Arutelu:Sammaltaimed (kasvuvorm)

Teaduslikus keeles on samblad sammaltaimed.

See on minu arvates ülearune lause. Pealegi on sõna "sammal" kahetähenduslik, sest ta võib tähendada ka kasvuvormi. Andres 3. mai 2006, kell 21.29 (UTC)

Definitsioon on minu meelest eksitav. Jääb mulje, nagu kõik teatava suurusega taimed oleksid sammaltaimed. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. mai 2006, kell 21.29 (UTC)
Peaks alustama sellest, et tegu on taimede hõimkonnaga, aga edasi ma jään hätta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. mai 2006, kell 21.30 (UTC)

Kust pärineb ladinakeelne nimi Bryota. Praegu saab sammaltaimi käsitleda kas sensu lato (mis tähendaks siis kui kasvuvormi (inglise keeles vist non-vascular plants)) või sensu stricto, mis jagaks eelneva mitmeks hõimkonnaks, kusjuures sammaltaimed on siis (Bryophyta). Siin artiklis on vist tegu nn kasvuvormist rääkimisega --Dj Capricorn 6. jaanuar 2008, kell 19:01 (UTC)

Kasvuvormi kohta on ette nähtud artikkel Sammal (kasvuvorm). Andres 6. jaanuar 2008, kell 19:19 (UTC)

On tõesti segane, mille kohta see artikkel käib. Veebi järgi otsustades kasutatakse nime Bryota ainult Eestis. Tundub küll, et see on hõimkonnast Bryophyta (lehtsammaltaimed) laiem ning hõlmab ka Hepaticophyta ehk Marchantiophyta (helviksammaltaimed) ja Anthocerotophyta kõdersammaltaimed). Aga neid kolme käsitletakse ka klassidena.  Arvan, et selle pealkirja all siin peaks rääkima hõimkonnast Bryophyta. Siis peaks ka intervikilingid muutma.   Andres 6. jaanuar 2008, kell 19:38 (UTC)

Ah jaa, neid kolme koos vaadeldakse ka alamriigina. Nähtavasti on süstemaatikat muudetud sellepärast, et tegu on parafüleetilise rühmaga. Andres 6. jaanuar 2008, kell 19:39 (UTC)

Praegune artikkel peab rääkima eluvormist --Dj Capricorn 18. veebruar 2008, kell 14:41 (UTC)

Sammal (kasvuvorm) võib nüüd siia suunata --Dj Capricorn 18. veebruar 2008, kell 15:04 (UTC)

kolme gruppi (käsitletakse hõimkondadena): maksasamblikud (Marchantiophyta) kõdersamblikud (Anthocerotophyta) ja lehtsamblikud (Bryophyta).
Siin on eestikeelsed nimed valed:
*Marchantiophyta ehk helviksammaltaimed (maksasammaltaimed)
*Anthocerotophyta ehk kõdersammaltaimed
*Bryophyta ehk lehtsammaltaimed
**KLASS: maksasamblad (Hepaticopsida)
**KLASS: lehtsamblad (Bryopsida)
**KLASS kõdersamblad (Anthocerotopsida)- seda klassi sammaltaimede hõimkonnas  ei olnud--Tiuks 19. veebruar 2008, kell 14:30 (UTC)

See allikas pole usaldusväärne, vaata näiteks: http://en.wikipedia.org/wiki/Anthocerotophyta --Dj Capricorn 19. veebruar 2008, kell 14:52 (UTC)
Ma pole päris kindel, kas brüofüüdid kasutatakse ainult kasvuvormi puhul või ka taksonoomiaüksuse korral --Dj Capricorn 19. veebruar 2008, kell 14:54 (UTC)
Huvitav, kas sammaltaim peaks tulema siia või hõimkonna artiklisse – sammaltaimed ? --Dj Capricorn 19. veebruar 2008, kell 15:19 (UTC)

Minuarust vist ka taksonoomiaüksuse korral Terminibaas ESTERMi järgi ja sammaltaim võiks hõimkonda suunata. Sammal võiks siia suunata. Kõigepealt saad teada kuidas kasvab ja siis jõuab lingiga ka taksonoomilise üksuseni.

Ma ei saa aru miks on Bryophyta ka lehtsammaltaimed botany.ut.ee ja Eesti sammalde nimestik ja Eesti samblad. Ei tea kas on eksitud, igatahes enamasti kasutatakse sammaltaimed kas või näiteks siin.--Tiuks 19. veebruar 2008, kell 19:26 (UTC)
Segadust tekitab ka inglisekeelne Bryophyta – http://en.wikipedia.org/wiki/Bryophyta. Ma loen siit välja on sammal kui kasvuvorm on justkui olnud nagu taksonoomiline üksus --Dj Capricorn 19. veebruar 2008, kell 20:02 (UTC)

Vaata en:Plant, seal olen tõlkinud vist valesti. Inglise viki eristab Trahheofüüdid ehk soontaimed ehk vaskulaartaimed ja meie problemaatiline Bryophyta. non-vascular plants (mittesoontaim?) on brüofüüdid ja see on kasvuvorm ja tuleks panna see artikkel.See ei oleks siis taksonoomiline üksus. Allpool Bryophyta tuleb hõimkond sammaltaimed. Tõesti imelik, ei teagi enam mis õige mis vale.--Tiuks 19. veebruar 2008, kell 20:11 (UTC)
Minu nägemus asjast on midagi sellist:
Need on sammaltaimed (Non-vascular) (bryophytes) (vähemalt siis minevikus oli see ka taksonoomiline üksus, mis tegelikult võiks olla ka loogiline, kuna need kolm rühma moodustasidki selle rühma tunnused
* Marchantiophyta—liverworts
* Anthocerotophyta—hornworts
* †Horneophytopsida
* Bryophyta—mosses
Praegune viimane rühma mosses on üsna uus takson, nagu ma aru saan, ning kuna enam neid ei saa võtta ühe alla, siis on eristatud ka üldine kasvuvorm, mis siis vanasti oli tegelikult taksonoomiline. --Dj Capricorn 19. veebruar 2008, kell 20:34 (UTC)

Kas siis mosses-Bryophyta on ikkagi lehtsammaltaimed (meil hetkel lehtsammaltaimed Bryopsida) ja Non-vascular-bryophytes oleks ainult sammaltaimed (kasvuvorm) ehk see artikkel. Siis jätame brüofüüdid kindlasti siia ja ei pea taksonoomiliseks üksuseks.--Tiuks 19. veebruar 2008, kell 20:45 (UTC)
Lehtsammaltaimed on siis Bryophyta ja lehtsamblad Bryopsida ??? --Dj Capricorn 19. veebruar 2008, kell 20:52 (UTC)

Jah!--Tiuks 19. veebruar 2008, kell 21:03 (UTC)
Nii maksasammaltaimed ja maksasamblikud on siis sama eristus. Kasvuvormi küsimus jääb ikkagi selguseta. See tähendab, et probleem tekib sõnadega sammal ? ja sammaltaim ? (näiteks ÕS loeb neid üheks). Kui lugeda neid üheks, siis võiks seda nagu pidada kasvuvormiks; viimase puhul (sammaltaimed) on aga tegu siis üldse millega ? Üks võimalus on see, et sammaltaimed ei olegi taksonoomiline üksus üldse; aga kas see minevikus ikkagi oli ? --Dj Capricorn 19. veebruar 2008, kell 21:30 (UTC)

Sammal, sammaltaim oleks see sama artikkel aga seda ei seosta Bryophytaga. Kasvuvormi nimega artikli (mis hetkel on) võib üldse ära kustutada ja see artikkel algaks sammaltaimed, sest nii peaks olema taksoboksis taimed.--Tiuks 19. veebruar 2008, kell 21:43 (UTC)
Ma olen sinuga täitsa nõus --Dj Capricorn 19. veebruar 2008, kell 21:45 (UTC)
Nii, et sammaltaimi käsitleme me üksnes siis kasvuvormina, ehk hõimkonda sammaltaimed polegi üldse olemas ? --Dj Capricorn 19. veebruar 2008, kell 21:49 (UTC)

Minu arust küll. Inglise viki on ainult natuke segadust tekitanud ühesuguste nimedega. --Tiuks 19. veebruar 2008, kell 21:52 (UTC)

:Hispaania vikis on minu meelest huvitavalt välja toodud, et http://es.wikipedia.org/wiki/Briofita Bryophyta sensu lato on nii-öelda sammaltaimed (kasvuvorm st) ja Bryophyta sensu stricto (kitsamas mõttes) on lehtsammaltaimed. Tundub olevat reaalne --Dj Capricorn 19. veebruar 2008, kell 21:56 (UTC)

:: Meil tuleks nüüd ju sama. See jääks kasvuvorm, ei seosta taksonoomiaga ja lehtsammaltaim oleks nagu nii hõimkond Bryophyta. Aga siis tuleb see valeks tunnistada.--Tiuks 19. veebruar 2008, kell 22:04 (UTC)
Minu meelest ei saa kasvuvorm olla takson. Andres 19. veebruar 2008, kell 22:27 (UTC)
Minu teada loeti sammaltaimi (kõiki samblaid) vanasti üheks hõimkonnaks. Vähemalt kooliõpikus oli see nii. Andres 19. veebruar 2008, kell 22:29 (UTC)

Jah nii ta oli, praegu tuleb lihtsalt sammaltaimede artiklis rääkida neist kõikidest, ehk niiöelda embrüofüütidest (maismaataimedest), millel puuduvad tõelised sooned (ehk juhtkoed; lehtsammaltaimedel see algelisel kujul siiski on) - seega on tegu kasvuvormiga. Ja kasvuvormi artiklis tuleks avada ka süstemaatiline pool, kuna varem oligi see üks ühtne hõimkond --Dj Capricorn 20. veebruar 2008, kell 11:01 (UTC)

Sammaltaimede artiklisse tuleb kasvuvorm ehk siis see artikkel. Ma ei hakka segama, Dj Capricorn teeb korda. Bryophytas on selgitus.--Tiuks 19. veebruar 2008, kell 22:32 (UTC)

Vanasti oli mittesoontaimedel ainult hõimkond sammaltaimed ja selles olid klassid lehtsamblad, maksasamblad ja kõdersamblad. Nüüd on teadus arenenud ja need samad klassid on saanud hõimkonnaks ja hetkel ei osata ülemhõimkonna nime panna, et kõik loogiline oleks. Tihti on näha hõimkond sammaltaimed, millesse kuuluvad 3 hõimkonda. Ebaloogiline ju.--Tiuks 20. veebruar 2008, kell 08:47 (UTC)

Ülevaade sammaltaimedest inglise viki järgi:
Hõimkond Marchantiophyta - Helviksammaltaimed
*klass JUNGERMANNIOPSIDA - lehthelviksamblad
*klass MARCHANTIOPSIDA - helviksamblad
*klass Haplomitriopsida - ?
Hõimkond ANTHOCEROTOPHYTA – Kõdersammaltaimed
*klass Anthocerotopsida -
Hõimkond Bryophyta - Lehtsammaltaimed
*klass ainult Bryopsida - lehtsamblad
Artiklis en:Moss ehk siis lehtsammaltaimed tuleb klassid ära võtta (jääb ainult Bryopsida), sest see on vana süsteem. Vikides ringi liikudes on paljudel vana süsteem ja see meid eksitabki.--Tiuks 20. veebruar 2008, kell 10:13 (UTC)

Eksisin, need on õiged lehtsammaltaimede Bryophyta klassid.

Ma lasen veel päev või kaks sel asjal siin "laagerduda", aga praegu jääb siis põhiidee selliseks, et praegust kasvuvormi käsitleti minevikus hõimkonnana. --Dj Capricorn 20. veebruar 2008, kell 15:54 (UTC)

Minu meelest ei ole need kaks mõistet kunagi saanud sisuliselt kokku langeda. Kasvuvorm ei ole takson. Andres 20. veebruar 2008, kell 17:47 (UTC)

:Sinu mõte on siis, et sammaltaimedest (obsoleetne taksonoomiline ühik) rääkida siis eraldi artiklis (keskendudes siis pigem süstemaatikale), ja eluvormis artiklis rääkida üldiselt morfoloogiast, füsiol jne ? --Dj Capricorn 20. veebruar 2008, kell 20:11 (UTC)

:: Taimede loendis on "sammal (kasvuvorm)" samal kohal, kus puu, põõsas, rohttaim. See ei ole takson. Olgu ta mis on, vastavas artiklis ei tule rääkida taksonist. Taksoni kohta peaks olema eraldi artikkel, mille pealkiri ei ütle, et jutt on kasvuvormist. Andres 20. veebruar 2008, kell 20:26 (UTC)

::: Taksonoomilisest üksusest ei saa rääkida, sest lehtsammaltaimede taksoboksis on järgmine taimed, lehviksammaltaimed ja kõdesammaltaimedel samamoodi. Mina teeks ettepaneku see artikkel tõsta artikkel sammaltaimed (sammal ümbersuunamisega või siis vastupidi) ja edasi uurides näeb juba igaüks kuidas taksonoomiaga on. Taimede taksoboksis on hetkel brüofüüdid ning sammal ja sammaltaim seda ju ongi.--Tiuks 20. veebruar 2008, kell 21:16 (UTC)

Ma teeks siis juba ainult kasvuvormist artikli, süstemaatika (ka endisaegne) sulandaks lehtsammaltaimede alla; fakt on aga see, et sammaltaimed kui hõimkond on eksisteerinud --Dj Capricorn 20. veebruar 2008, kell 21:26 (UTC)

: Olen Sinuga täiesti nõus. --Tiuks 20. veebruar 2008, kell 21:57 (UTC)
ENE 1. väljaandes on artikkel "sammaltaimed". See on endine hõimkond, mille ladinakeelne nimi on Bryophyta ja eestikeelne rööpnimi  "samblad". Inglise vikis räägib sellest artikkel :en:Bryophytes ja eesti keeles  Sammaltaimed. Sõna "sammaltaimed" muud ei tähenda. See eestikeelne artikkel tuleb lihtsalt korda teha. Tuleb öelda, et see on endine hõimkond ja praegu määratlemata rühm (mõnikord vist alamriigina vaadeldav). Andres 21. veebruar 2008, kell 07:23 (UTC)

:Aga, mis saab siis Sinu, Andrese, poolt väljapakutud kasvuvormi rääkimisest. Ka EE köites (8. osa) räägitakse asjast koos, kasvuvormist pole sõnagi (lihtsalt iseloomustatakse seda hõimkonda). Ma ei mõista, kuidas seda pagana kasvuvormi siis üldse eristada (kui see tingimata vajalik on); taimede loendis on see aga läbivalt sees.  --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 09:35 (UTC)

:: Asjatundja peab ütlema, mida kasvuvormi kohta saab öelda (eeldan, et see, kes kirjutas loendisse kasvuvormi sisse, teadis, millest ta rääkis). Igatahes peab seal olema ainult see, mis on vajalik kasvuvormi eristamiseks. Ei saa ju nii, et kasvuvormi alt viidata taksonile. Andres 21. veebruar 2008, kell 11:42 (UTC)

