Arutelu:La Trobe

Ei leidnud siit baltisaksa heliloojat Johann Friedrich Bonneval La Trobe'd (1769–1845). --Tiuks 21. jaanuar 2009, kell 22:10 (UTC)

Vot ei oskagi selle peale midagi kosta. Artiklis sees on ta ju algusest peale olemas olnud.--WooteleF 22. jaanuar 2009, kell 16:52 (UTC)

: Johann Friedrich Bonneval Latrobe on siin John Frederik La Trobe, sellepärast ma ei leidnud. Miks link artiklis erineb artikli nimest? --Tiuks 22. jaanuar 2009, kell 17:39 (UTC)

::Kasutatud on mõlemat nime. Üks inglise- teine saksapärane. Ning ta ei olnud baltisakslane.--WooteleF 22. jaanuar 2009, kell 17:58 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.latrobefamily.com/b3182.html#P3182
** In La Trobe on 2013-06-24 11:58:02, 404 Component not found
** In La Trobe on 2013-07-06 09:57:43, 404 Component not found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:58 (EEST)


Kasutaja arutelu:Auris~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Auris! Andres 22. jaanuar 2009, kell 20:30 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Auris~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Siseministeerium

Minu meelest ei saa nii olla, et Eesti Vabariigi Siseministeerium taasasutati 1990. aastal. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. jaanuar 2009, kell 20:44 (UTC)

Okupatsioonivõimude asutustele niisugune viitamine pole minu arust õige. Andres 22. jaanuar 2009, kell 20:46 (UTC)

Peatüki "Aastad 1940–1990" vaata-malliga antud siselingid hädapärase lahendusena sobivad, ent puudu on eksiilvalitsuse märkimine--Bioneer1 (arutelu) 14. juuli 2014, kell 16:16 (EEST)

Sissejuhatus oli enne niisugune (ma ei saa aru, mis mõttes seda uuendati):
'''''Siseministeerium''' on [[Eesti]] [[valitsusasutus]], mille ülesanne on tagada, et Eestis oleks hea ja turvaline elada.
''Siseministeerium ja tema haldusala moodustab kokku Eesti suurima avaliku sektori asutuse, kus töötab kokku ligi 8000 töötajat. Oma igapäevatöös arendab ja suunab ministeerium siseturvalisuse valdkonda.
''Siseturvalisuse valdkonnas on siseministeeriumil ja valitsemisala asutustel ülesanne tagada riigi [[sisejulgeolek]] ja kaitsta avalikku korda, valvata ja kaitsta riigipiiri ning tagada piirirežiim.
''Lisaks tegeleb siseministeerium perekonnaseisuküsimustega ning korraldab kirikute ja kogudustega seotud asju.<ref>[www.siseministeerium.ee</ref>
''Ministeerium asutati [[1918]]. aastal ning taasloodi [[1990]]. aastal.
{{Sisukord paremale}}
"Ülesande" asendamine "tööga" on minu meelest stiililiselt halb.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 7. juuli 2016, kell 11:43 (EEST)

Kantslerite ja asekantslerite ajalugu võiks ikka sees olla, miks välja võeti? [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 7. juuli 2016, kell 15:07 (EEST)

Aastad 1940–1990

Artikkel räägib Eesti Vabariigi Siseministeeriumist. Viidata siin ajaloos artiklitele Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat, Eesti Omavalitsuse Sisedirektoorium ja Eesti NSV Siseministeerium ei ole õige. Need olid Eestit okupeerinud riikide asutused. Ajaloost on praegu puudu Eesti Vabariigi Siseministeeriumi taastamise alaosa. 2001:7D0:87DE:5C80:2C8A:2D6A:D25A:BA1E 7. juuli 2016, kell 18:13 (EEST)

: Need lingid võiksid minu meelest olla "Vaata ka" all. Andres (arutelu) 7. juuli 2016, kell 20:38 (EEST)

See on vale. Okupatsioonirežiimide vastavad struktuurid ei saa juba põhimõtteliselt siia kuuluda, need ei olnud Eesti Vabariigi asutused. Sellele on siin tähelepanu juhitud juba varemgi. Ursus scribens (arutelu) 24. jaanuar 2020, kell 02:12 (EET)


Kasutaja arutelu:Sally006

Tere tulemast Vikipeediasse, Sally006! Andres 23. jaanuar 2009, kell 08:49 (UTC)
Tekstide mujalt Vikipeediasse kopeerimine ei ole lubatud. Siim 20. veebruar 2009, kell 10:40 (UTC)
Palun ära kirjuta maha. --Epp 30. oktoober 2009, kell 12:23 (UTC)

Tere, definitsiooni rea ette (artikli algusse) pole meil kombeks alapealkirja panna. --WikedKentaur 3. veebruar 2011, kell 12:35 (EET)
Aga andke palun mulle idee, kuidas siis seda paremaks teha.

Mida paremaks teha? Artikli päises on artikli pealkiri ja artikkel algab kohe definitsiooniga. Nii on meil lihtsalt tavaks vormistada.

Arutelulehel lisa palun oma kommentaarile allkiri, selleks trüki neli tildet (~~~~) või vajuta redigeerimiskasti kohal allkirjanuppu. Adeliine 3. veebruar 2011, kell 12:45 (EET)

Tere!
Kui soovid portaalidega tegeleda, palun uuri need portaalid, mis on juba olemas - kuidas on vormistatud, selle siseehitus, kategooriad, kuhu nad kuuluvad jne. Teistmoodi pole mõtet seda teha. [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 3. veebruar 2011, kell 14:13 (EET)

Palun loe juhendit: [[Vikipeedia:Uuele kaastöölisele]]. Palun ära kopeeri mujalt teksti artiklitesse juhuslikku kohta. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 4. veebruar 2011, kell 12:15 (EET)

Palun ära tee uusi portaale. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 13. veebruar 2011, kell 23:42 (EET)

Kui mõnel teemal puudub eestikeelne portaal. Kes võib luua uue portaali?

Põhimõtteliselt igaüks, aga sisuliselt – miks neid tarvis on? Minu meelest pole neid eesti vikipeediasse ainsatki tarvis. Taivo 14. veebruar 2011, kell 14:18 (EET)

Igaüks võib luua küll, aga sellised, nagu Sa siiani oled teinud, ei kõlba. --Epp 14. veebruar 2011, kell 18:09 (EET)
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Kas ma võin http://et.wikibooks.org all geograafia kordamine riigieksamiks jätkata. Mul on piisavalt materjale. Ootan vastust.
Tänades, Sally006

Võid ikka muidugi. Ainult vaata, et päris kooliõpikust maha ei kirjuta, sest ka Vikiõpikutes kehtivad autoriõiguste reeglid. Adeliine 11. oktoober 2012, kell 15:34 (EEST)
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Ma ei kasuta "geograafia kordamine riigieksamiks" jätkamisel mitte ühtegi kooliõpiku teksti vaid panen siia kirja koolis saadud teadmised.
Tervitades, Sally006
----
Sinu artikkel on teisaldatud pealkirja Tööturg alla. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 14:28 (EEST)


Arutelu:Pistohlkors

Raamatus "The Nobilities of Europe" 2000, lk. 426, väidetakse, et Pistolekorsi nime on saanud 22. veebruaril 1645,  kuninganna Kristiina poolt aadeldatuna Suurbritannia saarelt pärit britoon Otto Yxhülls Scott (Yxküll ?). Klapib ka aadlisuguvõsa nr. 321. Riddarhuset.se, sama isik Soomest pärit Karjala ratsaväeleitnant Jöran Olufsson ehk Lehtiniemi mõisnik Yrjö Olavinpoika Scott. -- Jaanusele 23. jaanuar 2009, kell 20:25 (UTC)


Arutelu:Anatoli Nekrassov

Praegu jääb mulje, nagu oleks tal eestikeelsed teosed ja venekeelsed teosed.

