis tööstus- ja/või majandusspionaaž võib toimuda ju ka samas riigis (ntx konkurentide vahel, tyypiliselt). Nii et luure jaotusest välis- ja vastuluureks ei piisa. Aga geoloogiline luure tuleks teha hoopis eraldi artikliks, siin lihtsalt viidata. --Lulu 25. aprill 2007, kell 15:38 (UTC)

Välja jäetud:
''Peale Teist maailmasõda hoitakse sise- ja välisriiklikud luureametid reeglina eraldi.
''[[SS]], [[KGB]] - [[FSB]], [[MI]], [[FBI]], [[LKA]] (CIA),
''

Eesti Vabariigis Kaitse- ja Välisministeeriumite haldusalas olev tegevusala.
Siseriikliku info järelvalvet teostab Eesti Vabariigis Teabeamet.
Vaata ka: sõjaväeluure (MP)
Andres 25. aprill 2007, kell 15:20 (UTC)
Siseriiklike ja välisriiklike luureametite eraldihoidmine on üsna vaidlustatav. Hetkel on näiteks USA-s käimas luureametite ühendamine ühtsema juhtimise alla jne. Luureametite reforme plaanivad ka EU ja kindlasti järgitakse eeskuju muudeski suurriikides. Nendega on seis hetkel üsna segane. 11/9 muutis mõtteviisides ja arusaamades palju, muudatused on kiired tulema.
Eestis teostab siseriikliku info järelvalvet Kaitsepolitseiamet (osaliselt ka Valitsusside ja Kaitsejõudude Peastaabi 2. osakond.) See on selgelt vastuluure töömaa ning Teabeamet sellesse üldjoontes ei sekku. --zumm 25. aprill 2007, kell 16:00 (UTC)
----
Mõtlesin, et täiendan, umbes nii

Täikasvanute puhul
* Välisluure– avalikkuse eest varju jääv/jäetav (sisekorra reeglitest tulenevalt) tegevus, mida teostatakse riikliku (nii ÜRO poolt tunnustatud/tunnustamata riikide loendi loetletulu kuuluva kui ka sinna (veel?) mittekuuluva ühiku) püsimajäämise huvides;
* Siseluure – alluv eelmisele, teostatakse samadel eesmärkidel, siseriiklikult, allutatud riigiti erineval tasandil (vt nt kapo, ohranka, nkvd jne).
Levinud arvamus, et "luure"on nt "nkvd", "kapo", "fbi" vms, on tavaliselt meeleldi vastuvõetav kõrgema tasandi l-organistatsiooni poolt (nt UK MI6 "ämbrisseastumise" puhul oli/on nende "esipea" väljavahetamine MI5 "peaga (siseluure) suurim ja alandavaim karistus) kohalik kgb ei saanud (tohtinud) isegi "mokka avandada" suhetes kohaliku MI6-ga (ma tõesti ei tea täpset nime, hea kah, kui teax, siis ehk ei kirjutakski...)--Toivo (arutelu) 21. september 2012, kell 20:15 (EEST)
ja jäin mõttesse ... --Toivo (arutelu) 21. september 2012, kell 20:04 (EEST)
Nagu tavaliselt, sattusin alles nyyd lugema ka ülalkirjastatut, minu kommentaar: alates inkade riigist ja v-kreekast/roomast, ilma "välisluureta" poleks ajalugu, "sise"luure tuleb alles siis kui v-luure on tõhus --Toivo (arutelu) 21. september 2012, kell 20:04 (EEST)
----
Luurest tähenduses 'reconnaissance' pole siin üldse juttu ja pole ka artiklit ette nähtud.
#suuna Sihtlehekülje pealkiri


Kuni Nõuk okupatsioonini ametis olnud riigikohtunike ametisoleku lõppemise aega ei ole võimalik määrata. Tollal kehtivate seaduste kohaselt ei vabastatud neid ametist õiguspäraselt. Seega on nad formaalselt ametis siiani ning ametisoleku lõppemise aega ei oleks mõttekas märkida.
Kaarel Parts oli minu arust Riigikohtu esimehena ametis kuni lõpuni, see tähendab kuni Riigikohtu tegevuse meelevaldse lõpetamiseni,keegi ei ole teda ametist vabastanud. Parandage mind, kui eksin.
ToomasVe

Kuidas sellega ka ei oleks, artikli tekstis peaks olema vastav selgitav märkus. Andres 15:00, 17 Nov 2004 (UTC)

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:57, 17 Nov 2004 (UTC)
Polnud ennast siis sisse loginud.
[[Kasutaja:ToomasVe|ToomasVe]] 15:56, 17 Nov 2004 (UTC)

Minu meelest peaks pealkiri olema "Riigikohtu kohtunike loend", sest kohtu nimi on Riigikohus.
Peale selle tuleks selgelt vahet teha kahe erineva organi kohtunikel. Andres 20. september 2005, kell 11.01 (UTC)
Eesti Vabariigi Põhiseaduse (SK I 1938, 1, 1) alusel vabastatakse riigikohtunikud ametist 70-aastaseks saamisel. Seega on E. V. aegsete riigikohtunike ametiaja lõpuks parema puudumisel nende 70. sünnipäev?
Artikli pealkiri peaks olema Riigikohtunike loend, sest ühegi teise kohtu koosseisu riigikohtunikke ei kuulunud. Tarbetu kordamine.
Ma arvan, et selle loendi pealkiri tuleneb sellest asjaolust, et riigikohtunikud on ka Soome Vabariigis ja Rootsi Kuningriigis jne. Riigikohtunike loend peaks olema siis kogu maailma riikide riigikohtunike loend nähtavasti. avjoska 13. jaanuar 2008, kell 23:37 (UTC)

Noh, seda ei pea niimoodi tõlgendama. Andres 13. jaanuar 2008, kell 23:49 (UTC)
Eesti ajal ei olnud sellist mõistet nagu "Eesti Vabariigi Riigikohtu kohtunik".

*21. mail 1938 Anton Palvadre nimetatud Riigikohtu Administratiiv-osakonna esimeheks ja Paul Poom Riigikohtu Tsiviil-osakonna liikmeks.
*7. juuni 1938 Karl Luud nimetatud Riigikohtu administratiivosakonna liikmeks.
*5. september 1938 Anton Palvadre vabastatud arvates 1. septembrist 1938 nimetamise puhul Õiguskantsleriks.
*26. september 1938 Mihkel Klaassen nimetatud Riigikohtu Administratiiv-osakonna esimeheks.
*3. oktoober 1938 tsiviil-osakonna liige Rudolf Gabrel vabastatud arvates 1. septembrist 1938.
*15. veebruar 1939 suri Riigikohtu administratiivosakonna liige Martin Taevere.
*18. veebruar 1939 suri Riigikohtu tsiviilosakonna esimees Jaan Lõo
*21. märts 1939 Timotheus Grünthal nimetatud Riigikohtu Tsiviil-osakonna esimeheks ja Eugen Fridolin Riigikohtu Administratiiv-osakonna liikmeks.
*26. aprill 1939 Rein Eliaser nimetatud Riigikohtu tsiviilosakonna liikmeks.
*8. juuni 1939 Richard Räägo nimetatud Riigikohtu kriminaalosakonna liikmeks.
*28. november 1939 riigikohtunik Hugo Kasse vabastatud ametist.
*26. jaanuar 1940 Aleksander Rost nimetatud Riigikohtu tsiviilosakonna liikmeks.
--Improvisaator 16. märts 2009, kell 10:40 (UTC)

Muudatused Riigikohtu koosseisus 1938–1940

*Riigikohtu esimees Kaarel Parts 31. oktoober 1919
*Paul Beniko 31. oktoober 1919 15. juuni 1923
*Rein Koemets 31. oktoober 1919
*Jaan Lõo 31. oktoober 1919 18. veebruar 1939
*Peeter Puusep 31. oktoober 1919 21. aprill 1938
*Hugo Reimann 31. oktoober 1919 31. mai 1920
*Martin Taevere 31. oktoober 1919 15. veebruar 1939
*Johan Arro 21. oktoober 1920 24. veebruar 1928
*Peeter Kann 11. detsember 1920
*Dmitri Verhoustinski 11. detsember 1920 4. detsember 1932
*Tõnis Vares 29. juuni 1922 26. juuli 1924
*Harald Jucum 12. oktoober 1923 1. juuli 1935
*Anton Palvadre 12. oktoober 1923 31. august 1938
*Victor Ditmar 9. mai 1924 7. juuni 1935
*Mihkel Klaassen 28. november 1924
*Paul Välbe 6. november 1925
*Timotheus Grünthal 26. oktoober 1928
*Rudolf Gabrel 9. veebruar 1933 1. september 1938
*Aleksander Hellat 9. veebruar 1933
*Karl Saarmann 19. juuni 1935
*Jaan Moks 26. september 1935
*Paul Poom 21. mai 1938
*Karl Luud 7. juuni 1938
*Hugo Kasse 24. oktoober 1938 28. november 1939
*Edgar Reisberg 24. oktoober 1938
*Eugen Fridolin 21. märts 1939
*Rein Eliaser 26. aprill 1939
*Richard Räägo 8. juuni 1939
*Aleksander Rost 26. jaanuar 1940
--Improvisaator 11. juuni 2009, kell 08:38 (UTC)

Kas ei võiks ka olla kategooria Eesti riigikohtunikud?--Morel (arutelu) 3. märts 2012, kell 02:00 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti Vabariigi Riigikohtu kohtunike loend


Arutelu:Aadlisuguvõsade loendid

:Viskasin pilgu peale ja avastasin ühe asja. Nimelt esineb üks ja seesama suguvõsa loetelus kaks korda. M alt leiame me Mühlen ning Z alt zur Mühlen. Ehk tegelikult peaks see olema seesama von zur Mühlenite suguvõsa. Igal juhul zur Mühleni puhul pole tavaks võetud zur järgi see nimi tähestikku panna, vaid ikka selle järgi, mis saksakeeles suure tähega on.
Täpselt sama lugu nimedega de la Barre | De la Gardie | de Rossillon. Õige on de la Gardie ja tähestikus leiame selle G tähe alt. de Rossilloni R tähe alt jne. Võiks selle pilguga üle vaadata need nimed. Peaaegu kõigile neile käib veel eesliide "von" ette. See ei tähenda ju, et nad kõik V tähe all olema peaksid.

Kas Sa viitsiksid seda ise teha? Andres 9. september 2010, kell 17:16 (EEST)

Miks on "Abašidzed" ainsana mitmuses? --Oop 07:44, 18 Nov 2004 (UTC)

Ainsus on minugi meelest õigem. Parandasin ära. Andres 08:41, 18 Nov 2004 (UTC)

Arvan, et "von" on pealkirjades liigne. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 08:41, 18 Nov 2004 (UTC)

Kuidas on lugu selliste "baltisakslastega" nagu Tschernyschew, Tschitscherin, Wolkonsky. Ehk tuleks nad kirjutada ikkagi Tšernõšev, Tšitšerin, Volkonski? Või vähemalt õigesti linkida. - Urmas 10. detsember 2005, kell 17.53 (UTC)

Eks need Tšernõševid ja Tšitšerinid oleksid muidugi veidi yllatunud, kui nad peaksid nägema, kuidas nende nimesid matside keeles kirjutatakse... Aga see selleks. --Lulu 10. detsember 2005, kell 19.24 (UTC)

: Aga mis siis, kui on tegu vene aadlisuguvõsadega, mis sattusid siinsesse matriklisse mõisa omandamise kaudu siin? Artikkel tuleb ju kirjutada kogu suguvõsa kohta, ja vene suguvõsade nimed kirjutatakse ikka eesti transkriptsioonis. Muidugi tuleb sel juhul ära tuua ka siinne nimekuju. Andres 23. november 2006, kell 11:44 (UTC)

Kuidas nad ise kirjutasid või lasid dokumentides oma nime "saksa tähtedega" kirjutada? Arvan, et see tuleb aluseks võtta, mitte tänapäeva transkriptsioonireeglid.

Mis tähendab "gen."? Andres 23. november 2006, kell 11:29 (UTC)

Genannt, nimetatud. See on juhus, kui üks perekond kasutab korraga kahte nime.

: See on saksakeelne lühend, seda ei tuleks siin kasutada. Kuidas sel juhul linkida? Andres 23. november 2006, kell 11:33 (UTC)

:: Tegelikult on lühend gen. perekonnanime osa. Täpsuse huvides ei tohiks seda vältida.--The Prince 13. september 2017, kell 13:09 (EEST)

Selline värk ka, et eestis oli kaks Roseni nimelist aadlisuguvõsa. Ühed olid siin juba piiskop Alberti aegadest, teised tulid 17. sajandil. Mõlemad suguvõsad olid vägagi prominentsed ja on tõenäoline, et nende kohta tulevad ka kunagi artiklid. Kuidas neid siis sel juhul eristada? Üks võimalus oleks kasutada tähistusi Punased Rosenid ja Valged Rosenid. Nimed tulevad sellest, et vanade Rosenite vapil oli punane ja uute Rosenite vapil valge roos. Selliseid nimetusi on ka varemgi kasutatud [http://www.r-alliku.paide.ee/ajalugu.htm] - [[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 11. november 2007, kell 23:12 (UTC)

Võib-olla tuleks baltisaksa suguvõsad tõsta ümber artiklisse [[Baltisaksa aadlisuguvõsade loend]] ?
Samas siis jääksid välja rootsi suguvõsad nagu [[Stenbock]] ja mõned vene suguvõsad. võib olla siis [[Balti aadlisuguvõsade loend]] ? – [[User:WooteleF|WooteleF]] 29. november 2007, kell 21:20 (UTC)

Artikkel tuleks ümber nimetada ja jaotada mitmeks loendiks.--WooteleF 7. juuni 2008, kell 22:51 (UTC)

Loendis võiks kasutada püstkriipsu asemel • märki. --Tiuks 11. juuni 2008, kell 12:16 (UTC)
Enamike suguvõsade puhul on lihtne, saab panna kas Rootsi, Taani, Venemaa vms. aadlisuguvõsad. Kuid mis nimi panna meie kohalikule  aadlile. Baltisaksa aadlisuguvõsade loend oleks eksitav, kuna siin oli ka baltivene ja baltirootsi ja baltitatari suguvõsasid. Balti aadel oleks kah halb kuna siis tuleks siia lisada ka vanad leedu suguvõsad. Ettepanekuid?--WooteleF 11. juuni 2008, kell 12:28 (UTC)

Jagada rüütelkondade järgi neljaks: Eestimaa, Liivimaa, Kuramaa ja Saaremaa.