Praegune sammaltaimed (tekst on vale) on nüüd lehtsammaltaimed Bryophyta. --Tiuks 21. veebruar 2008, kell 09:03 (UTC)

Selle artikli alapealkiri Sammaltaimede klassifikatsioon on inglise vikist ja ümbersuunatud en:Bryophyte (õige ladinakeelne nimi on Bryophyta). See sama artikkel on mittesoontaimede kohta, vaata taksoboksi en:Plant, meil tuleks sammaltaimed. Soontaimed on meil ju analoogselt inglise vikiga. Minuarust eraldi artiklit kasvuvormist ei ole vaja. Nagu ma enne mainisin, see kasvuvormi artikkel tõsta artiklisse sammaltaimed. --Tiuks 21. veebruar 2008, kell 09:44 (UTC)

Leidsin inglise vikist ka mittesonntaimede kohta artikli en:Non-vascular plant ja link on en:Bryophyte artiklis ehk siis peaks sammaltaimede artiklisse tulema.--Tiuks 21. veebruar 2008, kell 10:03 (UTC)
Ma arvan, et sammaltaimede (kasvuvorm!!) jaoks tuleks kasutada sõna soonteta taimed (eesti keeles ka üks viide) (kusjuures sel juhul võib vist siia suunata ka sammaltaimed (kasvuvorm). Artiklis sammaltaimed rääkida aga obsoleetsest taksonist (võtta snitti EE-st), mis nüüd on jagunenud kolmeks hõimkonnaks: lehtsammaltaimed jne.  --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 10:04 (UTC)

Asi läheb huvitavaks, soonteta taimed on palu laiem mõiste --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 10:07 (UTC)

:Nüüd ma võin järeldada, et artiklit sammaltaimed ehk samblad (rööpvorm) tuleb rääkida endise taksonoomilise üksuse valguses (kus on koos nii kasvuvorm kui ka taksonoomiline selgitus). Seda tuleks teha EE järgi, kusjuures kõik jutt peaks olema minevikuvormis  --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 10:17 (UTC)

::Mittesoontaimede kohta on ka üks viide  (samblad ja vetikad). Kui on soonteta taimed, siis peaks ju olema soonega taimed, mitte soontaimed. Vanasti räägiti küll mittesoontaimedest ja vanades raamatutes ka.--Tiuks 21. veebruar 2008, kell 10:22 (UTC)
Miks Sa arvad, et soontaimed pole sünonüüm sõnaga soon(t)ega taimed ? --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 10:33 (UTC)

On küll, aga väljend mulle isiklikult küll ei meeldi, meenutab veresooni. Kas mittesoontaimed on põhikond? (unranked)Kasutaja:Tiuks/taxoboxtest.--Tiuks 21. veebruar 2008, kell 10:36 (UTC)

Bryophyta on nüüd uue nimeda lehtsammaltaimed. en:Moss ongi lehtsammaltaimed nüüd. --Tiuks 21. veebruar 2008, kell 10:45 (UTC)

Kas brüofüüdid on laiem mõiste (mitte ainult sammaltaimed). Inglise vikis on ju mittesoontaimed. Segasus ongi võib olla tulnud sellest, et mittesoontaimede link on nüüd asendatud :en:Bryophytes.--Tiuks 21. veebruar 2008, kell 10:54 (UTC)
Ma arvan, et mittesoonteta taimede klassifikatsioonis pole jõutud veel üksmeelele, seega määratlemata takson. Sõna brüofüüdid ma ei tahaks praegu eriti kasutada (ise paneks ta sammaltaimede (vana hõimkond alla); lehtsammaltaimi ma nii nimetada ei soovitaks --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 11:01 (UTC)

Aga tundub, et just lehtsammaltaimede nimi on Bryophyta. , , .--Tiuks 21. veebruar 2008, kell 11:08 (UTC)

Brüofüüdid on ikkagi ainult sammaltaimed. en:Non-vascular plant selgitab, et on 2 rühma: Brüofüüdid ja vetikad. Ära näe vaeva. Seesama arikkel sobibki sammaltaimedeks. Alguseks juurde kirjutada nagu en:Bryophyte. Lisaks on siin kasvuvormist räägitud.--Tiuks 21. veebruar 2008, kell 11:29 (UTC)

:Ma ei kujuta enam, ette, mis artikleid jätta, mida liita ja mida kustutada; kui üritada säilitada akadeemilisus ehk asjast objektiivne lähtenurk --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 14:01 (UTC)

:: Mis oleks mitteobjektiivne? Andres 21. veebruar 2008, kell 14:25 (UTC)


Arutelu:Araali meri

Mulle tundub, et Araali merele kategooria "Mered" ei sobi, sest tegemist ei ole ju merega. Siim 17:19, 9 Nov 2004 (UTC)

"1918 otsustas Nõukogude Liit..."  — siin kas aastaarv või riigi nimi ei klapi.  Kas tõesti tehti niisugune otsus Ilmasõja/kodusõja aastatel?  Mis valitsuse alla siis need alad kuulusid? Ott 23. aprill 2006, kell 12.09 (UTC)

Niisutussüsteemide rajamise ja Amudarja ning Sõrdarja vee kasutamise võis bolševike valitsus küll sel ajal otsustada, ehkki paha ei teeks üle kontrollida, kes ning mida täpselt otsustas. Need alad olid osaliselt nende kontrolli all küll (tugikeskusega Toshendis). Et niisutussüsteemide otsuse tegi 1918. aastal Nõukogude Liit, mida tollal ei eksisteerinud, on muidugi vale. Pigem kirjutada "bolševikud". - Urmas 23. aprill 2006, kell 13.14 (UTC)
----
Avalauses võiks ära tuua ka alternatiivse nimekuju "Araal", mida ÕS lausa esimeseks nimeks pakub. --Hirvelaid 20. november 2011, kell 13:23 (EET)
Viide ütleb, et valgala riikide seas on iraan, aga tegelikult on Karakumi kanal ühesuunalise liiklusega veekogu, Iraani idapoolseim jõgi on Tejen ja see suubub karakumi kõrbe (kui vesi liiva all kuhugi liigub, siis Kaspia merre). - Melilac (arutelu) 12. november 2015, kell 06:35 (EET)

Ühesõnaga, Iraanist sinna midagi ei jõua ja Iraan tuleks välja jätta? Andres (arutelu) 19. november 2015, kell 16:58 (EET)

:Just nii. Viimastel aastatel on Iraanis olnud rohkem põuda, nii et mitmel aastal on kõik sealt Turkmenistani voolanud jõed olnud pigem vadid, aga läbi Karakumi pole need jõudnud ka veerohkematel aastatel. - Melilac (arutelu) 19. november 2015, kell 19:55 (EET)

::Võtsin välja. Ka viidatavad teevad vahel vigu ja me ei peaks neid edastama. - Melilac (arutelu) 28. märts 2020, kell 06:24 (EET)
----
Ega keegi ei tea, miks eesti keeles kipub olema Suur- ja Väike-Araal, kui muudes kipub olema Lõuna- ja Põhja-Araal?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. november 2015, kell 20:05 (EET)
Muidu... Nüüd, kus Araali meri pole enam ühtne veekogu, siis Nenonieli muudatus on ehk ikkagi asjakohane??? - Melilac (arutelu) 5. detsember 2015, kell 07:26 (EET)

Aga mis hetkest saab öelda, et Araali merd enam pole? Kas see on kuskil vastavas rahvusvahelises või riiklikus registris järvede nimekirjast kustutatud? Vt ka Kuivade või kuivavate järvede loendit.

Teiseks on väga häiriv, kui esimene lause ütleb, et "oli" ja kohe edasi on kirjas, et "paikneb Kesk-Aasia" ja "valgala pindala on kokku 1,8 miljonit". Kui otsustada, et "oli", siis tuleb kõikjal artiklis teha muudatused, mitte ainult esimeses lauses.  Taavi|✉  5. detsember 2015, kell 10:34 (EET)

:Ilmselt saaks seda öelda sellest hetkest, mil tekkisid Suur- ja Väike-Araal. Kui nende kohta oleks eraldi artiklid, võiks sellise vormi ilma kõhklemata heaks kiita. Ja vastavad muudatused sisse viia. Praegu ma lihtsalt küsisin (mõtteaineks), et mis teised asjast arvavad. Ma ise toetaks pigem minevikuvormi. Põhjendus: oletame, et suure maavärina tagajärjel jaguneb Võrtsjärv suuremaks Põhja- ja sügavamaks Lõuna-Võrtsjärveks. Sellisel juhul oleks loomulik mõlema kohta eraldi artikkel teha (need oleks siis ilmselt eri kõrgusel merepinnast, erineda võiks ka elustik - just nagu on praegu lood Araalidega). Ja Võrtsjärve kohta oleks loomulik kasutada sõna oli. Samas - Araali mere puhul võiks sademeterohkel aastal ju ühtne järv taastuda. - Melilac (arutelu) 5. detsember 2015, kell 15:25 (EET)

:: Mõned aastad tagasi lasti Tartu külje all olevast Ropka paisjärvest vesi välja, et põhja puhastada. Järve asemel oli aastajagu või enam porimülgas. Nüüd on seal jälle vesi sees. Kas võib öelda, et vahepeal Ropka järve ei olnud? Või oli see ikkagi järv?

:: Arvan, et peaks aluseks võtma mingi autoriteetse allika. Mingi registri või midagi.  Taavi|✉  5. detsember 2015, kell 19:03 (EET)

:::Ilmselt oleks autoriteetseimad Kasahhi ja Usbeki järvede omamaised ametlikud nimestikud, aga midagi sellist ma võrgust ei leidnud. Küll on aga Bingis ja Google mapsis Araali mere asemel kaks eraldi Araali. Just nimelt seetõttu, et need levinud kaardid tunnistavad Araali mere endiseks nähtuseks, ma probleemi tõstatasingi. - Melilac (arutelu) 5. detsember 2015, kell 20:47 (EET)

:::: Autoriteetesed allikad kusjuures ei pruugi kokku langeda. Kasahhikeelsed uuemad teadustööd räägivad Põhja-Araalist, usbeki omad Araali merest. Kui see kajastab nende maade nimestikke (elik autoriteetset allikat), siis on meie ees ikka probleem. Ja selle olemus seisneb paljuski ilmselt selles, et küsimus, kuidas Araali merest rääkida, võib reaalselt seni esitamata olla. - Melilac (arutelu) 5. detsember 2015, kell 21:16 (EET)

::::: Geograaafia on paljuski kokkuleppe küsimus ja kui kokkulepet pole, siis ei ole allikatel tegelikult ka autoriteeti. Vt. näiteks Arutelu:Rannamõisa pank. Mingil hetkel näiteks otsustati rahvusvaheliselt ära, et jõgede jaoks peab kehtestama mingi standardi.  Nii sai kokku lepitud, et Bug on Narewi lisajõgi ja mitte vastupidi. Ja Põltsamaa jõgi voolab Pedja jõkke. Kes mäletab veel vanemaid kaarte, mäletab kindlasti ka virvarri, mis Kasari jõe vesikonnas oli. - Melilac (arutelu) 28. märts 2020, kell 07:50 (EET)

Igatahes tuleb vältida originaaluurimust. Et keegi vaatab Google Mapsi või Bingi kaarti ja paneb kirja, mida tema sealt näeb. "Araali meri" kui Google Mapsi üksus on muideks endiselt olemas. Kaniivel (arutelu) 28. märts 2020, kell 15:02 (EET)
----
Kuidas viimati tehtud muudatustesse suhtuda? Velirand (arutelu) 27. märts 2020, kell 11:08 (EET)


Arutelu:Koerliblikas (perekond)

"Koerliblikas" on kahemõtteline termin, sest selle all mõeldakse kord perekonda, kord väikest koerliblikat. Andres 19:42, 9 Nov 2004 (UTC)

Intervikilingid on segamini. Meil on perekonnaartikkel aga interwikis on liigiartikkel.--WooteleF 1. juuni 2008, kell 10:55 (UTC)

: Kas Nymphalis on meil ka päevapaabusilm. --Tiuks 1. juuni 2008, kell 11:02 (UTC)

::See artikkel on vigu täis. Perekonda kuulub umbes 30 liiki ja Eestiski elab neid rohkem kui üks. Pealiskaudsel tutvumisel teemaga leidsin, et Eestis on vähemalt kolm selle perekonna liiki.--WooteleF 1. juuni 2008, kell 11:07 (UTC)

::: On jah. Koerliblika liiginimi on Nymphalis urticae ja kuulub perekonda Nymphalis.Aga kuidas see eesti keeles on ei leidnud. --Tiuks 1. juuni 2008, kell 11:13 (UTC)

::::Liik on väike-koerliblikas ja perekond ongi koerliblikas.--WooteleF 1. juuni 2008, kell 11:24 (UTC)

::::: Siin tuleks uued infokastid lisada, siis saab asja võib olla paika. Siia peaks Dj Capricorn appi tulema. --Tiuks 1. juuni 2008, kell 11:40 (UTC)

Miks Aglais milberti on arvatud koerliblikate hulka? Andres 2. juuni 2008, kell 00:59 (UTC)

Sain nüüd aru. Asi on süstemaatika erinevuses. Koerliblikas on Aglais, kuid teises süstemaatikas arvatakse koerliblikad koos oma sugulastega perekonda Nymphalis. Traditsiooniliselt on sellesse arvatud leinaliblikas (Nymphalis antiopa), nii et pole mingit alust öelda, et Nymphalis on koerliblikas. Andres 2. juuni 2008, kell 01:35 (UTC)

: Aglais on ju sünonüüm nagu enne infokastis oli. Kuidas eesti keeles oleks Nymphalis? :en:Nymphalis artiklis on liikide hulgas väike koerliblikas Nymphalis urticae  ja see peaks sobima siia. Hetkel on interviki lingiks tühi lehekülg. --Tiuks 2. juuni 2008, kell 11:25 (UTC)

:: Ta võib ju mõnel puhul olla sünonüüm, kuid nimetust Aglais kasutatakse ikka sellepärast, et peetakse silmas eraldi perekonda. Need liigid, mida võidakse nimetada nii Aglais kui ka Nymphalis, ongi need liigid, mida võidakse pidada perekonda Aglais kuuluvaks.

:: Aglais urticae on igatahes levinum nimetus kui Nymphalis urticae. Nimetused on erinevad, sest süstemaatikad on erinevad. Perekonda Nymphalis arvab osa süstemaatikuid kümmekond traditsioonilist perekonda, sealhulgas Aglais ja Nymphalis.