Panin esimese pealkirjaks "Eesti keelde tõlgitud teosed". --Jaan513 23. jaanuar 2009, kell 21:17 (UTC)

Miks teda kirjanikuks nimetatakse? Andres 23. jaanuar 2009, kell 21:02 (UTC)

Kuidas siis veel üle 20 raamatu kirjutanud inimest nimetada? -- Jaanusele 23. jaanuar 2009, kell 23:23 (UTC)

: Kas mõni raamat on siis ilukirjanduslik? Andres 24. jaanuar 2009, kell 00:01 (UTC)

::Kirjanikuks teda Eesti ajakirjanduses on nimetatud. -- Jaanusele 24. jaanuar 2009, kell 00:05 (UTC)

::: Nojah, aga selliseid asju tuleb kontrollida. Andres 24. jaanuar 2009, kell 00:07 (UTC)

::::Väidetavalt on ta ka Venemaa Kirjanike Liidu liige (член Союза писателей РФ), äkki saab sealt seda kontrollida www.writers.ru --Jaanusele 24. jaanuar 2009, kell 00:30 (UTC)

::::: Piisaks sellest, kui oleks teada mõni tema ilukirjanduslik teos. Andres 24. jaanuar 2009, kell 00:35 (UTC)

:Nagu ma aru saan jaguneb Vene Kirjanike Liit, 50 regionaalseks organisatsiooniks (http://www.writers.ru/), Moskva omas on keegi tema nimeline küll sees (http://www.moswriter.ru/persons.htm#Ne )-- Jaanusele 24. jaanuar 2009, kell 10:25 (UTC)

:: Isegi kui see on tema, siis tõestab see ainult, et ta on kirjanike liidu liige. Ma ei tea, kuidas Venemaal, aga näiteks Eestis ei ole kirjaniku liidi liikmeteks ainult kirjanikud. Andres 24. jaanuar 2009, kell 11:10 (UTC)

:::No ma ei saa aru, võtame näiteks Eesti Kirjanike Liidu liikmete loendist Indrek Hirv, meil eesti luuletaja ja kunstnik, meedias aga nimetatakse kirjanikuks (Vt. näiteks pildi allkiri . Wiki artiklist "Kirjanik on inimene, kelle tööks on kirjutamine, kuid tavaliselt peetakse kirjanikuks inimest, kelle kirjutatud tekstid on loomingulised ja professionaalsed ning need on kas kirja pandud või trükitud.". Mulle jääb sellest küll mulje, et kui artikli tegelane on kirjutanud üle 20 teose ja need on vähemalt neljas kirjastuses välja antud, mõned neist lausa 6. trükini jõudnud ning neid üle miljoni müünud, peaksin ma teda küll kirjanikuks.--Jaanusele 24. jaanuar 2009, kell 12:54 (UTC)

:::: Vähemalt vanasti kuulusid kirjanike liitu ka kirjanduskriitikud ja tõlkijad, vähemalt mõnel juhul isegi rahvalaulikud (Eestis küll mitte).

:::: EKSS toob sõnale "kirjanik" kaks tähendust: 1) 'ilukirjanduslikke teoseid kirjutav isik'; 2) 'tarbekirjanduslike teoste või kirjutiste looja' (kusjuures see tähendus esineb harilikult liitsõnades: kirikukirjanik, koolikirjanik, muusikakirjanik, ajakirjanik). Minu meelest tuleb lähtuda esimesest tähendusest ning meie artiklit Kirjanik tuleb korrigeerida: inimene, kelle tööks on kirjutamine, võib olla ka näiteks kirjutaja või kalligraaf, jne. Lihtsalt raamatute autorit kirjanikuks nimetada on eksitav.

:::: Mis puutub teoste arvu ja tiraažidesse, siis kas näiteks Lenin on kirjanik? Andres 24. jaanuar 2009, kell 13:50 (UTC)

:::::Kirjanik on ilukirjanduslikke või tarbekirjanduslikke teoseid või kirjutisi (kutseliselt) kirjutav isik.. Ma arvan, et Lenin ka ei kirjutanud oma teoseid kutseliselt, ehk siis ta eesmärk ei olnud arvatavasti nendega elatist teenida.--Jaanusele 24. jaanuar 2009, kell 21:00 (UTC)

See teema, kes on kirjanik, kes mitte, ongi ju väga vaidlusalune, võime ju kirjutada ühe ilukirjandusliku teose kirjutaja kohta kirjanik, kuid kui ta kirjutas selle 20 aastat tagasi ja tema sulest ei ole midagi enam avaldatud, kas siis peaksime ju kirjutama, et ta oli kirjanik ja on praegu näiteks õmbleja vms? Kirjanik on see, kes endale raamatute kirjutamisega elatist teenib ja mulle tundub, et kõnealune isik seda teeb ja kirjutab nö. tarbekirjanduslikke teoseid, mida inimesed on üle 1 miljoni tarbinud. Selle üle võibki ju vaidlema jääda, näiteks juba aastal 1925 vaieldi selle üle: II Riigikogu VII istungjärk, protokoll nr. 192, 28. jaanuar 1925 "Väga raske on ära määrata, kes on kirjanik. Kui omal ajal see küsimus arutamisel oli muuseas kirjanikkude liidus, siis ei leitud kindlat kriteeriumi selleks, kes on kirjanik. Ajakirjaniku mõiste on natukene selgem. Ajakirjanik on igaüks, kes töötab mõne ajalehe juures, olgu alalise toimetuse liikmena, alalise kirjasaatjana, reportöörina jne., see on kahtlemata ajakirjanik. Kes on aga kirjanik, seda on raske öelda, kas igaüks, kes siin või seal mõne reakese ilukirjanduse alal avaldanud..." (K. Ast)

Siin veel mõned tsitaadid inimestelt: Jüri Ehlvest: "Põhiprobleem hakkab sellest, et kirjanikku ei ole olemas. Ei eksisteeri sellist ettevõtlusvormi nagu kirjanik. Aga selline ettevõtlusvorm peab olema! Kui see on, siis saab näiteks Kirjanike Liit täpselt määratleda, kes on kirjanik ja kes saab taotleda maksusoodustusi.", "minu meelest on lahendus selles, et Kirjanike Liit tunnistab, et tema liikmed on kirjanikud, kelle individuaaltöö on kirjutamine."; Paul-Eerik Rummo: "...aga lähen ükstapuha mis kaalutlustel või huvi pärast kuhugi pooleks aastaks tööle, mis siis saab? Kas siis ma ei olegi enam kirjanik, ehkki ma töökoha pidamise kõrvalt ka edasi kirjutan?", "Kas ma olen kirjanik või mitte, see on täiesti väljaspool seda paradigmat ega puutu üldse asjasse. Inimene võib ju pidevalt vahetada oma tööalast staatust"(viide); Paavo Kivine: "Aga antagu andeks, kui juba meie kirjanikkonna juht esitab oma tsunfti sees küsimusi, kes on kirjanik ja kes ei ole seda mitte, ning küsib, mis on juhtunud rahva maitsega,  siis tõepoolest: mis on juhtunud? Juhtunud on aga see, et kirjanduses-kunstis promob moodne meedia üksnes skandaalsevõitu marginaalsust"; Juri Lotman on leidnud, et autoriks saamiseks, kirjaniku kui fiktsiooni tekkeks kultuuriloos ei ole piisanud siiski ainult subjekti tahtest valida endale eriline ”kirjaniku käitumismudel”. Vaja on, et ”biograafiat omava inimese ja biograafilise informatsiooni saaja (s.o biograafia lugeja) vahele ilmuks veel kolmas isik – see, kes biograafia kirja paneb”.(J. Lotman, Kultuurisemiootika, lk 369.)--Jaanusele 24. jaanuar 2009, kell 21:00 (UTC)