:Osa suguvõsasid ei kuulunud rüütelkondadesse.--WooteleF 11. juuni 2008, kell 13:15 (UTC)

::Mõte jääb samaks. Need jagada riikide järgi: Eestimaa, Liivimaa, Kuramaa ja Saaremaa.

::: Või on üldse mõtekas muuta pealkiri: Eesti aadlisuguvõsad, sest enamasti tegemist Eestis resideerunud peredega ja nende järglasi siin aastasadu ju elamas. Siis saab hiljem kategoriseerida riikide järgi ja ühel perel tekib nagunii erinevaid päritolu riike, sest aadlikud teatavasti ei valinud eriti rahvusi, vaid pigem kaasavara. Jaanusele 12. juuni 2008, kell 22:41 (UTC)

::::Eesti ei ole ju õige kuna nad ei elanud Eestis ega olnud eestlased.--WooteleF 13. juuni 2008, kell 15:18 (UTC)

Mida teha siis näiteks Krusensternidega, päritolult on nad sakslased, aadlitiitli said Rootsist ja elasid Eestis ja Venemaal link ja kas päritoluriik käib ainult isaliini pidi kaasa. Jaanusele 13. juuni 2008, kell 18:17 (UTC)

:Sellele ma üritangi siin vastust saada ju. Eesti aadlisuguvõsad tähendaks, et nad on kas eestlased või Eesti riigilt aadlitiitli saanud. Asja teebki segaseks kohaliku aadli väga kirev päritolu. Suurem osa oli saksa juurtega kuid oli ka Rootsi (Stenbock, Igelström), Šoti (Löwis of Menar), Vene (Nasackin), Tatari (Baranoff), Prantsuse (Clapier de Colongue) jne. päritolu suguvõsasid.--WooteleF 13. juuni 2008, kell 18:36 (UTC)

:: Võib-olla siis "Balti kubermangude aadlisuguvõsad" või "Balti provintside aadlisuguvõsad"? Andres 26. november 2008, kell 19:56 (UTC)

:::Kas Leedu käiks ka siia alla? Leedu ei taha hästi sobida sellesse pilti.--WooteleF 26. november 2008, kell 19:57 (UTC)

:::: Arvasin, et Leedu selle määratluse alla ei mahu. Andres 27. november 2008, kell 14:05 (UTC)
Siis vast isegi sobiks.--WooteleF 27. november 2008, kell 14:27 (UTC)

Kas "Eesti- ja Liivimaa aadlisuguvõsad" ei sobiks?--Kyng 26. detsember 2008, kell 12:49 (UTC)

:Samasse komplekti kuulub ju ka Kuramaa.--WooteleF 26. detsember 2008, kell 12:54 (UTC)

[[Glehn]] tuleks sisse panna, aga kuhu ja kuidas? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. detsember 2008, kell 21:12 (UTC)

Kas keegi, kes oskab, teeb selle korda või kustutame hoopis ära? Esiteks, nimekiri pole ammendav, teiseks on mõnel juhul mitu suguvõsa ühe nime all. Andres (arutelu) 19. mai 2015, kell 12:09 (EEST)

meil on nt korralik loend Rootsi aadlisuguvõsade loend ja seda imiteerides võiks praeguse hiigelloendi asemel luua Eestimaa aadlisuguvõsade loend, Liivimaa aadlisuguvõsade loend, Saaremaa aadlisuguvõsade loend ja v-o mõni veel. Eestit silmas pidades võiks olla ka korralik ühendloend, kus on kõik eelloetletud kolm loendit koos ja loendi nimeks nt Eesti (ala) aadlisuguvõsade loend.--Estopedist1 (arutelu) 20. mai 2015, kell 18:26 (EEST)

:Selle artikli võiks jätta alles, aga ainult üldartiklina. Sest mida muud see ongi, sest aadlisuguvõsad on niivõrd lai määratlus, et teoreetiliselt võiks see hõlmata kogu maailma aadlisuguvõsasid. Kohalikku huvi arvestades oleks ehk mõistlik baltisaksa suguvõsade osa jagada mitmeks artikliks (nt rüütelkondade kaupa), tehes neile eri leheküljed (nt Liivimaa rüütelkonna immatrikuleeritud suguvõsad) (a la Pikemalt artiklis...). Eesti ajaloo einevaid etappe arvestades tuleks minu meelest üldse kõne alla kolm gruppi, mis läheksid aadlisuguvõsade kategooria alla: vasallisuguvõsad, matrikliaadel ja immatrikuleerimata aadel (maiskond ei sobi nimeks, kuna see hõlmas ka mitteaadlikke).--The Prince of Tartu (arutelu) 9. august 2018, kell 17:58 (EEST)

Kuna tegemist on immatrikuleeritud aadlisuguvõsade loendiga, siis sellesse nimekirja need ei sobi, kuna pole kunagi Läänemereprovintside aadlimatriklisse kantud.--The Prince of Tartu (arutelu) 21. märts 2019, kell 18:11 (EET)

eks selle hiigelloendiga ole probleemid, nagu eelmistes aruteludes öeldudki. Igaks juhuks lingin ära Raven (aadlisuguvõsa), Mel (aadlisuguvõsa)--Estopedist1 (arutelu) 25. märts 2019, kell 08:56 (EET)

:Need aadlisuguvõsad, kes ei olnud küll mõne siinse rüütelkonna liikmed (matrikliaadel), kuid omasid siiski maavaldusi või elasid siin, sobib panna sellesse loendisse: Läänemereprovintside immatrikuleerimata aadlisuguvõsade loend.--The Prince of Tartu (arutelu) 25. märts 2019, kell 12:49 (EET)

siin on aadlisuguvõsad, mis kuulusid Eestimaa, Kuramaa, Liivimaa, Piltene (kuni 1819) ja Saaremaa rüütelkonda.

Mispärast see "segapudru" on? Loend asub matrikliaadli lõigu alla ja kajastab kõiki matrikliaadli suguvõsasid viies rüütelkonnas. Ehk tegemist on üldloendiga.--The Prince of Tartu (arutelu) 9. aprill 2019, kell 16:50 (EEST)

:see loend loodi 2003 ja selle eesmärk oli üles loetleda kõik maailma aadlisuguvõsad. Ma eeldan, et loendi üksikliikmeid pole keegi kontrollinud, kas need on ikka eelmainitud rüütelkondadega seotud--Estopedist1 (arutelu) 10. aprill 2019, kell 10:56 (EEST)

::Kontrolli koha pealt olen igati nõus, seal leidub vahel ebatäpsusi. Ma olen need kõrvaldanud, tõesed andmed leiduvad rüütelkondade suguvõsaloendites. Eestimaa tähestikuline loend on praegu veel pooleli.--The Prince of Tartu (arutelu) 10. aprill 2019, kell 11:34 (EEST)

:::kui Vikipeedia kogukond siiski arvab, et peaks olema loend Eestimaa, Liivimaa, Saaremaa, Kuramaa ja Piltene (immatrikuleeritud?) aadlisuguvõsade loend, siis tuleb see teha. See tähendaks küll topelthaldamist, sest üldloendis olev tuleb parandada ka konkreetses (nt Liivimaa) loendis olevaga--Estopedist1 (arutelu) 10. aprill 2019, kell 18:31 (EEST)
 --Estopedist1 (arutelu) 9. aprill 2019, kell 11:35 (EEST)

Kas kõik aadlikust esiisa järglased sõltumata soost? Ehk kas levib ka piki naisliini?
Mis tingimustel saadakse aadlikuks (ja lisatakse aadlimatriklisse) ja mis tingimustel see aadliseisus lõpeb (ja eemaldatatakse aadlimatriklist)? LauriKreen (arutelu) 26. mai 2024, kell 11:32 (EEST)


Arutelu:Suur-Belt

Mis asi on "Beldi meri"? Mul kasutada olev Taani (kooli)atlas aastast 1990 annab veekogudeks, millega Suur-Belt ühenduses, põhjas Samsø Bælt'i ja kagus-lõunas Smålandsfarvandet (Lollandi Sjællandi vahel) ning Langelandsbælt (Lollandi ja Langelandi vahel). Ka ei tule see Beldi mere nimi mitte sugugi tuttav ette. - Urmas 16:46, 18 Nov 2004 (UTC)

Mina olen seda küll kasutuses kohanud. Kasutus näib varieeruvat, aga paistab, et tegu on merealaga Kadetrinnenist Suure ja Väikese Beldini.


Arutelu:Eesti rahvakalender

NB! Autoriõigusi omavaid materjale kasutatakse kooskõlas "Berta" autoritega! Paul 20:42, 18 Nov 2004 (UTC)
päevade nimed peaksid maakeeli olema väikese algustähega. meie riigipühad on seaduses vist pea' erandita väikesetähelised (usupühad sealhulgas). 'rahvakalender' samuti. - Urmas 18:52, 18 Nov 2004 (UTC)

:Jah, see mu väike näpukas. Paul 19:54, 18 Nov 2004 (UTC)

Rahvakalender tuleb defineerida. See ei ole lihtsalt tähtpäevade nimestik. Ja näiteks töörahvapüha ning sõbrapäev minu teada eesti rahvakalendrisse küll ei kuulu. Andres 19:26, 18 Nov 2004 (UTC)

:Defineerin! Paljud tähtpäevad ja pühad on tulnud aja jooksul meile mujalt aga saanud rahvakalendri osaks, nii ka sõbrapäev, mida aktiivselt Eestis tähistatakse. Samuti tähistati töörahvapüha, minu teada osa rahvast tähistab seda tänapäevalgi. Paul 19:54, 18 Nov 2004 (UTC)

:: Volbripäev nüüd kindlasti sama ei ole mis töörahvapüha; ja rahvusvaheline naistepäev, patrikupäev, halloween ning eelpoolmainitud päevad eesti (!) rahvakalendrisse imho küll ei kuulu, (nagu ka kirikupühad ei kuulu rahvakalendrisse). Sama hästi võiks siis siia lisada ka kaevuritepäeva ja nõukogude miilitsa päeva, neid tähistatakse kindlasti rohkem kui miskit olevipäeva. - Ahsoous 20:15, 18 Nov 2004 (UTC)

:::Aegade jooksul välja antud rahvakalendrid on neid tähtpäevi avaldanud ja kirjeldanud. Loomulikult on alati ka nende üle väideldud, sest ühele meeldib ja teisele ei meeldi. Kirik oli üks suuremaid rahvakalendri tähtpäevade ja pühade mõjutajaid. Eks needki päevad (kaevuritepäev jne.) peaks kuskil kajastama - siin küll mitte. Paul 20:42, 18 Nov 2004 (UTC)

:: ega ma ei arvagi et kaevuritepäev siin olema peaks. Ja muidugi eks ta nii ole et mõningad kirikutähtpäevad on rahva hulka jõudnud need peavad muidugi kalendris olemas olema (ja ega siin ka vist muid polnudki) - muidugi kena oleks kui jõuluvana juures suudetaks ära märkida, et sellisel kujul nagu teda praegu tuntakse on tegelikult  tegemist hoopis Coca-Cola reklaamist pärineva isikuga ;) (õnneks berta on seda ka teinud)
Kui muidugi rahvakalendrist rääkida, siis võiks siin kalendris olla ka kuude rahvapärased nimetused (?)

Hea mõte! Paul 21:41, 18 Nov 2004 (UTC)

: Endiselt kehtib nõue, et pühade nimetustes tuleb kasutada väikest algustähte.

: Rahvakalender oli kunagi ajaarvamissüsteem: arvestati, mitu nädalat on ühest tähtpäevast teiseni. Olid ka (sälkudega) esemed, mis täitsid kalendri funktsiooni. Need kaks on eesti rahvakalender kõige otsesemas tähenduses. Praegu enam nendes tähendustes rahvakalendrit ei kasutata.

: "Ajaarvamissüsteem tähtpäevade kohta" on minu meelest mõttetu väljend. Ajaarvamissüsteem võib tugineda tähtpäevadele, võib ka mitte. Tänapäeval ei ole spetsiaalset rahvalikku ajaarvamissüsteemi, küll aga on rahva seas tähistatavad tähtpäevad.

: Kui rahvakalender on ajas muutuv, siis tuleb defineerida, mis nimelt on ajas muutuv. Praegu tundub olevat implitseeritud, et kalender on tähtpäevade loend. Peale selle ei piisa sellest, kui lihtsalt kokku panna eri aegade tähtpäevad. Otstarbekas oleks ära märkida ka see, millisel ajal mingit tähtpäeva on tähistatud. Näiteks võiks tinglikult ritta panna 19. sakandi, 20. sajandi (näiteks 1975. aasta; tolleaegsesse rahvakalendrisse kuulusid naistepäev, meestepäev ja kalurite päev) ja 21. sajandi rahvakalendri. Emadepäev kuulus rahvakalendrisse ka 1975. aastal, isadepäev mitte, küll aga kuulub viimane praegusesse rahvakalendrisse.

: Kindlasti tuleb ära märkida ka seda, et vanu tähtpäevi tähistati juuliuse kalendri järgi. See on oluline sellepärast, et nendega olid seotud ilmaended.