:: Mul ei ole andmeid, et perekonnal Nymphalis eestikeelset nime oleks. Liik leinaliblikas on Nymphalis antiopa. Võib-olla siis perekond leinaliblikas? Aga kui seda perekonda mõista laialt, siis see ei sobi. Andres 2. juuni 2008, kell 17:56 (UTC)

:: Intervikilingi tegin korda. Andres 2. juuni 2008, kell 17:59 (UTC)

Millises allikas on kirjutatud, et perekond Aglais on eesti keeles koerliblikas. Aga antud taksoni korral pole süstemaatikas mõtet mingit ainukehtivat nime loota, sõltub süstematiseeringust --Dj Capricorn 3. juuni 2008, kell 14:18 (UTC)

Millise süstematiseeringu korral Sinu meelest ei ole vaste "koerliblikas" õige? Andres 4. juuni 2008, kell 09:56 (UTC)

Kui eestikeelsetest nimedest rääkida, siis Nymphalis on pajuliblikas (eesti liblikate määraja, 1999). Aglais on tõesti perekond koerliblikas (samast määrajast). Teiseks on liigist alati räägitud nime all koerliblikas (nimi väike-koerliblikas ei jäänud kusagilt silma). Üldises mõttes on selle taksoni suhtes segadust palju. Ilmselt on küll tulevikutrend Aglais'e ümbernimetamine (liitmine) perekonda Nymphalis (2004. aasta eestikeelne teos nimetab koerliblikad (liik) samuti juba Nymphalis urticae. Praegu pole ilmselt mingeid radikaalseid lahendusi mõtet otsima hakata --Dj Capricorn 4. juuni 2008, kell 09:36 (UTC)

Süstemaatikas, kus Nymphalis ja Aglais on kõrvuti perekonnad, on Nymphalis kindlasti pajuliblikas. Arvan, et me võime Vikipeedias sellest lähtuda. Ma ei ole aga kindel, kas me võime seda nimetust kasutada ka siis, kui seda perekonda mõistetakse nii laiana nagu näiteks inglise vikipeedias. Tõenäoliselt võime.

Nimetus "väike-koerliblikas" esineb näiteks ENE 1. väljaandes. "Koerliblikas" on küll  "väike-koerliblika" sünonüüm, kuid ka perekonna nimi. Selles perekonnas on vähemalt viis liiki, kuigi Eestis elab ainult üks. Võib muidugi ka teha perekonna kohta artikli Koerliblikas (perekond).

:Siin artiklis tuleks ilmselt küll rääkida liigist. Perekonna eestikeelsete ja ladinakeelsete nimede osa jätaks lahtiseks, ladinakeelseid võib alati kasutada, hiljem on usaldusväärsest allikast lihtne parandada. Loomulikult võib täpsustuseks kirjutada, et (uuemais) allikais loetakse perekond Nymphalis sünonüümseks Aglais'e ja Euvanessaga. --Dj Capricorn 4. juuni 2008, kell 10:15 (UTC)

:: Et nad on sünonüümid, on ingliskeelses Vikipeedias küll kirjas, aga seal ju mingeid viiteid pole ning pole selge, kuidas seda mõista.

:: Miks ilmselt tuleks rääkida liigist?

:::liigist seepärast, et see on esiteks otsijate huvides ja seepärast, et uuemais eestikeelseis teoseis oli alati liik selle nimega --Dj Capricorn 4. juuni 2008, kell 13:21 (UTC)

:::: Selliseid juhtumeid on palju, kus perekonna nimetus langeb kokku mõne liigi omaga, näiteks karu, mänd, kuusk, tamm, nisu. Liigil on sel puhul olemas ka pikem nimetus. Neil juhtudel on meil mõnikord eelistatud liiki, mõnikord perekonda. Kindlat reeglit pole. Minu meelest pole ka ilmne, kumb on lugejasõbralikum. Andres 4. juuni 2008, kell 17:53 (UTC)

:: Miks perekonna nimi lahtiseks jätta? Sa ju viitasid 1999. aasta määrajale. Andres 4. juuni 2008, kell 13:03 (UTC)

::::las need tõestatud eestikeelsed perekonnanimed siis jäävad, kummaline on siis näiteks Nymphalis ja Aglais perekondi sünonüümseteks lugeda (koerliblikas ja pajuliblikas loogiliselt võttes ei ole sünonüümid, sestap praegused eestikeelsed nimed võivad suurt segadust tekitada (vähemalt perspektiivis), aga praegu las nad siis olla kasutuses --Dj Capricorn 4. juuni 2008, kell 13:21 (UTC)

::::: Koerliblikas ja pajuliblikas muidugi pole sünonüümid. Pole ka selge, mis mõttes ladinakeelsed nimed on sünonüümid. See võib tähendada lihtsalt seda, et mõne liigi puhul kasutatakse mitut perekonnanime. See aga ei veel tähenda, et iga liigi puhul kõiki kasutatakse. Andres 4. juuni 2008, kell 17:53 (UTC)

Suur-koerliblikaks nimetati varem mingit pajuliblikat. Andres 4. juuni 2008, kell 09:56 (UTC)
Siia artiklisse oleks vaja viiteid lisada, et kõik väited kinnitada. Kk 5. juuni 2008, kell 04:30 (UTC)

See, mis mina siia lisasin, põhineb veebi andmetel (üsna paljudel saitidel). Arvan, et viidata oleks parem trükitud allikatele. Andres 5. juuni 2008, kell 18:37 (UTC)

Aga eks ma siis katsun viited panna. Andres 5. juuni 2008, kell 18:44 (UTC)
Alamliikide ja sünonüümide nimetusi pole siin mõtet linkida, kuna need viiksid vastavate samas lingitud liikide juurde. (Alamliike võiks linkida vaid nende erandite korral, kui alamliigist on artikkel; kuna nendest pole palju misdagi öelda, võiksid nad enamasti olla liigiartikli juures nimetatud.) Kk 5. juuni 2008, kell 05:36 (UTC)

Minu meelest peaksid alamliigid olema lingitud sellepärast, et me ei tea veel, kuidas me vastame artikli pealkirjastame, kas liigina või alamliigina. Kui artikkel on olemas, võib lingi maha võtta. Ja me ei tea ju ette, kas alamliigist tuleb artikkel. Mina teeksin küll alamliigi kohta artikli, kui me tema kohta midagi teame. Aga keegi ju teab, muidu seda alamliiki ju polekski. Andres 5. juuni 2008, kell 18:23 (UTC)

: Maailmas on kirjeldatud organismide liike ca 2-3 miljonit. Juurde arvates kõik kirjeldatud liigisisesed taksonid ja ülataksonid, on kirjeldatud taksonite üldarv suurusjärgus 10 miljonit. Veidigi realist olles ei ole nende haaramine meie vikipeediasse lähemate aegade ülesanne. Seepärast ei ole mu meelest ka põhjust neid 'tegemata artiklitena' märkida. Iseasi on Eestis elavad organismid - pärismaiseid ehk ca 30 tuhat, koos kõigi kultuuris kasvatatavatega mitte eriti üle 50 tuhande. See võiks olla - kuigi gigantne - ikkagi realistlik eesmärk, põlvkond ehk kulubki :)
Kuna aga eriti liigisiseste (aga ka paljudel puhkudel liigiülaste) taksonite puhul kirjustab iga asjatundja veidi erineva süsteemi, siis tuleks nende süsteemi esitamisel ikka viidata, millise allika järgi. Kk

:: Siin aga ei ole süsteemi esitatud, vaid on ainult loetletud liike ja alamliike. Siiski püüan viited esitada, nii palju kui võimalik.

:: Lähtun sellest, et kuigi pole võimalik lähematel aegadel haarata 10 miljonit taksonit, võidakse iga takson eraldi võetuna ikkagi  lähemal ajal haarata. Sellepärast ei saa minu meelest ka punastest linkidest loobuda. Andres 5. juuni 2008, kell 20:01 (UTC)
----
Maailmas esineb olenevalt perekonna mahu käsitlusest üks[1] kuni kaheksa liiki
Kas seal määrajas ongi nii öeldud, et ainult Aglais urticae kuulub sellesse perekonda? Aga kas siis arvatakse siin loetletud viis  kuni kaheksa liiki selle liigi alamliikideks või mõni paigutatakse mõnesse muusse perekonda?
Tegelikult on nii, et see viis kuni kaheksa liiki tuleb selles, et mõnel juhul on lahkarvamused, kas on tegu liigiga või alamliigiga. Need on need, mis on loetletud, ja siin ei ole asi perekonna mahus.  Rohkem kui kaheksa tuleb ainult juhul, kui arvata  sellesse perekonda ka neid, mida tavaliselt paigutatakse mujale, ja see on perekonna mahu asi. Seepärast ei ole esitus praegu päris korrektne. Andres 5. juuni 2008, kell 18:37 (UTC)
Seega siis Inachis ja vähemalt osa kitsamalt võetud perekonnast Nymphalis. Andres 5. juuni 2008, kell 18:41 (UTC)

Jah, Viidaleppa ja Remmi määrajas on nii öeldud - koerliblikas (Aglais urticae) on perekonna koerliblikas (Aglais) ainus liik. Mitte Eestis, vaid üldse. Kk 5. juuni 2008, kell 19:01 (UTC)

: Selle põhjal aga ei saa öelda, et asi on just perekonna mahus. Võib-olla nad peavad kõiki liike ühe liigi alamliikideks. Andres 5. juuni 2008, kell 20:01 (UTC)

:: Lisasin 'olenevalt perekonna või liigi mahu käsitlusest'. Kk 7. juuni 2008, kell 16:30 (UTC)

Ma sõnastasin ümber, sest 1) viidatud teos ei täpsusta, milles asi; 2) perekonna mahust on räägitud järgmises lõigus, ning just seda arvestades võib arv tõusta üle 8. Andres 7. juuni 2008, kell 20:12 (UTC)

:: Liikide mahu erinevate käsitluste tõttu jaotatakse maailma koerliblikad viieks kuni kaheksaks liigiks. see ei sobi. Sest perekondi ei jaotata liikideks, vaid liigid grupeeritakse perekondadeks. See on võrdlemisi põhimõtteline asi, ja puudutab seda ka, kuidas bioloogid asjast räägivad. Hõimkondi võib klassideks jaotada, perekondi võib ka alaperekondadeks jaotada, kuid liigi tase on bioloogide kaunis üksmeelse seisukoha järgi teistsugune. Liike alamliikideks võib jälle jaotada.

:: Ühtlasi, koerliblika perekonna liikide arv võib olla nt 6 ikkagi nii liikide kui perekonna mahu erineva käsitluse tõttu. Ilma viiteta ma vastupidist ei kipu uskuma. Kk 7. juuni 2008, kell 20:35 (UTC)

::: Hea küll, aga kuidas siis sõnastada, kui puudub üksmeel, kas mingit rühma lugeda liigiks või alamliigiks? "Liikide mahu erineva käsitluse tõttu"?

::: Selles lauses on püütud öelda, et viis kuni kaheksa liiki tuleb siis, kui perekonda mõista suhteliselt üksmeelselt piiritletud mahus. Muidugi võib kuus tulla ka nii liikide kui ka perekonna mahu erineva käsitluse tõttu, aga selles lõigus sellest juttu pole. Viide ühele on siin sellepärast, et see võib tähendada kogu perekonna arvamist ühe liigi alla? Andres 7. juuni 2008, kell 21:01 (UTC)

:::: Parandasin. (Ent - perekonda ei arvata ühe 'liigi alla', vaid perekond moodustatakse ühest 'liigist sensu lato'.) Kk 8. juuni 2008, kell 20:06 (UTC)

::::: Saan aru. Aga kas Viidalepp ja Remm ütlevad, et neil on tegemist liigiga sensu lato? Ma sain asjast nii aru, et see on ainult oletus, et nad seda silmas peavad. Andres 8. juuni 2008, kell 23:22 (UTC)

:::::: "Perekonna ainus liik on Euraasias laialt levinud" (Viidalepp, Jaan; Remm, Hans 1996. Eesti liblikate määraja. Tallinn: Valgus, lk 211) annab selleks vihje. Enamat tuleb Viidalepalt küsida. Süsteem mida nad kasutavad pole seejuures päevaliblikate osas originaalne. Kk 9. juuni 2008, kell 04:50 (UTC)

::::::: Jah, tõenäoliselt ta seda mõtleb, kuigi sellist kindlust pole, et viide oleks päris korrektne. Kui küsida, siis oleks juba mõtet küsida allikat, sest suuliselt teatele ei saa viidata. Veel parem muidugi, kui ta oleks nõus meie asju üle vaatama ja võib-olla midagi lisama. Andres 9. juuni 2008, kell 07:40 (UTC)
----
(Aglais, või Vanessa, või Nymphalis)

See on minu meelest eksitav. Mina saan asjast nii atu, et kuigi koerliblikat (koerlibklikaid) võidakse paigutada ka perekondadesse Nymphalis ja Vanessa, ei nimetata koerliblika perekonda ei Nymphalis ega Vanessa. Igatahes peaks asjast pikemalt rääkima, sellisest märkusest ei piisa. Andres 6. juuni 2008, kell 08:55 (UTC)

: Asi on selles, et eestikeelne nimi on konservatiivsem kui ladinakeelne. Eestikeelne tähistab kindlat liiki looduses. Teaduslik süsteem on aga muutlik. Kk 6. juuni 2008, kell 20:04 (UTC)

:: Jah, sellest saan aru. Aga millal ja kelle poolt on koerliblika perekonda (Aglais) nimetatud Nymphalis või Vanessa`? Teine asi on see, et koerliblika liiki nimetatakse nende nimedega. Andres 6. juuni 2008, kell 20:08 (UTC)

::: Ilmselt viga. Parandasin ära. Kk 6. juuni 2008, kell 20:31 (UTC)


Arutelu:Eesti hobune

Tõin selle materjali lihtsalt üle artiklist Hobune. See vajab toimetamist. Andres 06:55, 10 Nov 2004 (UTC)
Väide, et soomeugrilased saabusid Eesti aladele ratsa, on ülimalt kahtlane. -- 195.80.96.209 22. mai 2006, kell 12.18 (UTC)
Soomeugrilased olevat oma praegustesse asupaikadesse ratsutanud hobuse seljas.

Välja tõstetud. Andres 22. mai 2006, kell 15.42 (UTC)

Kas on alust arvata, et ühelgi neist piltidest kujutatakse just seda hobusetõugu? Pikne 16. august 2013, kell 13:26 (EEST)

jah. Pildid tuleks ilmselt kustutada--Bioneer1 (arutelu) 17. august 2013, kell 08:42 (EEST)

prantsuse vikis on mitu korda kasutatud Eesti hobuse artiklis (vt :fr:Estonien (cheval)) sõna poni ja toodud ka poni pilti (vt :commons:File:Öselponny.jpg). Seda sama pilt on kasutatud rootsi ja baski vikis, illustreerimaks mõistet Saaremaa poni (?), vt :sv:Öselponny. Kas selline mõiste on Eesti tõuaretuses olemas?--Estopedist1 (arutelu) 16. juuli 2018, kell 17:39 (EEST)


Arutelu:Linnus

--Valju 19. oktoober 2006, kell 17:43 (UTC)Arvan, et linnuste tüüpide kohta võiksid olla eraldi artiklid. Andres 10:57, 10 Nov 2004 (UTC)

Ma arvan ka samaselt ja ordulinnuse kohta on juba artikkel.Paul 11:46, 10 Nov 2004 (UTC)

: Kat. "Eesti ajalugu" ei sobi. Ma ei tea mis sobiks võibolla "arhitektuur" või "ehitised" vms. Siim 16:00, 10 Nov 2004 (UTC)

:: Saab kasutada selliseid mõisteid nagu maalinn, kindlus, kindluselamu, kirik-kindlus,

:: kui juba arhitektuuri juurde suundume.