: Minu jutu iva on, et kirjanik peab kirjutama ilukirjandust, mitte tarbetekste. Kuigi mõnikord harva võidakse kirjanikuks nimetada ka tarbetekstide kirjutajat, peaks minu meelest lähtuma sellest definitsioonist. Kas inimene elatub kirjutamisest või kas ta kirjutab palju või vähe või kas ta ikka veel kirjutab, on vähem oluline. Need asjad seostuvad kirjaniku mõistega ainult spetsiifilises kontekstis. Andres 24. jaanuar 2009, kell 21:20 (UTC)

Belovski posjolok,

Võtsin sünnikohast selle välja, sest see pole õige. Andres 23. jaanuar 2009, kell 21:06 (UTC)

:Ei olnud jah posjolok, on hoopis Belovski(-oje) selsovet (Беловский :ru:Сельсовет) :ru:Алтайский район Алтайского края#Административное деление, mille administratiivkeskuseks Beloje küla, kuid EKI neid vist ei näita. --Jaanusele 23. jaanuar 2009, kell 23:23 (UTC)

:: See peaks olema Beloje külanõukogu. Andres 24. jaanuar 2009, kell 00:02 (UTC)

Võtsin sünnikoha juurest ka viite välja, sest viidatud lehel neid andmeid pole. Panin selle lehe välislinkide alla.

: Seda, et tegu on psühholoogi, filosoofi ja kirjanikuga, tuleb kuidagi tõendada. Praegu ei ole ka artikli tekstis midagi, mis seda kinnitaks. Andres 23. jaanuar 2009, kell 21:13 (UTC)

:Minu meelest on imelik ühte lausesse 5 viite kirjutamine, kõik need andmed on mainitud ju viidatud kirjastuste lehtedel ja välislinkidel! Meil pole ju enamus artiklitel viiteid nii juures nagu nüüd viite mallid siia lisatud on. Vaata, kas või enda loodud Madis Salum: mis tõestab, et ta oli näiteks TASS-i korrespondent või Eero Aarniste artiklist, et just praegu on ta  teede- ja raudteeosakonna veondus- ja liiklustalituse peaspetsialist, siit  seda ju välja ei loe ja ma ei kahtle ka, et Anti Liiv ei ole psühhiaater ja psühholoog, kuigi seal viiteid selle kohta ei ole.--Jaanusele 23. jaanuar 2009, kell 23:23 (UTC)

:: Jah, aga antud juhul on kahtlus, et neid asju omistatakse talle õigustamatult. Kirjastus teeb ju reklaami ning võib asja käsitleda subjektiivselt. Kahtluse korral võib igale poole viidete küsimuse juurde kirjutada. Andres 24. jaanuar 2009, kell 00:01 (UTC)
Need viited ei veena mind, et tegu on psühholoogi, filosoofi ja kirjanikuga. Võib küll öelda, et ta on nõustaja ning lektor, vaimne õpetaja, raamatute autor. Tal pole psühholoogiharidust, tema jutt ei ole filosoofia ega psühholoogia, vaid lihtsalt õpetus. Tema raamatud ei ole ilukirjandus. Vähemalt nende linkide põhjal tundub nii. Ega see ei tähenda, et tema õpetus tingimata vale või halb peaks olema. Näiteks ka Jeesus ei olnud psühholoog, filosoof ega kirjanik. Andres 24. jaanuar 2009, kell 00:26 (UTC)
Las nimetab teda psühholoogiks psühholoog, filosoofiks filosoof, kirjanikuks kirjanik. Andres 24. jaanuar 2009, kell 00:30 (UTC)
psühholoog Kirjastus Pegasus: Anatoli Nekrassov Tallinnas pegasus.ee (online 23. jaanuar, 2009), filosoof Marika Tomberg Anatoli Nekrassov: Kui oled ise õnnelik, siis tahad aidata ka teisi Ajakiri Toit & Tervis, 7 / 2008 (online 23. jaanuar, 2009), esoteerik ja kirjanik Kirjastus Pegasus: Anatoli Nekrassov Tallinnas pegasus.ee (online 23. jaanuar, 2009).

Võtsin selle välja. Andres 24. jaanuar 2009, kell 09:08 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://amrita-rus.ru/izdatelstvo/nashi_avtory/nekrasov
** In Anatoli Nekrassov on 2012-11-16 10:01:36, 404 NOT FOUND
** In Anatoli Nekrassov on 2013-05-25 13:56:02, 404 NOT FOUND
** In Anatoli Nekrassov on 2013-06-24 00:48:39, 404 NOT FOUND
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://novostispb.ru/2007/06/05/recept-semejjnogo-schastja.html
** In Anatoli Nekrassov on 2012-11-16 10:01:36, 404 Not Found
** In Anatoli Nekrassov on 2013-05-25 13:56:05, 404 Not Found
** In Anatoli Nekrassov on 2013-06-24 00:48:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mk.ru/blogs/idmk/2008/08/29/mk-daily/rating/
** In Anatoli Nekrassov on 2012-11-16 10:01:37, 404 Not Found
** In Anatoli Nekrassov on 2013-05-25 13:56:06, 404 Not Found
** In Anatoli Nekrassov on 2013-06-24 00:48:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:49 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lipetsknews.ru/today/?id=2304
** In Anatoli Nekrassov on 2013-05-25 13:56:09, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Anatoli Nekrassov on 2013-06-24 00:48:59, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:49 (EEST)


Arutelu:Urve Uusberg

Välislinke artiklisse ei lisata, need on eraldi alajaotuses. --Tiuks 23. jaanuar 2009, kell 21:17 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.riinimanda.ee
** In Mitte-Riinimanda on 2013-06-24 12:25:08, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Urve Uusberg on 2013-06-24 14:02:52, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Urve Uusberg on 2013-07-07 20:38:49, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:39 (EEST)


Arutelu:Kuiperi vöö

Kuiperi vöö taevakehade orbiidid jälgivad enam-vähem ekliptika tasandit
Tegelikult päris ei järgi midagi, aga ma ei oska paremini sõnastada. Igal juhul ei paikne nad ekliptika suhtes täiesti suvaliselt, kuid kalle on palju suurem kui planeetidel. Siim 23. jaanuar 2009, kell 23:02 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ifa.hawaii.edu/faculty/jewitt/kb/gerard.html
** In Kuiperi vöö on 2013-06-24 11:49:17, 404 Not Found
** In Kuiperi vöö on 2013-07-06 09:15:45, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:16 (EEST)


Arutelu:Aptekarski saar

Andrei Pitovi eestikeelses raamatus räägitakse sellest kui Apteekrisaarest. See võiks olla selle lehekülje pealkiri. Kk 24. jaanuar 2009, kell 16:02 (UTC)

Autor on Andrei Bitov. Jah, tean. Aga me lähtume KNAB-ist. Andres 24. jaanuar 2009, kell 16:22 (UTC)
"Saar on madal, ujutatakse mõnikord üle." - mida see tähendab?--Toivo (arutelu) 17. aprill 2012, kell 21:39 (EEST)

Tähendab seda, et üleujutuse ajal katab saart veekiht. See ei ole kuigi paks. Andres (arutelu) 21. aprill 2012, kell 00:09 (EEST)

: Täies ulatuses ta nüüd küll vee alla ei jää, madalamad kohad jäävad (väljaspool meie elude ajalisi raame võib-olla ka täies ulatuses).

