Arutelu:Liivatüll

Tekkis paar küsimust.
1) Missugune on tiiva pikkuse ühik (antud ainult 125-135 ilma ühikuta)?
2) Sibavalt joostes tundub mulle imelik. Kas parem oleks sibades?
Jaan513 23:08, 3 May 2004 (UTC +3)

125-135 millimeetrit ma oletan, sest cm oleks palju naine 20:19, 3 May 2004 (UTC)

:Ma arvasin ka, aga kuna ühikut ei olnud, siis mõtlesin, et äkki võib tegemist olla mittesüsteemsete ühikutega:) Jaan513 23:24, 3 May 2004 (UTC +3)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://sunsite.ee/loomad/Linnud/CHAHIA2.htm
** In Liivatüll on 2013-06-24 12:04:55, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Liivatüll on 2013-07-06 11:01:02, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:01 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.birdguides.com/html/vidlib/species/Charadrius_hiaticula.htm
** In Liivatüll on 2013-06-24 12:04:55, 404 Not Found
** In Liivatüll on 2013-07-06 11:01:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:01 (EEST)


Arutelu:Kosovo

Inglise vikis käib äge diskussioon selle üle, kas artikli pealkiri peaks olema "Kosovo". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:23, 4 May 2004 (UTC)

Serblaste politiseeritud ja tõestamata väidete kohaselt albaanlased diskrimineerisid Kosovos elavaid serblasi. Tegelikkuses olid need väited Jugoslaavia keskvõimu julgeolekutöötajate poolt välja mõeldud ja levitatud selleks, et suurendada Kosovos Jugoslaavia keskvõimu ja Serbia haaret.

Kas on kindel, et albaanlased ei diskrimineerinud serblasi? Andres 12. juuli 2007, kell 04:55 (UTC)

''elanikke = 2 091 900 (2004)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. veebruar 2008, kell 19:06 (UTC)

Tahtsin panna mõlemad tabelid teineteise alla. Praeguse seisuga ei saa üheselt öelda, kas tegu on riigi või provintsiga. Andres 17. veebruar 2008, kell 16:55 (UTC)

Kui kauaks see nii jääks? Pehlakas 23. veebruar 2008, kell 00:09 (UTC)

: Ei tea. Arvan, et tuleks teha eraldi artikkel Kosovo ja Metohija, kus oleks juttu Serbia provintsist. Provintsimalli võiks siis sinna üle viia. Andres 23. veebruar 2008, kell 12:43 (UTC)
Eks ta ole hetkel samas seisus nagu Abhaasia, Põhja-Küpros või Transnistria. Ehk siis nii üht, kui teist. --Andry2109 17. veebruar 2008, kell 19:54 (UTC)

Abhaasia, Põhja-Küpros ja Transnistria on Kosovost erinev juhtum. Neid on tunnustanud kas ainult neid sõjaliselt kontrolliv riik või on nad sootuks rahvusvaheliselt tunnustamata. - Urmas 17. veebruar 2008, kell 20:28 (UTC)

: Seda küll, aga hetkel ei ole veel ükski riik teda tunnustanud, kuigi mitmed on lubanud homme tunnustada. Mitmed riigid on tunnustamisest keeldunud, sealhulgas mitu Euroopa Liidu riiki. Andres 17. veebruar 2008, kell 20:59 (UTC)

::Asi hakkab ära vajuma, keegi ei taha enam tunnustada(vaadake kasvõi postimeest). Harri 18. veebruar 2008, kell 14:50 (UTC)

:::Ega välispoliitika ei käi nii lihtsalt. Need kes on lubanud tunnustada need ka tunnustavad. Näiteks Gruusial on väga mõjuvad põhjused mittetunnustamiseks. Nimelt on ka neil endal selliseid provintse kes soovivad iseseisvust. Samuti võib Kosovo tunnistamine rikkuda suhted näiteks Serbiaga. Praegu on veel vara järeldusi teha. --WooteleF 18. veebruar 2008, kell 15:05 (UTC)
Mulle endale tundub ka, et asi hakkab ära vajuma. Päev on juba liikunud õhtusse kuid lubatud tunnustajaid pole. Kõik otsivad midagi mille taha siiski peituda või jääda esmalt tahaplaanile tuues ettekäändeks ÜRO või EL'i otsused. Eesti poliitikute arvamusest pole midagi veel kuulda olnud. Andry2109 18. veebruar 2008, kell 15:07 (UTC)

Inglise vikis väidetakse et Kosovot on tunnustanud USA ja Afganistan, aga Postimees ja Euronews väidavad et ootavad ÜRO otsust, vaatn asja veel BBCst;
aga muidu on asjad ära vajunud sest organisatsioonid ei saa kokku leppida ja paljud riigid ootavad nende arvamust; To Andry2109:eile oli AK pikk lõik Sven Mikseri, Marko Mihkelsoni ja ühe keskerakondlase(kes loomulikult ütles et Kosovo on Serbia osa) arvamused. Harri ca 15.25

:EL on tunnustanud Kosovot.Harri 18. veebruar 2008, kell 15:37 (UTC)
Mina lugesin just äsja, et EL ei jõudnud ühisele arvamusele ja iga riik võtab ise vastu otsuse tunnustamise suhtes. Afganistan oli esimene, kes tunnustas riigi iseseisvust. -- Andry2109 18. veebruar 2008, kell 16:11 (UTC)
Seda lisati veidi hiljem ga alul öeldi, et on tunnustamise poolt, aga siis küsiti et, kas EL võib tunnustada ja siis üeldi, et iga riik peab ise otsustama. Harri 18. veebruar 2008, kell 16:16 (UTC)
Kosovo tunnustamine: http://www.reuters.com/article/topNews/idUSHAM53437920080218 .Harri 18. veebruar 2008, kell 16:27 (UTC)

Praegu on Kosovo iseseisvus tunnustatud USA, Afganistani, Prantsusmaa, Suurbritannia ja Türgi poolt. Kas sellest tuleb artiklisse kirjutada? Geonarva 18. veebruar 2008, kell 20:20 (UTC)

: Jah. Lisada tuleb aeg, millest juttu. Andres 18. veebruar 2008, kell 20:51 (UTC)

Võtsin selle välja, sest see on kahtlane, tõenäoliselt väär. Linnade elanike arvud on üldse segased. Andres 22. veebruar 2008, kell 17:21 (UTC)

Kosovo kaart on kribu. Kas ei võiks seda suuremana näidata? Andres 29. veebruar 2008, kell 00:17 (UTC)
Arvan, et Serbia haldusüksus tuleks viia eraldi artiklisse. --Metsavend 17. märts 2008, kell 09:23 (UTC)

Nõus. Andres 17. märts 2008, kell 09:56 (UTC)

Tõstsin selle välja, sest siin on loetletud ka riigid, mis on Kosovot tunnustanud. Andres 8. juuni 2008, kell 23:19 (UTC)

*,  Piccadilly Circus 8. juuni 2008, kell 23:22 (UTC)

: See loetelu oli alajaotuses, mis rääkis riikidest, mis on valmis Kosovot tunnustama, mitte riikidest, mis on Kosovot tunnustanud.
Andres 8. juuni 2008, kell 23:32 (UTC)

See nimekiri vajab võib-olla ajakohastamist. Andres 8. juuni 2008, kell 23:32 (UTC)
Kas ma saan õigesti aru: Eesti tunnustab Kosovot, aga Eesti vikipeedia mitte?

Kuidas saaks eesti Vikipeedia Kosovot tunnustada? Andres 15. oktoober 2008, kell 13:29 (UTC)

Kogu artiklit on tarvis uuendada. Alajaotus "Rahvusvaheline staatus" on vananenud. Andres 15. oktoober 2008, kell 13:32 (UTC)

:Minu arvates ei saa eesti Vikipeedia Kossovot tunnustada või mitte tunnustada, sest ta ei ole riik ega rahvusvaheline organisatsioon. Nagu entsüklopeedia peab Vikipeedia täpselt kirjeldada Kossovo statuut. Olen nõus sellega, et artiklit on tarvis uuendada. Geonarva 15. oktoober 2008, kell 14:05 (UTC)
--
Mis tähendab "... ühepoolselt end sõltumatuks"? Iseseisvuse kuulutabki alati üks subjekt välja. Ka Eesti kuulutas end iseseisvaks ise, mitte keegi teine ei teinud seda.
Huvitav on seegi, et kui Eesti parlament on ratifitseerinud Eesti-Vene piirileppe, siis Vikipeedia loebki piirileppe kehtivaks ja justkui polekski Eestil enam mingeid nõudmisi Tartu rahust lähtuvalt. Kui aga Kosovo end iseseisvaks kuulutab ja enamik rahvusvahelisest üldsusest seda riiki tunnustab, siis Vikipeedia ei loegi seda riiki iseseisvaks? Müstika mis siin toimub!

Vikipeedias on igaühel võimalik kaastööd teha. Püsivaid toimetajaid on meil vähe ja needki ei jõua kõikide artikliteni.--WooteleF 25. märts 2009, kell 09:58 (UTC)

See artikkel vajab ajakohastamist, mis aga nõuab täpsust ja süvenemist. Palun löö kaasa.