: Kuude rahvapäraseid nimetusi pole mõtet linkida.  Andres 07:16, 19 Nov 2004 (UTC)

Miks midruskipäevi on kaks tükki? Andres 18. detsember 2005, kell 16.19 (UTC)
Teen ettepaneku rebaste päev, saja päeva ball, tutipäev ja lõpupidu rahvakalendrist välja jätta. Neid on liikuvateks pühadeks ikka natuke palju nimetada, need on lihtsalt paljudes koolides levinud peod või üritused, aga nad pole seotud kalendriga. Koolivaheajad ja spordipäevad pole ju näiteks ka rahvakalendri osa. Ega üldlaulupidu või Õllesummer. Samuti ei saa aru lausest "Advent algab 1. detsember ja kestab neljandast pühapäevast, enne jõule, kuni jõululaupäevani". -- 62.65.237.186 17. jaanuar 2006, kell 04.34 (UTC)

Advendi puhul on alguskuupäev liigne. Advendiaeg algab luteri kirikus neljandal pühapäeval enne jõule. Seda pühapäeva nimetatakse 1. advendiks. Nõus ürituste väljajätmisega. Andres 17. jaanuar 2006, kell 07.58 (UTC)
Selle asja nimi ei ole "Eesti rahva kalender" vaid "Eesti rahvuste kalender" segamini on setu õigeusu ja eesti rahvakalendri tähtpäevad.Akra 29. jaanuar 2006, kell 10.57 (UTC)

Ilmus "Kihnu Roosi kalender 2007", kus on Kihnu tähtpäevad. [http://www.parnupostimees.ee/210706/esileht/uudised/10066291.php uudis selle kohta]. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 21. juuli 2006, kell 05.20 (UTC)

Välja võetud:
''*[[25. jaanuar]] - [[Tatjanapäev]] ehk [[tanjapäev]]
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. detsember 2006, kell 08:52 (UTC)

Taastasin maha võetud Halloweeni --Dj Capricorn 28. oktoober 2007, kell 21:50 (UTC)
Liikuvate pühade esinemisvahemikes on vigu ja puudusi. Siin on kirjas, et lihavõtted on vahemikus 22. märts...26. aprill ja Suur Reede on vahemikus 17. märts...20. aprill. Reedest pühapäevani on ikka 2 päeva, mitte aga 5 või koguni 6.
Kui vastlapäev on õigesti vahemikus 03. veebruar ... 09. märts, siis on nende kuupäevade vahel 35 päeva. Pakun välja, et tuhakapäev oleks vahemikus 04.veebruar.. 10. märts, palvepäev 11. veebruar... 17. märts, kannatuspühapäev 08. märts... 11. aprill, urbepäev 15. märts... 18. aprill, Suur Neljapäev 19. märts... 22. aprill, Suur Reede 20. märts...23. aprill, ülestõusmispüha 22. märts... 25.aprill, tuuleristipäev 09. aprill... 13. mai, linnuristipäev 16. aprill... 20. mai, leheristipäev 23. aprill... 27. mai, suur ristipäev 30. aprill... 03. juuni, suvisted 10. mail... 13. juuni.

Palun tee parandused. Andres 5. aprill 2008, kell 15:08 (UTC)
Valentinipäeva ehk sõbrapäev ei tasu toppida Eesti rahvakalenderisse. See on USAst imporditud kommeertsüritus.

Siin tuleks lähtuda etnoloogide seisukohast, mitte oma suvast. Rahvakalender muutub aja jooksul.

Praegu on artiklis sõbrapäeva kohta üksteisele vastukäivaid ütlusi.  Andres 13. veebruar 2010, kell 20:43 (UTC)
Andmebaasis BERTA on sõbrapäev ja muud taolised uuema rahvakalendri tähtpäevadena kirjas. Andres 13. veebruar 2010, kell 20:48 (UTC)

Väide artiklist: Suvehooaega on tavaliselt peetud jüripäevast (23. aprill) (enne 1918 aastat 7 mai) mihklipäevani  (29. september) (enne 1918 aastat 13 oktoober). Kas see "enne 1918. a" tähendab, et vana kalendri järgi? Kui nii, siis vana kalendri järgi peaks ju olema nt 29. septembri asemel u 18. september, mitte oktoober?--Bioneer1 (arutelu) 9. juuli 2012, kell 21:16 (EEST)

Minu meelest on praegu õigesti. Andres (arutelu) 11. juuli 2012, kell 13:01 (EEST)

: Uus kalender läks tsaaririigis käiku 31. jaanuari ööl vastu 1. veebruari 1918, s.t 31.01.1918 23:59:59-le järgnes 14.02.1918. Vana kalender oli uuest eespool (ja sedagi vaid ühe päeva võrra) viimati aastal 200. --kanakukk (arutelu) 11. juuli 2012, kell 14:02 (EEST).

::naljakas. Mina saan ikkagi aru, et sõltuvalt ajaperioodist mindi nt 10 päeva uue kalendriga edasi, mitte tagasi. Vt nt artiklit Grigol Abašidze--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2012, kell 15:21 (EEST)

: Uus kalender on vanast eespool alates 1. märtsist 300, enne seda oli ta vana kalendriga võrdne või sellest maas (see on muidugi teoreetiline kõik, sest uus kalender loodi alles 16. sajandi lõpus, aastal 1582). Vana kalendri pääle järgnes 31. jaanuarile 1918 nagu ikka veebruarikuu esimene päev, uue kalendri järgi aga 13. veebruar (tsaaririigis 14. veebruar, nemad arvestasid iga 100 aasta tagant suureneva päevade arvu nüüdsama kohe otsa). Ääremärkusena: veebruarikuu päevad 1.–13. ei kadunud kuhugi. Kes oli vkj sündinud 25. jaanuar, siis selle sünnipäev oli nüüdsest 7. veebruar.

: Tulles nüüd tagasi teema alguses tõstatud probleemi juurde, siis minu meelest peaks niisamuti olema ukj 29.09 vkj 18.09 (tegelikult küll 15.09) vms, s.t vkj ei saa olla suurem kui ukj (vähemalt mitte enne aastat 200).

: Iseasi muidugi, kui siin on mingid muud nüansid. Näiteks töörahvapüha peetakse 1. mail. Hea ümmargune kuupäev. Hoolimata liigaastatest, vanast ja uuest kalendrist peetakse teda 1. mail. Võib-olla on jüri- ja mihklipäevaga sama lugu. Ei olegi midagi arvutatud. Lihtsalt on fikseeritud mingi päev. Vana kalendri kohaselt oli see 6. mai. Uue kalendri järgi 23. aprill. Aga vabalt võinuks ta olla ukj järgi ka 1. aprill, 4. aprill jne. --kanakukk (arutelu) 12. juuli 2012, kell 17:39 (EEST).

:: Erinevus tuleb sellest, et tähtpäevade puhul jäetakse kuupäev samaks, kuigi see on kalendrite vahel nihkes, daatumite (näiteks sünnidaatumite ja surmadaatumite) puhul tähistatakse sama päeva eri kuupäevadega. Andres (arutelu) 13. juuli 2012, kell 02:33 (EEST)
----
Kuhu panna eliapäev? Andres (arutelu) 26. detsember 2013, kell 23:04 (EET)
----
naine 3.11.2015 Milleks pole siin juttu sirvikalendrist, mis oli siiski ainuke kasutuses olev kalender Eestimaa enne päikesekalendrit ?

Rahvakalendriks ei nimetata kalendrit, vaid pigem tähtpäevi.  Andres (arutelu) 3. november 2015, kell 20:19 (EET)

On olemas artikkel Sirvikalender. Andres (arutelu) 4. november 2015, kell 11:55 (EET)
----
"Põllumajanduses tekitas suurt segadust rahvakalendrit mõjutanud 1918. aasta kalendrireform, kui 1. veebruarile järgnes 14. veebruar. Selle tulemusel nihkusid kõik rahvakalendri tähtpäevad looduse suhtes 13 päeva varasemale ajale" - see on nüüd küll väga imelik jutt! Tegelikult oli ju Gregoriuse kalendri kasutuselevõtu eesmärk selles, et nihutatda tagasi vale liigaastate arvestusega looduse suhtes juba tasapisi ära nihkunud kuupäevade arvestussüsteem, sest Juliuse kalendris oli iga 1000 aasta kohta ligikaudu 8 ülearust ööpäeva, nii et kalendriaasta jäi päikeseaastast maha. Tsiteeritud teksti teine lause on selgelt ebaadekvaatne ja tuleks eemaldada. Loomulikult tekitas Juliuse kalendrilt Gregoriusele üle minek segadust, aga segaduse olemus oli siiski milleski muus, kui praegu kirjas olev väide. --80.235.107.168 21. aprill 2019, kell 20:49 (EEST)


Arutelu:Mardipäev

NB! Autoriõigusi omavaid materjale kasutatakse kooskõlas Berta autoritega! [[Kasutaja:Paullepp|Paul]] 19:42, 18 Nov 2004 (UTC)
Kas lisatu on maha kirjutatud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. november 2010, kell 17:43 (EET)

Kas eesti või Eesti rahvakalender? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 10. november 2016, kell 15:16 (EET)
Miks mardipäev "Eesti rahvakalendri tähtpäevana" on defineeritud? Mujal on ka selline tähtpäev. --[[Kasutaja:Minnekon|Minnekon]] ([[Kasutaja arutelu:Minnekon|arutelu]]) 5. august 2019, kell 19:56 (EEST)

"kes mardilaupäeval käisid talust talusse" Kuupäevaliselt võiks välja tuua, et mardilaupäev on 9. novembril. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 9. november 2021, kell 10:14 (EET)

Maali kirjelduses või artikli põhiosas peaks olema selgitus, kuidas see sisuliselt rahvakalendri tähtpäevaga seotud on. Praegu jääb seos küsitavaks. --Minnekon (arutelu) 26. mai 2022, kell 14:27 (EEST)

See pilt minu meelest ei sobi siia. Velirand (arutelu) 25. oktoober 2022, kell 16:20 (EEST)

: Ei sobi jah. --Andres (arutelu) 25. oktoober 2022, kell 16:36 (EEST)

::Võtsin välja, kuni näidatakse seost tähtpäevaga. --Minnekon (arutelu) 26. oktoober 2022, kell 11:37 (EEST)
----
Selle aasta astroloogilises abimehes lk. 144 on kirjutatud: "Keskaegsest kloostrile andide kerjamisest põlvneb mardipäeva eelõhtul mardisandiks käimise komme." See on üsna usutav. Velirand (arutelu) 10. november 2022, kell 09:21 (EET)


Arutelu:Volbripäev

NB! Autoriõigusi omavaid materjale kasutatakse kooskõlas "Berta" autoritega! Paul 21:02, 18 Nov 2004 (UTC)

Millisel kujul see luba on saadud? Andres 18:32, 20 Nov 2004 (UTC)

Praegu on tuntud põhiliselt volbriöö. Pidu ju algab volbtilaupäeva õhtul ja jätkub volbripäeva öösel. Ehk peaks olema artikkel [[Volbriöö]].
Problemaatiline on eestlaste loksperiuskumuste paigutamine sellesse artiklisse, sest on ju öeldud, et eestlased ei seostanud loksperit volbripäevaga. Arvan, et see materjal tuleks üle viia artiklisse [[Loksperi]].
Kindlasti tuleks rääkida selle tähtpäeva päritolust ning selle tähistamisest teiste rahvaste juures. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:38, 19 Nov 2004 (UTC)

Arvan, et põhiline osa selle artikli sisust kuulub artiklisse [[Volbriöö]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:52, 19 Nov 2004 (UTC)
Volbriöö kohta on teistes vikides artiklid  [[:de:Walpurgisnacht]], [[:en:Walpurgis Night]],
[[:pl:Noc Walpurgi]],
[[:sv:Valborgsmässoafton]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 08:02, 19 Nov 2004 (UTC)

Artiklist on täiesti puudu volbri kui tudengite "ametipäeva" selgitav osa. See volbri traditsioon ulatub Eestis mitte 1980ndatesse (artiklis toodud 80ndaid puudutav väide on ekslik!), vaid 19. sajandisse ning jääb nõiandusest vägagi kaugele.
Arvan, et artikli kirjutamisel tuleks (täht)päeva puhul eelistada ja rõhutada traditsioonidega seotut ja vähem tähelepanu jagada viimase aja uususele - nimelt tähistada kõikide rahvaste tähtpäevi; viimaste puhul lähtutakse kahjuks põhimõttest "peaasi, et pidu saaks", süüvimata tähtpäeva tegelikku sisusse ja selle sobivusse Eesti konteksti. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 09:25, 19 Nov 2004 (UTC)

Mulle on jäänud selgusetuks, kas volbrituld tehti Eestis vanasti 30. aprilli või 1. mai õhtul. Andres 12:09, 19 Nov 2004 (UTC)

Tuletegemised on ikka tähtpäeva laupäeval vastu tähtpäeva ennast. Volbrirongkäigud, mis vanasti ka tõrvikutega olid, on 30. kp õhtul. (st. kui sellest nüüd järelduse-kokkuvõtte tegemiseks piisab) - Urmas 17:51, 19 Nov 2004 (UTC)

: Seda ma tean ka, et volbrirongkäigud olid volbrilaupäeval ja tänapäeval tehakse tuld volbrilaupäeval. Kas vanasti talupojad ka nii tegid, selle kohta ma võin ainult arvata. Allikas, kust ma selle võtsin, oli öeldud ainult "õhtul tehti". Andres 11:21, 20 Nov 2004 (UTC)

: Ma arvan, et me peaksime oma artiklid ise kirjutama. Kui lugeja loeb artikli läbi ja selles kirjutatu huvitab teda, siis ta ilmselt vaatab ka seda, mis välislinkide all kirjas on. Kui ta leiab sealt sama teksti, siis jätab see Vikipeediast pisut kehva mulje. Mulle ei meeldiks see, et Vikipeedia on midagi "Delfi"laadset, mis lihtsalt vahendab erinevaist allikaist pärit teavet. Välislingid ongi mõeldud selleks, et lugeja saaks lisainfot, et teemasse süveneda, see ei ole kasutatud kirjanduse loetelu. Ilmselt on teised eriarvamusel, seepärast ütlen, et minu kirjutisest ei pea tingimata juhinduma, väljendasin lihtsalt oma arvamust. Siim 13:12, 19 Nov 2004 (UTC)

: Olen nõus, et peame artiklid ise kirjutama. Teistest allikatest pärit info võib artiklile ainult aluseks olla (ja peabki olema). Kui mingit allikat on kasutatud olulisel määral, siis tuleb sellele allikale siiski välislingina viidata, kuid tulebki juurde kirjutada, et see on allikas. Ideaalis peaks olema käsitlus Vikipeedias nii põhjalik, et ei ole tarvis muude allikate poole pöörduda. Välislink on õigustatud ainult siis, kui sealt leiab midagi, mida ei saa artiklisse panna. Kõik Eesti rahvakalendrit puudutavad artiklid tuleb ümber töötada. Andres 13:36, 19 Nov 2004 (UTC)

::Ei ole nõus, et kõik artiklid peab ise kirjutama või veel hullem, teise autori teoseid ümbersõnastama, mis pealegi veel ebaeetiline. Me peame austama nende autorite teoseid-toimetamisi, kes on selleks suure töö ära teinud, sõitnud ringi, tuhlanud ariivides, uurides-puurides nii erialaliselt kui huvialaliselt.