: Võib-olla on nüüd abi eelmisel aastal (12. VIII) valminud  kaitsetammist ja ehk oleks mõtet "kutsuda" Vikisse  atikkel "üleujutused", kombekas rüüs muidugi, st, eestikeelsena (Kaitsetammil ilmselt mõju ka Eestile – maailma suurim kaitseehitis, väidab keegi inglane alumises 2. videos, umbes 19ndal minutil)

:: Ja asendada "üleujutuse lause" nt  ENG Wi-st võetud tõdedega:
"Major educational institutions include the Saint Petersburg State Electrotechnical University, Saint-Petersburg State Chemical Pharmaceutical Academy and the Experimental Medicine Institute of the Russian Academy of Medical Science. The St. Petersburg Hydro Meteorological Center is also located on the island."
"Saarel asuvad Peterburi Riiklik Elektrotehniline ülikool, Peterburi Riiklik Keemia-Farmaatsia akadeemia, Venemaa Meditsiiniakadeemia eksperimentaalmeditsiini instituut, Peterburi hüdro-meteoroloogia keskus" või umbes nii; lisaks botaanikaaed, ühendavad sillad, seonduvad isikud, nagu Šaljapin, Popov, Pavlov et cetera

::(vt ka Piiteri üleujutused, kui videomaterjali (2. video) uskuda,  siis peaksid üleujutused nüüdseks olema ajalugu, võib olla ongi --Toivo (arutelu) 21. aprill 2012, kell 12:00 (EEST))

::: Püüan seda meeles hoida ja kui töistest kohustustest rohkem vaba aega jääb, siis ka midagi kompileerida
Eks-"üleujutatu"
--Toivo (arutelu) 21. aprill 2012, kell 10:40 (EEST)
Kas mitte (ala)kategooria: Peterburi saared, seal neid omajagu --Toivo (arutelu) 21. aprill 2012, kell 13:42 (EEST)
Alumine Commonsi link on tammile, mitte saarele

* Video on YouTube demonstrating closed S-1 gates in the time of  storm in December 27-28th 2011
*Петербургская дамба. Уникальный щит — tutvustav video, vene keeles, kestvus 25:57
* Wandering Camera – Notes about the Saint Petersburg Dam – includes photos
* Apteekrisaare videotutvustus, vene keeles


Arutelu:Soot

Puudub lehekülg Vanajõgi. Andres 24. jaanuar 2009, kell 16:32 (UTC)

Nagu ma saan aru Väikesest entsüklopeediast, vanajõgi ongi soot. Geonarva 24. jaanuar 2009, kell 21:32 (UTC)

EnDic2004 annab nii:
et:
soot, koold, jõekoold, vanajõgi argi

en:

oxbow [lake], cutoff [lake]--Dj Capricorn 24. jaanuar 2009, kell 21:36 (UTC)

: Vanajõega on see probleem, et see on ka kohanimi. Andres 24. jaanuar 2009, kell 22:04 (UTC)

::EKI annab üksnes ühe jõe, mis asub Hiiu maakonnas--Dj Capricorn 24. jaanuar 2009, kell 22:14 (UTC)

::: Siis tuleb kirjutada sellest jõest ning panna sinna täpsustusmärkus. Andres 24. jaanuar 2009, kell 22:21 (UTC)

Ebakorrektne viide
Viide pole päris korrektne, sest sinna peab veel vastava märksõna lisama. Trükitud allikat pole hetkel käepärast--Dj Capricorn 2. september 2009, kell 11:08 (UTC)

mis asi on ingliskeelne backwater? EnDic2004 () ütleb, et paisutus. Kas see on aga ikka sama mõiste mis siin: :wikidata:Q899514--Estopedist1 (arutelu) 12. oktoober 2017, kell 16:05 (EEST)


Arutelu:Neste

Kas võiks "automaatjaama" asemel öelda "automaattankla"? Andres 24. jaanuar 2009, kell 18:49 (UTC)

Jah. --Metsavend 24. jaanuar 2009, kell 20:07 (UTC)

Neste Eesti AS kuulub Soome naftatööstuskontserni Neste Oil Oy, mille aktsiad on noteeritud Helsingi väärtpaberibörsil (link). --kanakukk 2. september 2009, kell 13:59 (UTC).


Arutelu:Raua tänava lahing

Minu meelest see ei ole osa Teisest maailmasõjast. Andres 24. jaanuar 2009, kell 20:16 (UTC)

Mall kirjeldab ju Eestit Teises ilmasõjas, s.t. olgugi, et lahing ei küündi nii kõrgele kui seda on Sinimägede lahing, aga märkimisväärne sellegipoolest. --kanakukk 24. jaanuar 2009, kell 21:32 (UTC).

: Ma mõtlen seda, et Eesti annekteerimine ei ole osa Teisest maailmasõjast. Andres 24. jaanuar 2009, kell 21:57 (UTC)

Kotkaristi IV klassi teenetemärgi saavad Endel Kirsi, Heino Laansalu ja Lembit Põldret, kes sidepataljoni ajateenijatena hakkasid vastu neilt 1940. aasta 21. juunil relvade loovutamist nõudnud riigikukutajatele. PM 04.02.2009 --kanakukk 4. veebruar 2009, kell 13:59 (UTC).
----
Minu vanaisa Rafael Pallas osales Sidepataljoni lahingus. Tema mälestused sellest on vähemalt ajutiselt siin lehel. --Jaan513 31. märts 2009, kell 13:34 (UTC)
----
Rudolf Veidebach – kuidas oli tema lahinguga seotud? Jätsin praegu välja, st tõstsin info eraldi artiklisse. --Jaan513 2. veebruar 2010, kell 12:13 (UTC)

Minu arust niipalju, et kõik Sidepataljoni ohvitserid olid tema matustel. --Kaali 2. september 2010, kell 16:52 (EEST)
----
"Eesti kaitsevägede ja Punaarmee vahel, 1940. aasta juunipöörde ajal." Lahingu teiseks osapooleks olid nn. Rahva Omakaitse mehed, mitte Punaarmee sõjaväelased. 90.191.119.98 18. mai 2012, kell 19:12 (EEST)

Kui tead, siis paranda. Andres (arutelu) 19. mai 2012, kell 09:13 (EEST)
----
"relvakonflikti Sidepataljoni ja Punaarmee vahel." Relvastatud konflikt ei olnud mitte Sidepataljoni ja Punaarmee võitlejate vahel, vaid Sidepataljoni ja punaste mässajate vahel. Velirand (arutelu) 31. oktoober 2016, kell 15:59 (EET)