Eesti ja Venemaa vahelise piiri küsimus on keeruline ning nõuab asjatundlikku ja erapooletut lähenemist. Kui Sul on sel alal rohkem teadmisi kui meil, siis palun aita esitust parandada. Andres 25. märts 2009, kell 10:22 (UTC)

Redigeeri lingid ja osa tabelitest on ka valesti 1024*768 resolutsiooni puhul: link --kanakukk 20. september 2009, kell 18:54 (UTC).
----
Milline on viimase muutmise põhjendus? Geonarva 22. november 2009, kell 21:22 (UTC)

Tühistasin selle. Aga nähtavasti tuleks Kosovo piirkonnast ja Kosovo Vabariigist teha eraldi artiklid. Andres 22. november 2009, kell 21:27 (UTC)
----
Kosovo ja Metohija autonoomse piirkonna kohta peaks eraldi artikkel olema. Selle infokast kustutati. Andres 22. november 2009, kell 23:10 (UTC)
----

===Riigid, mis on valmis Kosovot tunnustama===

Võtsin selle osa välja, sest dubleeris Kosovot juba tunnustanud riikide loendit. Järelikult on see sisult vale: kuidas nad siis on valmis Kosovot tunnustama, kui nad kõik on seda juba teinud? (Loend on arutelus üleval näha, igal lipp juures.) Taivo 15. detsember 2009, kell 17:53 (UTC)
----
Minu meelest pole õige asendada Tito režiimi puhul  "kommunistlikku" "sotsialistlikuga", sest jutt on ideoloogiast. Andres 15. detsember 2009, kell 17:26 (UTC)

Ei, jutt oli režiimist. Kogu artiklis pole kordagi mainitud sõna "ideoloogia". Taivo 15. detsember 2009, kell 17:53 (UTC)

: Mis see kommunistlik režiim siis muud tähendab kui kommunistliku ideoloogiaga režiimi? Andres 15. detsember 2009, kell 17:56 (UTC)

:: Kui me räägime sõjajärgsest Jugoslaaviast, siis on ju selge, et kommunismi seal polnud (nagu pole olnud mitte üheski riigis. Ja ka sotsialismi seal polnud marksiatlik-leninlikus mõttes. "Sotsialistlik" ei ole pealegi niikuinii üheselt mõistetav. Andres 15. detsember 2009, kell 18:17 (UTC)

:::Tunnistad ise, et kommunismi seal polnud (nagu pole olnud mitte üheski riigis). Seetõttu ei tohigi seda nimetada kommunistlikuks režiimiks. Taivo 15. detsember 2009, kell 20:32 (UTC)

:::: Võib-olla tõesti sobiks "sotsialistlik režiim". Panin sinna "kommunistide juhitud režiim".

:::: 1946. aasta juures võtsin sõna "sotsialistlik" üldse ära. Kommunismi seal ei olnud, aga sotsialismi ju ka ei olnud. Küll aga oli kommunistlik ideoloogia. Andres 15. detsember 2009, kell 21:02 (UTC)

:::::Tänan. Hea lahendus. Taivo 15. detsember 2009, kell 21:24 (UTC)
----
Kas on tõsi, et NATO ei tunnusta Kosovo iseseisvust? Andres 3. august 2010, kell 23:45 (EEST)

Artiklis on väidetud, et NATO peab Kosovot Serbia osaks. See on ilmselt väga väär arusaam maailma asjadest ja tegelikult on lugu selline, et NATO 28-st liikmesriigist tunnustab Kosovot vaid 24. Selle tagajärjel ei saa Kosovot NATOsse võtta. Igatahes on artikli väide selline, mis vajab viidet, aga tõenäoliselt ka artiklist eemaldamist. Ker 4. august 2010, kell 02:35 (EEST)

Hmm, ma vist sain valesti aru ja tegemist on lihtsalt muiste tekstiga, mida keegi pole viitsinud ajakohastada. Ker 4. august 2010, kell 02:37 (EEST)

: Arvan ka nii. See lause on üks väheseid, mis tundub olevat ajakohastamata.

: Arvan, et ta on siiski sisuliselt õige, aga sel juhul tuleb teda tõesti teisiti sõnastada. Andres 4. august 2010, kell 08:29 (EEST)
----
Kui Kosovo on piirkond, millest suuremat osa kontrollib Kosovo Vabariik, siis peaks selle piirkonna ja riigi kohta olema eraldi artiklid. Andres 3. august 2010, kell 23:47 (EEST)

Minu arust tahetakse sellega öelda, et Kosovo keskvalitsus ei kontrolli kogu Kosovo territooriumi. Taivo 4. august 2010, kell 00:36 (EEST)

: Arvan, et tahetakse öelda, et Kosovo ja Metohija provintsi territoorium ja Kosovo Vabariigi territoorium ei lange täielikult kokku. Andres 4. august 2010, kell 08:29 (EEST)
Kosovo Vabariigi piir langeb üldiselt sellega kokku, välja arvatud mõningad piirimuudatused Kosovo-Makedoonia piiril, mis on tingitud Kosovo ja Makedoonia piirilepingust. Makedoonial oli Jugoslaaviast eraldumise ajast piiritüli üleval, Makedoonia lahendas selle Kosovo iseseisvumise järel iseseisva Kosovoga. Ent esiletoodud lauset tuleks täpsustada nii, et Kosovo Vabariik kontrollib suuremat osa maast täielikult, vähesel määral kontrollib Põhja-Kosovo piirkonda. Nimelt serbia vähemus on pärast Kosovo sõda Kosovos ennast tugevasti kontserteerinud Põhja-Kosovosse (näiteks: Ibrina jõe põhjakaldal asuv Mitroviska linnaosa), kus Pristina kontroll on suht küsitav (ka ÜRO protektoraadi all olles oli säärane situatsioon), samas on ka seal rahvusvahelised rahuvalveüksused ja Kosovo-Serbia piiril on EULEXi korraldatav piirikontroll. Seal on vahetevahel olnud kokkupõrked rahuvalvajate ja sealsete serblaste vahel (keda on Põhja-Kosovos selge enamus).
--Juhan 5. august 2010, kell 18:51 (EEST)

Palun täienda vastavalt artiklit. Andres 6. august 2010, kell 00:52 (EEST)
----
Võtsin välja lause: "Et reaktsioon Kosovo iseseisvusele on mitmesugune, peavad ÜRO, EL ja NATO Kosovot endiselt Serbia osaks." Sellist lauset ei saa lubada ilma tõendava viiteta. Minu teada on see väide vähemalt ELi ja NATO puhul otseselt vale. Inglise viki isegi märgib ära, et Euroopa Liidul puudub ametlik seisukoht Kosovo staatuse küsimuses. Tõsi, ka see väide on viitega tõendamata. --Ker 14. august 2010, kell 00:45 (EEST)
Senikaua kuni kõik ELi (22 27st tunnistab) ja NATO riigid (24 28st tunnistab) pole tunnistanud Kosovot iseseisvana ei tunnista need organisatsioonid tervikuna Kosovot. ÜRO puhul on vajalik selleks üldiselt ÜRO liikmelisust (69 liiget 192st tunnistab, sealhulgas 3 ÜRO Julgeolekunõukogu alalist liiget 5st), See eeldab üle poole ÜRO liikmete nõusolekut ja seejuures ei tohi ükski ÜRO Julgeoleku nõukogu alaline liige sellele vetot panna. Lühidalt öeldes: need organisatsioonid tegutsevad Kosovos jätkuvalt ÜRO resolutsiooni 1244 alusel.
--Juhan 14. august 2010, kell 15:56 (EEST)

Kui see oli esitatud vastuväitena ülaltoodud lause väljavõtmisele, siis juhin tähelepanu, et väited "NATO tervikuna ei ole Kosovo iseseisvust tunnustanud", "KFOR tegutseb Kosovos ÜRO resolutsiooni 1244 alusel" ja "NATO peab Kosovot Serbia osaks" ei ole samaväärsed. Artiklis on igati kohane osutada sellele, millise resolutsiooni alusel organisatsioonid tegutsevad. --Ker 14. august 2010, kell 16:50 (EEST)
Viitedeks ehk sobivad: ÜRO kaart Serbia kohta: http://data.un.org/CountryProfile.aspx?crName=Serbia
ELi lehekülg Kosovo kohta (tähele panna fraasi ÜRO resolutsioon 1244): http://ec.europa.eu/enlargement/potential-candidates/kosovo/index_en.htm
NATO (samuti fraas ÜRO resolutsioon 1244) http://www.nato.int/cps/en/natolive/topics_48818.htm
--Juhan 14. august 2010, kell 16:14 (EEST)

Pane sisse. Andres 14. august 2010, kell 16:26 (EEST)

Need viited kindlasti ei tõenda minu poolt väljatõstetud väidet, aga NATO link on asjakohane ja sobib KFORi tegevuse alustele osutama. --Ker 14. august 2010, kell 16:50 (EEST)
Rahvusvahelist staatust kirjeldav lõik vajab siiski täies ulatuses ajakohastamist. Ma ei välista, et tegelen sellega pisut aegamisi, aga enda peale ei võta. --Ker 14. august 2010, kell 16:56 (EEST)
ELi kohta täpsem oleks: http://ec.europa.eu/enlargement/potential-candidates/kosovo/relation/index_en.htm Seal on selgelt rõhutatud, et EL blokina käsitleb Kosovod ÜRO resolutsiooni 1244 järgi.
--Juhan 14. august 2010, kell 20:10 (EEST)

: Arvan ka nii. See lause on üks väheseid, mis tundub olevat ajakohastamata.

Pane sisse. Andres 14. august 2010, kell 16:26 (EEST)

Riigid, mis on valmis Kosovot tunnustama

Veider, inglisvikis on erinev pindala. --Oop 30. juuni 2011, kell 11:07 (EEST)

Albaania, serbia ja saksa vikis on sama mis siin. Andres 30. juuni 2011, kell 23:25 (EEST)

: Ma tahaks teada, kust see tuli. --Oop 2. juuli 2011, kell 19:22 (EEST)

:: Noh, nüüd on selge: Kosovo statistikaametil ja CIA World Factbookil on erinevad andmed. Me ei saa nii teha, et infokastis on üks arv ja tekstis teine. Andres 2. juuli 2011, kell 20:36 (EEST)

::: See tähendab, et me peame otsustama, kumba me usume: CIAd või riike endid. Ja kõik andmed systeemselt yle kontrollima. --Oop 3. juuli 2011, kell 19:00 (EEST)

:::: Miks me peame midagi uskuma? Kui autoriteetsed allikad lahknevad, kuidas me pääseme mõlema allika refereerimisest? Andres 3. juuli 2011, kell 23:43 (EEST)

::: Riigi pindala on konkreetse mõõtmise tulemus, mitte absoluutne suurus. Pindalad võivad olla võetud näiteks erineva üldistusastmega digikaartidelt. Vahe on ainult 21 km². Kui pole alust arvata, et emb-kumb number on vale, siis tooksin ära ikkagi ainult ühe neist. (Mõõtmistulemuste erinevus pole oluline.) 88.196.241.249 4. juuli 2011, kell 14:48 (EEST)

:::: Mis mõtet siis neid üldse nii täpselt on ära tuua? Ja sellistel asjaoludel on ühe arvu äratoomine eriti eksitav. Andres 4. juuli 2011, kell 20:16 (EEST)