:: Suwa 17. märts 2006, kell 20.21 (UTC)

:::Maalinnale lisaks on ka linnamägi. - Urmas 17. märts 2006, kell 23.07 (UTC)

... linnuste loomisaegade, tüüpide jm kohta Eesti kontekstis.
Ehk umbes sama teavet, mida ma mõisaportaalis www.mois.ee olen kirjutanud, kuid loomulikult peast ja loomulikult uue tekstina.

Linnusetüüpidest. Segiläbi on linnuste ehitustüübid ja nende kuuluvustüübid.  Eellinnus pole minu arvates linnus, vaid linnuse osa. --Valju 19. oktoober 2006, kell 17:43 (UTC)

:Nõus. Tules kuidagi lahku lüüa. Minuteada ei peeta ka neid 19. ja 20. sajandi (tegelikult isegi juba 17. sajandi suuri kindluseid) linnusteks. Artikkel vajab tõhusat toimetamist.--WooteleF 22. november 2009, kell 12:43 (UTC)

::Tahtsin just sama öelda. Andres (arutelu) 6. september 2016, kell 23:52 (EEST)


Arutelu:Põhiseadus

Konstitutsioonikohtud peaks olema eraldi artikkel, mis on Põhiseaduse allartikkel! Peaks muutma - mis te arvate? Paul 12:13, 10 Nov 2004
(UTC)

Arvan, et selles kirjas võiks konstitutsioonikohtuid lühidalt mainida ning ülejäänud materjali kandma artiklisse Konstitutsioonikohus. See ei pea olema allartikkel, vaid tavaline artikkel. Andres 12:30, 10 Nov 2004 (UTC)
"Demokraatlikes riikides peetakse põhiseadust Jean-Jacques Rousseau mõttes ühiskondlikuks lepinguks kodanike vahel: valitsus saab võimu rahvalt, mitte monarhilt ega parlamendilt ning teda piiravad inimõigused."

Ei saa aru. Kuidas "õigused" saavad midagi "piirata"? Kas siin on midagi valesti? --Lulu 17:18, 27 mai 2005 (UTC)

: Mulle ei tundu midagi valesti olevat. Kellegi õigused tähendavad alati kellegi kohustusi. Andres 17:23, 27 mai 2005 (UTC)

Siin on öeldud: ''Põhiseadus on teiste seaduste suhtes ülimuslik.'' Kuidas seda siis tuleks ümber sõnastada? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. mai 2006, kell 11.24 (UTC)
Näiteks midagi sellist:
''Enamike riikide [[õigusaktide normihierarhia]]tes asub põhiseadus kõige kõrgemal kohal. Põhiseadus annab aluse ja volitusnormid madalama taseme õigusaktide (näiteks seaduste) kehtestamiseks. Seetõttu peavad madalama taseme õigusaktid olema kooskõlas põhiseadusega. Sellise kooskõla üle teostavad järelevalvet konstitutsioonikohtud.
''Põhiseaduse ülimuslikku positsiooni piirab siiski [[Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõte]].'' --[[Kasutaja:193.40.5.245|193.40.5.245]] 21. mai 2006, kell 11.31 (UTC)

1930. aastate EEs (7. kd) on põhiseaduse sünonüümina nimetatud rakkim. Ei EKSSis ega EEs seda märksõna ei leia--Estopedist1 (arutelu) 11. mai 2016, kell 11:30 (EEST)


Arutelu:Bengt Gottfried Forselius

Materjal Komenský kohta tuleb üle viia eraldi artiklisse. Andres 12:14, 10 Nov 2004 (UTC)

: Kuus ja pool aastat hiljem. Kordan, et see materjal ei kuulu siia. ~~

Mul on tunne, et suur osa sellest artiklist on siit maha kirjutatud. Nii tohib teha vaid siis kui oled ise selle kirjatüki autor. Siim 15:25, 10 Nov 2004 (UTC)

Ta oli ka esimene hääliku uurija maailmas kes avastas hääliku-j

Arusaamatu lause, võtsin välja. Andres 8. märts 2011, kell 21:06 (EET)

Võtan välja ja panen siia, sest esimese poolega pole selge, kas see käib Forseliuse kohta ja teine pool käib kuskile muusse artiklisse.
*Vana kirjaviisi põhimõtted:

h ei ole enam vokaalipikendusmärk, vaid märgib vastavat häälikut;

rõhulises kinnises silbis märgitakse pikad vokaalid kahe tähega, nt need, meel;

rõhulises lahtises silbis vokaalid ühe tähega, seda ka pika vokaaliga lõppevates ühesilbilistes sõnades, nt hä, päle;

rõhulise lahtise silbi lühikest vokaali märgib järgnev kahehordne konsonant, nt ärra, suggu, sinna, sina;

sõna lõpus konsonant ühe tähega, nt pätük, pap;

sõna lõpul lahtises silbis o u asemel, nt tulgo, pörgo;
Kirjaviis on ühtlane, põhimõttekindel.
17. sajandi 80. aastatel Riias Fischeri trükikojas ilmunud raamatutes püüti kujundada stabiilset kirjaviisi. Uuendusmeelsed kirjamehed tegid tolle aja kohta radikaalseid ettepanekuid, mida Johann Fischer toetas. See kutsus esile opositsiooni Põhja-Eesti vaimulikkonnas. Uuendatud kirjaviisis kirikuraamatutest kaevati koguni Rootsi kuningale, mille tulemusena osa selliseid raamatuid keelati. ''
Adeliine 23. november 2015, kell 01:27 (EET)

selle koht on Forseliuse aabitsas. suwa 6. august 2022, kell 13:54 (EEST)

"kelle pingutuste viljana hakkas taas levima lugemisoskus." Taas? Millal enne Forseliust oli lugemisoskus talurahva hulgas laialdaselt levinud olnud? [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 7. november 2020, kell 13:26 (EET)

Siin on surmakuupäev 16. november 1688: http://entsyklopeedia.ee/artikkel/forselius_bengt_gottfried [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 6. august 2022, kell 13:33 (EEST)

Artiklist Forselius. Võib olla kuskilt kopeeritud. Võib leida veel täiendamiseks vihjeid leida.--Raamaturott (arutelu) 7. august 2022, kell 14:06 (EEST)
Comenius
Forselius hakkas juba varakult huvi tundma eestlaste kommete ja kultuuri vastu. Kuigi tema emakeel oli saksa keel, õppis ta selgeks eesti keele ning suhtles tihti talupoegadega. Forselius pani tähele, et talurahvakoolides õpetati vananenud põhimõtete järgi. Näiteks lugemist õpiti nii, et kooliõpetaja luges teksti valjusti ette ja lapsed kordasid seda niikaua, kuni see neile pähe jäi. Sel viisil lugema õppimine võttis aega paar-kolm aastat. Asja tegi veelgi raskemaks see, et tolleaegne eesti keele kirjaviis oli saksapärane ja erines hääldusest õige tugevasti. Seetõttu oli ka kirjutama õppimine vaevaline ja aeganõudev ega olnud laste jaoks kuigi huvitav.Forselius püüdis olukorda muuta. Oma kodukohas Harjumaal koondas ta enda ümber talulapsi ning hakkas neid uuel viisil õpetama. Ta laskis lastel valjult tähti hääldada ja silpide kaupa sõnu kokku veerida. Nii edenes lugemaõppimine hoopis kiiremini. Kuid õpilased vajasid ka paremaid aabitsaid, sest senised olid uuel viisil õpetamiseks sobimatud. Forselius mõistis, et enne uue aabitsa koostamist tuleb muuta senist kirjaviisi, et see vastaks paremini eesti keele hääldusele. Tema põhimõtteks oli kirjutada nii, nagu loetakse ja hääldatakse.
Talurahva hariduse edendamiseks soovisid kirikuõpetajad ametisse seada köstrid. Köstriks nimetati kirikuõpetaja abilist, kes pidi hoolitsema laste õpetamise eest. Selliste abiliste ettevalmistamiseks asutas Forselius 1684. aasta sügisel ühes Tartu-lähedases mõisas esimese seminari. Seminar on õppeasutus, kus koolitatakse õpetajaid. Vastu võeti eelkõige eesti soost noormehi ja õppetöö kestis kaks aastat. Forselius juhatas isiklikult seminari ning ühtlasi töötas seal õpetajana.
Samal ajal püüdis Forselius oma tegevusele ka laiemat tähelepanu tõmmata. Ta sõitis kaubapurjekaga Tallinnast Stockholmi Rootsi kuninga õukonda, kaasas kaks tublit õpilast, kes pidid kuninga ja ministrite ees oma teadmisi näitama. Kuningas jäi nendega rahule ning andis käsu asutada iga suurema kiriku juurde talurahvakool. Kooliõpetajate ettevalmistamisest sai nüüd Forseliuse ametlik ülesanne. Paari aasta jooksul jõuti Eestimaa eri paikades avada umbes 40 kooli, kus sai haridust üle tuhande lapse.
Varsti läks Forselius koos uute õpilastega teist korda Stockholmi kuningale aru andma. Tagasiteel sattus nende laev tormi kätte ja uppus. Forselius ja tema õpilased hukkusid. Koos Forseliuse surmaga katkes ka tema seminari töö. Nelja tegevusaasta jooksul oli seal õppinud kokku 160 poissi. Umbes 50 neist jõudsid läbida täieliku kaheaastase kursuse ja asusid köstrite või õpetajatena tööle. Tänu neile tekkis Tartu ümbruses ja mujal hulk uusi talurahvakoole, kus õpetati eestlaste lapsi.
Kirjutamistahvlid
Kuna paber ja tint olid kallid, siis kasutasid lihtrahva lapsed oma koolitööde tegemiseks puust tahvlikesi, millele kirjutati söe- või kriiditükiga. Hiljem võis kirjutatu maha kustutada ja uuega asendada.
17. sajandil elanud tšehhi õpetlane ja kirjanik Comenius
Forseliusest ei ole säilinud ainsatki maali ega joonistust, seetõttu ei ole teada, kuidas ta välja nägi. Sellel pildil on kujutatud Comeniust, kes rajas uued, lapsekeskse õpetamise põhimõtted. Tol ajal olid need täiesti uudsed ja levisid laialt. Saksamaal õppides tutvus Forselius Comeniuse uuendustega ning järgis neid ka oma töös.
Forseliuse uues kirjaviisis aabits ilmus 1684. aastal
Selle esimeses osas tutvustati tähestikku ja numbreid, millele järgnesid hääldamis- ja silbitamisülesanded. Kolmandas, kõige mahukamas osas olid lugemise harjutamiseks erineva raskusega tekstid. Aabitsa viimasel leheküljel oli pilt kukest, kes õpetab lapsi noodiraamatust laulma.


Arutelu:Kihelkond

Loendites tuleb välja kirjutada näiteks "[[Kose kihelkond]]". Võib ka sõna "kihelkond" ära varjata, näiteks "[[Kose kihelkond|Kose]]". Muidu lähevad asulad ja kihelkonnad segamini. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:17, 10 Nov 2004 (UTC)

: Maakonna lingid on punased, sest nimed on valed. Harjumaa asemel tuleks kirjutada "Harju maakond". Iseasi on see, et kas neid linkidena vaja on. Oleme kokku leppinud, et pealkirju linkideks ei tee. Kui käsitleda maakonnanimesid alapealkirjadena tuleks neilt nurksulud ära võtta. Siim 15:03, 10 Nov 2004 (UTC)

Miks on kategooriaks "Eesti maakonnad". Kihelkond ei ole ju maakond. Siim 15:20, 10 Nov 2004 (UTC)

: Kihelkondade nimekiri. On olemas muinaskihelkonnad-13.sajani kihelkonnad-14.16.sajandil moodustatud kihelkonnad-17.sajandi kihelkonnad- ja hilisemad muudatused, kuni 1925 aastani välja. Oleks vaja kihelkonnad ka ajlooliselt maakonna piirides sorteeride, et tekkiks ülevaade ajaloolisest arengust. Kui oled nõus teen õhtul ära. Ootan arvamust.Akra 14. jaanuar 2006, kell 11.12 (UTC)

:: Jah. Sel juhul tuleks iga perioodi kohta teha eraldi nimekiri. Kui mõni kihelkond ei eksisteerinud kogu perioodi vältel, siis ka märkida, millise perioodi vältel ta eksisteeris. Raskus on veel selles, et ka jaotus maakondadeks on aja jooksul muutunud. Andres 14. jaanuar 2006, kell 12.22 (UTC)

: Kõik õige. Muutusi on "parjalt". Teeme need nimekirjad vastavalt eesti praegusele haldusjaotusele. Mudu läheb arusaamine hoopis keeruliseks. Akra 14. jaanuar 2006, kell 16.01 (UTC)

Akra, Sa ei ole ju veenvalt põhjendanud oma arusaama maakonnanimedest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. jaanuar 2006, kell 18.19 (UTC)

Artikli lõpp, kus on kõiki kihelkondi igal ajastul (sh ka muinasajal) liigitatud 9 ajaloolise maakonna järgi, on jama.
Mina teeks vähemalt seal kaks muutust:
- Pärnumaa muinasaja jätaksin välja ja liigutaks vastavad muinaskihelkonnad Läänemaa ja Viljandimaa alla. Pärnumaa on ju üsna uus moodustis, mida enne uusaega olemas ei olnud. Muinasajal kuulusid sealsed alas Sakalamaa ja Läänemaa alla.
- Sama lugu Võrumaaga - Võrumaa loodi ju alles 1783.a. reformiga ja enne seda on seda piirkonda vaadeldud alati Tartumaa (Ugandi) koosseisus. Rääkides nt keskaegsetest Tartumaa kihelkondadest, tuleb vaadelda ka hilisema Võrumaa alasid
Valdopraust, 16.8.2006, 15.01 UTC

Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ .

Palun tee ümber.