::: Ma ei saa aru, miks on ebaeetiline teiste kirjutatut ümber sõnastada. Mis puutub siia see, et nad on suure töö ära teinud? Tegemist on ju sammudega parema teksti poole. See, kes Vikipeediasse kirjutab, annab ju teistele võimaluse oma tekstiga edasi töötada. Kollektiivselt viimistletud tekst on lõpuks kindlasti parem. Andres 11:27, 20 Nov 2004 (UTC)

:::: Ma olen Sinuga sama meeelt, et kollektiivselt ümber kirjutatud tekst aina paremaks muutub ja toetan kahe käega. Ma mõtlesin siin seda, et kui alustadades artiklit, siis paljud, kes ka sooviksid lisada materjale aga ise ei soovi toimetada või ei loe ennast nii heaks, et üldse kirjutada, siis nad loobuvad. See on piirang. Kui keegi tahab lisada materjali, siis võiks ta lisada autorite materjale, kui on täidetud autorluse reegleid ja edasi võivad toimetada need, kes sellega paremini hakkama saavad. Selliselt saavutame: rohkem artikleid, rohkem osalejaid, kasutajaid, otsijaid, ehk külastatvus ja huvi Vikipeedia vastu kasvab. Mulle isiklikult meeldib toimetada erinevate allikate kogumitest koostatud artikleid aga samas on hea alustada kui olen leidnud ka hea materjali mujalt. Kas mul aega või tahtmist edasi toimetada, see juba oleneb paljudest asjaoludest. Paul 14:30, 21 Nov 2004 (UTC)

::Kujutage endale vähe ette, et Siin Vikipeedia jaoks materjali otsides-surfates, satun korralikule materjalile, siis selle algupära kirjutan omanäoliselt-omakäeliselt ringi ja mõtlen, et näe kui vahva - minu tehtud - olen ikka üks andekas kõiketeadja-kõikeoskaja. Tegelikult aga tunnen ennast naa kehvasti, et ei ole austanud autorlust - olen muutnud algupära, enamgi kui lausa ära solkinud. Selline mulje jääb Eesti Vikipeediast - kas ainult mulle?

::: Kui autorid on andnud loa oma teksti Vikipeedias kasutada, siis nad on ju andnud loa seda töödelda. Kui nad selleks luba ei ole andnud, siis nende teksti Vikipeedias kasutada ei tohi. Küll aga tohib kasutadac seal sisalduvat faktilist materjali, kuid mitte samas sõnastuses. Andres 11:32, 20 Nov 2004 (UTC)

:::: Õigus seegi, et kui autorid on andnud loa, siis ka töödelda võib ja niikuinii töödeldakse. Konkreetselt ma küsisin luba ka sõna-sõnalt kasutada Berta rahvakalendri materjale, sest kogu rahvakalender koheselt ise toimetada on hirmus mahukas ja aeganõudev aga nii esmase artikli koostamine ja mõnda lauset või lõiku või artiklit toimetadades see kiirendab. Näiteks, ma kaua mõtlesin, pärast Siimu märkust, et kas üldse alustada, sest ma ei ole selle ala meister (entsüklopeedia koostaja). Arvatavasti nii mõtlevad paljud. Paul 14:30, 21 Nov 2004 (UTC)

::::: Ma tahaksin ikkagi selle loa kohta küsida: kas meil on luba nende teksti mis tahes viisil toimetada ja kas nad lubavad ka selle teksti kasutamist väljaspool Vikipeediat vastavalt selle litsentsi tingimustele, mille Vikipeedia autorid annavad? Teiseks, BERTA ütleb, et autoriõigusega materjale kasutatakse kooskõlas autoritega, aga kas need autorid on lubanud oma materjali ka Vikipeedias kasutada? Muidu ju meil neid luba kasutada ei ole. Ja kui seda luba ei ole, kuidas me siis autoriõiguse all oleva teksti ära tunneme? Andres 17:14, 21 Nov 2004 (UTC)

:::::: Ma edastan siin sõna-sõnalt nende vastuse: Meil pole midagi Berta artikilte kasutamise vastu Vikipeedias. Ning oleks üpriski tore näha ka Eesti rahvaklendri tähtpäevi Vikipeedias. Paul 17:46, 21 Nov 2004 (UTC)

::Vikipeedia on entsüklopeediline andmebaas, kus ei saa suhtuda kui mõne mehe klubisse - ka kaastööd tegijate vastu peab olema austus. Aga mida ma kogen - olen alles alustanud artikli toimetamist kui delfilikud kommentaarid lendama hakkavad - lausa vastik ja tahes tahtmata tekib tunne, et näe jälle üks hea idee on nässu keeratud ja kaob tahtmine jätkata.~

::: Mis mõttes on need kommentaarid siis delfilikud? Oma kommentaarid ja märkused pannakse kirja sellepärast, et need võivad aidata artiklit paremaks muutma. Mis vahe sellel on, millal seda tehakse?  Teised kasutajad võivad ju hakata ka kohe teksti parandama; sageli jäetakse see tegemata, ja seda kahel põhjusel: esiteks just sellepärast, et pole selge, mida kirjutaja taotleb, ning ei olda kindel oma arvamuse õigsuses; teiseks sellepärast, et ei kõua kõigi artiklite kallal ise töötada. On väga kahju, kui niisugune maneer kellelegi ebameeldiv on, ja palun sellepärast vabandust. Andres 11:38, 20 Nov 2004 (UTC)

::Tulemusena tekib mulje, et siin põhilised toimetajad ongi ainult administraatorid, kes oma artikleid kirjutavad ja kõiketeadlikult teiste omi ringi teevad. Iga üritaja, kes alguses vaimustusega ühineb, siis Te administraatorid koheselt (alles poolikud artiklid, mis lõpuni toimetamata) materdate nende alustatu-tehtu maha. Ehk peaks ikka ootama, et artikli autor saaks lõpuni omapoolselt toimetatud. Teie, administratoorite, suhtumine meisse kui kaastöötajatesse on väga halb ja enda rolli ületähtsustamine. Nagu näha, enamuses on loobunud siin jätkamisest, sest nad arvavad, et see tänane Eesti Vikipeedia on väikese grupi klubiline hobinurk. Administraatorina on Teil eelis, kui midagi Teile ei meeldi, kasvõi kustudada ja see võib olla alatu. On artikleid, mida tuleb kustutada ja ümber teha, olen igati nõus aga suhtumist muutke - ärge igat artiklit kohe toimetama hakake vaid keskenduge enam üldistele esteetilistele ja eetilistele normidele, siis jääb Teil aega toimetada ka oma alustatuid artikleid paremini kui seni ja nii, et neist eeskuju võiks võtta - käesoleval juhul võiks Teie artiklite kallal norida samaselt.

::: Kahju, kui märkustest jääb mulje kui mahamaterdamisest. Iga kirjutaja on oodatud, kuid keegi ei suuda täiuslikke artikleid kirjutada. Midagi täiuslikkuselähedast võib sündida üksnes koostöös (vt Vikipeedia:Eeskujulikud artiklid).

::: Administraatoritel ei ole artiklite toimetamisel mingeid eesõigusi. Erivolitused on neil ainult vandaalidega võitlemiseks. Iga ülsiku adminstraatori samme võivad teised tagasi pöörata. Me püüame administraatorite ringi pidevalt laiendada. Administraatoriks saamiseks piisab sellest, kui inimene on Vikipeediasse sisse elanud, peab kinni elementaarsetest toimetamisreeglitest ning näitab üles hoolitsust Vikipeedia kui terviku käekäigu eest. Iga kasutaja võib artikleid redigeerida.

::: Võib-olla tõesti on administraatorite suhtumine uutesse kaastöötajatesse halb, eks seda ole kõrvalt paremini näha. Mulle endale ei tundu, et ma neisse halvasti suhtuksin. Me ju ootame palju kaastöötajaid, muidu ei saa projektist asja. ~

::: Norimine mis tahes artikli kallal on teretulnud. Loomulikult ei pea me eeskujulikuks ühtki artiklit peale nende, mis on eeskujulikena esile tõstetud. Ettepanekud vormistamise asjus on teretulnud. Häda on ainult selles, et maitse-eelistused ei pruugi kokku langeda. Oodatud on ka ettepanekud eetiliste normide kohta. Andres 11:50, 20 Nov 2004 (UTC)

:::: Mul ei ole pretensioone administraatorite vastu nii üheselt nagu kirjutasin - see enam puudutas Siimu, kes oma stiiliga (liialt karmitooniline) hirmutab, mis jätab halastamatu admini mulje. Norida - see hea, vaid võiks kaasta sellist heasüdamlikkust. Eks mullegi on mitmeid kordi etteheidetud, et puudub emotsionaalne intelligentsus, mille üle on saadud palju vaielda-väidelda, sest ma nimetsin seda nii: emotsonaalne intelligentsus = silmakirjalikkus. Ega ma sellest võrdusest tänagi loobunud ole aga vähe taktitundelisemaks olen muutunud suheldes - eriti, mis puudutab naissugu. Ka kaasnevalt huumorimeel on hea saatja. Paul 14:30, 21 Nov 2004 (UTC)

::Mul on ettepanek reeglitesse: nii kaua kui artiklit toimetatakse, siis tuleks lisada artkli algusesse teave "Atikkel on pooleli". Nii kaua kui see teave on üleval, tuleb austavalt suhtuda ja teistel mitte osaleda, mitte lisada-muuta-parandada. Tuleks oodata kuni artikkel on tema poolt lõpetatud, kus ta lisab teave Täienda või märke, et tema poolt on toimetamine lõpetatud. Arusaadavalt võib tekkida erinevaid olukordi, kus mõned mingitel põhjustel enam edasi ei toimetagi, siis sel juhul võiks olla ajaline piirang, näiteks: 7 päeva. Juhul kui artikli kirjutaja ei ole lisanud teavet, et see artikkel on pooleli, siis alles sekkub administraator ja vajadusel lisab omapoolse märke, et vajab toimetamist või muid ettepanekuid. Paljud artiklid jäävadki mingks perioodiks poolikuteks aga küll aja jooksul neid aina parendatakse - ei peagi olema koheselt täiuslik.

Panin selle ettepaneku üles leheküljele Vikipeedia arutelu: Vikipeedia reeglid. Mina isiklikult arvan, et piisab sellest, kui artikli algusesse lisatakse vabas vormis kursiivis vastav märge, kus oleks märgitud ka tähtaeg. Kui sellist palvet ei ole esitatud, peaks minu meelest olema toimetamine vaba. Andres 11:57, 20 Nov 2004 (UTC)

::Veel üks märkus: kui artikleid toimetatakse, siis see peaks silmale ka võimalikult meeldiva mulje jätma, nii öelda piltlikult-esteetiline vormistus. Näiteks koledad on leheküljed, kus pikk nimekiri vasakus servas, mitmeid lehekülgi alla jookseb, selle asemel võiks tähestikuline loend olla servast serva nagu paljud ka teinud. Mõnes kohas see loetavus vajalik - teisal aga mitte. Samuti võiks ilustreerivat materjali olla enam.

::: Nõus, et kujundusega tuleb tegelda. Selles küsimuses oleks ehk otstarbekas konkreetse lehekülje aruteluleheküljele vastav märkus teha. Algul olid peaaegu kõik loetelud kompaktsed, siis aga leiti, et parem oleks, kui loetelu iga punkt algaks uuelt realt. Nähtavasti on see maitseasi. Igasugused ettepanekud kujunduse kohta on teretulnud. Nõus ka sellega, et illustreerivat materjali võiks rohkem olla. Mujalt võetud materjali kasutamine on sageli autoriõiguse tõttu komplitseeritud, kuid mitmed meie kasutajad teevad ise fotosid, kaarte ja lippude kujutisi. Andres 12:04, 20 Nov 2004 (UTC)

::Lõpetuseks - palun taastada minu alustatud Volbripäev esialgsel kujul ja kui olen lõpetanud, siis pärast seda täiendage, muutke, tehke ettepanekuid, arvustage jne. Eesti rahvakalendri toimetamist alustades oli mul terviklik käsitlus, võimalikult süstemaatiseeritud ja ka esteetiliselt vormistatud, nii kirjas kui pildis. Hetkel on see mõte segi paisatud ja jätkamine raskendatud. Paul 10:28, 20 Nov 2004 (UTC)

::: Tehtud. Andres 12:04, 20 Nov 2004 (UTC)
Mul pole Andrese kommentaaridele palju lisada, kuid kuna etteheited on suurel määral minu aadressil siis ütlen ka paar sõna sekka. Kaastöötajate vastu peab muidugi olema austus ja peaks proovima hoida Vikipeedias head õhkkonda, kuid see ei tähenda, et ei tohiks teha kriitilisi märkusi. Peame kasvatama endale paksu naha ja mitte võtma südamesse seda kui artiklite kallal noritakse. Solvumiseks on põhjust vaid siis, kui rünnatakse/solvatakse kedagi isiklikult. Administraatorite toimetamine on hädavajalik. Esiteks antakse sellega Vikipeediale ühtsem väljanägemine ning teiseks õpivad uued kasutajad seeläbi Vikipeediat ja selle reegleid tundma. Teine võimalus oleks hoolikalt läbi lugeda vikipeedia reeglid ja tutvuda sarnaste materjalidega inglise vikipeedias. Kas sa oled seda teinud? Siim 12:21, 20 Nov 2004 (UTC)

:Mõistsid mind õieti, Siim. Hea, et minul on see paks nahk olemas ja ei solvu - loodan seda minagi, et minu väidete peale samuti ei solvuta. Enam kutsub see mind väitlema-arutlema - eesmärkidel, et ise saaks paremini ja ehk abi ka teistele. Olen tutvunud sarnaste materjalidega ka mujal, kus just selle autorluse küsimuses on meil see kõikse karmim suhtumine, mis peletab hellemad eemale (see mu arvamus). Niiet, Siim, ÄRA HIRMUTA neid potensiaalseid toimetajaid eemale. ;-).
Karmus autorluse küsimuses on elementaarne ja iseenesestmõistetav. Potentsiaalne toimetaja ei tee copy-paste'i vaid kirjutab oma artiklid ise. Soovitan sul see põhimõte omandada. Sul on võimalus näidata oma toimetajavõimeid kujundades ümber ja täiendades artikleid mis "BERTA"st kopeerisid. Loodan, et rohkem kopeeritud artikleid ei tule, sest ei tahaks selle ebameeldiva teema juurde tagasi tulla Siim 18:57, 20 Nov 2004 (UTC)