::::: Minu meelest on selline number pigem kokkuleppeline. Nagu ütlesin, kindlasti ei tuleks seda pidada absoluutseks suuruseks. Arv annab ligilähedaselt aimu, kui suur riik on. Võimalik, et sedasorti pindalade mõõtmist on tänapäeval ka kuidagi standarditud. Ma pole kahjuks teemaga täpsemalt kursis. Eksitav võib ühe numbri toomine olla siis, kui kaks numbrit on väga erinevad ja me ei tea, kumb õigem peaks olema. Antud juhul peaks mõlemad numbrid siiski põhimõtteliselt sama pindala esindama. 88.196.241.249 4. juuli 2011, kell 21:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ks-gov.net/ESK/esk/english/english.htm
** In Kosovo on 2013-06-24 11:47:35, 404 Not Found
** In Kosovo on 2013-07-06 08:54:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:54 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ec.europa.eu/enlargement/potential-candidates/kosovo/relation/index_et.htm
** In Kosovo on 2013-06-24 11:47:35, 404 (Not Found)
** In Kosovo on 2013-07-06 08:54:43, 404 (Not Found)
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:55 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.unmikonline.org/press/reports/N9917289.pdf
** In Kosovo on 2013-06-24 11:47:35, 404 NOT FOUND
** In Kosovo on 2013-07-06 08:54:53, 404 NOT FOUND
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:55 (EEST)
----
Muutsin valdade tabelit, aga midagi läks vist paigast ära. Andres (arutelu) 27. mai 2014, kell 07:32 (EEST)

Artikli väidetel on nõnda, et:
* 2007. aastal oli Kosovos kohaliku statistikaameti andmeil 2 126 708 elanikku ja rahvastiku tihedus oli 195,34 in/km²
* 2011. aastal rahvaloenduse andmetel Kosovos 1 733 872 elanikku ja rahvastiku tihedus 220 in/km²
Kas keegi palun selgitaks? Ivo (arutelu) 5. november 2015, kell 22:59 (EET)
----
Parandus tehtud viite all. Kümnendmurrud kirjutatakse eesti keeles komaga, mitte punktiga. Andres (arutelu) 8. märts 2017, kell 10:47 (EET)
----
Kas see artikkel räägib piirkonnast või riigist? Andres (arutelu) 11. detsember 2017, kell 00:11 (EET)
----
Ma võtsin endale õiguse eemaldada suure hulga vastuolulist teksti, neutraalsuse küsimus kui selline sai lahendatud vähemalt minu jaoks, kui artiklis ei ole rohkem lauseid, mis õhutavad tundeid. Püüdsin minimiseerida teksti, mis sisaldaks emotsioone. Ehitasin täielikult ümber sissejuhatuse, ent sellele järgnevat juttu väga ei puudutanud, kuna see tundus rohkem neutraalne ja informatiivne, kui eelnev sissejuhatus selles kontekstis. J2nes 05. detsember 2021, kell 01:50 (EET)


Arutelu:Ambla kirik

{{Hea artikkel mittevalitud}}
Kas praegu säilinud altariseina osa on pärit 17. sajandist või 19. sajandist või mõlemast? {{allkirjata|Andres|05.05.2004}}

{{Peidetud
|2005. a arutelu Välislinkidest, lisainfot ka siit: [[Vikipeedia arutelu:Vikipeedia reeglid/Arhiiv3]] --[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 22. juuli 2014, kell 14:18 (EEST)
|

TarmoK, palun vaata veel kord üle oma parandused välislinkide osas. Kogu sõnaline info, mida ma ei ole linkides maininud, on artiklisse integreeritud. Kui on kirjutatud "pildid" või "fotod", siis sealne tekst mingit uut infot võrreldes artikliga ei paku. Kui olen sealses tekstis leiduvat infot oluliselt kasutanud, siis olen kirjutanud sõna "allikas". Võid lingid teisiti sõnastada, aga palun võta arvesse, et pole mõtet suunata inimest lugema seda, mida ta niigi teab, ning et olulised allikad tuleb ära märkida. Andres 07:57, 14 Apr 2005 (UTC)

Nõus Andres su kommentaariga, kuid proovin selgitada esmalt, mispärast olen teinud selliseid muudatusi ja siis ehk leiame sobiva lahenduse neile välislinkidele.

esmalt, on kasutatavuse pärast soovitatav et lingi tekstist veebilehel saab kasutaja aru kuhu see link ta viib, näiteks link "pildid" ei ütle kasutajale muud kui et lingi taga on rohkem kui üks pilt (2-xxx), kuid kus (eesti, austraalia serveris), kes neid pilte "näitab" ja mis pildid need on, seda infot see ei anna. Kasutaja ei saa otsustada kas selle lingi tagune materjal on talle vajalik/huvitav/usaldatav jne või ei, ei oska ka eeldada kui aeglane võib olla selle lehele saamine, samuti mis keelne see näiteks on.

Lisaks korralik lingi tekst aitab neid kasutajaid kes kasutavad interneti mitte "tavapäraste" tarkvaradega (brouseritega), näiteks vaegnägijad/pimedad kes kasutavad "lugevaid brousereid". (Maailmas tuntud kui "Section 508" (USA seadusandluses) nime all vt.: http://www.section508.gov/)

teisalt, on hea ära märkida selle lingi taga oleva lehe "autor", tunnustuseks talle ja tema tööle. Samamoodi soovib ju Vikipeedia et kui viki materjale kasutatakse et mainitakse ära allikas

Lingid kui viidad kasutatud allikatele: Internet ei ole püsiv, lehekülg mis täna oli ei pruugi olla homme, või on hoopis sisu muutunud. Sedasi kui artikli kirjutamisel on kasutatad palju, või kogunisti kogu materjali teiselt lehelt, siis on hea lisada sinna ka aeg millal see on sealt saadud. Samamoodi soovitatakse (kui mitte ei nõutagi) teaduslike tööde kirjutamisel et kui kasutatakse materjale mis on internetist saadud, siis peab olema toodud allika nimi, URL ja aeg millal seda on kasutatud. (inglise viki lühi seletus sellest :en:Wikipedia:Cite sources#Web sites and articles (not from periodicals))

Arvan et oled nõus kui ütlen et sõna "allikas" ei piisa allikale viitamiseks, kui kirjutatakse teadusliku tööd siis on ka soovitav kirjutada näiteks mis lehekülgedel algmaterjal asub raamatus, kui vaid raamatu nimi (samuti nagu näiteks raamatu välja andja jne.)

Kuid nüüd kokkuvõtvalt eelnevast,

- esmalt iga lingi tekstist peaks olema aru saadav mida lingi taga võib leida ja kes seda "pakub".

- teiseks kui link on lehele kust artikli kirjutamiseks on võetud materjali siis võiks selle panna ehk kuidagi "omaette" (alapealkiri "allikad"(?)), niimoodi on lugejal võimalus otsustada kas vaadata üle algmaterjal, näiteks kui tekib kahtlus milleski, või soovib lihtsalt lugeda kuidas seal on seda teemat kajastatud. Ja aja jooksul võib seal olla uut, muutunud materjali jne. (Ja ehk lisada ka märkus millal seda materjali sealt on võetud.)

Kuigi ise kasutaksin viimase juhtumi puhul sellist lähenemist et link on "tavaline" välislink ja selle järel oleks kommentaar a la "kasutatud artikli kirjutamisel"

Tekst tuli nüüd pikk, kuid näeksin meelsasti et siin oleks kokkuleppe kuidas linke teha ja kokkuleppes oleks neid ülal toodud aspekte arvestatud. (see oli siis selgitus muudatuste taustast, minugi pärast võime taastada varasema olukorra kui leitakse et nii oli parem) --TarmoK 12:27, 14 Apr 2005 (UTC)

: Põhimõtteliselt olen Sinuga nõus. Ma pidasin tegelikult silmas, et Sa kujundaksid lingid oma äranägemise järgi, kuid võtaksid arvesse seda, mida ma mainisin.

: Linkimise reeglid võime välja töötada küll. Tee oma ettepannekud kuskil kõigile nähtavas kohas (näiteks reeglite aruteluleheküljel).  Ise arvan, et ei tohiks linke infoga üle koormata, vaid öelda ainult hädavajalik. Ehk võiks teha nii: esitada kolmes jaos: allikad, pildid ja täiendav info (seda ka juhul, kui nad korduvad). Pikemat kirjet vajavad viitamise korrektsuse mõttes minu meelest ainult allikad, sest muudel juhtudel ei ole ju infot artiklis kasutatud. Andres 12:39, 14 Apr 2005 (UTC)

:: Nõus et linke ei ei ole hea infoga üle koormata (see on tegelikult kasutatvuse nõue ka et lingid oleksid lühikesed) kuid see on väheke nagu kahe kivi vahel olemine :o)

:: proovin teha mingisusguse ettepaneku variandi ja panna selle "ülesse"

:: ... Sellega seoses, mind on juba pikemat aega "vaevanud" üks ... no kutsume seda "probleemiks", nimelt arutelusid tekib erinevate artiklite juures, milles tegelikult arutatakse asju mis on üldised, siis mõjutaksid ka teisi artikleid ja siis mõne aja pärast arutelu vaibub, "kaob" teiste tegemiste vahele ära ilma et oleks tulnud kokkulepe või kuhugi, näiteks reeglitesse/juhendisse tehtud kokkuvõte. Olen siin mõelnud et ei teeks paha kui oleks mingi koht kuhu lisada "käimas olevad arutelud", et ka keegi kes näiteks ei ole mõnda aega käinud, näeks mis arutelud on käimas ja samas ei pääseks ka ununema need arutelud (kuni kusagil mujal hüppab sama teema jälle välja), ilma et jõutaks kokkuleppele.

::   Variant oleks näiteks teha oma "loend" kus on siis vaid paari sõnaga teema toodud ja link kus arutelu käib. Ja sellele lehele oleks siis näiteks link ehk "üldise arutelu" lehelt ja miks ka mitte avalehel ei võiks olla oma "kastike" vikipeedia tegijatele ja seal see link.