Kotkaristi IV klassi teenetemärgid vastupanuvõitlejatele


Arutelu:Vesuuvi observatoorium

Siin võiks olla kirjas ka asutamise aasta ja asukoht.--WooteleF 25. jaanuar 2009, kell 12:02 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ov.ingv.it/inglese/storia/storia.htm
** In Vesuuvi observatoorium on 2013-06-24 14:12:59, 404 Not Found
** In Vesuuvi observatoorium on 2013-07-07 21:47:45, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ov.ingv.it/index_eng.htm
** In Vesuuvi observatoorium on 2013-06-24 14:12:59, 404 Not Found
** In Vesuuvi observatoorium on 2013-07-07 21:48:15, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:48 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Liivakast

Kas liivakasti arutelulehekülg on samuti vaba või peaks selle siin liivakasti ümber tõstma? Andres 12:07, 4 May 2005 (UTC)

Pigem tuleks arutelu hoida ainult liivakastiga seotud küsimuste jaoks. Peep 28. august 2005, kell 18.12 (UTC)

: Mis on kõige mõte? --Vahivahi (arutelu) 19. november 2019, kell 15:27 (EET)
Olen algaja :))z=2x3--78.28.85.171 4. märts 2008, kell 15:23 (UTC)
Kuidas lisada videolinki --Martti13 21. mai 2008, kell 06:02 (UTC)
http://www.youtube.com/watch?v=iLed8KJWdUg

Kui tahad seda artiklile lisada, siis nii:

*Videolõik sellest-ja-sellest
Andres 22. mai 2008, kell 05:52 (UTC)
----
Praegune olukord raskendab liivakasti kasutamist. Andres 17. märts 2009, kell 06:50 (UTC)
* kus siis liivakast on? Või ma pole millestki õigesti aru sanud?

:Käesolev on liivakasti aruteluleht. Liivakastiks ise on leht Vikipeedia:Liivakast. Redigeerimist saab harjutada, vajutades seal lehel  linki "redigeeri". --Jaan513 2. juuli 2009, kell 08:23 (UTC)
----
Rünno märkis Adeliine kasutajalehel midagi, mis ehk ongi oluline. Nimelt - "Siin joone all..." - jooneni võiks tekst olla selline, mida kasutaja ei saa muuta. Et kui ta pärast oma sodimisi kõik kustutab, siis ei jääks talle muljet, et ta midagi valesti tegi. avjoska 9. august 2009, kell 16:03 (UTC)

Inglisvikis on liivakasti päis mallina (). Ja seal puhastatakse liivakasti iga 12 tunni tagant automaatselt. Adeliine 9. august 2009, kell 16:12 (UTC)

Meil on olemas mall  aga niisama see korda ei saa. Midagi on vaja kirjutada CSS-i. --Tiuks 9. august 2009, kell 16:15 (UTC)

: Kas "Palun jäta see rida rahule (Liivakasti päis)" on hea nimetus mallile Mall:Liivakasti päis? --Pelmeen10 4. jaanuar 2011, kell 19:30 (EET)

:: Olemas. Pelmeen10 7. jaanuar 2011, kell 19:06 (EET)

Minu meelest ei ole automaatne kustutamine hea mõte, sest see võib töö kustutada, kui see parajasti pooleli on. Andres 12. august 2009, kell 09:10 (UTC)
----
Kas see Mall:Current time peaks töötama? Mul küll ei tööta. --Epp 29. juuli 2010, kell 23:46 (EEST)

Oma liivakasti loomise linki saavad kasutada ka anonüümsed IP-d. Tulemuseks on leheküljed pealkirjaga "Kasutaja:xx.xxx.xxx.xxx/liivakast". Kuidas seda vältida? Adeliine 3. aprill 2012, kell 13:05 (EEST)
Miks anonüümsed kasutajad ei või liivakasti samadel alustel kasutada? Andres (arutelu) 23. juuni 2012, kell 08:33 (EEST)

Sest registreerunud kasutajate üks õigusi on oma kasutajalehekülg ja selle alamlehed. Anonüümsetele ei ole tehniliselt ette nähtud kasutajalehekülge ja selle alamlehti. Adeliine 10. oktoober 2012, kell 23:12 (EEST)
Minu meelest on praegu raske aru saada, kuidas liivakasti kasutada. Andres (arutelu) 23. juuni 2012, kell 08:34 (EEST)


Arutelu:Eesti välisminister

Sellist täpsustusmärkust siia minu meelest tarvis ei ole, pigem võiks siin olla täpsustusleht või midagi taolist. Pole ka mõtet ühes artiklis pikalt-laialt rääkida kõigist välisministritest. Peale selle, kõik Eesti välisministrid ju ei tegutsenud Eestis. Andres 25. jaanuar 2009, kell 17:33 (UTC)

Kuna minu jaoks on siiani õhus küsimus, et kas eksiilis paari inimese poolt nimetatud välisminister on ikkagi legitiimne väliminister ja ENSVs tegutsenud on mittekeegi, siis leidsin, et võib ka eraldi artikkel olla. Enne oligi väliministri artikkel siin ja epp tegi ümbersuunamise nime alla Eesti Vabariigi välisminister (kusjuures tekstis pole ka märget millist vabariiki silmas peetakse ka Eesti Nõukogude Sotsialistlik Vabariik oli Eesti Vabariik). Kuna sinna artiklisse jäi väliministri tööülesannete kirjeldus praegu kehtivate seaduste järgi, siis saaks siin kirjutada kõigist erinevatest väliministritest ja nende valimiste meetoditest ning tööst, mida nad siis üldse tegid. Ma ei viitsi väliseestlastega rohkem vaielda. --Oktav 26. jaanuar 2009, kell 12:04 (UTC)

:: Mina ka ei viitsi rohkem vaielda inimesega, kes arvab, et ka Eesti Nõukogude Sotsialistlik Vabariik oli Eesti Vabariik. Ja ma pole üldse mingi asjatundja sel alal; arvangi, et vajame siia kedagi, kes oskaks need asjad õigesti paika panna. Olin lihtsalt nii lihtsameelne, et arvasin, et Eesti Vabariik ja Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi nimeline moodustis ei saa lihtalt kellelgi omavahel segi minna. Sinu jutust selgub, et igal pool tekstis, kus on juttu Eesti Vabariigist, tuleks täpsustada, et sellega ei peeta silmas ENSV-d.

:: Artiklis Välisminister on öeldud: Välisminister on suveräänse riigi valitsuse liige, kes tegeleb oma riigi välissuhete ja välispoliitika korraldamisega. Mina ei arva, et me saame seda väita ENSV välisministrite kohta. --Epp 26. jaanuar 2009, kell 15:17 (UTC)

: Lõbus on muidugi see, et ega Metsavend ei soovigi arutada, vaid ta lihtsalt kustutab ja keelab redigeerimise tugevama jõuga. --Oktav 26. jaanuar 2009, kell 12:15 (UTC)

:: Eesti välisministriks võiks õigupoolest nimetada ka Eesti Töörahva Kommuuni, Johannes Varese valitsuse ja Eesti NSV välisministreid. Kusjuures Johannes Varese valitsuse ning 1990 moodustatud valitsuse välisministreid nimetati samuti Eesti Vabariigi välisministriteks. Selles mõttes võiks olla täpsustusleht, võib-olla siis pealkirjaga "Eesti välisminister (täpsustus)". Igaühe kohta võib ju ka eraldi artikli kirjutada, pole mõtet juttu nendest ühte artiklisse kokku panna.    Tööülesannete kirjelduse jne osas saab artiklit "Eesti Vabariigi välisminister" täiendada. Miks peaks sellest eraldi artiklis kirjutama?