: Noh, ega see nii ebameeldiv olegi, kui me tänu sellel areneme. Sul õigus Siim, et hea kui on selliseid toimetajaid palju nagu Sa ise aga kahjuks elus ikka neid potensiaalseid toimetajaid vähem kui arvata oskame. Ju minagi alles esimesi samme selles valdkonnas teen ja õpin-arenen edasi. Mul ehk lihtsam kui enamuses, kes sooviksid ka, sest mul aega enam siin kõrvaltegevusena tegeleda, kui teistel. Kui mul aega ei jaguks, siis ei julgeks küll siia midagi kiiruga lisadagi - eks enesehinnag see piiraja - tahan ikka hästi teha ja ise. Niiet Sinu suhtumisega ei kasva potensiaalsete toimetajate arv Eesti Vikipeedias. Sellel põhjusel ei nõustugi ma Sinuga, et kopeerida ei või kui autoritelt luba olemas. Pealegi räägib see selle mõtte vastu, et hiljem täiustatakse-muudetatakse ja kõik ei pea olema sündinud toimetajad. Heaks eeskujuks on ingliskeelne Vikipeedia selles suhtes, kus nii karmi Siimu ei ole ma täheldanud. Seal enam rõhuasetus ikka üldisele arengule, kus saaks Vikipeediast suurim entsüklopeedia, kus otsides vastuseid neid ka saame. Hetke olukord selline, et mujalt enam leiame, kuigi raskelt või siis ainult teatava tasu eest. Milleks, siis Vikipeediat veel vaja kui mujal olemas? Paul 14:30, 21 Nov 2004 (UTC)

::Inglise Vikipeedia on eesti omast suurem mitte Siimu puudumise tõttu, vaid seetõttu, et inglise keelt rääkivaid inimesi on natukene rohkem kui eesti keele rääkijaid, aga see-selleks. Sinu jutt on tegelikult õige, et mu stiil uute kasutajatega suhtlemises jätab soovida. Võib-olla tõesti, et Vikipeedial on palju nö. pealtvaatajaid, kes ei julge kriitikat kartes sekkuda. Ma arvan, et oma iseloomu ma muuta ei saa. Teha võin seda, et suhtlen uute kasutajatega vähem ja keskendun enam oma artiklite kirjutamisele, mis viimasel ajal ajapuudusel on üsna soiku jäänud. Siim 15:09, 21 Nov 2004 (UTC)

Paul ju ütleb, et ta kasutab materjali BERTA autorite loal. Kõigepealt tuleb välja uurida, milles see luba seisneb. Andres 19:01, 20 Nov 2004 (UTC)

: Ma küsisin konkreetselt luba neilt ja sain jaatava vastuse - kirjalikult (email). Paul 14:30, 21 Nov 2004 (UTC)

:: Tuleb meelde, et üks inimene ütles mulle, et tema ei julge vikipeediasse isegi anonüümselt kirjutada, sest ta kardab, et tema kirjutatut hakatakse kritiseerima (ja juba parandamine ja toimetamine on kriitika). Ma ei tea, kuidas niisugust inimest julgustada. Igatahes tuleb uustulnukaid kohelda tähelepanelikult ja lahkelt. See ei pruugi alati välja tulla. Andres 18:18, 20 Nov 2004 (UTC)

::Praktiliselt olen ka lõpetanud "volbriöö" artikli toimetamise. Hetkel ei valda enam olulist materjali. Saab ikka paremini ja täiuslikumaks muuta - jääb meil vaid loota. Paul 17:56, 20 Nov 2004 (UTC)

::: Juhin tähelepanu sellele, et artikli pealkiri on "Volbripäev", mitte "Volbriöö". Mul on plaanis materjal jaotada artiklite "Volbripäev", "Volbriöö", "Volbrilaupäev" ja "Loksperi" vahel. Teatud dubleerimine on küll vajalik. Peale selle on mul kavas alustada artiklit "Volbriöö" sellega, mida volbriööl tehakse mujal maailmas, ja alles lõpus rääkida Eesti volbriööst. Paul, kas Sul on midagi selliste plaanide vastu? Andres 18:27, 20 Nov 2004 (UTC)

:::: Ei ole ma selle vastu, vastupidine suhtumine, kus ma sain oma algse variandiga ühele poole, siis edasi ma mõtlengi, et minu alustatud artiklit redakteeriksid juba toimetajad, kes seda paremini oskavad teha kui ma ise. Mina enne "Volbripäeva" artikli koostamist olin kuulnud-teadnud enam ikka volbriööst kui volbripäeva tähistamisest. Niiet siin ma Sinuga ühel meelel. See on vist õigem jah, et "Volbriöö" tuleks põhjalikumalt seletada tema pärimusest ja olemusest kui "Volbripäev", mis vaid rahvakalendris märgituna omab mõtet. Niiet toetan! Ise kavatsen jätkata, niikuis aega on, selle rahvakalendri artiklite algsete variantide toimetamist. Paul 14:30, 21 Nov 2004 (UTC)

Tahaksin Siimu jutu juurde rõhutada, et toimetamine pole administraatorite eesõigus. Toimetada tohib igaüks, ka anonüümsed kasutajad. Vastupidi, meil on toimetajatest terav puudus ja me tervitame iga uut toimetajat. Andres 12:26, 20 Nov 2004 (UTC)

Viimane variant, mis on Pauli palvel eemaldatud:
'''Volbripäev''' on [[1. mai]].
Päev on saanud nime püha [[Walburga]] (vaga Valburga) järgi, kes   [[pühakukskuulutamine|kuulutati pühakuks]] 1. mail millalgi [[9. sajand]]il. Kuigi [[katoliku kirik]] tähistab tema [[mälestuspäev]]a põhiliselt [[25. veebruar]]is, on [[Inglismaa]] katoliku kirikus tema mälestuspäev 1. mai. [[Õigeusu kirik]]us tähistatakse vaga Valburga mälestuspäeva samuti 1. mail (kui seda tähistatakse [[Juliuse kalender|Juliuse kalendri]] järgi, langeb see praegu [[14. mai]]le). Ka [[Rootsi]] [[luterlus|luterlikus]] kalendris on volbripäev 1.
mai.
Volbripäeva on mitmel pool peetud [[suvi|suve]] alguseks.
Volbripäeva eelõhtul ([[volbrilaupäev]]al) ja järgneval ööl peetakse mitmel pool [[volbriöö]] pidu, mis on jõudnud ka [[Eesti]]sse, kus seda on tähistatud algul [[Tartu Ülikool]]i üliõpilaste peona, [[1980. aastad|1980. aastatest]] alates ka laiemalt.

Volbripäeva peeti 19. sajandil (täpsemalt 1800–1899) praeguse kalendri järgi 13. mail.
Volbripäeva (samale päevale langeb ka viilipipäev) peeti Eestis pikkade pimedate ööde aja lõpuks ning kevade lõplikuks võiduks talve üle. Üleminekuaja tõttu peeti seda päeva kurjade jõudude toimele soodsaks. Päeva on tuntud ka nõidade ja tarkade päevana.
Volbripäeva kombestik on olnud eri aegadel väga erinev.
Volbripäeval külvati hernest ja eriti uba. Et saak tuleks hea, külvati pajast või puunõust. Mõnel pool külvati ka kapsast ja kaalikat. Künd oli sel päeval keelatud.
Et nõidade kunstideks oli volbripäev eriti soodne, püüti jälgida, et kuri silm majapidamistöid, loomi ega muud ära ei kaetaks. Hooneid kaitsti haljaste okstega.
Ahjukütmine oli keelatud: see pidi kaitsma pikse eest.
Õhtul tehti maituld ehk volbrituld, mis pidi kurje jõude eemale peletama. Samal otstarbel tehti tule ümber lärmi, kõlistati kelli ja lõbutseti.
Eesti Televisioon on 1989 teinud volbripäeva rahvakombestikust filmi, mille autorid on Andres Trei, Henn Põlluaas, Egon Tamra, Lembit Blauhut, Jüri Vaher, Heli-Ann Seervald ja Eve Viilup.
19. sajandil pidasid eestirootslased  volbripäeva nõidade liikumisajaks. Neilt on vastavad uskumused levinud ka naaberalade eestlasteni, muudel Eesti aladel neid suurt ei tunta.   Läänemaal ja saartel teati veel 20. sajandi keskpaigas, et nõiad käivad loksperil. Sinna sõitsid enamalt jaolt peremehed, kuid ka muu "kunste" valdav rahvas. Loksperil käimine ja seal mõõkadega vehklemine oli maa peal nähtav virmalistena. Kuid loksperil käimist ei seostatud volbripäevaga (välja arvatud mõnel pool Saaremaal), vaid see olevat toimunud  neljapäeviti, jõulude ajal, suurel nädalal ja muudel tähtpäevadel.
Alates 1980. aastatest  tähistatakse volbrilaupäeva (30. aprill) kõigi nõidade ja maagia päevana. Sel puhul korraldatakse (nõia)etendustega pidusid, tehakse lõket ja küpsetatakse vorstikesi või liha. Liiguvad ringi igasugused salkus ja kaltsus tegelased, fantastilised elukad, küürakad nõiamoorid, väikesed nõiad, šamaanid ja haldjad. Olendeid on ilusatest peletisteni. Tantsitakse, lauldakse, käiakse temaatilisel diskol või istutakse vaikselt oma seltskonnaga lõkkevalgel.

*Kalender
*Eesti rahvakalender
*Volbrilaupäev
*Volbriöö
*Volbriaeg
*Volbrituli
*Loksperi
*Blocksberg

[Berta, Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas]
----
Tekst on kohmakas ja rohkelt vigu täis. Suurema osa keelevigu vist parandasin, aga sõnastus vajab tõsist kohendamist, samuti tuleks kasutada rohkem ka teisi allikaid peale Berta. --Oop (arutelu) 13. märts 2013, kell 18:22 (EET)


Arutelu:Riigikohus

Mulle tundub, et selles artiklis ei ole küllalt selgelt eristatud kunagist ja praegust Riigikohut. Mainitakse küll, et kunagisel Riigikohtul olid teistsugused funktsioonid. Kas need funktsioonid olid kogu aeg ühesugused või muutusid? Andres 19:15, 21 Nov 2004 (UTC)
Sama küsimus ka töökorralduse kohta. Üldine küsimus: milliste kriteeriumide järgi saab rääkida ühe organi identiteedist hoolimata konstitutsiooni- ja seadusemuudatustest? Ja ka nimemuudatutest, mida praegusel juhul küll pole. Andres 19:20, 21 Nov 2004 (UTC)
Riigikohtu peamine funktsioon on olnud kogu aeg kassatsioonkaebuste arutamine, aja jooksul on funktsioonid aga kogu aeg muutunud. Enne sõda oli Riigikohtu peamine funktsioon kassatsioon, millele lisandusid halduslikud funktsioonid (kohtute haldus). Praegu on Riigikohtul lisaks kassatsioonifunktsioonile ka põhiseaduslikkuse järelevalve funktsioon ja suurem roll riigi funktsioonide teostamisel (eelnõude põhiseaduslikkuse kontroll jne). Tegelikult peaks ülevaatlikuse ja korrektsuse huvides tõesti Riigikohtu funktsioone erinevatel ajaperioodidel täpsemalt kirjeldama.
Samas ei pruugi Riigikohtu pädevus püsida ka praeguse põhiseaduse järgi samas mahus (lisandunud on Euroopa Kohtu pool pöördumise kohustus), samuti on võimalik põhiseaduse muutmine (praguse kava järgi on võimalik põhiseaduse muutmisega Põhiseaduse Kohtu loomine, mis võtaks Riigikohtult konstitutsioonikohtu funktsioonid). Siit tõusetub minu arvates jälle küsimus, kas tulevikus muudetud pädevusega Riigikohus on ikka sama riigiorgan, mis ta praegu on.
Riigiorgani samasuse suhtes peaks lähtuma minu arvates riigiasutuse enda käsitlusest. Praegune Riigikohus peab ennast enne sõda tegutsenud Riigikohtu otseseks järglaseks (või isegi samaks kohtuks). Samuti peaks lähtuma sellest, et seadused ei ole midagi muutumatut, neid võib igal ajal muuta (ka PS-i) ning seega ei ole Riigikohtu pädevuse muutmine veel uue samanimelise kohtu loomine.
Tegelikult on põhiline argument ikkagi see, et Riigikohtu käsitlemine kogu aeg ühe kohtuna kannab pigem sümboolset rolli ning viitab Eesti Vabariigi järjepidevusele. Ma arvan, et võiks ka siin lähtuda Riigikohtust kui ühest kohtust kogu iseseisvuse vältel, kuid täpsustada Riigikohtu funktsioone erinevatel ajaperioodidel.
ToomasVe 07:51, 22 Nov 2004 (UTC)~

Seda ei ole tehtud. Andres (arutelu) 24. detsember 2017, kell 10:02 (EET)

''Seoses Eesti Vabariigi astumisega [[Euroopa Liit]]u Riigikohtu funktsioonid tulevikus arvatavasti muutuvad seoses [[pädevus]]e ümberjaotamisega.
See jutt välja võetud. Oli kohane 2004, kui siia pandi, nüüd on see juba tehtud. {{allkirjata|84.50.72.7|21.01.2007}}

Minu arust oli Riigikohtu Tallinna ümberpaigutamise aasta 1935.
1935. aastal viidi Riigikohtu asukoht Riigivanema dekreedi alusel üle Tallinna. Seda oli plaanitud teha juba 1928. aastalEilasest tänaseni. Rahvaleht, 4. august 1928, nr. 91, lk. 2.Riigikohtu korralduse kava sõelumisel. Kaja, 12. oktoober 1928, nr. 240, lk. 9.

See võeti välja, aga minu meelest peaks see kuidagi sees olema. Andres (arutelu) 24. detsember 2017, kell 10:02 (EET)

: Andresega päri. --kanakukk (arutelu) 24. detsember 2017, kell 14:06 (EET).

Esimees Kaarel Parts, tsiviilosakonna esimees Jaan Lõo, administratiivosakonna esimees Peeter Puusepp (Puusep?), kriminaalosakonna esimees Peeter Kann, liikmed Martin Taevere, R. Koemets, Mihkel Klaassen, P. Välbe, T. Grünthal, R. Gabrel, A. Hellat, Karl Saarmann, J. Moks, Anton Palvadre. --Numbriga kärumees 9. jaanuar 2012, kell 12:07 (EET)

Selle võiks artiklisse sisse panna. Andres (arutelu) 24. detsember 2017, kell 10:02 (EET)
----
Miks ei võiks "Riigikohtunik" eraldi artikkel olla? Miks ümbersuunamisega? Annn (arutelu) 14. september 2018, kell 14:26 (EEST)


Arutelu:Ortodroom

Pakun selliseid sõnastusvariante:

Ortodroom ehk suurring on geodeetiline joon, mis tekib maaellipsiodi lõikumisel tasandiga, mis on määratud kahe suvalise punktiga maaellipsoidi pinnal ning Maa keskpunktiga.