::: Võib ka nii, aga minu meelest oleks parem üldiseks läinud arutelud lihtsalt kuskile nähtravasse kohta kopeerida. Andres 14:06, 14 Apr 2005 (UTC)

:::: mulle tundub et selles see probleem ongi et ei ole sellist nähtavat kohta, siis sellist kohta kus võiks kindel olla et enamus kirjutajaid loeb. "Viimased muudatused" on arvatavasti kõige enam kasutatav lehekülg, kui seal jääb silma et on muutus olnud "üldises arutelus" siis saab seda vaadatud, muidu mitte, räägin küll nüüd enda seisukohast. --TarmoK 14:32, 14 Apr 2005 (UTC)

::   ...ja nüüd kui ma siin sattusin hoogu ettepanekutega, siis üks hea koht sellisele lingile oleks minu arust ka "viimaste muudatuste" lehe päis. Mulle meeldib Commonsis kasutsusel olev päis: :commons:MediaWiki:Recentchangestext Võtaks äkki sealt malli? --TarmoK 13:07, 14 Apr 2005 (UTC)

::: Mina hästi ei tahaks neid keerulisi päiseid. Tülikas on nendest alla sõita, sest neid ju enamasti pole tarvis. Säärased asjad võiksid olla sellel "Community portali" leheküljel, mida meil praegu ei ole. Andres 14:06, 14 Apr 2005 (UTC)

:::: Sealsess on ehk jah vähe liiga palju neid linke topitud, Et kui seal oleks näiteks viimaste muudatuste lingid teistesse eesti vikidesse (wiktionary jne) ja siis veel mõni üldine viki link: kategooriate portaal, "käimasolevad arutelud", "hääletused"(?), link "uutele lehekülgedele", siis ehk teha ka lehekülg "nädala hoogtöö artikkel/teema" ja sellele link ja piirduks nende kahe tüüpi linkidega. Kui kasutada väikest fonti siis võtab see minimalselt ruumi --TarmoK 14:32, 14 Apr 2005 (UTC)

::::: Pane see ettepanek üldisesse arutelusse, vaatame, mis teised arvavad. Andres 14:36, 14 Apr 2005 (UTC) }}
----
Lisan siia välislinkide esialgse kuju, sest osa infot on pärast parandusi kaduma läinud.
*Pildid; allikas
*Foto
*Fotod; allikas]
*Fotod
*Muistendi teine variant; allikas
*Postkaart
*Pilt; allikas
*Foto: Ambla kiriku interjöör (link ambla.jpg)
*Teeliste kirikud: lahtiolekuajad, foto
Andres 14:35, 22 Apr 2005 (UTC)
Võtsin välja, sest lingid ei töötanud:
* Ambla kirikust Järva maakonna kodulehel
** Pildigalerii Ambla kirikust (suvi 2003) Järva maakonna kodulehel
*Postkaart
*Pilt; allikas
*Teeliste kirikud: lahtiolekuajad, foto
Adeliine 13. september 2010, kell 13:00 (EEST)
----
Siin oli enne nii:
Ambla kiriku juurde 1890 ehitati kabel Aegviidu surnuaias. Ambla kirikul oli kabel ka Paides. Andres 2. veebruar 2010, kell 20:32 (UTC)

artiklis on link trapetsikujuline hauaplaat. See võib eraldi mõiste olla, ent eraldi artiklit vaevalt, et on mõtet teha. Suunata siis märksõna hauaplaat alla ja korrektne oleks seal seda ka mainida--Estopedist1 (arutelu) 8. juuni 2016, kell 17:54 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Haldusüksuste artiklite reeglid

Lisan tabeli, kus kirjas, kuhu ja mida võiks sõltuvate territooriumite (kolooniad, osariigid, liidumaad, oblastid jms.) tabelisse märkida, nii nagu seda mõelnud olen. - Urmas 17:14, 5 May 2004 (UTC)
ametlik nimi eesti keeles
originaalkeel ametlik nimi originaalkeeles eelmise latinisatsioon (vajadusel)
teine kohalik keel ametlik nimi teises kohalikus keeles eelmise latinisatsioon (vajadusel)
siia lipu pilt
link lipu artiklile
siia vapi pilt
link vapi artiklile
Pindala: number km²Rahvaarv: number
Pealinn: linnanimi
asendikaardi koht

see html, millega see tabel sul kirjutatud on, tundub mulle ülimalt vigane olevat. Eksimused standartiga:

* elemendil pole sellist asja, nagu colspan, ainult 'l on

*kõik väärtused (asi=väärtus), mis ei koosne ainult numbritest, peavad olema jutumärkides (width="100%"). kuskil soovitati kõik jutumärkidesse panna

*element  ei saa olla kuskil </td> ja </tr>'i vahel

*yks  algab ilma 'ita, st väljaspool igasuguseid 'e

See on http://www.w3.org/TR/html401/ mida vikipeedia peaks järgima vist. Ja mu isiklik arvamus oleks, et need 'd võiks ära jätta juhul, kui see tabel oleks värvitud.

Üldsegi võiks teha eraldi lehekülje selle jaoks, kuidas artikleid küljendama peaks, mille arutelus saaks selliseid asju arutada. - J 17:35, 5 May 2004 (UTC)
Hetkel tõesti ei mäleta, kas kasutasin peale FrontPage selle tabeli tekitamiseks ka veel midagi muud. Iseenesest on hea, kui mõnda asja ära jättes tabelikirje lühemaks-lihtsamaks saaks. Oluline on, et need parandused tabelit ennast pea peale ei pööraks ja õige info talle mõeldud kohta jääks. - Urmas 17:48, 5 May 2004 (UTC)

Parem, korralik, ja arvatavasti korrektne tabel nüüd - J 17:56, 5 May 2004 (UTC)
Ei ole hea. Ülemised kaks laiemat joont raamisid tabeli päist. Nüüd on ülemine neist kadunud. Ülejäänud kitsamad vahejooned eraldasid üksteisest eri laadi infot. Need vahejooned ei tohi olla sama laiad, kui tabelil tervikuna. Ka ei sobi pindala, rahvaarvu ja pealinna asetamine kahetulbalise tabeli vormi - tabeli kujundus kannatab. - Urmas 18:09, 5 May 2004 (UTC)

Pakun välja lehekülje Vikipeedia:Haldusüksuste artiklite reeglid, mille aruteluleheküljele võiksite selle arutelu üle viia. Andres 20:42, 5 May 2004 (UTC)
Valge taustaga ja kere piirjoonega tabel on parem, sest see loob selgema kontrasti artiklist. naine 20:50, 5 May 2004 (UTC)

Artiklitel ongi valge taust juba, kuid piirjoon võiks küll olla. Näiteks ;parem variant oleks aga midagi sellist:  - J 05:10, 6 May 2004 (UTC)

: Haldusüksuste tabeli eesmärgiks ei olnud absoluutselt mitte tabel kui selline, vaid põhimõte, et statistilised karakteristikud, mis iseloomustavad üht halduspiirkonda (pindala, rahvaarv, halduskeskus, ka ametlikud nimed), oleksid vajadusel kergesti leitavad (tekstist neid taga otsida on tüütum) ning tabel oli variant, mille abil neid ühte kohta kokku korjata sai, ilma, et nad vasakul jooksva tekstiosa lugemist seganud oleks (vasakule tekib niigi lugemist häiriv sisukorra tabel). - Urmas 05:33, 6 May 2004 (UTC)

: Olen tabeli raamimise vastu - tabeli raam jookseb vastu artikli teksti tähemärke ja muudab artikli loetavust selgelt halvemuse suunas. Valge taustaga (st. taustata) piirideta tabel aga teenib just seda eesmärki, milleks ta mõeldud - statistika saagu omaette ja teksti mitte segama. - Urmas 05:33, 6 May 2004 (UTC)

: Et Eesti maakondade info on hallil taustab, tuleneb sellest, et maakonnalippude ülaosa on valge. St. senikaua, kui leidub keegi, kes võtab vaevaks teha Eesti maakonnalippude piltidele raam (soovit. mitte must, vaid mõni hall toon), ei jää lippude kujutis valgel taustal selgelt eristuvama. - Urmas 05:33, 6 May 2004 (UTC)

::Urmas, et tekst ei jookseks vastu tabelit aitab see, et tabel on suurema nähtamatu tabeli sees, miski cellpadding="4" vms on kah olemas sellejaoks naine 05:52, 6 May 2004 (UTC)

:Kuid see teeks tabelikirje keerulisemaks? Kas ja miks peab küll tehniliselt tabelina vormistatud materjal välja nägema nagu klassikaline tabel - jooned servast servani, must raam ümber? Kas need jooned teevad artiklit visuaalselt paremini loetavaks, silmi vähem koormavamaks või ollakse harjunud, et kõik maailma tabelid saavad ühte ja ainult ühte moodi välja näha? Miks järgida stampe? See on asi, millest ma aru ei saa.

:Tabelikirje sai, niipalju kui ma asjast aru sain, arvutikeeleliselt korda. Või ei? - Urmas 07:11, 6 May 2004 (UTC)

:: Lisasin tabelile left-margin määratluse mis hoiab (vähemalt uuematel, CSS mõistvatel, broweritel) teksti "eemal" tabelist. Samuti eemaldasin colspan -määratlused kuna tabelis on vaid üks lahter rea kohta, samuti panin jutumärgid center-i ümber vahejoonte koodis. --TarmoK 15:26, 30 Jan 2005 (UTC)
Kas reeglid ei võiks olla Vikiprojekt vms.  naine 00:55, 31 Jan 2005 (UTC)

Norrakad on inglise vikis samal teemal päris kaugele jõudnud: :en:Wikipedia:WikiProject_Norway#Adminstrative_units

Ettepanek kasutusele võtta haldusüksuste artiklites infoboxi jaoks mall(id). Urmasega on siin seda juba natuke arutatud ja siin on tulemus:
Kasutatada kahte malli, mis erinevad teineteisest vaid selle poolest et ühes on võmalik lisada kohalik nimi kuni kahes keeles ja teises kuni viies keeles. Esimesel puhul oleks malli nimi :Mall:Provints ja tesel puhul :Mall:Provints5. Tegin praegu valmis selle teise malli, kui see on ok, siis saab selle baasil teha ka selle esimese. Malli kasutamise kohta loe malli kasutamise "juhendit".
Samas ka nö. lisa ettepanek malli jaoks linnade artiklitele: :Kasutaja:TarmoK/linn, näide (kõige parempoolsem variant). Mall on variatsioon eelnevast, eemaldatud on vaid keskuse rida ja lisatud koht koordinaatidele. --TarmoK 2. veebruar 2006, kell 08.00 (UTC)
----
Panen ette, et luua Ameerika osariikide nime redirectid kujul Texase osariik, Virginia osariik, jne. Ma ei ole kindel, kas see mõte on juba kusagil läbi arutatud, kuid lihtsustamise mõttes peaks see olema teostatav. Ei hakka enne midagi tegema, kui pole üldist aprobatsiooni selles idees --Dj Capricorn 17. veebruar 2006, kell 22.37 (UTC)