Võib-olla tuleks rühmitada mitte maakondade, vaid kõigepealt perioodide kaupa. Samuti oleks tarvis tähestikulist loendit koos ajamäärangutega. Andres 16. august 2006, kell 15:03 (UTC)
Kihelkondade (koguduste) kohta 20. sajandi alguses on selline raamat: Die evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. Eine historisch-statistische Darstellung. Band 2. Der Livländische, Estländische und Kurländische Konsistorialbezirk. Herausgegeben vom Zentral-Komite der Unterstützungs-Kasse für evangelisch-lutherische Gemeinden in Russland. St. Petersburg, 1911. Annab ülevaate koguduse suurusest, kirikuõpetaja ja köstri sissetulekutest kihelkondade kaupa jne. --Improvisaator 4. märts 2009, kell 10:09 (UTC)

Siia tulevad lingid ka näiteks artiklitest Å kihelkond ja Ronneby vald, aga siin on räägitud ainult Eesti kihelkondadest. Adeliine 2. august 2009, kell 18:05 (UTC)

Tuleb rääkida ka teistest. Andres 3. august 2009, kell 06:47 (UTC)

: Nõus. Siit tulenev probleem: Samuti on mõistlik kihelkondade järgi liigitada mõisaid jt ajaloolisi objekte. See kehtib reaalselt ikkagi Eesti kohta, kus peale luteri kiriku teistel kihelkondi ei olnud. Juba Latgale aladel leiame me domineeriva katoliikluse ja selle kihelkondade kõrval piirkonna lääneosas reaalselt toimiva luteri usu oma kihelkondadega. Sama kehtib ka Väike-Leedus, kus valdavalt luterliku elanikkonna kõrval oli siiski leedulaste seas ka palju katoliiklasi. Valgevenes on asjalood veel komplitseeritumad. - Melilac (arutelu) 31. jaanuar 2015, kell 09:52 (EET)

::Ok, korrigeerisin, nii et vastab rahvusvahelisele terminile. Kontrollisin, Pihkva ümbruses olid kihelkonnad reaalselt olemas ka õigeusu kirikul. Nii et kes on nüüd tark mees ja teeb ära Setu alade kihelkondliku jaotuse???-Melilac (arutelu) 19. veebruar 2015, kell 18:08 (EET)
---
Alempoisi kohta - "maakonda ühendamata kihelkond".
Kust ilmus lagedale arvamus, et eestlaste kihelkonnad pidid olema maakonda ühendatud?
Enne tuleks selgeks teha, kas "maakond" oli lihtsalt puhtalt geograafiline "terra" või haldusala moodi "provincia".
Kui lihtsalt "terra", siis peame tõdema, et mingeid kihelkonnast suuremaid haldusüksusi enne piiskoppide valitsusalasid meil polnud.
Kui aga "provincia", siis võime küll fantaseerida, milline küll see osariikide värk välja nägi, kuid fantaasia wikisse ei kõlba.
Artikkel vajab redigeerimist ja võib-olla ka kaheks löömist: muinaskihelkondadeks ja kirikukihelkondadeks. Praegune on liialt kohmakas ja segane.
Passenberg, 16.01.2012

Teises lõigus on sisu asendatud, kuid viide on jäetud samaks. Andres (arutelu) 23. mai 2012, kell 13:09 (EEST)

ma yritasin tagasi pöörata, jättes alles lisanduse. võib-olla pole nyyd viitamine päris korrektne. -- Ohpuu (arutelu) 23. mai 2012, kell 15:16 (EEST)

Siit on midagi välja jäetud. Andres (arutelu) 30. mai 2012, kell 20:36 (EEST)

pöörasin tagasi, nii et väljajäetud osa oleks sees, lisasin vahepeal lisatu. redaktsioonid peaksid olema lepitatud. -- Ohpuu (arutelu) 30. mai 2012, kell 22:30 (EEST)

Kuulge, velled, lõpuks sain lugeda Taani hindamisraamatut, see, mis seal kirjas, pöörab upakile kogu muinaskihelkondade jutu, s.t. praegune artikkel vanema aja kohta ei kõlba mitte kuskile.
Kogu häda on selles, et kirjutajad ja ümberkirjutajad ajasid lootusetult sassi kiligunda, kilegund ja kylægundi.
Meie seostame kiligundat muinaskihelkonnaga ja kylægundi külakonnaga, justkui külakonnad ühinesid kihelkondadeks, andsid ülikute poegi pantvangideks jne jne.
Ent sõna küla esineb LCDs neljal eri viisil, mõnikord samal lehel: kylæ, kilæ, culæ, kulæ.
Lähme edasi: Uomentakæ on Kilegund Hæriæ Keykeli parochias, Repelkylægund asub Hæriæ Jeelleth parochias, Ocrielæ on kylægund Waskjæl parochias, veel üks Repelkylægund on Uironia Toruestæuæræ parochias (hilisem Kadrina), Maum, Alentagh ja Askælæ, Læmund on kylægundad ja Lemmu on kylagund Kactækylæ parochias.
Kirjapilt on segane, ent suures nimistus kylægund ruulib.
Hæriæs on Taani Hindamisraamatu järgi kolm kiligundat. Lahtikirjutatuna on aga tegemist ühe kilegundiga ja kahe kylægundiga. Arvud sobivad.
Uironias on viis kiligundat. Lahtikirjutatuna aga viis kylægundi ja üks kylagund. Miski on siin liigne. Ehk jäi mõni kahe silma vahele. Aga väikse nimistu kiligunda on suures nimistus raudselt lahti kirjutatud kylægundana, külakonnana.
Järeldus: kihelkondi-kihlakondi koos oma ülikute pantvangideks vahetatud poegadega polnud nagu olemas. Polnud ka gislalagi, gislelere ja muud välismaist, kuid kaunist.
Kiligunda polegi muu kui välismaalaste poolt vildakalt kirja pandud külakond, vana hääldusega küläkunda. Uurali keeles tähendas see majarahvast, tänases kõnepruugis klanni, kogukonda, kommuuni.
Kuigi mul on kole kahju armsaks saanud kiligundaga ja Raul Vaiksoo kena kaardiga hüvasti jätta, pean seda tegema, kui vaid keegi seletaks, kuidas saab võrgus olla kaks Viki "Kihelkonda" korraga.
Kirill 1
Ma kahtlustan, et sellist asja nagu külakond ei ole olemas. Taivo 11. detsember 2012, kell 00:29 (EET)
No tere talv! LCD suure Eestimaa nimistu (1220) seitse kylægundi (loe: kü-lä-kund) ja lisaks kilegund ja üks kylagund. Nii on, kuigi ka mulle selline kodukootud värk ei meeldi. Tõsi, väikses nimistus (1230) on kõik kiligundad, kuid see ongi sihuke paraadvärk, Eestist kaugel ja väljamaalaste poolt kirja pandud, see-eest ilus.
Kuid mis parata.
Hæriæ kylægundasid oli LCDs mainitud vaid kolm: Uomentakæ, Repel, Ocrielæ. Väikse nimistu mainitud 3 kiligundat oleks seega olemas. Samas Hæriæs oli kuus (kiriku)kihelkonda-parochiat: Haccriz, Juriz, Kaykel, Jeelleth, Kussala, Waskjæl. Need võisid senise arusaama järgi küll tekkida kiligundade-muiunaskihelkondade  poolitumise teel. Normaalne, kui poleks üht aga. Kui midagi poolitatakse, siis uued tükid on poolitatud maast igal juhul väiksemad.
Meil siin on aga vastupidi: oletatav ärapoolitatud kiligunda (nt Ocrielæ) on väiksem, kui tema poolitamisel tekkima pidanud tükk ehk Waskæla parochia.
Ja ka muudel juhtudel oli kiligunda (pigem kylægund) ikka VÄIKSEM kui kirikukihelkond (kylægund IN parochia).
Uironias-Virus oli teine(?) Repelkylægund, mis asus (In parochia) Toruestæuæræ (Torvastvere, hilisem Kadrina kirikukihelkond). Lennarti hõbevalge luule ei pea hästi paika, sest Jõelähtme ja Kadrina vahele jääb tükk maad.
LCD Eestimaa väikses nimistus kuulus Virusse 5 kiligundat. LCD suures nimistus on Virus 6 kylægundi. Need on lisaks Viru Repelile kylægundid Maum (Maumi parochias), Alentagh, Askælæ, Læmund ja Lemmun (viimane Kactsekylæ parochias). Üks on liigne (Læmund ja Lemmun kõlavad küll kahtlaselt ühtemoodi, kuid külad on erinevad, neid aetakse sageli sassi), ent see pole praegu tähtis. Tähtis on see, et kiligunda vastab kylægundile ehk külakonnale ja mingist kihelkonnast-kihlakonnast pole siin haisugi.
Vabandage, et kirjatükk on veidi segane, artiklis püüan hoolsam olla.
Vaata ja uuri hoolega LCD Eesti väikest nimistut (mis maakonnas mitu kiligundat) ja suurt nimistut (külade jaotus külakondade, parohhiate ja peremeeste vahel)  http://books.google.ee/books?id=Qn1yPeT901gC&pg=PA543&lpg=PA543&dq=kiligunda&source=bl&ots=4yPj5iyY-W&sig=1QPt898kbleQ-AFQFGsct5N5_1w&hl=et&sa=X&ei=5BbGUOmJEabd4QTLkoAg&ved=0CGsQ6AEwCTgK#v=onepage&q=kiligunda&f=false
Kirill

Aga kõik ülaltoodu on originaaluurimus ja põhineb ühe vikipeedia kaastöölise isikupärasel allikalugemisel. --Õli (arutelu) 13. detsember 2012, kell 12:43 (EET)
Seda muidugi. Kuid siin on olemas allikad (minu teada Viki tegemise üks põhitingimusi), seejuures üsnagi auväärsed.
Kõige vanem -1219-1220 - on Taani hindamisraamatu nn "Suur Eestimaa nimistu"  - külade-peremeeste loetelu. Seal on tegemist kylægundadega (v.a. kaks pisierandit, kyla- ja kile-). Kui ei usu, lugege ise läbi, viide on olemas. Kui te oskate kylægundat lugeda kuidagi teistmoodi kui küläkunda, annan alla.
Järgmine - 1230 - on Taani hindamisraamatu nn "Väike Eestimaa nimistu". Seal on üles loetud Eesti maad (nüüdissõnastuses maakonnad) ja neis olevad kiligundad. Hæriæs on neid sama palju kui kylægundi. Uironias on kiligundi ühe võrra vähem kui kylægundi. Ega Te ometi arva, et kõrvuti kylægundidega olid meil ka kiligundad?
Henriku Liivimaa kroonika koosneb kahest osast: esimene on kirja pandud teiste jutu järgi, teine on edasi antud Henriku enese silmade läbi. Henriku kroonika olevat kirjutatud 1224-1227, mis on küll vaidlustatav, kuid lugejale näib tõene. Seega Henriku kroonika on kirjutatud veidi hiljem kui Suur Eestimaa nimistu ja veidi varem kui Väike nimistu. Henrik kasutab eestlaste kogukondlik-territoriaalsete üksuste kirjeldamisel sõna kiligunda.
Peale Eesti- ja Liivimaa on sõna kiligunda tuttav ka Kuramaal: Aliswangis, Thargolae ja teised on vanades ürikutes kirjas kui kiligundad.
See on kõik, mis teadaolevates vanemates ürikutes leidub. Ja seni olen ma nn isikupärasest allikaväänamisest hoidunud, üksnes allikafakte ette ladunud.
Ja alles nüüd järeldan: nimevorm kylægund on vanem kui kiligunda.
Hæriæs (nüüd Harjus) oli Suuremas ja vanemas nimistus kolm kylægundi, Väiksemas ja hilisemas kolm kiligundat.
Uironias (nüüd Virus) oli Suuremas ja vanemas nimistus kuus kylægundi, Väiksemas ja hilisemas viis kiligundat (ehk mängiti maapiire ümber?).
Siit tuleneb, et kiligunda on vana eesti kylægundi (küläkonna) eurooplaste mugandatud nimevorm.
Kui võõrapärasest sõnast kiligunda veel annab kuidagi kihelkonna (kihlakonna) meisterdada, siis küläkonnast küll mitte.
Näib, et muinaskihelkondi polnud olemaski, need mõeldi alles nüüd välja, ennevanasti olid küläkonnad.
Sõna kihelkond (ikka kirikukihelkonnana) tuli käibele hiljem, parochia ehk Kirchspieli maakeelse vastena.
Eksimuste vohamise põhjus:
1. Henriku Liivimaa kroonika muutus kättesaadavaks alles 1982, enne seda pääses ligi vaid eestiaegsetele ümberjutustustele.
2. Taani Hindamisraamat muutus kättesaadavaks alles hiljuti (Leidsin Google Bookist 2012), enne seda oli näidatud vaid reprot Väiksest Eestimaa nimistust (Eesti rahva ajalugu, Eesti maarahva ajalugu jms) ning külade nimesid ümber jutustatud.
* Jutt käib siin tavalisest ajaloolasest, kirjanikust ja huvilisest, kelle pimedas kobamise ühisponnistuste tagajärjena sündis ilma müüt "Maakonda ühinemata muinaskihelkondadest" ja muu sarnane luule.
Kirill, 13.12.12.
Palun tõsiselt, võtke hoogu maha. Kui eristada kilikunda ja külakonda, siis tuleb eristada Saaremaal veel kelichontasid, nagu 1228. aasta läänistamiskirjas. LCD nimistutes pole koostamise aastaid antud, need on oletuslikud. Henriku kroonika on korduvalt välja antud, 1740 ladina keeles, 1747 Arndti saksakeelses tõlkes ja 1881–1884 Jaan Jungi eestikeelses tõlkes. LCD faksiimile avaldas esimest korda Friedrich Georg von Bunge 1853 ja Paul Johansen 1933 (Die Estlandliste des Liber Census Daniae, mitte 2012!!!!). --Õli (arutelu) 14. detsember 2012, kell 12:03 (EET)
---
Täitsa nõus. Bunget paraku ei tea, häbi mulle, Johanseni kõik tsiteerivad, kuid pole lugenud, pealegi on olemas ka vapper viiking Saggara-Saks, kelle luule kõrval on vähemasti külanimed enam-vähem ehtsad jne
Mind kui kiligunda-fänni paneb imestama muu: kui asjatundjad on tutvunud faksiimilega (kui on, muidugi), siis miks nad pole märganud külakonna-kylægundi-kiligunda ahelikku, vaid hakkasid kohe peale kiligunda-kihelkonna seoste konstrueerimisega? Tegemist on ju täitsa erinevate tüvedega, külakonna-kylægundi-kiligunda mugandus vastab kõikidele reeglitele, gisla-kihla-kiligunda on aga absurdikas.
Ehk teisiti: Suur Eestimaa nimistu oli sisuliselt vastvallutatud maade revisjon, kirja pandud üsna põhjalikult. Milleks aga kirjutada kylægund? Mungad-revidendid ise küll sellist eksootilist mõistet välja ei mõelnud. Keeletundlikumad kirjutasidki kylægund, paar venda aga kila-kola. Kümme aastat hiljem tuli mängu kokkuleppeline kili-gunda. Sama teed läks ka Henrik või tema ümberkirjutajad.
Gottfriedi Kelichontas - viis Saaremaal ja seitse Maritimas (quinque kelichontas in Osilia et septem in Maritima),esinevad rööbiti Henrikuga ja LCDga väikse nimistuga. Kelichonta hääldatakse  kelihhonta või hädapärast ka kelikonta, kusjuures honta-konta on meile juba tuntud gund-kund-kond.