:: Mis puutuvad siia väliseestlased? Kui Vikipeedias tekivad lahkarvamused, siis tuleb argumenteeritult diskuteerida. Kes seda ei viitsi, selle arvamusega ei arvestata.

:: Ka mulle tundub, et Eesti Vabariiki ja Eesti Nõukogude Sotsialistlikku Vabariiki ei saa segi ajada. Siiski on selline segiajamine võimalik 1940. ning eriti 1990. ja 1991. aasta kontekstis. See on tõesti probleemiks.

:: Välisministriks on tõesti nimetatud ka tegelasi, kes artiklis Välisminister toodud definitsioonile ei vasta. Seda peaks too artikkel ka arvestama. Näiteks ka eksiilvalitsuse välisministrid ei vasta sellele definitsioonile. Andres 26. jaanuar 2009, kell 18:45 (UTC)

enwiki on teinud ka vastava artikli :en:Estonian Minister of Foreign Affairs in exile ('Eesti Vabariigi välisminister eksiilis'). Esialgu soovitaks selle teema integreerida praegusse artiklisse--Bioneer1 (arutelu) 1. veebruar 2015, kell 16:58 (EET)
----
Lennart Meri välisministriaeg algas siis, kui Eesti Vabariik ei olnud iseseisev. Andres 16. märts 2006, kell 22.19 (UTC)
----
Mida teha Eesti NSV välisministritega?  Andres 16. märts 2006, kell 22.19 (UTC)

: Võiks teha eraldi loetelu, linkida "vaata ka"-sse, sest nad ei ole seotud sama riigiga. Lennart Meri lihtsalt oleks mõlemas loetelus. --195.50.207.212 16. märts 2006, kell 22.21 (UTC)

:: Meri ametiaeg on algab tabelis 1990, kuid Eesti Vabariik ei olnud siis iseseisev. Aastast 1990 kandis Eesti NSV nime Eesti Vabariik. Ma ei tea, kas Meri sai välisministriks enne seda nimemuutust. Andres 16. märts 2006, kell 22.26 (UTC)

::: 3. aprillil 1990 nimetati ametisse Edgar Savisaare valitsus, mille välisminister oli Lennart Meri. 8. mail 1990 võttis Eesti NSV Ülemnõukogu vastu seaduse "Eesti sümboolikast". Tunnistati kehtetuks nimetus Eesti Nõukogude Sotsialistlik Vabariik. Ametlikuks nimeks sai taas Eesti Vabariik. Järelikult oli Lennart Meri umbes kuu aega Eesti NSV välisminister. --Lulu 3. juuli 2006, kell 22.17 (UTC)
----
Siia peaks panema ka eksiilvalitsuse välisministrid. Andres 16. märts 2006, kell 22.29 (UTC)
----

Vabariigi Valitsuse eksiilis välisministrid

Ma näen siin mitut probleemi.
Esiteks, pealkirja järgi loendatakse siin Eesti välisministreid. Aga Eesti võib tähendada nii Eesti Vabariiki kui ka Eesti NSV-d. Seetõttu tuleks kas pealkirja muuta või panna sisse ka Eesti NSV välisministrid.
Teiseks, Eesti Vabariik oli (küll marionettriigina) olemas ka Varese valitsuse ajal. Kas Varese valitsuses oli välisminister? Kui oli, tuleks teda mainida.
Kolmandaks, Meri ametiaeg algas siis, kui Eesti ei olnud iseseisev. Iseseisva Eesti välisministri ametiaeg ei saanud alata 1990, olenemata sellest, kuidas riiki ametlikult nimetati.
Neljandaks, ühel riigil ei saa olla korraga kaks välisministrit. Kuid kuni võimu ametliku üleandmiseni eksisteerisid korraga Eesti Vabariigi välisminister ja Eesti Vabariigi eksiilvalitsuse välisminister.  Kas ei olnud tegemist ühe ja sama Eesti Vabariigiga?
Viiendaks, kas me peaksime mainima ka Nõmme valitsust, mis võimu üleminekut ei tunnustanud? Kui ei, siis kuidas seda põhjendada? Andres 4. juuli 2006, kell 02.01 (UTC)
Siin nad on, teadmiseks. Minu käsi ei paindu neid artiklisse panema.
* Harri Henn – 15. september 1992 – 15. aprill 1993
* Edgar Salin – 19. aprill 1993 – 14. detsember 2003
* Mait Mihkel Mathiesen – 14. detsember 2003 – 5. aprill 2005
--Christopher Robin 14. juuli 2006, kell 10.12 (UTC)
Panin juurde Poska ja Strandmani esimese ametiaja 1918. aastal. Kuupäevad võiksid iseenesest olla kõigi ametiaegade juures. Hans Rebase määramine (kohustetäitjaks, mitte ministriks) toimus salajas ning isegi Vabariigi valitsuse liikmete teadmata, hiljem August Rei tühistas selle. Aleksander Warma asus Vabariigi Presidendi ülesandeid täitma 1963. aastal, pärast August Rei surma, ja pärast seda ei olnud enam välisminister. --IFrank (arutelu) 5. veebruar 2014, kell 13:46 (EET)
Vabariigi Presidendi 24. juunil 1949 eriõigusel antud käskkiri nr. 7:
Käskkirjaga, mille ma andsin 15. jaanuaril 1945 Peaministrina Vabariigi Presidendi ülesandeis, nimetasin mina Hans Rebase ministriks ja panin temale ühtlasi Peaministri asetäitja ülesanded ning välisministri ülesanded.
Arvestades olukorraga, et Peaministri Vabariigi Presidendi ülesandeis Jüri Uluotsa käskkirjaga 18. sepembrist 1944 Tallinnas moodustatud ja Riigi Teatajas Nr. 1–1944 avaldatud Vabariigi Valitsuse koosseisust on väljaspool kodumaad ainult kolm Vabariigi Valitsuse liiget ja et need Vabariigi Valitsuse liikmed võivad toimida väljaspool kodumaad ainult Vabariigi Valitsuse osana ja selle volinikena, võib Vabariigi Valitsuse vanem liige täita väljaspool kodumaad Vabariigi Valitsuse funktsioone ainult ajutise asetäitmise korras riiklikult hädavajalikel juhtudel ja ulatuses, mis ei riiva raudeesriide taga olevate Vabariigi Valitsuse liikmete statust. Loomulikuks eelduseks seejuures on, et Vabariigi Valitsuse vanema liikme poolt Vabariigi Presidendi ülesandeis tehtavate aktide kohta oleksid võtnud seisukoha teised väljaspool kodumaad viibivad Vabariigi Valitsuse liikmed.
Eriti, mis puutub Vabariigi Valitsuse täiendamisse uute liikmetega, võib see toiming Põhiseaduse § 50 kohaselt aset leida ainult siis, kui vastav liige on ettepandud Vabariigi Presidendile Peaministri poolt. Viimane Põhiseaduse eeskiri baseerub Vabariigi Valitsuse ühtluse säilitamise põhimõttel ja eeldab uue Vabariigi Valitsuse ametisse nimetamisel kõikide Vabariigi Valitsuse liikmete nõusolekut.
Eelmainitud käskkirja andmisel ei olnud vastavat nõusolekut kõikide väljaspool kodumaad olevate Vabariigi Valitsuse liikmete poolt. Samuti ei ole ka praegu kõikide Vabariigi Valitsuse liikmee nõusolekut Hans Rebase ministrina Vabariigi Valitsuse liikmeks kuulumise kohta ega ole Hans Rebane nõusolekut avaldanud omaks võtta seda poliitilist joont, millele väljaspool kodumaad olevad Vabariigi Valitsuse liikmed praegusel momendil oma tegevuse on rajanud.
Tugedes eeltoodule leian mina, et lähtudes Vabariigi Valitsuse ühtse poliitika vajaduse seisukohast minu käskkirja 15. jaanuarist 1945 ei ole faktiliselt võimalik teostamisele võtta, mille tõttu
otsustan:
tühistada minu kaks käskkirja 15. jaanuarist 1945 Hans Rebase ministriks ja Peaministri asetäitjaks nimetamise ning tema peale välisministri ülesannete panemise kohta.
--IFrank (arutelu) 5. veebruar 2014, kell 14:15 (EET)
==Loendi vajalikkus?==
On olemas artikkel Eesti välisminister, kuhu võiks integreerida ka siinne sisu. Mh on olemas ka Eesti välisministrite mall ()--Bioneer1 (arutelu) 18. august 2014, kell 19:10 (EEST)