Kus artikkel on olemas lühema pealkirja all, seal peaksid kindlasti olema ümbersuunamised pikema nimekuju alt. Minu arvates ei nõua see mingit arutamist. Andres 17. veebruar 2006, kell 22.40 (UTC)

siia oleks vaja ka kirjutada muid detaile seda tüüpi artiklitest kui vaid kuidas infotabelit luua ja täita. Peaks vist selle praeguse sisu omaette pealkirja alla panema --TarmoK 28. veebruar 2006, kell 14.23 (UTC)

Teen ettepaneku kehtestada allolev järjekord eelistatud teemade järjekorrana asulaartiklite tarbeks.
Variant 1                                      	Variant 2
Asend ja territoorium / Asend ja suurus        	Asend ja territoorium / Asend ja suurus
Nimi                                           	Nimi
Sümboolika / Sümbolid ja tähised               	Sümboolika / Sümbolid ja tähised
Loodus                                         	Loodus
Ajalugu                                        	.
Haldus                                         	Haldus
Rahvastik                                      	Rahvastik
Majandus                                       	Majandus
Transport / Liiklus                            	Transport / Liiklus
Haridus                                        	Haridus
Kultuur                                        	Tervishoid
.                                              	Ajalugu
Sport                                          	Kultuur
Tervishoid                                     	Sport
Turism                                         	Turism
Tuntud isikud                                  	Tuntud isikud
Sõpruslinnad                                   	Sõpruslinnad
(Pildid)                                       	(Pildid)
Vaata ka                                       	Vaata ka
Viited                                         	Viited
Kirjandus                                      	Kirjandus
Välislingid                                    	Välislingid
Ivo (arutelu)31. jaanuar 2014, kell 22:45 (EET)	Andres (arutelu)31. jaanuar 2014, kell 23:19 (EET)

Pildid? Palun püüdke sellist halba praktikat nagu alaosa "Pildid" vähemasti reeglites vältida. Kui on selline alaosa, siis loogiliselt võiks terve artikli pealt pildid sinna koondada, aga seda ju ei tehta. Ja kuna pildid niikuinii Vikipeedias tekstiga rangelt seotud pole, siis võib väikseid galeriisid igale poole vahele panna ilma omaette alaosata, nii nagu üksikuid pilte sobib joondada vasakule ilma omaette alaosata. Üldse tuleks illustratsioone kasutada mõõdutundega, kooskõlas teksti mahuga ja suuri galeriisid võiks seetõttu pigem vältida.

Mis sellesse õnnetusse ajalukku puutub, siis ta võiks olla pigem tagapool, nagu EEs. Üldiselt pole järjekord minu meelest väga oluline, Vikipeedias on hulk põhimõttelisi ja silmatorkavamaid möödalaskmisi kui selline pisike järjekindlusetus. Peaasi, et artiklite reeglitega kooskõlla seadmise tähe all ei hakataks nüüd tekitama kõiki neid alaosasid ühelauseliste ja sisututena nagu paaris riigi artiklis on juhtunud. Ülesehitus, see, millised alaosad on ja milliseid pole, võiks sõltuda eeskätt parasjagu olemasolevast materjalist.

Need viimased kolm loendite alaosa võiks heas artiklis olla paigutatud kuskile asisemate alaosade juurde. Lihtsalt vaatamisväärsuste loetlemine on pigem reisijuhi ülesanne, mõninagid olulisemaid vaatamisväärsusi võiks nimetada pigem turismi all. Mõnd tuntud inimest võiks mainida näiteks pigem rahvastiku juures. Ja kui on alaosa juhtimise või valitsemise alaosa, siis sõprussidemete sõlmimist võiks mainida valitsuse tegemiste juures, või siis ka alaosa "Välissuhted" juures. 88.196.241.249 1. veebruar 2014, kell 00:08 (EET)

: Pildid on eraldi alaosa, kui nad on vormistatud galeriina. Võib ju vaielda selle üle, kas galeriid on tarvis, aga kui ta on, siis võiks tal kindel koht olla. Tõsi küll, mõnikord on tehtud ka temaatilisi galeriisid artikli sees.  Üldiselt oleks hea, kui pildid oleksid õige alaosa juures, aga paigutus oleneb teksti ja piltide sätitud suurusest, mistõttu seda on raske saavutada.

: Reeglid on tulnud päevakorda seoses heade artiklite valimisega. Kui ei ole kindlat järjekorda, siis on raske aru saada ka sellest, kas kõik valdkonnad on kaetud. Ka lugejal oleks selgem lugeda, kui järjekord oleks ühtne. Võib ju olla suuremaid probleeme, aga pole ka mõtet aega kulutada sellele, et vaielda, milline probleem kõige suurem on.

: Kui riigi artiklis on mõni alajaotus ühelauseline ja sisutu, siis on ju selge, et ta niisuguseks ei jää. Ja kui artikkel on pikk, on ka selle ühe lause leidmiseks sisukorda tarvis-  Kui artikkel on lühike, siis pole esialgu alajaotusi tarvis tehagi, aga teemade järjekord võiks ikka paigas olla.  Ja kui mõne teema kohta pole kirjutatud, siis muidugi ei pea vastavat alajaotust olema.

: Minu meelest turism ja vaatamisväärsused on ise asjad. Vaatamisväärsusi ei pea lihtsalt loetlema. Linna puhul on omal kohal ka alajaotus, kus kirjeldatakse linna üldilmet ja arhitektuuri; ma pole kindel, kuhu see paigutada. Pole oluline, kas vaatamisväärsused on loendina või kuidagi teisiti, need peaksid minu meelest olema, sest need on oluline info, mida lugeja vajab. Haldusüksuse puhul tuleb muidugi vaatamisväärsustest rääkida eelkõige väiksemate üksuste või asulate artiklites. Jah, tuntud inimesed kuuluvad ka pigem asulate või valdade juurde. Minu meelest on mõtet neid lihtsalt loetleda, kui just neid ei saa mainida teistes alajaotustes. Sõpruslinnad võiksid sisu poolest olla küll halduse all. Andres (arutelu) 1. veebruar 2014, kell 00:43 (EET)

Pooldan umbes sellist järjekorda, nagu Andres kirja pani. Et tegijaid mitte ära kohutada, peaks vist tõesti eraldi rõhutama, et kõik alajaotused ei pea tingimata alati olemas olema. Ega pildigaleriisid artikli keskele eriti vist ei kiputagi panema. Aga kui on pika artikli keskel mõni asi, mida tingimata peab piltidega ilmestama, võib see galerii minu poolest ka seal olla. Lühema (nt linna) artikli puhul saaks osa asju ilmselt ka kuidagi teisiti grupeerida ja pealkirjastada; kui näiteks tahetakse öelda, et linnas on teater, staadion ja tuntud firma tehas, ei pea selleks ju kohe kolme alajaotust tegema. Tihti tekib probleem siis, kui ainult ühe teema kohta on eraldi alajaotus ja tahad mõnel teisel teemal mingi killukese juurde panna; siis on raske leida kohta ilma selle jaoks uut pealkirja leiutamata. Riigiartiklite killustatus, mille üle siin on nurisetud, on ka ju enamasti tingitud sellest, et alajaotuste olemasolu iseenesest eeldab juba seda, et kõik asjad tuleb millegi alla paigutada, seega ei jää muud üle kui iga teema eraldi pealkirjastada. --Epp 1. veebruar 2014, kell 06:36 (EET)

::Sisuliselt oleks põhiküsimuseks, et kuhu paigutada ajalugu. Ülejäänu on juba rohkem maitse asi ja sõltub eelkõige sellest, mis infot artikkel sisaldab (siit ka natuke rohkem välja toodud teemasid Andrese nimekirjas). Kuigi "Liiklus" asemel eelistaksin ma "Transport" (artikkel Tartu on meil vist ainuke, mis sisaldab alateemat nimega 'Liiklus'). Selle "Juhtimise" all pidasin silmas siis nt linnapeade nimekirja. Aga muidu ei paista teemade järjekorras olulist erinevust.

::Nagu ma olen juba eelnevalt välja toonud, siis ülejäänud teemad (kultuur, haridus, tervishoid jt) sisaldavad endas põhjaliku käsitluse korral ajaloolist sisu ning seega oleks igati loogiline, kui kasutaja oleks juba eelnevalt ajalooga tuttav (st ajaloo teema on artikli algusosas). Ivo (arutelu) 1. veebruar 2014, kell 19:37 (EET)

Alaosa "Pildid/galerii" on senises praktikas lihtsalt loogikavastane, sest pole arusaadav, miks osa pilte on väljaspool selleks ettenähtud alaosa või miks osa pilte on omaette alaosas. Kui galerii on temaatiline (nt kunstniku tööd), siis ehk veel. Ennemini olgu kõik pildid ühtviisi artikli struktuuriga lõdvalt seotud ning jutu vahel ja kõrval. Isegi kui on galerii, siis võib ta vabalt olla lihtsalt teksti all/kohal ilma omaette pealkirjata. Kui mõjuval põhjusel galeriisid kasutada, siis on hea pildimaterjali ühtlasemalt paigutada, mõistlik oleks näiteks teha mitmesse kohta väike galerii (2–4 pilti). Alaosast "Pildid" tuleks minu meelest ikkagi üheselt hoiduda.

Sisukorra liigendatus peaks olema optimaalne, nii et üldjoontes saaks aimata, millisest artikli osast mida otsida ja et ühtaegu oleks artikkel tervikuna ladusalt loetav. Jah, materjali saab erinevalt rühmitada sõltuvalt artikli seisust ja üldiselt peaks olema paremaid võimalusi kui üksiku infokillu jaoks omaette alaosa tegemine. Neist võimalustest olen varem kirjutanud näiteks siin.