Ortodroom on lühima tee joon, lühim "linnulennuline" tee kahe punkti vahel. Urmas 22:14, 21 Nov 2004 (UTC)
Jah olen nõus vana def. oli tõesti liiga kohmakas. Kas paned need laused ise sisse? Siim 22:20, 21 Nov 2004 (UTC)

Ei tea kas see nüüd kõige õigem koht väljaütlemiseks on aga teen seda siiski - kuna vikis on enamik kaarte Robinsoni projektsioonis, siis ehk keegi geograafidest võtaks kätte ja kirjutaks sellest, mis asi see on. Ma küll ise tean, mis see endast kujutab, aga inimene, kellel pole asjast halli aimugi võib seda mine tea veel Robinsoni mängu või Robinson Crusoe'ga seostama hakata. - Ahsoous 22:28, 21 Nov 2004 (UTC)

Ma olen küll geograaf (õpin geograafiat), kuid pean tunnistama, et ma selle projektsiooni kohta just liiga palju ei tea. Oskan kaarte väänata sellesse projektsiooni, seega on mu teadmised pigem praktilist laadi. Kui sa sellest midagi tead siis võid artiklialguse ära teha. Enamik kaarte vikis on selles projektsioonis, sest see on Winkeli kolmikprojektsiooni kõrval üks mu lemmikprojektsioone. Mulle tundub, et maailmakaart näeb selles projektsioonis kõige kenam välja. Ma küsin oma karto õppejõult materjale selle kohta eks siis oskan midagi kirjutada. Siim 22:36, 21 Nov 2004 (UTC)

: Panin siis midagi kirja... - Ahsoous

Ortodroom ehk suurring on geodeetiline joon, mis tekib maaellipsoidi lõikumisel tasandiga, mis on määratud kahe suvalise punktiga maaellipsoidi pinnal ning Maa keskpunktiga.
Siin on mul mitu märkust.
1. Ortodroom on matemaatikas geodeetiline joon kerapinnal. Ortodroom on geograafias geodeetiline joon kas maakera  või maaellipsoidi pinnal või siis etteantud kaht punkti ühendav lühim joon maakera  või maaellipsoidi pinnal (viimasel juhul ei ole ortodroom alati üheselt määratud ning kõik geodeetilised jooned ei ole ortodroomid). Nii maakera kui ka maaellipsoid on Maa matemaatilised mudelid. Seetõttu on ortodroom rangelt võttes matemaatiline objekt.

Nõus, artiklit on lubatud täiendada. Siim 14:58, 22 Nov 2004 (UTC)

: Jah, võib-olla ma täiendan. See siin oli kirjutatud alusena järgneva mõistmiseks.
2. Kerapinnal on defineeritud suurringjoon. See on joon, mis tekib kerapinna lõikumisel kera keskpunkti läbiva tasandiga. Nimetada seda suurringiks ei ole korrektne, sest ring ei ole joon. Suurringiks saaks nimetada tasapinnalist kujundit, mis on kera keskpunkti läbiva tasandi ning kera ühisosa. Ma möönan, et geograafid võib-olla ütlevad  "suurringjoone" asemel "suurring".

Võtan suurringi välja, kuid probleem on sarnane näiteks tuulegeneraatorile. Tuult ta ju ei genereeri, kuid seda mõistet siiski kasutatakse. Korrektsem ongi, ka geograafias öelda suurringjoon, kuid inimesed teatavasti on mugavad ning kipuvad sõnu lühendama. Samuti ei hooli geograafid kuigivõrd matemaatilisest täpsusest ning nn. eksaktsest väljendusviisist. Siim 15:20, 22 Nov 2004 (UTC)

: Kui geograafid nimetavad seda suurringiks, siis mul pole midagi selle vastu, tuleb ainult selgitada, et see on tegelikult suurringjoon.
3. Ortodroom kerapinnal ei ole sama, mis suurringjoon. Ortodroom võib olla mingi lõik suurringjoonel.

Paistab, et peaaegu iga küsimus on suurringi kohta, võtan ta välja. Siim 14:58, 22 Nov 2004 (UTC)

: Sellest ei piisa, et Sa võtad suurringi välja, sest Sa defineerid alguses suurringi, mitte ortodroomi.
4. Geodeetiline joon on matemaatikas üldjuhul defineeritud kui lokaalselt lühim joon. Etteantud kahte erinevat punkti kera või ellipsoidi pinnal ühendab kaks erinevat geodeetilist joont, mis mõnikord on ühepikkused. Kera suurringjoon ei ole kunagi kaht punkti ühendav lühim joon kera pinnal.

Ei saa aru, vajab selgitamist. Siim 14:58, 22 Nov 2004 (UTC)

: Geodeetilist joont defineeritakse mõnikord ka (globaalselt) lühima joonena (õigemini: teena) kahe punkti vahel. Sel juhul aga ei ole suurring(joon) kerapinnal geodeetiline joon, sest pole kaht niisugust (erinevat) punkti, mille vahel ta lühim tee oleks.     Kui geodeetiline joon on defineeritud lokaalselt lühima teena, siis on ka suurring(joon) geodeetiline joon. "Lokaalselt lühim" tähendab ligikaudu öeldes seda, et kui sellest joonest kus tahes kõrvale kalduda, läheb tee alati pikemaks. Kui nüüd võtta kaks erinevat punkti kerapinnal, siis nad ju kuuluvad mingile ühisele suurringjoonele. Ka ellipsoidi pinnal on vist sama lugu, kui suurringi defineerida nii, nagu Sa teed. Igatahes kui me võtame kaks erinevat punkti suurringil (suurringjoonel), siis nad ju jagavad selle kaheks osaks, millest üks on võib-olla lühem, aga teatud juhtudel on need ühepikkused. Mõlemad osad on lokaalselt lühimad. Kui nad ei ole ühepikkused, siis üks neist on globaalselt lühim tee nende kahe punkti vahel. Need suurringi osad on ühepikkused siis, kui need punktid on antipoodid.

:: Kui sa tahad artiklit muuta siis tee seda. Mina seda teha ei saa, sest ei mõista mida siin muuta on vaja. Siim 20:42, 22 Nov 2004 (UTC)

::: Ma ei taha minna vastuollu geograafide keeletarvitusega, aga praegusel kujul on selles artiklis minu meelest vastuolu. Hea küll, ma proovin ise muuta, kui midagi läheb valesti, eks siis anna märku. Andres 06:20, 23 Nov 2004 (UTC)
5. Ellipsoidi puhul võib defineerida joone, mis tekib ellipsoidi lõikumisel tasandiga, mis on määratud kahe suvalise punktiga ellipsoidi pinnal ning ellipsoidi keskpunktiga, kuid üldjuhul ei ole see ringjoon (mul ei ole küll tõestust, kuid see tundub ilmsena). Andres 09:11, 22 Nov 2004 (UTC)

Ma ei ole teda kunagi ringjooneks pidanudki, lihtsalt termin suurring on kasutuses. Siim 14:58, 22 Nov 2004 (UTC)

: Ma ei vaidle selle terminoloogia vastu. Tuleb ainult mainida, et tegemist pole (tingimata) ei ringi ega ringjoonega. Andres 18:19, 22 Nov 2004 (UTC)

:::Maaellipsoidil lõikub iga ortodroom tasandiga, mis on määratud kahe suvalise erineva punktiga maaellipsoidi pinnal ning Maa keskpunktiga.

:: See lause tuleks lahti seletada, et minusugused lollid ka aru saaks. Siim 20:29, 23 Nov 2004 (UTC)

::: See lause oli vale, parandasin ära. Peab olema näiteks nii: Maaellipsoidil kulgeb iga ortodroom tasandil, mis on määratud mingi kahe erineva punktiga maaellipsoidi pinnal ning Maa keskpunktiga. Andres 07:59, 24 Nov 2004 (UTC)

:: Selgitan seda, millest ma aru ei saa. Väidad, et iga ortodroom lõikab suvalist tasandit, mis läbib Maa keskpunkti. Mina väidan, et see lause on vale. Oletame, et see suvaline tasand on ekvatoriaaltasand. Me võime teha ortodroomi põhjapoolkerale nt. Tallinna ja Tartu vahele. Peaks olema siililegi selge, et see ortodroom ei lõika ekvatoriaaltasandit. Muidugi on võimalik, et me saame ortodroomimõistest erinevalt aru. Siim 23:21, 23 Nov 2004 (UTC)

::: See on minu viga. Parandasin sõnastust. Andres 07:59, 24 Nov 2004 (UTC)

Kogu selle jutu peaks vist võtma ja lihtinimesele mõistetavasse keelde panema, tundub, et peaks piisama Urmase lausest 'Ortodroom on lühima tee joon, lühim "linnulennuline" tee kahe punkti vahel' ja mingite tasandite, ellipsoidide jmt. pole mõtet tegelema hakata, võib ju igaks juhuks lisada, et 'mööda (kera  või maakera) pinda või selle kohal'. - Ahsoous 00:22, 24 Nov 2004 (UTC)

: Olen nõus, et ortodroomi mõiste tuleks lahti seletada. Aga niipalju kui mina aru saan, ei saa ortodroomi defineerida lühima tee joonena isegi mitte maakera pinnal, sest 1) ka näiteks ekvaator ja meridiaanid on ortodroomid, kuid pole kahte punkti, mille vahel nad oleksid lühima tee jooned, ja 2) antipoodide vahel on kaks erinevat ühepikkust joont. Andres 07:59, 24 Nov 2004 (UTC)

: Ma eeldan, et mõni inimene tahab asjadest ka sisuliselt aru saada. Ilma ellipsoidide, tasandite ja muu selliseta on see võimatu. Siim 00:42, 24 Nov 2004 (UTC)

:: Nõus. Ahsoous 06:53, 24 Nov 2004 (UTC)

hetkel on iw viiteks :en:Great-circle distance, samas on olemas ka :en:Great circle,
mis minu arvates on viimane õige. suwa 30. mai 2009, kell 07:24 (UTC)

Great circle on suurring. Andres 30. mai 2009, kell 08:14 (UTC)


Arutelu:22. november

Kurt Vonnegut tundub olema sündinud siiski 11. novembril ning saksakeelses vikis tundub, et on viga sees (?) - Ahsoous 13:12, 22 Nov 2004 (UTC)

Jah, see oli viga. Andres 18:41, 22 Nov 2004 (UTC)


Arutelu:11. november

**1918 Eesti Vabariik kuulutati iseseisvaks -
kas see mitte 24. veebruar ei olnud? - Ahsoous
=== EV loomine ===
Mis puutub 24. veebruari, siis see ei kestnud päevagi. Valitsusel polnud hiljem mingit võimu ja mõne aja pärast võeti selle liikmeid ka kinni ja sõduritelt korjati relvad ära.
Valitsus, mis oma järeltulijatega omas võimu Eestis kuni 1940 loodi 11. novembril 1918. See on liiga oluline sündmus, et surnuks vaikida.

a) kõigepealt eesti vabariigi iseseisvus kuulutati välja 23. veebruaril, valitsus moodustati 24-ndal  b) siinkohal natuke vassid, sest 11.11 oli tegu ikkagi sellesama valitsusega mis 24.2, mis sellest et valitsusjuht ise trellide taga viibis ja c) pole ma kavatsenudki päeva maha vaikida - ainult, et see fakt mis siin ära toodud oli, oli nagu vigane - Ahsoous
Ma kohe mitte ei usu et pea 4000 km pikkust ameerika peatänavat ühe päevaga rajada oleks võimalik, seal peab mingit muud sõna kasutama - Ahsoous 19. september 2008, kell 15:45 (UTC)

Mul ei õnnestunud välja uurida, mis sel päeval toimus. See pidi olema maantee olemasolevaks kuulutamine vmt. Andres 19. september 2008, kell 20:27 (UTC)

: midagi sellist võib-olla (inglisviki sõnastus was established), aga mis värk sellega siis ikka oli, nimelt maantee sai lõpuks täies ulatuses katte aastal 1938 - Ahsoous 19. september 2008, kell 20:55 (UTC)

: niisiis midagistki leidsin On November 11, 1926 a committee of federal and state highway officials met in Pinehearst, NC to sign off routes in all 48 states. http://xroads.virginia.edu/~UG02/carney/paving.html -- Ahsoous 19. september 2008, kell 21:06 (UTC)

:: Siis maantee määrati kindlaks? Andres 19. september 2008, kell 21:38 (UTC)
----
valitsuse esimene avalik koosolek

Arvan, et avalik oli ikkagi koosoleku toimumine, mitte koosolek ise. Andres 19. september 2008, kell 20:29 (UTC)

Vaevalt Kolumbus Martinique'i saare 11. novembril avastas, kui ta oli seal maabunud juba juunis.

* 1926 – Rajati USA kuulsaim maantee Route 66
?? --WikedKentaur (arutelu) 11. november 2017, kell 08:26 (EET)


Arutelu:23. november

1864 alustas tegevust Heinaste merekool, aga kas see panna eesti või välismaa alla? - Ahsoous 12:25, 23 Nov 2004 (UTC)

Võid panna mõlema alla. Andres 12:32, 23 Nov 2004 (UTC)
Mis paganat see lause Pascali kohta tähendada võiks? -- Ahsoous 6. november 2011, kell 02:27 (EET)
 * 1654 – Blaise Pascal koges müstilist kaemust, mis märgistas ta edasise elu.

Vot, ei tea. --WikedKentaur (arutelu) 22. november 2016, kell 16:22 (EET)

:Vaata . Andres (arutelu) 22. november 2016, kell 16:45 (EET)
 * 1868 –
Aga James Clerk Maxwell? --WikedKentaur (arutelu) 22. november 2016, kell 16:26 (EET)
du Hauron sai leiutisele patendi (leiutis ise oli 1862), seega lause vajab korrigeerimist. Aga inglaste-prantslaste lahkarvamuste tõttu, siis võiks äkki tõesti selle siit ka eemaldada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. november 2016, kell 17:29 (EET)


Vikipeedia arutelu:Üldine KKK

Aga kui igaüks tänavalt saab seda oma suva järgi redigeerida, mis usaldatavusest siin saab rääkida?
Tsiteerin Vikipeedia hoiatust:
Vikipeedia ei saa garanteerida siin leiduvate andmete paikapidavust. Neid võivad olla äsja muudetud, vandaalide poolt laastatud või ümber tehtud kellegi poolt, kelle arvamus ei vasta antud eriala üldtunnustatud teadmistele.