Jah, võiks küll. Ainult et too artikkel on praeguse seisuga ebatäielik, sest kajastab ainult praegust olukorda. Andres (arutelu) 18. august 2014, kell 22:02 (EEST)
vb ketserlik seisukoht, aga kui pealkirjas puudub sõna Vabariigi, siis tuleb üles lugeda ka nõukaaegsed välisministrid (rahvakomissarid).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. august 2014, kell 22:37 (EEST)
----
Lahendamata küsimused. Sissejuhatuses öeldu ei käi kõigi loetletud välisministrite kohta. Pealkirjast ei ole ilmne, et siin võib rääkida ainult Eesti Vabariigi ministrite kohta. Pole täpsustatud ametlikke nimetusi. Lennart Meri ametiaeg algas siis, kui Eesti polnud iseseisev, ja alguses oli ta ka nimetuse järgi Eesti NSV välisminister. Andres (arutelu) 19. veebruar 2015, kell 11:55 (EET)

Vähem kui kuu.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. september 2016, kell 16:05 (EEST)

: Seda küll. Igatahes praegu tuleb välja, et teine iseseisvusperiood algas 1990. Andres (arutelu) 13. september 2016, kell 17:43 (EEST)
----
* Anne Sulling (kt) 2014
Andres (arutelu) 13. september 2016, kell 15:04 (EEST)

Arutelu artiklist Eesti välisministrite loend


Arutelu:NSV Liidu Ministrite Nõukogu

Minu meelest 1917. aastal ei olnud see Vene NFSV. See on hilisem nimetus. Ja miks see üldse selle pealkirja all on, kui NSV Liitugi tollal ei olnud? Andres 25. jaanuar 2009, kell 18:28 (UTC)

* NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimees Andrei Kossõgin;
** NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja Kirill Mazurov (Мазуров Кирилл Трофимович (25.03 (07.04).1914-19.12.1989));
**NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja Nikolai Tihhonov (Тихонов, Николай Александрович).
**NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja Ivan Arhipov (Архипов, Иван Васильевич),
**NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja Nikolai Baibakov,
**NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja Venjamin Dõmšits (Дымшиц, Вениамин Эммануилович),
**NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja Konstantin Katušev (Катушев, Константин Фёдорович),
**NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja Vladimir Kirillin (Кириллин, Владимир Алексеевич),
**NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja Mihhail Lessetško (Лесечко, Михаил Авксентьевич),
**NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja Nikolai Martõnov (Мартынов, Николай Васильевич),
**NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja Vladimir Novikov (Новиков, Владимир Николаевич),
**NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja Ignati Novikov (Новиков, Игнатий Трофимович),
**NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja Zija Nurijev (Нуриев, Зия Нуриевич),
**NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja Leonid Smirnov 1916-2001 (Смирнов Леонид Васильевич (3 (16) aprill 1916 — 21. detsember 2001))
Министерства СССР
*NSV Liidu Ministrite Nõukogu otsealluvuses olnud riigiasutused:
*NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Riikliku Julgeoleku Komitee
*NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Riiklik Rahvakontrolli Komitee
*NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Geodeesia ja Kartograafia Peavalitsus (CTГМ),
*NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Usuasjade Nõukogu, mis asutati NSVL Rahvakomissaride Nõukogu juurde määrusega nr 572 19. maist 1944)
*NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Esimene Peavalitsus, mis moodustati määrusega №9887сс/оп 20. augustil 1945, koos NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuve erikomiteega - Aatomienergia kasutamise väljatöötamise riiklikuks juhendamiseks ja koordineerimiseks.
Esimesse Peavalitsuse, juhataja Boriss Vannikov; 1. asetäitja Avraam Zavenjagin; asetäitjad:Nikolai Borissov, NSV Liidu Plaanikomitee esimehe asetäitja, Pavel Mešik NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Vastuluure Valituse ülema asetäitja, Pjotr Antropov, A. Kassatkin, värvilise metallurgia rahvakomissari asetäitja.
Erikomiteesse kuulusid: Lavrenti Beria, esimees; Mihhail Pervuhhin, NSV Liidu RKN esimehe asetäitja; Nikolai Voznesenski, NSV Liidu Plaanikomitee esimees; Georgi Malenkov, NLKP KK sekretär; Boriss Vannikov, laskemoona rahvakomissar; Vassili Mahnjov Erikomitee sekretär; Pjotr Kapitsa, akadeemik NSV Liidu Teaduste Akadeemia Füüsikaliste Probleemide Instituudi direktor; Avraam Zavenjagin, NSV Liidu Siseministeeriumi siseministri asetäitja; Igor Kurtšatov, NSV Liidu Teaduste Akadeemia Laboratooriumi nr. 2 juhataja, teostatavate uurimistööde teaduslik juhtКАДРЫ СПЕЦИАЛЬНЫХ СЛУЖБ В СОВЕТСКОМ АТОМНОМ ПРОЕКТЕ 1945-1953ГГ..
*NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Teine Peavalitsus, mis moodustati 27. detsembril 1947. aastal Esimese Peavalitsuse Mäe- ja Metallurgia Peavalitsuse baasil, mille juhiks määrati Pjotr AntropovИстория отечественной атомной отрасли.
*NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Kolmas Peavalitsus

NSV Liidu Ministrite Nõukogu 1977. aastal

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:NSV Liidu Ministrite Nõukogu


Arutelu:"Hukkunud Alpinisti" hotell

Siin peaks olema artikkel novellist. avjoska 25. jaanuar 2009, kell 20:34 (UTC)

: juba on--Estopedist1 (arutelu) 8. mai 2016, kell 19:27 (EEST)

"Hukkunud Alpinist" oli vist hotelli nimi. Vaikimisi eeldatakse siin ilmselt midagi muud ja mõnedes allikates kirjutatakse Hukkunud alpinisti hotell või "Hukkunud alpinisti" hotell. Ma ei teinud ühte ümbersuunamist (üks ümbersuunamine oli juba tehtud), sest see oleks vist vigane?--Estopedist1 (arutelu) 8. mai 2016, kell 19:27 (EEST)