Vaatamisväärsusi on lugejal vaja, aga nende põhjalikum käsitlemine mingi koha lõikes minu meelest siiski pole entsüklopeedia ülesanne. Selline esitus on sobilikum reisijuhis. 88.196.241.249 1. veebruar 2014, kell 20:16 (EET)

:Tekitasin tabeli, et kaks järjekorda oleksid paremini võrreldavad.

:Eelistaksin varianti, kus tervishoid oleks spordi ja mitte hariduse kõrval. Mõneti tegelevad mõlemad tervisega ning samuti jälgiks see paremini tähestikku. Samuti saaks siis lähestikku seada hariduse ja kultuuri.

:Vaatamisväärsuseid saaks siduda alajaotusega turism (või kultuur) ning sellist eraldi teemat ma ei tekitaks.

:Kas "Haldus" on eraldiseisvana vajalik – seda tuleks niigi selgitada ju sissejuhatuses ja kohe esimeses alateemas?

:Meil on tegelikult üsna paljudes haldusüksuste artiklites galeriid ja minu arvates oleks hea üles seada juhis, kuhu sellised galeriid paigutada, kui neid tekitada. Pildid on oluline artikli koostisosa, aga teksti ei saa nendega üle kuhjata. Nõnda võib aga kergelt juhtuda, et osadel olulistel objektidel, mida artiklis mainitakse, ei ole ühtegi fotot kõrval. Alati võib artikli sisse väikeseid galeriisid tekitada, aga mida halba kujutaks endast üks väike piltide alajaotus artikli lõpuosas?

:Ivo (arutelu) 1. veebruar 2014, kell 20:28 (EET)

:: Ma arvan ka, et põhiline küsimus on see, kuhu paigutada ajalugu. Teisi väikseid asju võib veel siia-sinna loksutada.

:: "Transport" on rohkem majandusharu, sellepärast ma eelistaksin liiklust. Selle alla võiks kuuluda ka teed. Kui ei, siis võiks üldpealkiri olla "Infrastruktuur" vms.

:: Näiteks linnapeade nimekiri peakski olema "Halduse" all.

:: Mulle jälle tundub, et millegi ajalugu on halb lugeda, kui ei tea, mis praegu on.

:: Minu meelest on artikkel Rwanda hästi liigendatud, põhjalik sisukord teeb info hästi leitamaks. Minu meelest ei tee lõikude kokkupanemine teksti sidusamaks, vaid just raskemini jälgitavaks ja raskemini haaratavamaks. Ka alapealkirjade ärajätmine ei tee minu meelest teksti sidusamaks. Selleks, et saaks erilaadseid asju kokku panna, ei ole minu meelest tarvis alapealkirju välja mõelda.

:: Nojah, vaatamisväärsuste osa niisugusena oleks küll dubleeriv, ja tähtsamaid vaatamisväärsusi võiks tõesti "Turismi" all mainida. Kultuuri all või eraldi võiks olla alajaotus arhitektuurist ja linnakeskkonnast. Seal siis saaks rääkida arhitektuurist, muuseumide all muuseumidest jne, loodusvaatamisväärsustest looduse all jne. Selles mõttes ei peaks vaatamisväärsustest eraldi rääkima. Turismi all võiks rääkida sellest, missugused on populaarsed vaatamisväärsused.

:: Tervishoid ja sport ei ole minu meelest nii lähedased asjad. Tippspordil pole tervishoiuga suurt midagi pistmist. Ja tähestiku järjekord on minu meelest teemade jaotamisel sobimatu.

:: Halduse all tuleks rääkida ka kohalikust poliitikast.  Andres (arutelu) 1. veebruar 2014, kell 22:36 (EET)

:::Transpordi alla peaks rääkima eelkõige taristust – millised suuremad maanteed asulat läbivad, kuidas on lugu raudteega ning bussijaama, lennujaama, sadama vms. Transport ei ole ka ideaalne pealkiri, aga Liiklus on seda hullem.

:::Mitme Eesti asula juures saame rääkida üldse mingist tippspordist? Eelkõige oleks jutt ikka sellest, et milliseid spordiüritusi toimub, millised spordiklubid tegutsevad jne. St rõhk on rahvaspordil ja sportimisvõimalustel. Samuti seoksin mina haridust ja kultuuri ning tervishoiu sinna vahele toppimine ei laseks seda nõnda hästi teha. Seega eelistaksin järjekorda Haridus->Kultuur->Sport->Tervishoid.

:::Äkki peaks selle "juhtimise" asemel olema hoopis "poliitika"?

:::Seega oled nõus, et vaatamisväärsuste osa on eraldiseisvana ebavajalik ja võtab selle sealt variant II alt välja?

:::Kui ajalugu algab ikka päris algusest, siis kuidas on hetkeolukorra teadmine nõndavõrd oluline? Pigem on minu arvates häiriv, kui enne ajaloo alateemani jõudmist on mitmes teemas pikalt killukesi ajaloost, mida on raske konteksti panna, kuna puudub igasugune ülevaade üldisest ajaloost. Ivo (arutelu) 2. veebruar 2014, kell 13:31 (EET)

::::Minu arvates võiks ajalugu olla eespool. Minu jaoks on loogiline lugeda kõigepealt lühidalt, mis asjast me üldse räägime (kus asub, mis nimi, sissejuhatusest peaks saama juba ähmase ettekujutuse, mis seal praegu on, selline kokkuvõttev lõik võiks ju alguses olla) ja siis hakata ülevaate saamiseks kronoloogiliselt algusest (loodus, ajalugu, rahvastik) ja siis kirjeldada, mis olukord on praegu (majandus jne). Kui ma tahan terve artikli järjest läbi lugeda, siis ajalugu on tõesti enne vaja, et paremini mõista tänapäeva olukorda. Kui ma ei taha ajalugu lugeda, tahan ainult tänapäeva, siis saan ju sisukorras liikuda, kuhu tahan. Ajalugu on minu jaoks selline suur ja tähtis teema, kuskilt kultuuri ja tervishoiu vahelt teda otsida oleks imelik. Halduse/Juhtimise paneks mina üldse rahvastiku ja majanduse vahele.

::::Piltidega võiks olla näiteks nii, et kui pikemas artiklis on kõik teemad juba enam-vähem tekstiga kaetud, võiksid pildid olla teksti kõrval või väikeste galeriidena vastavates alajaotustes ja eraldi pildipeatükki ei peaks olema. Eraldi alajaotus võib olla vajalik siis, kui on olulisi pilte, mille juurde ei ole veel sobivat teksti. Adeliine 2. veebruar 2014, kell 14:07 (EET)

:::::Kohendasin veel tabelit. Asendasin enda variandi "juhtimise" samuti "haldusega", võtsin Andrese variandist välja "vaatamisväärsused" ja lükkasin kokku lahtrid, mille sisu kattub.

:::::Looduse all oleksid siis ka kliima, geoloogine ehitus jms. Halduse alla nt linnaosad, asumid, linnapead, poliitika vms.

:::::Täpsustada võiks ka mõne alateema nimetusi. Ivo (arutelu) 2. veebruar 2014, kell 16:59 (EET)

::: Minu meelest oleks vähemalt haldusest ja rahvastikust loogilisem lugeda enne ajalugu. Peaks ehk näidete varal vaatama. Mulle tundub üldse asulate ja haldusüksuste puhul olukord erinev. Haldusüksuse puhul ongi ju ajaloost üldse raske rääkida; pigem olekski see haldusjaotusega seotud ajalugu. --Epp 2. veebruar 2014, kell 18:10 (EET)

:::::Kui rahvastiku all tuuakse välja rahvaarvu muutumine läbi aja, siis selle mõistmisel oleks ajaloost üldiselt palju abi. Seega peaks minu arvates küll ajalugu kindlasti enne seda olema. Ivo (arutelu) 2. veebruar 2014, kell 18:24 (EET)

:::: Kui räägitakse taristust, siis võiks pealkiri ollagi "Taristu". "Transport" on minu meelest pigem majandusharu.

:::: Kui tippsporti ei ole, pole sellest tarvis ka rääkida. Tervisespordiklubidest pole võib-olla üldse tarvis rääkida. Vaatame konkreetsete näidete peal.  Rahvasport ja üldse sport on küll vast samalaadne asi nagu tervishoid ja haridus. Ja kultuurimajad ka. Aga kunstilooming on minu meelest teist laadi asi ja sellest tuleks teises kontekstis rääkida.  Sellepärast ma paigutaksingi selle ajaloo järele.

:::: Haldusjaotus ja haldusajalugu ei käi minu meelest poliitika alla, aga kohalik poliitika käib halduse alla küll. Tõsi küll, haldusajaloo ma paigutaksin päris eraldi kuskile algusesse, sest ilma selleta on raske orienteeruda selles, millest jutt on, eriti ajaloolises kontekstis. Samas, ka see eeldab mingit arusaamist ajaloost, samuti nimi. Aga tervikuna on raske koostada niisugust esitust, et millegi järgneva teadmist kuskil tarvis pole. Võib-olla aga ei ole tarvis teada kogu ajalugu, vaid midagi konkreetset, millele saab siselingiga viidata.

::::: Tõenäoliselt jah on vaatamisväärsuste osa ebavajalik, kui esitus on piisavalt põhjalik. Kui aga meil on ainult niisugune allikas, kus on vaatamisväärsused, ja muu materjal ei ole nii põhjalik, et seda seal võiks kasutada, võib see ikkagi eraldi olla. Siis see võiks minu meelest olla turismi järel.

:::::: Kui jutt on haldusüksuse ajaloost, siis on jutt selle praeguse territooriumi ajaloost.

:::::: Nojah, sissejuhatuses võiks mainida asju, mis on kohale iseloomulikud, mille järgi teda tuntakse.