On aga öeldud, et Kilegunde on einmal auch Kelichonta (Das Herzogthum Estland unter den Königen von Dänemark, see Friedrich Georg von Bunge), pidin Teie juhatusel üles otsima.
Heitkem pilk külanimedele: siin on nii kylæ, kilæ, culæ, kulæ, kyl.
Kui kylægundist sai lühikese ajaga kiligunda, siis sama hästi võis ta moonduda ka kelihhondaks-kelikondaks.
Paistab, et kogu asi peitub eri ürikute usaldusväärsuses. Suur Eestimaa nimistu on kõige põhjalikum ja kõige vanem ja see annab punkte juurde arengule küläkonna-kylægundi-kiligundale (vahest ka kelihhondale). Teised allikad ei ole nii põhjalikud ja on veidi nooremad, mis seab arengu gisla(lagh)-kihlakond-kihelkond-kelihhonda-kiligunda mitte nii tõsiselt võetavaks.
Muide, ei LCD ega muud allikad ei välista, et võimalikest muinaskihelkondadest said parochiad (maakeeli ikka kihelkonnad), LCD külakonnad aga kuulusid nende koosseisu. Aga siis tuleb päris palju nimesid ümber tõsta ja midagi korrapärast luua. Häda on vaid selles, et kui kiligunda on tuletatud küläkonnast, siis miks pole mitte kuskil vihjet (muinas)kihelkonnale? Ärme unustame Occhamit: olemusi ärgu paljundatagu ilma vajaduseta.
Ent siiski: Kihelkonna kihelkond Saaremaal on saksa keeli Kirchspiel Kielkond ja kirikumõis Pastorat Kielkond. Mitte kiligund, kiligond ega kelichonda. Paneb kukalt kratsima.
Kirill, 14.12.12

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lvva.gov.lv/index.php?1&175&view=view-publication&pub_id=16
** In Kihelkond on 2013-06-24 11:41:32, 404 Not Found
** In Kihelkond on 2013-07-06 07:51:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:52 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lvva.gov.lv/index.php?1&175&view=view-publication&pub_id=17
** In Kihelkond on 2013-06-24 11:41:32, 404 Not Found
** In Kihelkond on 2013-07-06 07:52:03, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:52 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lvva.gov.lv/index.php?1&367&view=view-publication&pub_id=18
** In Kihelkond on 2013-06-24 11:41:32, 404 Not Found
** In Kihelkond on 2013-07-06 07:52:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:52 (EEST)

Mulle jääb mulje, nagu seda artiklit kasutataks aeg-ajal kellegi originaaluurimuse mustandina. Kas keegi, kes teemas natuke targem kui mina, võiks vaadata üle, mis siin tüki aja jooksul toimunud on, kas on midagi olulist kaotsi läinud, ja midagi ette võtta, toimetada, artikkel kaitsta vms. Adeliine 13. juuli 2013, kell 12:17 (EEST)

Jah, praegu on siin originaaluurimus. Andres (arutelu) 16. juuli 2013, kell 21:30 (EEST)

Kuna meil pole eraldi artiklit "muinaskihelkond" (suunab artiklisse "kihelkond"), siis selle mõistega seotud arutelu leiab muu hulgas siit: :Kategooria arutelu:Eesti muinaskihelkonnad--Bioneer1 (arutelu) 11. september 2013, kell 20:08 (EEST)

Nüüd on muinaskihelkond olemas. Kas see artikkel siin pretendeerib olema ühisnimi muinas- ja kirikukihelkonnale või ikkagi ainult kirikukihelkonnale nagu esimese lause ja teiste keelte linkide järgi võiks arvata? Mina jätaksin siia kirikukihelkonna teema, see on muinaskihelkonnaga seotud, aga hoopis erineva sisuga mõiste ühtekokku panemiseks.Minnekon (arutelu) 19. september 2014, kell 01:26 (EEST)

: Jah.

: Aga kas mitte kirikukihelkond ei eksisteerinud veel pärast halduskihelkonna kaotamist? Sel juhul oleks tarvis vist eraldi artiklit.

: Tuleb läbi vaadata lingid siia ning suunata vajaduse korral muinaskihelkonnale. Andres (arutelu) 21. september 2014, kell 06:27 (EEST)
Minu meelest on või on olnud kihelkonnad ka teistes maades, näiteks Taanis vist sogn. Andres (arutelu) 21. september 2014, kell 06:29 (EEST)

Kirikukihelkond ehk parochia  ehk see kihelkond, millena kihelkond ametlikult eksisteers (näiteks Anna kihelkonda ei saa mu meelest millegi teistsugusena käsitleda) on olnud roomakatoliku kirikus ja luteri kirikus, õigeusu kohta ei tea. Osades maades eksisteerivad ilmselt edasi ka. Leedu keeles nt. parapija. Eesti kihelkond on mingil teadmata põhjusel omandanud mingi müstilise sügavama tähenduse. - Melilac (arutelu) 31. jaanuar 2015, kell 10:05 (EET)

:Venemaal on praegugi kihelkonnad olemas, kuigi erinevalt tsaaririigist lubatud ainult õigeusu kirikule. Tsaaririigi aegadest - kui usuvahetusliikumine aset leidis, kas siis mitte Eesti aladele ka õigeusu kiriku kihelkonnad ei tekkinud?-Melilac (arutelu) 19. veebruar 2015, kell 18:21 (EET)

arutelu kirikukihelkonnaga seonduvalt jäi vist pooleli. Leidsin Wikidatast ka eraldi andmeüksuse :wikidata:Q13358519--Estopedist1 (arutelu) 26. november 2016, kell 14:54 (EET)

"[[Muinaskihelkond]]" ja seotud arutelu üle toodud

Terviseid Andresele.
Pühendasin terve talve külakonna-kiligunda-kihelkonna algupära väljaselgitamisele.
See ei ole mitte mingi originaaluurimus, see on katse vabastada Vikipeedia viimase kahe sajandi pahnast.
Meeldib see sulle või mitte, kuid alguses oli külakond, kuni mitmekümne külaga iseseisev omavalitsus või haldusüksus oma senjööridega.
Külakonnast sai õige ruttu kiligunda. Sõna kihelkond tuleb Jeesusega kihlatud kirikukogukonnast.
Kirill, 7.03.15.

Mille alusel Sa selle välja selgitasid? Andres (arutelu) 7. märts 2015, kell 15:05 (EET)

Intervikistamisega on kindlasti probleeme. Mõned küsitavused: võru viki mainib soome viki :fi:kihlakunta, mille ma sealt ära võtsin, sidudes eesti viki "kihelkonnaga" ja sellega kaasa tuleva Wikidata kogumiga--Estopedist1 (arutelu) 5. juuli 2015, kell 16:44 (EEST)


Arutelu:Jan Amos Komenský

See on kah maha kirjutatud samast allikast, kust Forseliuse artikkel. Kuna artikkel on lühike on ka kerge sõnastust muutes talle uus nägu anda. Kat. ei peaks olema mitte "Tšehhi", vaid "Tšehhi inimesed".Siim 15:29, 10 Nov 2004 (UTC)
Küsimus - kui tšehhid ise a (amos) peale mingit märki ei pane, miks see siinses artiklis on? - Ahsoous 12:41, 14 Nov 2004 (UTC)

Mina leidsin pika A-ga kuju ENE 1. väljaandest. Kui see ei ole õige, siis palun paranda ära. Andres 14:33, 14 Nov 2004 (UTC)

: ega minagi tea, mis õige on (seetõttu jätsin ja jätan ka puutumata), aga vähemalt sain tekkepõhjuse teada. - Ahsoous 15:02, 14 Nov 2004 (UTC)

:: "Jan Ámos Komenský" esineb Google'i järgi 4190, korda, "Jan Amos Komenský" 7320 korda. Seega on tegemist rööpvariantidega. Ma ei tea, kumba eelistada, aga tšehhi keeles on kindlasti õige "Komenský", mitte "Komensky". Soovitaksin sama nimekuju, mis on EE-s. Andres 20:42, 15 Nov 2004 (UTC)

::: Ma küsisin ühelt filoloogilt, kes ütles, et eesti keeles "Jan Amos Komensky", tsehhi keeles " "Jan Amos Komenský" ja poola keeles "Jan Ámos Komenský". Ma arvan, et võiks kõiki kolme erinevust kasutada? Paul 21:52, 15 Nov 2004 (UTC)

::: See filoloog ei olnud pädev. "Jan Amos Komensky" on mugandvorm nende jaoks, kes ei saa või ei viitsi diakriitilisi märke kasutada. Poolapärane nimekuju on "Jan Amos Komeński", mille poola viki ka ära toob. Poola vikis on artikli pealkiri "Jan Ámos Komenský", mis on tšehhipärane nimekuju. Miks tšehhi keeles nimetarvitus kõigub, seda ei tea. Aga ma küsin seda tšehhide käest. Slovakid kirjutavad mõnikord ka "Ján Amos". Me peaksime tegema ümbersuunamise kõigi nimekujude alt ning asja ka artiklis selgitama, aga artikli pealkirjaks peaks olema õige tšehhikeelne
nimekuju. Andres 08:34, 16 Nov 2004 (UTC)

:::: Eesti keeles muidugi ei ole selliseid tähti nagu "ý" või "Á", mis aga siiski ei tähenda, et tema nime peaksime kirjutama ilma diakriitiliste märkideta. Üritame nimede puhul võimalikult palju säilitada algupära. Siim 23:13, 15 Nov 2004 (UTC)

Czech spelling is Jan Ámos Komenský [Jan A:mos Komensky:], but old Czech spelling is Jan Amos Komenský [Jan Amos Komensky:]. Vrba from Czech rep.

: No, that's a mistake: The proper form is without any question Amos with no accent; that's how he signed himself and how today's encyclopedias list him (I just re-checked in several including :en:Otto's encyclopedia). The point, I suppose, is that because of some complication of Czech phonetics, the stressed initial A in this case tends to gain length in pronunciation, which in turn penetrates into spelling; but it is corrupted, wrong.

:Best wishes, :cs:Wikipedista:Malýčtenář / :en:user:Malyctenar 18 Nov 2004 10:46 CET

: Yes, I agree with the previous article. The right form is (we say "short" in Czech) AMOS. The "long" form Ámos is just a stress indication (the way to mark a stress in Czech). It is not such a big mistake, but the right and long time fixed form is Amos. I can show you even gothic type writting (18. century) of his name, still in short form (Souček, S.: Komenský jako theoretik kazatelského umění. Česká akademie věd a umění, Praha 1938). It is used till now, see (Komenský, J.A.: Opera omnia vol. IV. Academia, Praha 1983), still used Amos. Statement: the name Amos was given to J.A.K. at acolute ordinatio (the first degree of priest sanctification) at his studies in Přerov. The name is from the Old Testament. Therefore: The stress on the first letter is OK, but Czech DOES NOT WRITE stress mark in case of foreign word (even long used). More (if needed) workshop1@volny.cz
Rudolf

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.apuritansmind.com/ChristianWalk/McMahonComenius.htm
** In Jan Amos Komenský on 2013-06-24 11:23:19, 404 Not Found
** In Jan Amos Komenský on 2013-07-06 04:15:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:15 (EEST)
----
"mis kaotas kehtivuse 1990. aasta lõpul koos Tšehhoslovakkia lagunemisega." Tšehhoslovakkia jagunes Tšehhiaks ja Slovakkiaks 1. jaanuaril 1993. Velirand (arutelu) 19. november 2017, kell 10:54 (EET)


Võib-olla peaks selle artikli pealkiri olema "Eesti Vabariigi põhiseadus (1992)". Muidu tuleb pärast võimaliku uue põhiseaduse vastuvõtmist pealkirja muuta.
Arvan, et enne teksti peaks olema käsitlus, kus oleks juttu põhiseaduse koostamise ajenditest ja käigust, vastuvõtmisest ja jõustumisest ning muust põhiseadusega seonduvast.
Et põhiseadust on muudetud, siis peaksid olema kuidagi jälgitavad kõik kehtinud redaktsioonid. Andres 06:19, 12 Nov 2004 (UTC)
See on hea ettepanek! Kuidas oleks parem muuta, kas teisaldada või mingi muu variant? --Paul 08:54, 12 Nov 2004 (UTC)

Ma teisaldan. Andres 10:59, 12 Nov 2004 (UTC)
Põhiseaduse täielik tekst tuleks panna Wikisource'sse, siin peaks selle asemel olema entsüklopeediaartikkel, mis põhiseadust üldsõnaliselt seletab ja kommenteerib. 217.159.165.115 13. märts 2006, kell 07.31 (UTC)

Jah, Vikitekstidesse tuleks panna küll. Ja loomulikult peaks olema siin entsüklopeediaartikkel. Sellegipoolest oleks täieliku teksti panemine siia õigustatud, kui 1) tekst oleks täielikult varustatud siselinkidega ja 2) kommentaarid järgneksid konkreetsetele paragrahvidele ja lõigetele)  (kommentaarid ei oleks arusaadavad ilma tekstita. Andres 13. märts 2006, kell 07.45 (UTC)

Võtsin välja eelmise toimetaja lisatud järgmise lingi:
<nowiki>

=== Välislingid ===</nowiki>
*Jüri Estam: Okupantide seadused on endiselt jõus
Link sisaldab Jüri Estami kõnet, milles avaldab seisukohta, et peale taasiseseisvumist oleks tulenud kõik nõukogude seadused kehtetuks tunnistada. Ilma ühegi kommentaarita see kindlasti põhiseaduse täisteksti juurde ei sobi. Põhimõtteliselt võiks ta lisada artiklisse Eesti taasiseseisvumine, mis on praegu viletsas olukorras. --193.40.5.245 2. september 2006, kell 13:29 (UTC)
----
Võtsin preambulist täienduse esialgu välja, sest siin on esitatud praegu kehtiv põhiseadus 2004. aasta redaktsioonis. Andres 16. aprill 2007, kell 22:28 (UTC)
Kui ma olen vikipeedia põhimõtetest õigesti aru saanud, siis peaks selle artikli sisu kopeeritama wikisource'sse? See siin pole ju entsüklopeedia artikkel, vaid kõigest põhiseaduse tekst??

Selles artiklis peaks olema entsüklopeediline käsitlus sellest põhiseadusest. Minu isikliku arvamuse kohaselt võib selline käsitlus sisaldada ka põhiseaduse teksti. Praegusel kujul on artikkel sellest vaatevinklist poolik ja enam-vähem sellisel kujul sobiks tõesti Vikitekstidesse. Andres 20. mai 2011, kell 01:18 (EEST)+

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti Vabariigi põhiseadus (1992)


Arutelu:Kuriilid

Šikotanist on viide Väike-Kuriilidele, mida ei ole, aga puudub viide siia (kust jällegi ei viidata Väike-Kuriilidele). Samuti on Šikotan kategoorias "Jaapan", Kuriilid tervikuna aga "Venemaa"; minu ettepanek oleks kyll kõik Kuriilide artiklid mõlemasse kategooriasse kanda, või - veel parem - teha kategooria "Kuriilid", mis oleks mõlema allkategooria. Tõenäoliselt on geograafidel selle kohta siiski mingi oma ja äärmiselt teistsugune seisukoht, mille alusel võikski keegi neist võiks systeemi kuidagi töökorda viia. --Oop 09:18, 13 Nov 2004 (UTC)

Mis me teeme siis? Paneme Kuriilidele kategooriaks nii "Venemaa" kui ka "Jaapan"?

:Kõigile kindlasti mitte. Ainult vaidlusalustele saartele, mida mõlemad omaks peavad. - Urmas 18:56, 14 Nov 2004 (UTC)

1875. aasta lepinguga sai Jaapan saared oma valdusesse, loobudes samas Sahhalinist Venemaa kasuks. Alates 1945. aastast taas Venemaa valduses (Sahhalini oblastis). Enne kuulusid 40 aasta vältel Jaapanile.