Minu meelest on see inglise viki vastavalt leheküljelt võetud. Andres 19:30, 23 Nov 2004 (UTC)

Ausalt yteldes ootaksin ma selle punkti alt pigem juttu, miks Vikipeediat yldiselt ikkagi usaldada võib. Aga väljatõstetud lõik kinnitab rohkem, et ega saa jah, mine parem mujale. Arusaamatu. --Oop 17:42, 24 Nov 2004 (UTC)

Mis on Vikipeedia:Korduma kippuvad küsimused ja Vikipeedia:KKK artiklite vaheline suhe? Kas see esimene oleks kuidagi KKK "Üldised KKK-d" -osa esimese lingi: "KKK-ste ülevaade" alla käiv? --TarmoK 12:09, 12 Apr 2005 (UTC)

Minu meelest tuleks "KKK-ste ülevaade" linkida siia. Andres 12:20, 12 Apr 2005 (UTC)

Olen ma nüüd vanamoeline, või .. aga eelistaksin näha tekstides Teie kasutamist Sina asemel. Oleks kena kuulda mis arvamusel teised on --TarmoK 25. august 2005, kell 16.04 (UTC)

Jah, tegelikult õige küll. Omavahel ütleme "Sina", väljasseisjale "Teie". Andres 25. august 2005, kell 16.42 (UTC)

"Vikipeedialaste" või "Vikipeedia kasutajate" asemel sobiks siinse artikli konteksti ehk "Vikipeedia kaastöölised". Kasutaja on ka lugeja, kes otseselt siiski sisu eest ei vastuta (tema teadmised konkreetsel teemal võivadki vaid siit pärineda). "Kaastööline" on aga vana kena eestikeelne sõna ja hõlmab igayht, kes käe valgeks teeb. Pikemas perspektiivis võiks kasutada sõna "vikipedist" - just "entsyklopedisti" eeskujul, ilus traditsioon ja puha. --Oop 26. august 2005, kell 02.17 (UTC)

Täiesti nõus. Aga arvan, et alajaotusesse "Kes vastutab..." sobib sisuliselt "Vikipeedia kasutajad", sest seal ju öeldakse, et kui loed ja ei paranda, siis vastutad. Andres 26. august 2005, kell 04.49 (UTC)

Vaatan ja vaatan seda lehte ning minumeelest ei ole selle inglise keelest tõlkimisel sügavat mõtet. Nime kohaselt peaksid need küsimused, mida siin käsitletakse olema korduvad aga mulle millegipärast tundub, et eesti Vikipeedias korduvad veidi teistsugused küsimused. Meil 99% inimestest ei teagi mis on Nupedia, samuti pole meil oma IRC kanaleid kuhu inimesi suunatakse jms. Minu ettepanek on selline, et siia tuleks koondada küsimusi ja vastuseid, mida uued vikipedistid on küsinud nt. üldises arutelus või kuskil artikliaruteludes. Osaliselt saab seda teha kohe - võtta küsimusi üldisest arutelust näiteks ja käia läbi mõned kasutajaleheküljed aga põhimõtteliselt peaks see lehekülg täienema ajapikku just eelpool kirjeldatud moel.--Boy 10. september 2005, kell 21.20 (UTC)

Boyga nõus. Nupedia on üldse liiva jooksnud ja seda pole tarvis mainida. IRC-kanali võib teha, kui soovi on, kuid seni seda tõesti pole ning arvan, et parem ongi. Aga orienteeruma peaks eelkõige nendele küsimustele, mida esitavad need, kes kahtlevad sellise ettevõtmise perspektiivikuses ja vajalikkuses. Samuti tuleks tõesti võtta uute vikipedistide küsimusi. Andres 11. september 2005, kell 03.00 (UTC)


Kategooria arutelu:Eesti inimesed

Vabandan väga, aga minu napi aru järgi ei ole allkategooriate sisu kordamine kategooriates ratsionaalne. Näide: et kirjanikud on enamasti inimesed (vähemalt eesti kirjanduses on see valdav), piisab kirjanike kandmisest vastavasse jorru ja yldkategooriast võib nad välja visata. (Mida ma kavatsengi teha.) Vastasel juhul mattuvad artiklid kategooriatesse, millest yhe esinemisel kantakse artiklisse ka kõik sellest systeemis ylespoole jäävad. Et see esialgu otseselt häiriv ei ole, tuleneb ainult eesti Viki arenematusest, mitte hea tahte puudumisest. --Oop 21:52, 24 Nov 2004 (UTC)

Järele mõteldes lähen selle jutuga igaks juhuks yldisse arutellu ka. Konsensuse huvides. --Oop 21:59, 24 Nov 2004 (UTC)

: Olen sellega täiesti nõus. Ka mind häirib selline ülekategoriseerimine. Siim 22:06, 24 Nov 2004 (UTC)

Huvitav, kas tuleks kategooria pealkirjad nt Eest poliitikud, õigusteadlased, olema alamkategooritena ka tähestikulises järjekorras, praegu on kõik tegelased Eesti algusega, kuid tähestikuline järjekord tekib ikkagi, mina pooldaks olemasolevat varianti. Segadusse ajas lihtsalt Eesti kategooria ja sealsed allakategooriad mis on tähestikku pandud --Dj Capricorn 17. veebruar 2006, kell 12.35 (UTC)

ise vastan, et võiks olla nii, et kõik ei algaks Eesti algusega, ent kuna seda on tülikas käsitsi kategooriasse kirjutada, esineb palju n-ö vaikeolekus tähestikulist järjestatust--Bioneer1 (arutelu) 4. september 2013, kell 18:09 (EEST)

dewiki's on kat :de:Kategorie:Este, mis on algul ühendatud etwiki kat-iga Eesti inimesed, ent ma muutsin seda. Nüüd on see dewiki kat iw-deta--Bioneer1 (arutelu) 10. veebruar 2015, kell 12:17 (EET)
----
Huvitav, millises allikas on öeldud, et need, kellest nendes artiklites on juttu, on inimesed? --Andres (arutelu) 2. mai 2024, kell 00:49 (EEST)


Kategooria arutelu:Aasta päevad

"Aasta päevad" peaks olema "ajaarvamine" allkategooria siis kuidas ma seda teha saan. Hetkel on mõlemad teemad üksteise allkategooriad, samas peaks "aasta päevad" kategoorias olema "ajaarvamine" nähtav. Segane jutt veidi aga loodan, et keegi sai aru. naine 23:42, 24 Nov 2004 (UTC)

Artiklid võiksid kasutada mingit sellist sortimisvõtit, et siin ilmuksid artiklid õiges järjekorras (1. jaanuar, 2. jaanuar, ..., 1. veebruar, jne.). Peep 17. oktoober 2005, kell 13.37 (UTC)

Kategooriates on artiklid sorteeritud tähestiku järjekorras. See et kuupäevi saab ka ajalises järjekorras sorteerida ei tee seda "õigemaks" kui tähestikulises järjekorras. Ja isegi kui on mõneti harjumuspärasem näha jaanuari enne augusti ei poolda siia mingi uue süsteemi leiutamist, kuna see erineks tavapärasest sorteerimisest ja ei kergenda märgatavalt artikli leidmist.

Sellest sorteerimisest on varem ka juttu olnud kalendriga seotud artiklite projektis --TarmoK 18. oktoober 2005, kell 07.48 (UTC)

: vt Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt kalender ... - Ahsoous 18. oktoober 2005, kell 08.27 (UTC)
Päevaartiklites võiks alajaotuse Pühad asemel olla Tähtpäevad. --Metsavend 18. mai 2007, kell 07:08 (UTC)

Jah. Võiks ehk olla "Pühad ja tähtpäevad". Andres 18. mai 2007, kell 07:28 (UTC)
----
Kas teeme kategooria  (:en:Category:Days) ja need artiklid paneks allkategooriatesse  jne. --Tiuks 5. aprill 2009, kell 12:44 (UTC)

enamikus suuremates vikides on kategooriad Jaanuar, Veebruar jne. Ilmselt vajalikud kategooriad, ent selle töö võiks ära teha bot--Estopedist1 (arutelu) 5. oktoober 2017, kell 16:42 (EEST)


Arutelu:25. november

Ma mõlgutan tükk aega, kas mitte presidendi kohta käiv artikkel ei võiks kanda pealkirja John Kennedy. Selle nime all on teda Eestis ikka tuntud ja ta on kaugelt tuntuim selle nime kandja. Teiste samanimeliste tegelaste puhul võiks kasutada teisi pealkirju. Andres 11:20, 25 Nov 2004 (UTC)

ei oska öelda, kuidas parem on, mina isiklikult ütlen tema nime alati koos kahe eesnimega, või ka JFK, sellist kuju nagu siin (vikis) on ei ole muidu kunagi kasutanud nagu ka sinu pakutavat varianti - Ahsoous 11:55, 25 Nov 2004 (UTC)
Oled sa kindel et tuleb käänata Surinamest, sest minu teada seda 'e'-d ei hääldata. - Ahsoous 13:37, 25 Nov 2004 (UTC)

KNAB-is on "Suriname Vabariik", järelikult hääldatakse. Andres 19:17, 25 Nov 2004 (UTC)

: Selle nime juures on huvitav lugu see, et 'e' täht lisati nimele alles 1975. aastal, enne seda kirjutati ilma 'e'-ta (ma ei mõtle siinjuures eesti keelt) - Ahsoous 20:26, 25 Nov 2004 (UTC)
----
Tundub, et artikkel pealkirjaga Barbara ja Jenna Bush ei ole hea (kuigi inglise vikis selline on). Kui nendest kirjutada, siis peaks olema eraldi artiklid, kuigi nad on kaksikud. Muidugi tuleb vaadata, kuidas presidendi tütart tema emast eristada.

mitte ema, vaid vanaema, aga tõsiasi on see et nendel mõlemil on ka teine eesnimi üks ja sama. - Ahsoous 09:00, 26 Nov 2004 (UTC)

: Noh, jah, ma mõtlesin, presidendi ema. Andres 13:29, 26 Nov 2004 (UTC)
Samuti ei kasutata minu meelest eesti keeles ingliskeelset lühendit Jr. Andres 07:47, 26 Nov 2004 (UTC)

muidu paneks kirja 'noorem' (eelistan seda igal juhul sõnale juunior) , aga järsku on tegu nime osaga..., mine võta kinni - Ahsoous

: Mul ei ole ameeriklaste nimesüsteemist ka selget arusaamist, aga ometi ei pea nende nimetarvitust järgima, näiteks Martin Luther Kingi puhul me ei kasuta nimekuju Martin Luther King, Jr. Ja kui sealsest nimetarvitusest täpselt kinni pidada, siis tuleb "Jr" kindlasti nimega eraldada.

: Minu meelest on nii, et tänapäeva ja lähimineviku puhul öeldakse "juunior", kaugema mineviku puhul "noorem" või mõnel juhul ka "Noorem". Näiteks mina ei ole kuulnud, et eestlased tarvitaksid "noorem" 'juuniori' tähenduses. "Noorem" öeldakse küll mõnikord näiteks noorema venna või ka poja kohta, kui kokku langeb ainult perekonnanimi. Andres 13:29, 26 Nov 2004 (UTC)
----
Geórgios Papadópoulos oli peaminister 8. oktoobrini. Mis toimus 25. novembril? Andres 13. oktoober 2007, kell 15:37 (UTC)

Ta oli peaminister 8. oktoobrini ja president 25. novembrini - Ahsoous 13. oktoober 2007, kell 15:44 (UTC)

* 1867 – Alfred Nobel patenteeris dünamiidi.
patendeeris eri maades eri kuupäevadel ning see pole neist kõige varasem. --WikedKentaur (arutelu) 24. november 2018, kell 10:20 (EET)
 * 1926 – USA-d laastas tema ajaloo suurim tornaado.
--WikedKentaur (arutelu) 24. november 2019, kell 09:22 (EET)

"Rahvusvaheline naistevastase vägivalla kaotamise päev" – et siis see vägivald kaotati ära ja enam seda polegi? Kuriuss (arutelu) 19. oktoober 2023, kell 15:35 (EEST)

kaotamisega vast läheb veel aega https://www.coe.int/et/web/compass/human-rights-calendar Wkentaur (arutelu) 19. oktoober 2023, kell 15:42 (EEST)


Arutelu:Austraalia

Minul varjavad kaardid teksti ära. Andres 08:10, 27 Nov 2004 (UTC)
rahvustest võiks ka ikka juttu olla.
Kas nii muutlike asjade puhul nagu import ja eksport ei peaks märkima ka aastat, mille kohta statistika käib? --Oop 2. oktoober 2006, kell 15:58 (UTC)

Muidugi peab. Andres 2. oktoober 2006, kell 20:41 (UTC)

Anonüümse kasutaja kommentaar: Tundub, et eksport-importi tutvustavate numbrite taga peaks miljonite asemel miljardid olema

Ei tea, kas miljardid peavad olema. Austraalia pole nii rikkas riik.

Miks on lisatud mall "toimeta"? - Urmas 5. november 2006, kell 19:36 (UTC)

Kes seda enam mäletab. Praegu hakkavad silma üleliigsed alapealkirjad (kui midagi pole, siis pole ka alapealkirja tarvis) ja "USD-d", mis on ebakorrektne väljend (peaks olema "USA dollarit"). Andres 5. november 2006, kell 19:51 (UTC)

Vööndiaja korrektseks ja arusaadavaks märkimiseks tuleb midagi välja mõelda. Andres 5. november 2006, kell 19:52 (UTC)
Miks on Teie arvates USD ebakorrekekte väljend? See on ju USA dollari ametlik lühend--Hiraanitiger 5. november 2006, kell 20:11 (UTC)

Jah, aga seda lühendit kasutatakse teistmoodi: ta lisatakse summa ette ilma käändelõputa. Ja ka selline kasutus on minu meelest kohane ainult teatud formaliseeritud (rahvusvahelises) kontekstis, mitte entsüklopeediaartiklis. Andres 5. november 2006, kell 20:18 (UTC)

::USD on täiesti korrektne USA dollari lühend. Ebakorrektne oli aga jutt miljonitest dollaritest.

::Lisatud pildid proovin varsti kui aega saan ära tõlkida.

::Miks mulle tundub, et riikide artiklid on Eesti Vikipeedia häbiplekiks? iffcool 5. november 2006, kell 20:19 (UTC)

::: "USD" on tõesti aktsepteeritud lühend, ja võib-olla ma eksin selle kasutamisviisi suhtes. Kindlasti aga ei ole õige kirjutada "USD-i". Peale selle, lugejale vastu tulles on Vikipeedias soovitatav lühendeid kasutada nii vähe kui võimalik. Igaüks ei pruugi teada, mis see lühend tähendab.