Praeguste õigekirjareeglite järgi oleks hotelli nimi Hukkunud Alpinist (ilma jutumärkideta) ja teose pealkiri "Hukkunud Alpinisti hotell", aga see ei puutu väga asjasse (ümbersuunamise muidugi võib teha), sest pealkirjastamisel tuleb lähtuda pealkirjast, mille all teos on ilmunud. Teistelt valedelt kujudelt ei ole ümbersuunamisi vaja mu meelest. Adeliine 8. mai 2016, kell 19:41 (EEST)

: Kui filmi põhipealkirja ""Hukkunud Alpinisti" hotell" kõrvale oli lisatud "ka "Hukkunud Alpinisti hotell"", siis ka-variant tähendas seal, et kuna ortograafiareeglid on vahepeal muutunud, kasutatakse selle filmi pealkirja tänapäeval ka kujul "Hukkunud Alpinisti hotell", ja see on loomulik. Kusjuures ka Eesti Filmi Andmebaasis on filmi pealkiri kujul "Hukkunud Alpinisti hotell". Minu arvates on Ursus scribensi parandus ehk artiklist selle ka tegelikult kasutatava alternatiivvariandi kustutamine põhjendamatu. Kuna topeltjutumärkideta (ehk tänapäevase grammatikaga) pealkirjavarianti on tänapäeval kirjakeeles üsna ulatuslikult kasutatud (seda on kasutatud ka kultuurilehes Sirp, nt https://www.sirp.ee/s1-artiklid/film/sex-drugs-oudusfilmid/, https://www.sirp.ee/s3-pressiteated/rakkautta-anarkiaa-festivalil-saab-nautida-eesti-filme-ja-muusikat/, https://www.sirp.ee/s1-artiklid/film/balti-teadvus-ja-balti-teadus/, https://www.sirp.ee/s3-pressiteated/hoffi-elutooauhinna-saab-priit-vaher/, https://www.sirp.ee/s1-artiklid/film/valguse-ja-varju-maailm/ jne, peaks see variant ikkagi filmi põhipealkirja kõrval märgitud olema. Kuriuss (arutelu) 27. oktoober 2020, kell 18:50 (EET)


Kasutaja arutelu:Vilep

Palun lisa pildi Heiki.jpg juurde sobiv litsentsimärgis ning autor ja allikas (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. juuli 2010, kell 11:47 (EEST)

Märgisega  saab märgistada riiklikke sümboleid – see ei sobi antud pildi jaoks. Saad valida märgise  või autorile pisut rohkem õigusi jätvate märgiste ,  ja  vahel (viimased kolm nõuavad teistelt pildi kasutamisel autori nimetamist ja (v.a viimane) levitamist sarnase litsentsi all).

Palun märgi ära ka autor ja allikas (kas üleslaadija enda töö?). Pikne 23. juuli 2010, kell 18:26 (EEST)
Pildi juurde on endiselt allikat ja litsentsi tarvis. Millise litsentsi all oled nõus (või on autor) pilti avaldama? Pikne 2. september 2010, kell 14:55 (EEST)


Arutelu:Tihumeeter

Kustutage see jama ära! Õhuvahede jutt käib hoopis ruumimeetri, mitte tihumeetri kohta.

Tihumeeter võrdub kuupmeetriga ainult juhul, kui puidumassis pole õhkvahesid. Kuid kuna puitmaterjali, eriti ümarpuidu, ladestamisel jääb puitmaterjali (halud, palgid, lauad, prussid) vahele alati õhku, siis 1-s kuupmeetris puitmaterjalis on alati vähem kui 1 tihumeeter puidumassi. 1 meetrise pikkusega küttepuu halgude puhul on 1 kuupmeeter küttepuitu umbes 0,7 tihumeetrit. --WooteleF 27. jaanuar 2009, kell 07:44 (UTC)

Mis seal valesti on? Mina saan asjast just nii aru, nagu kirjas. --Jaan513 27. jaanuar 2009, kell 07:45 (UTC)

:Tihumeeter ja ruumimeeter oli siin segi aetud. Tihumeeti puhul ei loe selle ladestamine midagi, tihumeeter võrdub lihtsalt ühe kuupmeetri puidumassiga. Tihumeetrites arvestatakse muuseas ju ka kasvava puidu hulka.--WooteleF 27. jaanuar 2009, kell 07:50 (UTC)

::Selle kohta lugeda saab näiteks Maaülikooli metsandusteaduskonna materjalidest. Tsitaat sealt - Ühte tihumeetrit puitu võime ette kujutada kui täispuidust kuupi, mille kõik küljed on pikkusega üks meeter. Üks ruumimeeter kujutab aga puiduvirna, mille kõik mõõtmed on võrdsed ühe meetriga--WooteleF 27. jaanuar 2009, kell 07:55 (UTC)

::: Mina ei saa ka atu, mis seal valesti on. Andres 27. jaanuar 2009, kell 08:26 (UTC)

::::Tihumeeter võrdub kuupmeetriga ainult juhul, kui puidumassis pole õhkvahesid. - See on sama asjalik lause kui "Liiter vett võrdub kuupdetsimeetriga vaid juhul, kui vees pole õhkvahesid.". Kogu ülejäänud jutt käib juba ruumimeetri kohta ja ei sobi siia artiklisse. Loodetavasti aitab see näide mõista miks see lause pole siin adekvaatne.--WooteleF 27. jaanuar 2009, kell 08:34 (UTC)

::::: Jah, käib küll ruumimeetri kohta, nii et tuleb siia jätta ainult "vaata ka".

::::: Sain nüüd aru. Materjal tuleb üle viia artiklisse Ruumimeeter ning korrektsemalt sõnastada. Andres 27. jaanuar 2009, kell 08:41 (UTC)

:::::: Sain ka nüüd aru. --Jaan513 27. jaanuar 2009, kell 10:09 (UTC)


Arutelu:Täiteaine

Siin oli selline tekst:
== Täiteained==
Täiteained on tavalised looduslikud mineraalid-kaltsiit* http://et.wikipedia.org/wiki/Kaltsiit ,talk*,kriit*,dolomiit*(enam levinud),kaoliin jne.Täiteained mõjutavad värvikelmet nagu killustik betooni ehk muudavad selle tihedaks ja tugevaks.
----
Nad ei mõjuta oluliselt värvi kattevõimet(ainult vesiemulatsioonivärvi puhul)ega värvust.Neid kasutatakse ka teatud optiliste omaduste saavutamiseks.Täiteaine alandavad värvi hinda
Andres 27. jaanuar 2009, kell 07:42 (UTC)


Kasutaja arutelu:Kristokao

Tere tulemast Vikipeediasse, Kristokao! avjoska 27. jaanuar 2009, kell 08:56 (UTC)

Aitäh, et lisasid Vikipeediasse pildi Kristo2010.jpg. Kahjuks pole sellele lisatud litsenseerimisinfot. Kui fotograaf on andnud litsenseerimiseks vastavatel tingimustel nõusoleku, siis palun lisa pildinfosse selle kohta üks litsentsimärgistest. Ilma vastava infota ei ole fotot võimalik Vikipeedias kasutada ja see tuleb kustutada. Muu hulgas võiks lisada pildile ka detailid autori, kuupäeva ja muu taolise kohta. Abiks on ehk ka Vikipeedia:Piltide kasutamine#Piltide laadimine Vikipeediasse. --Quibik 19. november 2010, kell 18:19 (EET)