Siit ei ole näha, miks 40 aasta vältel. Andres 2. detsember 2005, kell 16.42 (UTC)

Siin on midagi valesti. Jaapan ei pretendeeri kõigile Kuriilidele, vaid neljale saarele, mida nimetatakse Lõuna-Kuriilideks. Andres 24. aprill 2010, kell 09:26 (EEST)

Saari mida Jaapan tahab on rohkem (juba ainuüksi Habomai saarigi) -- Ahsoous 24. aprill 2010, kell 09:32 (EEST)

: Võib-olla küll, aga seda tuleks tekstis täpsustada. Andres 24. aprill 2010, kell 14:31 (EEST)

Kuriilid kuuluvad Venemaale Sahhalini oblastisse ja Jaapani Hokkaidō prefektuuri. Venemaa on Jaapanile kuuluvad Iturupi saare, Kunaširi saare ja Väike-Kuriid okupeerinud.

Mulle tundub, et siin on poliitiline seisukohavõtt varasema realiteedist lähtunud neutraalse kirjelduse asemel. Tuleb arvestada ka seda, et Lõuna-Kuriilid on annekteeritud ja on de facto Venemaa territoorium. Kaotatud on link artiklile Kuriili saarte küsimus. Praegune sõnastus kuuluvuse kohta jätab asja segaseks.

Uues redaktsioonis on ka keele- ja trükivigu. Palun aidake asja arutada ja korrastada. Andres (arutelu) 27. mai 2013, kell 05:02 (EEST)

Ajavahemikus 18. augustist 1. septembrini hõivas NSV Liit kõik Kuriilid. Jaapani 20 tuhande meheline garnison ei avaldanud vastupanu, vaid kapituleerus 23. augustil tingimusteta osana Jaapani vägede üldisest allaandmisest.

Kuid artiklis Šumšu on kirjeldus aktiivsest sõjategevusest.

Kumb siis õige on? --Yx teine (arutelu) 15. detsember 2016, kell 15:37 (EET)

: Artiklis  Šumšu on viidetega üksikasjad, milles pole põhjust kahelda. Nii et siin on ebatäpsus.  Andres (arutelu) 15. detsember 2016, kell 16:59 (EET)

15.nõuab tungivalt kõikidelt Kaug-Ida riikidelt kahepoolsete kokkulepete sõlmimist, et leida lahendus lõpetamata territoriaalvaidlustele, eriti:
a)Teise maailmasõja lõpus Nõukogude Liidu poolt okupeeritud ja praegu Venemaa poolt okupeeritud "Põhja territooriumide" tagastamine Jaapanile;

viide kahh ?

* http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P6-TA-2005-0297+0+DOC+PDF+V0//EN
15.  Urges all countries in the Far East to seek bilateral agreements to resolve the outstanding territorial disputes in the region, in particular:
   	a) 	the return to Japan of the 'Northern territories' that were occupied by the then Soviet Union at the end of World War II and are currently occupied by Russia,
   	b) 	the dispute over the ownership of the Dokdo/Takeshima Islands between South Korea and Japan,
   	c) 	the dispute over the ownership of Senkaku–Daioyutai between Japan and Taiwan;

suwa 8. veebruar 2019, kell 13:42 (EET)

Euroopa Parlamendi resolutsioon ELi ning Hiina ja Taiwani vaheliste suhete ning julgeoleku kohta Kaug-Idas 07/07/2005


Kasutaja arutelu:MarcoVD~etwiki

#REDIRECT nl:Overleg gebruiker:MarcoVD

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema MarcoVD~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)


Arutelu:Sławomir Mrożek

Mida tähendab "...ja kõrgeaulistest saab situatsioonikomöödia kõverpeeglis." - misasi neist seal saab? --Oop 08:54, 14 Nov 2004 (UTC)

Ei leidnud seda kohta, aga see on tõepoolest arusaamatu väljend.

:Kas selline mittepoolapärane pealkiri on õige "Vatzlav" ? Pean silmas tähte 'v'. - Urmas 12:06, 14 Nov 2004 (UTC)

: Arvan küll, et see on õige. Andres 14:54, 14 Nov 2004 (UTC)

"naer ei ole kunagi läbistanud minu olemuse keset" – kas sellise kvaliteediga tõlkeid peab tõesti Vikipeedias paljundama? [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 12. mai 2024, kell 10:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://home.tu-clausthal.de/student/theater/mrozek.html
** In Sławomir Mrożek on 2013-06-24 13:38:38, 404 Not Found
** In Sławomir Mrożek on 2013-07-07 02:19:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.aif.ru/online/spb/479/15
** In Sławomir Mrożek on 2013-06-24 13:38:38, 404
** In Sławomir Mrożek on 2013-07-07 02:19:47, 404
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:20 (EEST)


Arutelu:Euroopa Liit

Sorry, I'm not Estonian, but I'm wondering why is Israel in the list of candidate coutries?

Israel isn't in the list of candidate countries. It is listed as it is expected that in the future (after a stable peace solution) it will be a candidate. I admit that the exposition in the article isn't clear enough. Andres 15:01, 14 Nov 2004 (UTC)

Hi ! There is a modernized structure at the engl. EU article.
It is designed like a city- or country-article. Maybe this is a useful
inspiration for the article here. all the best en:Lear21
Ma ei tea kas tühistada tundmatu kaastöölise muudatus või mitte, asi selles et Euroopa Söe ja T... asutati ikkagi 1951 kuigi Pariisi leping jõustus 1952. - Ahsoous 9. mai 2007, kell 20:20 (UTC)
----
Ei saa eemaldada vandalismi, tuleb leht Spam protection filter. Lipu pilt on vale. --Tiuks 13. mai 2008, kell 09:04 (UTC)

Nüüd on korras. Andres 13. mai 2008, kell 11:05 (UTC)

pisi|left|Euroopa Liidu laienemine
;Asutajad
1957. aastal allkirjastasid Rooma lepingu kuus Euroopa riiki: Belgia, Holland, Luksemburg, Itaalia, Saksamaa LV ja Prantsusmaa. Koos Prantsusmaaga kuuluvad Euroopa Liitu ka tema meretagused departemangud Réunion, Martinique, Guadeloupe ning Prantsuse Guajaana.
;1973
1973. aastal toimus ühenduse põhjasuunaline laienemine, millega Euroopa Majandusühenduse liikmeteks said endised EFTA riigid Iirimaa, Suurbritannia ja Taani. Koos Taaniga liitusid EMÜ-ga Fääri saared ning Gröönimaa. Viimane astus aga aastal 1985 EMÜ-st välja. Sellekohane referendum toimus 1982.
;1981
1981. aastal liitus Kreeka.
;1986
1986. aastal liitusid Hispaania ja Portugal.
;1990
1990. aastal toimunud Saksamaade ühinemise käigus laienes EMÜ endise Saksa DV aladele.
;1995
1995. aastal liitusid Euroopa Liiduga Austria, Soome ja Rootsi.
;2004
2004. aastal liitusid Eesti, Läti, Leedu, Poola, Ungari, Tšehhi, Slovakkia, Sloveenia, Malta ja Küpros.
;2007
2007. aastal liitusid Euroopa Liiduga Rumeenia ja Bulgaaria.
Teen ettepaneku lainemisprotsessi kajastava osa artiklist kompaktsemaks muuta. Üks võimalus oleks selline. Ma ei osanud teksti pildile lähemale nihutada, ehk keegi teine oskaks. MarkkuP 8. november 2009, kell 13:36 (UTC)

Need kaardid tahaks alles jätta. Võib-olla panna tekst pildiallkirjadeks? Andres 8. november 2009, kell 13:43 (UTC)

See on hea mõte. Siis saaks pildid mitmesse tulpa asetada. MarkkuP 8. november 2009, kell 13:46 (UTC)

Kuidas pildid tulpadesse asetada saab? MarkkuP 8. november 2009, kell 16:11 (UTC)

:Üks võimalus oleks "galeriid" kasutada. Vaata näiteks Vabadussild#Pildimaterjal. --Rünno 8. november 2009, kell 16:23 (UTC)
Teine variant:
Pilt:EL-1958v.png| 1957. aastal allkirjastasid Rooma lepingu kuus Euroopa riiki: Belgia, Holland, Luksemburg, Itaalia, Saksamaa LV ja Prantsusmaa.
Koos Prantsusmaaga kuuluvad Euroopa Liitu ka tema meretagused departemangud Réunion, Martinique, Guadeloupe ning Prantsuse Guajaana.]]
Pilt:EL-1973v.png|1973. aastal toimus ühenduse põhjasuunaline laienemine, millega Euroopa Majandusühenduse liikmeteks said endised EFTA riigid Iirimaa, Suurbritannia ja Taani. Koos Taaniga liitusid EMÜ-ga Fääri saared ning Gröönimaa. Viimane astus aga aastal 1985 EMÜ-st välja. Sellekohane referendum toimus 1982.
Pilt:EL-1981v.png| 1981. aastal liitus Kreeka.
Pilt:EL-1986v.png| 1986. aastal liitusid Hispaania ja Portugal.
Pilt:EL-1990v.png| 1990. aastal toimunud Saksamaade ühinemise käigus laienes EMÜ endise Saksa DV aladele.
Pilt:EL-1995v.png| 1995. aastal liitusid Euroopa Liiduga Austria, Soome ja Rootsi.
Pilt:EL-2004v.png| 2004. aastal liitusid Eesti, Läti, Leedu, Poola, Ungari, Tšehhi, Slovakkia, Sloveenia, Malta ja Küpros.
Pilt:EL-2007v.png| 2007. aastal liitusid Euroopa Liiduga Rumeenia ja Bulgaaria.
Pilt:EL-tulevik.png| Euroopa Liidu kandidaatriikideks on Türgi, Põhja-Makedoonia ja Horvaatia.Euroopa Liiduga liitumine on aktuaalne Gruusias, Ukrainas, Serbias, Montenegros, Albaanias ning Bosnia ja Hertsegoviinas
Kas galeriipiltidele saaks ka pealkirju panna? MarkkuP 8. november 2009, kell 17:23 (UTC)

Mis mõttes pealkirju? Aga paistab, et Sul on laiekraan. Mul on tavaline 1024x768 ja pildid ei mahu ekraanile ära. Pilte tuleks veerus vähemaks võtta või vähendada pildi suurust. Ilmselt oleks mõttekam 2 pilti veerus ja pildi suurust suurendada. Ja ei ole vaja mitu galeriid moodustata. Aitab ühest küll. Seal Vabadussillal on lihtsalt üks pilt galeeriväline--Rünno 8. november 2009, kell 17:30 (UTC)

: Nüüd on üks galerii. Pealkirjade all pidasin silmas seda, et iga pildi kohal võiks rasvases kirjas olla märgitud laienemisvooru aasta. Pooldaksin ise piltide väikesemaks muutmist, muidu venib liiga pikaks see artikli osa minu meelest. MarkkuP 8. november 2009, kell 17:44 (UTC)

::Minu teada galeriil pealkirja võimalust iga pildi kohta ei ole. Kui tahad nii põhjalikku lahendust, siis tuleb tabel teha. On küll võimalus tervele galeriile pealkiri panna, aga sellisel kujul Sind see ilmselt ei rahulda.--Rünno 8. november 2009, kell 17:51 (UTC)

: Kui siis juba kõigil. MarkkuP 8. november 2009, kell 18:21 (UTC)

:: Selle kujundamisega pole mõtet liiga põhjalikku vaeva näha. Niikuinii näeb igaüks erinevalt. Näiteks minu ekraanil näeb siinne variant väga hea välja, aga kahe pildiga reas enam ilmselt ei näeks. --Epp 8. november 2009, kell 18:25 (UTC)

:::Igaüks näeb nii, nagu ekraan lubab. Loomulikult on olemas horisontaalne kerimisriba.--Rünno 8. november 2009, kell 18:29 (UTC)

:::Epule. Miks ei peaks kujundamisega vaeva nägema?--Rünno 8. november 2009, kell 18:31 (UTC)

:::: No pole ju mõtet aega raisata, kui tulemus on prognoosimatu. Kui vähegi võimalik, peaks jätma inimesele endale võimaluse oma seadeid sättida. Ma ei tea, kuidas siin seda teha saaks. --Epp 8. november 2009, kell 18:33 (UTC)

:::::Tulemus on prognoositav, kui arvestatakse kuvari karakteristikuid.--Rünno 8. november 2009, kell 18:35 (UTC)
Minul ei mahu kaks pilti kõrvuti üldse ekraanile ära.
Arvan, et võiks olla eraldi piltideta kompaktne esitus ja pildiallkirjadega kaardid üksteise all huvilistele. Andres 8. november 2009, kell 19:03 (UTC)

Kuna mul ei ole ei eesti ega ingliskeelset vikipeediat sirvides piltide kuvamisega probleeme olnud, siis tekib paratamatult kahtlus, et olen praegu midagi valesti teinud. Kas nii ei ole võimalik pilte lisada, et kuvatava suuruse määrab see, milline ekraan-seadistus kasutajal on?

Kui jätta pildid artikli põhiossa üksteise alla, siis jääb ikkagi liiga pikk see rida minu arvates. Võimalus oleks teha eraldi artikkel, kus oleksid kõik pildid reas, põhiartiklisse siis jääda animeeritud kaart. MarkkuP 8. november 2009, kell 20:42 (UTC)
Euroopa Liidu tuleviku kaardil ei ole Island märgitud kandidaatriigiks. Tafenau 5. jaanuar 2012, kell 13:43 (EET)

Võtsin järgmised juhuslikud uudisviited välja:
 *  Euroopa Liit raiskab propagandale miljardeid Postimees, 27. detsember 2008
 * Liisa Past. Giles Merritt: Euroopa Liit vedas inimesi alt EPL.ee, 18. aprill 2009
--Ker 4. veebruar 2010, kell 22:41 (UTC)
Euroopa Liidul on omadusi, mis on iseloomulikud nii rahvusvahelistele organisatsioonidele kuid ka suveräänsetele riikidele – sellisena on Euroopa Liit ainulaadne poliitiline institutsioon.
See ei ole küll keeleliselt korrektne. Siit jääb mulje, et EL-l on omadusi, mis on iseloomulikud suveräänsetele riikidele. (jääb mulje, et EL võib olla ka suverääne riik). Ma pakun välja selle lause asemel sellise: "Euroopa Liidul on nii valitsustevahelise kui ka rahvusülese organisatsiooni elemente." See on ka sisuliselt korrektsem. Kelgukass 6. märts 2010, kell 21:15 (UTC)

Mulle tundub, et Sul on õigus. Andres 6. märts 2010, kell 21:35 (UTC)

Hi!
I'm Antoine from the Wikipedia in French. I think you should create an infobox for the EU, like a country.
Best European wishes from France!
Atoine85 (arutelu) 14. veebruar 2013, kell 20:26 (EET)
PS: Hope you like the euro. :)
----
Tundub, et ajakohastada on tarvis ainult summaarne rahvaarv, aga selle kohta andmeid ei ole. Andres (arutelu) 1. juuli 2013, kell 08:30 (EEST)
----
Suurbritannias toimus 23. juunil 2016 referendum, mille võitsid napilt Euroopa Liidust lahkumise pooldajad. Kuna paljud Suurbritannia piirkonnad pooldasid Euroopa Liitu jäämist (Gibraltar >95% liitu jäämise poolt, valdav enamus Šotimaal, Põhja-Iirimaal, Londonis), siis toob Euroopa Liidust lahkumine suure tõenäosusega kaasa Suurbritannia lagunemise.