:::::: Me võime Keila näitel (haldusüksus ja ühtlasi asula) järele proovida, milline esitus parem on. Andres (arutelu) 2. veebruar 2014, kell 22:53 (EET)

::::::: Ma eelistaks ka ajaloo sektsiooni eespool, Adeliine on sisuliselt ära põhjendanud juba asjad. Põhjalikematest kohaartiklitest on meil veel Podolsk, kus on veel omakorda mingi muu süsteem.--Kyng (arutelu) 3. veebruar 2014, kell 23:14 (EET)

:::::::: Podolsk on tõlgitud, seetõttu oleks viisakas jätta seal venelaste süsteem. Aga Epp ütles täiesti õigesti, et erinevat tüüpi kohtade puhul on mõttekas erinev liigendus. Riigi puhul tahaks ajalugu näha eespool, kuna muid osi on selle alusel kergem mõista. Linna puhul tahaks nagu kõigepealt teada, mis seal praegu on ja näha ajaloo hilisemat varianti, seetõttu olen ise kasutanud sellist liigendust, kus ajalugu selle tagumise koha peal on. Melilac (arutelu) 2. märts 2014, kell 08:32 (EET)

:::::::::: Meil ei ole kohustust midagi sõna-sõnalt tõlkida. Vastupidi, me pealsime eri allikatest saadud materjali viima ühtse skeemi alla. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 09:32 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Haldusüksuste artiklite reeglid


Kasutaja arutelu:Marjus~etwiki

Tere tulemast Vikipeedia toimetajaskonda! Egon 12:12, 6 May 2004 (UTC)
Tere, Marjus! Sa vist tahtsid kirjutada sipelghappest? Selleks tuleb klõpsata lingile Sipelghape ja siis võib hakata redigeerimisboksi kirjutama. Andres 12:23, 6 May 2004 (UTC)
Tere ka minu poolt! Jaan513 18:50, 6 May 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Marjus~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Arv

See, kas null arvatakse naturaalarvude hulka, sõltub kokkuleppest. Matemaatikud kalduvad siiski eelistama naturaalarvu definitsiooni, mille korral ka 0 on naturaalarv. Andres 20:07, 7 May 2004 (UTC)

No kas teeme arvude loendi ka ;-)  Ja eraldi kategooriad ratsionaal- ja reaalarvudele? Ott 29. juuni 2006, kell 07.09 (UTC)

Arvude loend tuleb nähtavasti teha küll.

Ratsionaalarvud on reaalarvud. Andres 29. juuni 2006, kell 09.20 (UTC)
----
Arv on abstraktne objekt, mida seostatakse mingi konkreetse kvantiteediga.
See on õige, aga liiga abstraktne. Ma kirjutaksin lihtsamalt ka: "Arv on loendamise, mõõtmise või arvutamise tulemus, arv märgib esemete või nähtuste hulka". Valju 12. november 2006, kell 22:55 (UTC)

Arvu mõiste defineerimine on muidugi  paras pähkel. See, mida Sa räägid, kitsendab  arvu mõistet. Enamik arve ei saa põhimõtteliselt olla  loendamise, mõõtmise või arvutamise tulemus, ammugi mitte märkida  esemete või nähtuste hulka. Andres 12. november 2006, kell 23:03 (UTC)

:  Arv eksisteerib ainult inimese teadvuses, väljaspool teadvust arve ei ole. ENE arvu artiklis ei püütagi arvu defineerida, vaid kirjutatakse arvu tekkimise ajaloost ning arvu mõiste avardumisest. Aga millised on arvud, millega pole võimalik arvutada? Ka sõna kvantiteet praeguses definitsioonis tähistab kogust, hulka.Valju 12. november 2006, kell 23:21 (UTC)

:: Arvu defineerimine on raske, ja ma ei ütlegi, et see on teab mis hea definitsioon. Tegelikult on kvantiteet vähemalt sama raskesti defineeritav kui arv. Ei ole mõeldud lihtsalt kogust. Tulebki nähtavasti kuidagi otsese definitsiooniga alustamisest mööda minna.

:: See, kes arv on olemas väljaspool inimese teadvust, on filosoofiline küsimus, millele vastatakse erinevalt. Platonistide meelest on arv kindlasti sõna otseses mõttes olemas väljaspool inimese teadvust. Võidakse ka väita, et ta on looduses kuidagi olemas. Igatahes vaadeldakse teda tavaliselt abstraktse objektina.

:: Kõik reaalarvud on esitatavad lõpmatute kümnendmurdudena. Kui pole mingit algoritmi arvu kümnendkohtade määramiseks, siis ei saa see arv olla arvutuse tulemuseks. Enamik reaalarve ongi sellised.
Ma poleks kohe enne arutelu tulemust tormanud artiklit muutma.Valju 12. november 2006, kell 23:18 (UTC)
----
mis pagana avaldis see ruutjuur -243-st on?? - Ahsoous 12. november 2006, kell 23:24 (UTC)

Noh, sõna "avaldis" on kasutatud sellepärast, et ta ei võtnud seda arvuna, vaid avaldisena. Andres 12. november 2006, kell 23:45 (UTC)
.   Kardan, et väga lihtsaid nähtusi, nagu arv, on võimatu defineerida nii, et viriseda ei saa! Ehk tuleks lahendad nii, et iga soovija pakub oma definitsiooni ja siis hääletama!
.  Omalt poolt pakun välja märkuse, et tavaliselt mõeldakse arvu all ühemõõtmelist arvu ja võib tähendada punkti joonel.  Kahemõõtmelist nimetatakse kompleksarvuks.   Selline märkus seoks imaginaar ja tavalised arvud. 87.98.57.30 8. aprill 2007, kell 17:39 (UTC)

: Lihtsat ja vaieldamatut arvu definitsiooni nähtavasti pole. Me võime ju sisse panna ka mitu definitsiooni, peaasi et midagi valesti pole. Artiklit range definitsiooniga alustada nähtavasti ei saa. Hääletamise asemel tuleks minu meelest koos arutada ja läbi mõelda.

: Selliseid termineid nagu "ühemõõtmeline" ja "kahemõõtmeline arv" pole ma varem kuulnud. Pakun, et matemaatikas neid ei kasutata.  Ka lugejale ei pruugi selge olla, mida nad tähendavad.

: Minu meelest on parim selgitus arvu kohta arvu mõiste kujunemise ja laienemise kirjeldus. Peale selle saab loetleda, milliseid matemaatilisi objekte arvudeks nimetatakse. Kõige üldisem on vist hüperkompleksarvu mõiste. Nende hulka kuuluvad ka kvaternioonid ja oktaavid, mis on vastavalt "4- ja 8-mõõtmelised". "Kahemõõtmelisi" hüperkompleksarve on peale kompleksarvude teisigi. On veel p-aadilised arvud; ma ei tea, kas neid arvude hulka loetakse. Ka kardinaal- ja ordinaalarve vist ei loeta arvude hulka.

: Mis mõttes arv tähendab punkti, on jälle omaette küsimus. Andres 8. aprill 2007, kell 18:17 (UTC)


Arutelu:Garri Kasparov

Kas Gasparov on Venemaa kodanik? Andres 09:01, 8 May 2004 (UTC)

Ta võistleb Venemaa lipu all ja osaleb Venemaa poliitilises elus. See oleks mittekodaniku puhul vist Venemaal võimatu. - Urmas 09:38, 8 May 2004 (UTC)

: Selge. Andres 09:45, 8 May 2004 (UTC)

Males saab riigi eest mängida ka seal riigis alaliselt elav isik , kes peab seal elanud olema vist oli 3  aastat, vanasti piisas ühest aastast... - Ahsoous 07:02, 16 Feb 2005 (UTC)

mis me selle siia postitatud lingiga teeme - imho tuleks reklaam kustutada, aga seal on vist tõesti ka partiid vabalt vaadatavad - hoolimata sellest mina kustutaks - Ahsoous 06:57, 16 Feb 2005 (UTC)

Reklaam ta just nagu ei ole, aga teisalt on see link vaid andmebaasi, mis juhtumis algab Kasparovi mängudega, et sedasi on see link minu arust väheke eksitav. Inglise vikis on minu arust palju parem link (:en:Garry Kasparov#External_links): chessgames.com. Asendaks sellega(?) --TarmoK 07:55, 13 Apr 2005 (UTC)
----
Kuidas sai Bakuus sündinud inimese nimi olla Harry Weinstein, kui tol ajal kasutati Bakuus ainult kirillitsat? Andres 07:40, 13 Apr 2005 (UTC)

ilmselt sellesama kirillitsa pärast ta eesnime reeglina Garri, Garry või ka Gary kirjutataksegi... aga jah miks (juudi) Weinsteini ja (armeenlase) Kasparjani laps oma nime Kasparoviks muutis räägivad jutud, et talle tehti selgeks, et selle nimega pole võimalik (vähemalt NLiidus) maailmameistriks tulla - 213.219.118.62 09:24, 13 Apr 2005 (UTC)

: See on arusaadav. Aga tõenäoliselt tuleks siis kirjutada "Garri Vainštein". Andres 09:35, 13 Apr 2005 (UTC)

:: Ei tule. Saksa nimesid transkribeeritakse tagasi nii nagu need saksa keeles olid, mitte ei tehta moonutusi. Eisenstein on ikka Eisenstein ja mitte Eizenštein.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. september 2015, kell 02:16 (EEST)

:: Nimesid võib transkribeerida ka vene keelest lähtuvalt. Venemaa juutidel ei pruugi üldse saksakeelset nime olla, nende keel oli jidiš. Ja kui nime kunagi saksa tähtedega ei kirjutatud, kuidas siis saab öelda, kas nimi oli Harri või näiteks Harry? Andres (arutelu) 27. september 2015, kell 08:42 (EEST)

:: Aserbaidžaanikeelne ja venekeelne nimekuju on mõlemad tema sünninimed. Andres (arutelu) 27. september 2015, kell 08:51 (EEST)
----
Tekkis selline mõte, et paljude inimeste puhul oleks ehk hea, kui oleks perenimega suunamisartiklid -- paljusid tuntakse rohkem perekonnanime järgi.--Tvali 00:15, 14 Apr 2005 (UTC)

Jah, aga seda saab kasutada ainult väga tuntud inimeste puhul, kui neil ei ole tuntud nimekaime. Tõsi küll, Bachi puhul on tehtud pisut teistmoodi, ja ma pole kindel, et see on hea lahendus. Näiteks Aino Bach ei kuulu Bachide suguvõssa. Igal juhul aga saab perekonnanime alla teha loetelu seda nime kandvatest tuntud isikutest. Andres 08:16, 14 Apr 2005 (UTC)

: Samas saab tuntud nimekaimude puhul mõnikord kasutada ka täpsustuslehekülgi (täpsustuslehekülgi võib ju isegi täisnime puhul vaja olla, nagu nt. Alexander Dumas).--Tvali 13:03, 14 Apr 2005 (UTC)
----
Palun mitte parandada "perekonnanime" "perenimeks". ÕS ei soovita viimast. Andres 24. september 2009, kell 06:31 (UTC)