::: Riikide artiklid on teema tähtsust arvestades puudulikud. Aga valdav enamik neist on keeleliselt korrektsed ja korrektselt vormistatud. Andres 5. november 2006, kell 20:29 (UTC)

*..."Mõõdukas kliima"? - Urmas 5. november 2006, kell 20:38 (UTC)

Mõeldud on vist parasvöötme kliimat või kuidas geograafid seda nimetavadki? Andres 5. november 2006, kell 20:45 (UTC)

:Parasvöötmesse jääb ainult Tasmaania lõunapoolne osa. Ülejäänud riigis on vöötmed lähisekvatoriaalsest lähistroopiliseni.

:Kirjutamisel võiks eestikeelne (sisult) kaart või atlas kõrval olla. Muidu tuleb toimetamisel-parandamisel sisuliselt uus artikkel kirjutada. - Urmas 5. november 2006, kell 20:53 (UTC)

: Pole parata, eks asjatundja pea parandama. Andres 5. november 2006, kell 21:10 (UTC)
*..."järve sügavus" - see on selline asi mida mõõdetakse järve pinnast järve põhja. Eestis on maksimaalne näitaja teatavasti Rõuge Suurjärvel.
Allpool merepinda asuvate veekogude puhul (Surnumeri, Kaspia meri jt) tuleb rääkida, mitu meetrit allapoole merepind jääb veekogu pind. - Urmas 5. november 2006, kell 21:52 (UTC)

Rahvaarv (2004) 20 226 100
Rahvastiku tihedus 2,6 in/km²
 Andres 5. november 2006, kell 20:51 (UTC)
----
Kuidas rannajoone pikkust mõõdetakse?
Tõstsin rannajoone pikkuse loodusest ettepoole, sest alguses peaksid olema andmed asendi ja suuruse kohta. Arvan, et rannajoon kuulub sellesse rubriiki. Andres 5. november 2006, kell 22:04 (UTC)

CIA World Factbook,kust number pärit, kirjutab nii: This entry gives the total length of the boundary between the land area (including islands) and the sea.

: Asi on selles, et rannajoon on fraktal ning tema pikkus oleneb sellest, kui peenelt mõõta. Artiklis Rannajoon peraks rääkima, kuidas on kokku lepitud rannajoone pikkust mõõta. Andres 5. november 2006, kell 22:21 (UTC)

Rannajoone pikkus võiks ikka looduse alla jääda. Riigi, kui sellisega on tal suht vähe asja. Olulisem on rannikute ja nende liigestatuse juures (poolsaared, lahed jms). - Urmas 5. november 2006, kell 22:11 (UTC)

: Noh, see on piiri peal. Ehk võiks siis looduse all esimeseks rubriigiks panna rannajoone ning seal rääkida nii rannajoone pikkusest kui ka liigestatusest. Andres 5. november 2006, kell 22:21 (UTC)
----
"Kuninganna" taga on link "Suurbritannia monarhid", aga Austraalia ei ole Suurbritannia. Andres 5. november 2006, kell 22:06 (UTC)
----
Tõlkisin kaardid. Kui on kommentaare, lisage need lähipäevil, sest hiljem midagi muutma hakata enam ei viitsi.
Muide sellest artiklist hakkab juba asja saama ;) iffcool 6. november 2006, kell 22:15 (UTC)

Kas keegi on lugenud seda, mis anonüümne ip kasutaja kirjutas täna majanduse kohta. Mulle tundub igatahes, et tekst on võetud mingist Nõukogude Liidu aegsest teatmikust. Siinkohal toon ühe näite:
Artiklis on kirjas: Põllumajandus Koos kaevanusharudega moodustab põllumajandus 80 % riigi sissetulekutest. Austraalia majanduslik heaolu sõltub paljuski eluskarja ja teravilja kasvatusest.
Inglise Vikis aga põllumajanduse kohta: The service sector of the economy, including tourism, education, and financial services, comprises 69% of GDP.[18] Agriculture and natural resources comprise 3% and 5% of GDP but contribute substantially to Australia's export performance. Ehk siis tõlkeks niipalju, et teenindussektor moodustab 69% majandusest, põllumajandus ja loodusressursid vastavalt 3% ja 5%. Mulle igatahes tundub see praegune majanduse ülevaade väga kahtlase sisuga.--Animagi 15. jaanuar 2007, kell 18:13 (UTC)

Tühistasin anonüümse kasutaja muudatused, sest esiteks on need ebapädevad ning teiseks kopeeritud siit. Siim 15. jaanuar 2007, kell 18:33 (UTC)

Vabandust!!! Unustasin ära muuta. Pisike 17.jaanuar 2007, kell 20.32 (UTC)

Avastasin ühtäkki, et minu poolt kunagi tõlgitud pilt on maha võetud. Mis sellel viga oli? Kui on midagi valesti, peaks parandama. iffcool 19. veebruar 2008, kell 20:12 (UTC)

Mina võtsin selle välja. Kirjutasin põhjuse hästi lühidalt ka välja võtmisel. Lisaks ka siin. Põhijoontes on lugu selline, et selle kaardi tõlkimiseks tuleb teada, mida konkreetselt kaardi tegija ühe või teise asja all silmas on pidanud. Kaardil EI ole ei kliimavöötmed ega ka mitte kliimatüübid, ehk siis see, mida eesti keeles "kliima" all mõistetakse. Kaardi allikas väidab, et kaart baseerub Köppeni klassifikatsioonil, kuid tegelikkuses on viimasest selgelt kaugel - võrdle nt kaardiga siin. - Urmas 19. veebruar 2008, kell 20:41 (UTC) PS kahjuks pole geograafia alati sugugi lihtne ja ma ei oska öelda, kas selle kaardiga on eestikeelsena eestikeelses geograafias midagi peale hakata :(

Pinnamoodi võiks rohkem kirjeldada.. Ette tänades..
----
20 750 100  EE 15. kd, lk 56.

"Palju sisserändajaid on ka endistest Jugoslaavia maadest (näiteks Horvaatiast 800 000), Kreekast (600 000), Itaaliast (600 000) ja Poolast (200 000)".
Kas Kreeka, Itaalia ja Poola on samuti endine Jugoslaavia?

Minu meelest ei võimalda sulgude paigutus nii lugeda, aga kui soovid, võid anda sõnastuse, mis Sulle segane ei tundu. Andres (arutelu) 18. detsember 2014, kell 22:01 (EET)
----
Miks peaks artikli pealkiri olema "Austraalia monarhid"? 146.255.183.171 17. aprill 2017, kell 03:20 (EEST)

Esimeseks Austraalia monarhiks oli kuninganna Victoria ja praegu ei ole sealmaal tegu mitte Ühendkuningriigi kuningannga, vaid Austraalia kuningannaga. Kuigi riigipea on üks, siis juriidiliselt on iga Rahvaste Ühenduse riigi monarhia eraldi.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. aprill 2017, kell 10:17 (EEST)

:Jah, aga küsimus käib ettenähtud artiklipealkirja kohta. 146.255.183.207 18. aprill 2017, kell 19:02 (EEST)

:: Kui inglisvikis saadakse hakkama artiklitega a la :en:Monarchy of Australia, siis ma ei näe põhjust miks meil siin ei võiks midagi sarnast tekkida.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. aprill 2017, kell 19:33 (EEST)

::: Mul pole midagi artikli vastu. Küsin, miks pealkiri on selline. 146.255.183.204 19. aprill 2017, kell 04:33 (EEST)

:::: Mulle aitab. Muudkui miks ja miks. Sedasi me kaugele ei jõua. • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. aprill 2017, kell 09:34 (EEST)

::::: Loomulik pealkiri oleks minu meelest Austraalia monarh või Austraalia kuningas (viimane oleks minu meelest parem, aga poliitilise korrektsuse pärast võib-olla sobimatu). Austraalia monarhia ei ole minu meelest selge, aga on siiski parem kui Austraalia monarhid. 194.150.65.247 23. aprill 2017, kell 01:00 (EEST)
----
https://www.err.ee/852066/austraalia-elanikkond-uletas-esmakordselt-25-miljoni-inimese-piiri Velirand (arutelu) 7. august 2018, kell 14:46 (EEST)


Arutelu:Hispaania kirjanike loend

Kas siin loetletakse Hispaania kirjanikud sõltumata keelest? Andres 11:45, 27 Nov 2004 (UTC)
Raske küsimus. Mõtlesin ise siin loendis Hispaania hispaaniakeelseid kirjanikke, katalaani ja baski keeles kirjutavad kirjanikud võiksid olla eraldi loendites. Ladina-Ameerika hispaaniakeelsed kirjanikud võiksid olla eraldi loendis, sest kirjandusteoorias käsitletakse Ladina-Ameerika kirjandust tavaliselt ühtselt. Brasiilia kirjanikud võiks olla eraldi loendis.
ToomasVe 21:20, 27 Nov 2004 (UTC)

Vicente Aleixandre on minu teada katalaanikeelne kirjanik.

Võib-olls peaks siis pealkiri olema "Hispaaniakeelsete Hispaania kirjanike loend". Analoogiliselt ka "Hispaaniakeelsete Ladina-Ameerika kirjanike loend". Muidugi võiks ka iga riigi kohta olla veel eraldi loend. Andres 21:31, 27 Nov 2004 (UTC)

"Hispaaniakeelsete Hispaania kirjanike loend" oleks sisuliselt kõige täpsem nimetus tõesti, ainult on kuidagi kohmakas. Vicente Aleixandre on tõesti kirjutanud ka katalaani keeles. Siit tuleb Hispaania puhul probleem - paljud katalaani keeles kirjutavad kirjanikud kirjutavad ka hispaania keeles. Kas nende puhul tuleks kaalude nende paigutamist mitmesse loendisse korraga? Kui ei, siis milliste kriteeriumite kohaselt paigutada kirjanik konkreetsesse loendisse?

: Ma lihtsalt ei teadnud, et Aleixandre on kirjutanud ka hispaania keeles. Teadsin ainult tema luuletusi, mis kunagi katalaani keelest eesti keelde tõlgiti. Arvan küll, et ta tuleks paigutada nii katalaani kirjanike kui ka hispaaniakeelsete kirjanike hulka, sealhulgas siis hispaaniakeelsete Hispaania kirjanike hulka. Dubleerimine ei tekita minu meelest mingit probleemi. Loendi alguses tuleb lihtsalt täpselt kirjutada, milliste kriteeriumide alusel seda koostatakse. Mis puutub kohmakusse, siis ma ei näe, et see midagi ära rikuks. Andres 20:05, 28 Nov 2004 (UTC)

Samas võib mõni hispaania keeles kirjutav kirjanik ennast pidada katalaani kirjanikuks. Millisesse loendisse tema paigutada? Sarnane probleem võib tekkida muide ka iiri kirjanike puhul. Seetõttu ei ole äkki otstarbekas loendit siduda üksnes keelega, milles kirjanikud kirjutavad. Millistel alustel võiks loendid sellisel juhul olla koostatud ei oska mina ette panna.
ToomasVe 09:39, 28 Nov 2004 (UTC)

: Lahenduseks võiks olla see, kui koostada nii loendid keele alusel kui ka rööpsed loendid rahvuslikul või muul alusel juhtudel, kui asja iseloom seda nõuab. Andres 20:05, 28 Nov 2004 (UTC)

:: Inglise vikis on see tõesti nii, et loendid keele alusel, kuid ka selline loend pole halb, kui oleks alfabeetalises järjekorras (tähtede kaupa), seda toetab ka üks vikiväline programm. Ise arvan, et ehk oleks parem ikkagi mitte pooldada keele järgi, sest siis tuleks rohkem probleeme, kui riikide kirjanike loendiga, sest mõni kirjanik on viljelenud mitmeid keeli, samuti mõne kirjaniku riiki on raske määratleda, kuid kergem kui keeleliselt, mida kirjutas --Dj Capricorn 12. veebruar 2006, kell 18.32 (UTC)

Kas sellisel ebatäielikul ebaselgete kriteeriumitega loendil on mõtet? Metsavend 30. mai 2023, kell 23:03 (EEST)

Poolt, sellised loendid on suuremas osas jäänukuid 20 aasta tagant.--Raamaturott (arutelu) 30. mai 2023, kell 23:09 (EEST)


Kasutaja arutelu:Alfmaster~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Alfmaster!
Meil on siin oma reeglid, kuidas artikleid vormistada. Aga ära karda, need saab varsti selgeks. Kui vaatad natuke ringi, siis näed, kuidas teised artiklid on vormistatud. Senikaua käime Su artiklid üle ja näitame ette, kuidas teha.
Jõudu tööle! Andres 18:18, 27 Nov 2004 (UTC)
Tänan, kuid ma arvan, et selgeks ma nende artiklite tegemist küll ei saa. Kust kohast ma neid pilte peaks lisama?? Alfmaster 18:27, 28 nov 2004 (UTC)

Riistakastis vasakul menüüs on 'faili üleslaadimine' - Ahsoous 16:29, 28 Nov 2004 (UTC)

Palun ühenda aastaarvud mõttekriipsuga – , näiteks 1883–1941. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:18, 29 Nov 2004 (UTC)

Vaatan, et oleme mõlemad 1952. aasta suveolümpia kallal. Ongi parem, saab rutem. Ma võtan kergejõustiku ette, ära siis seda esialgu puutu. Ja tabeli päises on parem kasutada th-märgendit, parandasin aerutamises ära. Jõudu! [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 15:24, 21 Feb 2005 (UTC)

Parandasid 4x400 m jooksu tulemusi Kergejõustik 2000. aasta suveolümpiamängudel -artiklis. Michael Johnsoni -artiklis on mainitud et ta võitis seal kulla, parandaksid seal ka ära selle kui aega on, ei hakka ise parandama, kuna ei ole kursis nende detailidega. Aitäh! --TarmoK 11:01, 23 Feb 2005 (UTC)

Tere jälle. Paistab et sul ei õnnestunud Kareem Jabbari pilti saada sinna artiklisse. Järgneva reaga saad selle sinna:
 [[Pilt:Rookie.jpg|frame|right|Kareem Abdul-Jabbar Milwaukees]]
Kuid enne kui selle lisad, soovitaksin see pilt ümber nimetada, sest rookie pildi nimena ei ole hea,. Pildi nimest peaks saama aimu mida pildil on kujutatud. Parem variant oleks näiteks KareemJabbarRookie.jpg või midagi muud, kust näeks kellega on tegemist. Rookie on liiga üldine nimetus pildi jaoks. --TarmoK 15:26, 23 Feb 2005 (UTC)
----
Palun väldi sõnasõnalist mahakirjutamist. See ei ole Vikipeedias aktsepteeritav. Andres 09:21, 26 Feb 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Alfmaster~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)