Minu meelest teine lause ei käi selle artikli teema kohta ja artikli sissejuhatuses on Brexitist liiga palju juttu. Andres (arutelu) 24. juuni 2016, kell 23:47 (EEST)


Arutelu:16. veebruar

Mis vahe on linnapeal ja bürgermeistril? Andres 15:07, 14 Nov 2004 (UTC)

Kuidas suhtuvad omavahel raehärrad ja bürgermeister? Ning veel linnapea ja meer?

Viin, 16. veebruaril. Ametliku teate järgi on Austrias rahu uuesti jalale seatud. Ainult väljakohtud jatkavad veel tegevust ja politsei on ametis rusude ja barrikaadide koristamisega. Väljakohus St. Pöltenis mõistis täna surma kaks mässujuhti. Surmaotsus saadeti õhtul täide poomise teel. Viini väljakohus mõistis surma seitse mässulist. Neist hukati üks, teistele surmanuhtlus muudeti presidendi poolt eluaegseks sunnitööks.
Kaja, 18. veebruar 1934, nr. 42, lk. 3. --Improvisaator 18. veebruar 2009, kell 12:40 (UTC)

Kes selle niimoodi sõnastanud on, paluks viidet. Ja kas see oli ikka paavst, äkki oli Felipe II? Adeliine 3. juuni 2015, kell 22:07 (EEST)

*1873 – Hispaania kuulutati vabariigiks.
 *1568 – esimene uusaja genotsiidiakt: paavst kuulutas surmaotsuse kogu Madalmaade elanikkonnale, kolmele miljonile protestandile.
--WikedKentaur (arutelu) 16. veebruar 2019, kell 09:03 (EET)


Arutelu:Mozilla Firefox

Firefox on Mozilla projekti üks toode, seega võiks selle artikli pealkiri olla pigem lihtsalt Firefox. Priitp 16:10, 14 Nov 2004 (UTC)

Mul on mulje, et nad hüüavad seda "Mozilla Firefox", kuigi "Firefox" on võib-olla mugav lühend. Võime ehk teha ümbersuunamise Firefoxi alt. Andres 16:28, 14 Nov 2004 (UTC)

Mis tähendab "Eemaldati kõik liigne"? Andres 16:34, 14 Nov 2004 (UTC)

Ilmselt vist seda, et seal pole võrreldes Mozilla tavabrausergia sees meili newsi ja IRC tuge. --Boy 20:12, 29 Apr 2005 (UTC)

: Tegelikult on, FireFox brauser ja Mozilla ":en:Internet suite", see on inglise keeles kasutatav termin ja ma ei tea kuidas seda eesti keelde tõlkida. Erinevus on selles et brauser on veebi serveri poolt pakutavate lehekülgede vaatamiseks ja "suhtlemiseks" nendega. "Internet suite" on kogum erinevatest interneti võimalusi kasutavatest programmidest,  nagu, olenevalt pakettist, brauser, e-mail, uudiste lugeja, veebi lehekülgede loomine, download manager jne. FireFox (ja ka näiteks IE) on siis brauser, Mozilla aga Internet Suite, nagu ka Opera.

: Siinse vikipeedia artikli järgi on brauser mõlemat, kuid minu arust oleks hea neil vahet teha --TarmoK 19:15, 1 May 2005 (UTC)
Prooviks veel korra tähelepanu saada (vt ülal) :o) Kas oskab/teab keegi eestikeelset terminoloogiat et teha vahet brauseri (FireFox) ja "interneti kasutamise programmide paketti" (Mozilla) vahel? --TarmoK 19:29, 22 mai 2005 (UTC)

Nu muidugi kui nati uurida siis ka Mozilla Firefoxis on näiteks vaikimisi sees Java konsool ja muidki veebi arendusvahendeid, talle saab lisada chati-kliendi, kalendri, bit-torrenti või mida iganes - nii et kas ta siis nüüd on puhtalt brauser või saab temaga muudki teha? Nii et äkki ikka ei teeks väga vahet... - Ahsoous 21:00, 22 mai 2005 (UTC)

: Java konsool on abivahend veebi lehekülgde vaatamiseks, mitte eraldi programm, abivahend et teatud lehekülgi millele on lisatud lisaks HTML-ile java applete, samamoodi nagu flashi vaatamiseks peab olema plugin. E-maili programm on iseseisev programm mida kasutatakse e-mailide lugemiseks ja saatmiseks (ja ka nende organiseerimiseks mailiboksis jne). Samamoodi ka IRC või näiteks veebilehtede redaktor.

::Java konsool on abivahend mitte lehekülgede vaatamiseks vaid vigade ülesleidmiseks - Ahsoous 22:09, 22 mai 2005 (UTC)

::: õige, läks sisseehitatud java toega segamini siin hilistel tundidel, kuid sellegipoolest ei muuda see mõtet --TarmoK 22:42, 22 mai 2005 (UTC)

: Seda et näiteks FireFox-ile saab külge pookida erilisi "vidinaid" mis võimaldavad laiemat kasutamist ei tee brauserist, siis puhtalt veebi lehitsejast samasugust paketti nagu on Mozilla. Wordiga saab ka tabeleid teha ja kui vähegi osavam tegelane on siis saab ka makrodega enamuse Exceli jutud ära tehtud, kuid Wordi ei nimeta me tabelarvutuse programmiks.

: ja kui külge pookimistest rääkida siis selle järgi oleks IE tegelikult Windows, sest pool IE koodi on ju Windowsi koodis :o) --TarmoK 21:27, 22 mai 2005 (UTC)

"Olles oma turuosa pidevalt kasvatanud" - sellest lausest jääb mulje, nagu oleks tegemist rahavärgiga. Kuna Mozilla on tasuta, siis oleks minu arust õigem rääkida levikust, mitte turust.--Rünno 7. mai 2009, kell 16:01 (UTC)

Turuosa on täiesti vale sõna tasuta levitatava tarkvara puhul. Valju 29. august 2009, kell 18:21 (UTC)

: Paranda siis. Andres 29. august 2009, kell 20:25 (UTC)

Kas pole mitte avatud lähtekood üks vaba tarkvara liike? Sel juhul pole vaja mõlemat mainida, piisab ühest. --Kamma 1. september 2009, kell 20:26 (UTC)

Kahjuks ei piisa, kuna on olemas ka suletud lähtekoodiga vabalt kasutamiseks mõeldud tarkvara. suwa 2. september 2009, kell 13:24 (UTC)
----
Aga infokastis olev on vananenud. Andres 1. november 2009, kell 11:16 (UTC)
----
Tekstis on vastuolulised andmed Firefoxi populaarsuse kohta Eestis. Andres (arutelu) 27. veebruar 2014, kell 17:12 (EET)

Kuidas? On ju öeldud, mis seisuga. Väide, et ta kasutatavaim on, muidugi enam ei kehtinud. 193.40.10.180 27. veebruar 2014, kell 17:31 (EET)

: Formaalselt võttes ei ole vastuoluline, aga esitus ei olnud kronoloogilises järjekorras. Pealegi tundub ikkagi ebausutav, et osakaal langeb 8 kuuga peaaegu poole võrra. See nõuab seletust. Andres (arutelu) 27. veebruar 2014, kell 18:17 (EET)

: Ja erinevate uuringute andmeid ei saa otseselt kokku panna. Peaks vaatama StatCounteri järgi uuemaid andmeid, aga mul ei õnnestunud ühendust saada. Andres (arutelu) 27. veebruar 2014, kell 18:26 (EET)

Jah, see on iseasi, milliseid allikaid kasutada. Aga väide, mille asukohta muutsid, pole Eesti kohta. (Eesti andmeid kaheksakuuse vahega siin praegu ei esitata.) Enne oli selles mõttes loogiliselt, et kõigepealt oli juttu maailmast, kronoloogiliselt, ja siis Eestist, samuti kronoloogiliselt.

Ja ajakohastamismärkusel pole mõtet, kui enam ei esine oleviku kohta väiteid, mis ei kehti. 193.40.10.180 27. veebruar 2014, kell 18:47 (EET)

: Nojah, ma sain valesti aru. Tegin ümber natuke.

: Minu meelest on ikkagi mõtet. Ajakohastada on tarvis.  Andres (arutelu) 27. veebruar 2014, kell 19:05 (EET)

:: No see on tavaline, et artiklisse saab lisada uuemaid asju. Selle äramärkimisega on minu asjatu päist koormata. 193.40.10.180 27. veebruar 2014, kell 19:09 (EET)

::: Uuemate andmete puudumine siin on häiriv, sellepärast ka märkus. Andres (arutelu) 27. veebruar 2014, kell 19:52 (EET)


Arutelu:Nansei saared

Pole põhjust teha riukiu saari lingiks, sest see link viiks sellele artiklile kus me praegu oleme, see on ju täiesti mõttetu. Siim 18:44, 14 Nov 2004 (UTC)

Täiesti õige, ma tegingi siia lingi ainult selleks, et teha vanalt nimekujult suunamisleht, aga unustasin ta kogemata sisse. Sorry. --Oop 14:24, 15 Nov 2004 (UTC)

Näiteks saksa viki järgi on Ryūkyū saared ainult osa Sansei saartest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuni 2009, kell 18:59 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://encarta.msn.com/map_701516137/Ryukyu_Islands.html
** In Nansei saared on 2013-06-24 12:31:46, Socket Error: 'Connection reset by peer'
** In Nansei saared on 2013-07-06 15:47:48, Socket Error: 'Connection reset by peer'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:48 (EEST)


Sellel nimestiku vormistusel on see häda, et kui mõni liik juurde avastatakse, siis läheb kogu numeratsioon sassi.  Andres 19:37, 15 Nov 2004 (UTC)

Taksonoomilistes nimestikes oleks mõistlik ja silmale ülevaatlikum jätta ladinakeelne nimetus eestikeelse ette - nii nagu on tehtud näiteks koolibrilaste loendis. Seda seetõttu, et kõigil neil on ladinakeelne nimetus, aga kõigil ei pruugi olla eestikeelset nimetust. Seega oleks vähemalt ladinakeelsed nimetused siis üksteise all ja niimoodi siis natuke ülevaatlikum. Kk 18. juuli 2008, kell 04:08 (UTC)

Jah, nõus. Andres 18. juuli 2008, kell 05:07 (UTC)
----
Panin Päevalehe väitel leitud liigid siia juurde. Et ma siinsest järjestusest aru ei saanud, panin suvaliselt. --Epp 16. oktoober 2009, kell 01:10 (UTC)
Ma ei leidnud siit sinilibliklasi. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 12:57 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti liblikaliste süstemaatiline nimestik


Arutelu:Gröönimaa

Ühed arvavad, et kunagi ammu purjetasid eurooplased kaugele põhja ja nad panid saarele sellepärast 'Roheline maa' nimeks, et nad jäid sinna elama ja arvasid, et see nimi meelitab sinna ka teisi inimesi elama. Aga teised arvavad, et Gröönimaa avastajateks olid viikingid ja kaugelt paistes võis see tunduda roheline.
See lõik on pisut segane. Esiteks siit jutust justkui tuleb välja, et viikingid polnudki eurooplased. Kes siis olid need eurooplased, kes mõtlesid välja legendi rohelisest maast? Minu teada see oligi Viikingite väljamõeldis. Siim 20:04, 15 Nov 2004 (UTC)

Kummaline lõik tõepoolest. Muidugi olid need eurooplased viikingid (õigemini vanapõhja keelt või sellest tekkinud keeli kõnelevad inimesed). Andres 08:18, 16 Nov 2004 (UTC)

Üksvahe oli levinud teooria, et seoses kliimakõikumistega oligi I ja II aastatuhande vahetuse paiku soojem aeg ja Gröönimaa rohelisem. Kas see on nyyd ebateaduseks saanud? --Oop 05:42, 9 Dec 2004 (UTC)

See artikkel ei ole vist saare kohta. Kas Gröönimaa saare kohta käiva artikli pealkiri peaks olema Gröönimaa saar? Siim 21:36, 15 august 2005 (UTC)

Kui Gröönimaal on rohkem saari, siis küll. Andres 06:41, 16 august 2005 (UTC)

: Kuidas siis on, on seal rohkem saari? Andres 8. detsember 2009, kell 21:54 (UTC)

:: On küll, saare kohta tuleb eraldi artikkel teha. Andres 8. detsember 2009, kell 21:59 (UTC)

elanikke = 56 245 (2001) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. märts 2006, kell 12.43 (UTC)

Varem oli:
Gröönimaa nime päritolu ei ole selge. Üldiselt arvatakse, et selle nime (Grönland 'roheline maa') andsid Gröönimaale viikingid, lootes selle pettusega meelitada sinna elama rohkem inimesi. On ka teine üsna levinud arvamus, mille kohaselt olevat Gröönimaal sel ajal, kui viikingid sinna jõudsid hoopis soojem kliima, kus oli tõesti palju rohelist loodust (vähemalt selle lõunaaladel).
Andres 20. juuni 2006, kell 21.51 (UTC)

See lõik ei ole päris täpne. Nime päritolu on niipalju selge küll, et selle andsid saare asustanud Islandi päritolu viikingid ja et see tähendab rohelist maad. Nime pettuseks nimetada on natuke liiast. Seal elasid tuhanded inimesed (3-5000), asustus kestis sajandeid, esialgu oldi Euroopaga tihedates sidemetes (mida näitab kasvõi sealsete Skandinaavia asukate riidemood), talusid ja kirikuid oli palju. Kui tegemist oleks olnud pettusega, siis ei oleks see kõik võimalik olnud. Reklaamitrikk küll, aga mitte pettus.
Tiina357 27. juuni 2006, kell 06.45 (UTC)

Kas Gröönimaal kasvab harilik mustikas või mõni muu mustikaliik? Andres 21. juuli 2007, kell 04:30 (UTC)

Harilik mustikas kasvab täpselt. Allikas: http://www.ars-grin.gov/cgi-bin/npgs/html/taxon.pl?41040. Geonarva 9. detsember 2009, kell 08:10 (UTC)

Lingid, mis peavad silmas saart, tuleb parandada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. detsember 2009, kell 08:39 (UTC)

kaart tuleb tõlkida. [[Kasutaja:Andres|Andres]]

| elanikke = 56 462 (1. jaanuar 2008) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. detsember 2010, kell 23:07 (EET)

Kas need puudused, mille tõttu lisati toimeta-mall on nüüd kõrvaldatud? [[Kasutaja:Alts|Alts]] 31. jaanuar 2011, kell 22:06 (EET)

KNAB-is on Gröönimaa haldusüksuseks omavalitsus, mitte vald. Adeliine 3. mai 2015, kell 11:23 (EEST)

Paranda siis. Andres (arutelu) 3. mai 2015, kell 12:23 (EEST)