Arutelu:London

Londoni ei saa siiski nimetada Euroopa suurimaks linnaks. Ta on küll suurim linn Euroopa Liidus, kuid Euroopa suurimaks linnaks on Moskva. Seda nii elanike arvult halduspiirides kui ka linnastus. Rahvaarvult halduspiirides on ta teine, kuid linnastu jääb lisaks Moskva omale (~12,5 miljonit) alla veel Pariisi ja Rhein-Ruhri linnastule. Tõsi, nende kahe viimase ja Londoni linnastu vahed ei ole kuigi suured (100-200 tuhande elanikuline erinevus 11-miljonilises linnastus on väike). - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 10:56, 9 May 2004 (UTC)

Mulle ei meeldi need linnade asukoha kaardid, mida üks kodanik meile peale surub. Londoni leian ma üles seetõttu, et ma eelnevalt juba tean, kus too linn asub. Tollest skeemist siin küll erilist abi ei ole. Talle võiks soovitada neid kaarte omakeelsele Vikipeediale teha ja meile neid mitte pakkuda. Siim 23:51, 18 Jan 2005 (UTC)

Kuluks ära küll. Neid kaarte on täis samade linnade artiklid ka teistes vikides. - Urmas 06:27, 19 Jan 2005 (UTC)

Pööraksin kasutaja 213.35.142.42 parandused heameelega tagasi. Palun vaadake, kas nende seas on asjalikke. Andres 14. detsember 2006, kell 17:41 (UTC)

Jah, vaatasin ka yle. Olen nõus, et pööraks tagasi. Suur hulk linkide kustutamisi, mis on täiesti arusaamatu. "City" rõhutamine seal, kus see pole ilmtingimata vajalik. Väike hulk lisainfi, näiteks, et 20 protsenti maailma kaubandusest vms. Soovitused turistile, et kuidas bussi ronida. Tore muidugi, et on aktiivseid inimesi, kes tahavad artiklit parandada ja täiendada, aga antud juhul midagi head sellest ei tulnud. Nii et pööra tagasi, minu poolest, kyll. --Lulu 14. detsember 2006, kell 19:37 (UTC)

: Nüüd on jälle palju uusi parandusi tehtud. Tundub, et midagi on lisatud. Andres 14. detsember 2006, kell 20:36 (UTC)

: Taastasin olukorra enne neid parandusi. Paranduste seas on ehk ka mõni asjalik, kuid mina ei jäksa neid välja noppida. Andres 15. detsember 2006, kell 18:12 (UTC)

Kust see on võetud, et ''borough'' on vald? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. märts 2009, kell 20:25 (UTC)
Londoni ''borough'' on EE-s linlik asum, KNAB-is puudub. Arvan, et tuleks kasutada "linlikku asumit". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. märts 2009, kell 07:27 (UTC)

Artiklis ei ole midagi allikat. 85.78.159.214 5. september 2011, kell 17:52 (EEST)
Vana elanike arv: 7 825 200 (2010) Taivo 24. juuli 2012, kell 23:50 (EEST)
Bussipeatusi on kahte liiki. Kui märgil on punane ring valgel põhjal, peatub buss seal alati. Valge ring punasel põhjal on nõudepeatus. Ning veel: linnatranspordis saab nüüd maksta ka kontaktivaba pangakaardiga.


Arutelu:Oleviste kirik

Kas ehk artikli pealkiri ei võiks olla "Oleviste kirik"? Andres 05:56, 10 May 2004 (UTC)

Minu meelest võiks küll olla. Teisi Oleviste kirikuid Eestis vist ei ole. Jaan513 12:45, 10 May 2004 (UTC)

: Kui Eestis ei ole, siis ei ole ka maailmas. Andres 12:48, 10 May 2004 (UTC)
123,7 meetrit merepinnast? On see ikka nii? Jaan513 21. august 2006, kell 20:47 (UTC)

Iseenesest on inglise viki mallis ilusam pilt. Alts 6. november 2010, kell 23:55 (EET)

Pilt ja allkiri ei sobi kokku, sest pildil on praegune kirik, mis on tollasest madalam. Andres 7. november 2010, kell 15:23 (EET)

"Huvitaja" saate järgselt saadeti saatetegijatele järgmised kirjad:
http://en.wikipedia.org/wiki/Strasbourg_Cathedral
http://en.wikipedia.org/wiki/St._Olaf's_church,_Tallinn
Olevisate kirik 159 meetrit
Strasbourgi katedraal 142 meetrit.
Wikipedia väidab, et Strasbourgi katedraal oli kõige kõrgem ehitis maailmas,
aga seesama Wikipedia väidab, et Oleviste oli kõrgem. Ei selgu kui kõrge oli
Oleviste aastatel 1647-1874, aga on ilmselge, et aaastal 1500 oli see
maailma kõrgeim ehitis, mida Wikipedia ei taha tunnistada.
Saatsin neile kirja aga viga on ikka kõrvaldamata.
Ilmar Jalas
Saadet kuulates ja samal ajal lugedes olin natuke ebatäpne. Wikipedia küll
nimetab nüüd Olevistet kõige kõrgemaks ehitiseks kuni 1625. Aga aastal 1500?
Link on Hamburgi Niguliste kirikule, olulile oleks lisada ka link Tallinna
Olevistele. Lahtiseks jääb küsimus, kas Hamburgi Niguliste oli 1517 maailma
kõrgeim. Kui Oleviste artikkel on õige, siis ikka ei olnud.
IJ
Adeliine 9. detsember 2010, kell 12:41 (EET)

Ma sain temalt teise kirja ning vastasin sellele. Ãastal 1500 ja ka 1517 oli kõrgeim hoone Lincolni katedraal. Hea ülevaate saab siit. Ingliskeelses on see ka kuskil, aga ei leia enam. Andres 9. detsember 2010, kell 14:33 (EET)
Andres 9. detsember 2010, kell 14:33 (EET)
http://en.wikipedia.org/wiki/World%27s_tallest_structure#History

On veel üks tabel, kus on kujutatud esikolmik läbi ajaloo. Andres 9. detsember 2010, kell 15:41 (EET)

: http://en.wikipedia.org/wiki/Timeline_of_three_tallest_structures_in_the_world#Tallest_structures_1311.E2.80.931874

Kui nüüd jääda selle juurde, et kirik pole olnud oluliselt kõrgem kui tänapäeval, siis tuleks kohendada ka alajaotuses "17. sajand" väidet "ehitati endisest madalam – 135 meetri kõrgune". Adeliine 17. märts 2013, kell 12:43 (EET)

A. v. Howen (Friedrich Axel von Howen), 1904, väidab, et torni endise kõrguse hindamisel jäeti arvesse võtmata, et kiivri puitkonstruktsioon oli osaliselt torni kiviosa sees: "Indem Hansen, wie es scheint, zur Berechnung, der Höhe des Steinteiles des Turmes, von dieser falsehen Zahl die Höhe der Holzkonstruktion, bereit Beginn
er beim Turmgesims annahm, während sie tatsächlich tief unter dasselbe hinabreicht, in Abzug brachte, mußte er zu falschen Resultaten hinsichtlich der Höhe des Steinteiles und der Holzspitze gelangen." Lk 12–13 siit: https://www.digar.ee/arhiiv/et/raamatud/50726 Vt. ka siit https://folgita.blogspot.com/2016/04/t-54-tagasisoit.html "v. Howen mainib asja, mis on jäänud kahe silma vahele kõigil, kes midagi Oleviste ajaloost on kirjutanud või arvanud: 1625. a tulekahju järel taastatud tornikiivri kõrgus ei olnud kõrgus alates torni kiviosa lõpust, vaid tornikiivri kõrgus koos ankurdusega torni kiviosa sees!!"  --37.157.109.113 22. august 2020, kell 19:24 (EEST)
----
Koguduseõpetajad ei kuulu selle artikli teema alla. Andres (arutelu) 1. november 2013, kell 11:00 (EET)
Kuidas me Oleviste torni ronisime. Rahvaleht, 17. aprill 1926, nr. 45, lk. 4. --IFrank (arutelu) 29. märts 2014, kell 00:37 (EET)
----
Loode-Boreaallane, artiklites üldjuhul pole tarvis infokasti pildi suurust eraldi määrata. Pildi suurus on valitud mallis nii, et vaikimisi oleks rõhtasendis pilt ja püstasendis pilt enamvähem sama suured. Praegu on infokast pilt teistest piltidest palju suurem. Pikne 19. november 2021, kell 15:56 (EET)

Miks need pildid, infokastides, peavad nii kribud olema? Boreaallane (arutelu) 19. november 2021, kell 16:06 (EET)

: Enamvähem tavalise suurusega oli ju, nagu vaikimisi suurusega pisipildid väljaspool infokastigi. Võimalik küll, et pisipilt tundub liiga pisike, kui vaadata artiklit suurel ekraanil, aga see käib siis ilmselt kõigi piltide kohta. Siis pole mõistlik sellepärast üksikuid pilte suureks kruttida. Pikne 19. november 2021, kell 16:16 (EET)

::Kuigi elus ei tasu suurt midagi eeldada ja järeldada, arvan siiski, et inimesed tahavad korralikult näha, et millega tegemist, kui nad millegi kohta infot otsivad või leiavad. Kirikute infokastides on fotod/pildid liigpisikesed. Boreaallane (arutelu) 19. november 2021, kell 16:34 (EET)

::: Eks nad siis klõpsavad sellel pildil, nii nagu teistel pisipiltidelgi. Pikne 19. november 2021, kell 17:24 (EET)

:::Olen sama meelt. Uus lahendusvariant on parem eelmisega võrreldes. – Hirvelaid (arutelu) 22. november 2021, kell 13:35 (EET)
----
Eemaldasin kasutaja 194.106.106.146 tehtud muudatused - plagiaat: https://www.tallinn.ee/est/ehitus/Oleviste-kirik, https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=1097. Ursus scribens (arutelu) 31. mai 2022, kell 13:10 (EEST)


Arutelu:Maardu

Tegelikult ei ole vapp ka päris õige, vähemalt mitte Maardu linna kodulehekülje sümboolika lehekülje järgi. [[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 20:35, 12 May 2004 (UTC +3)
Tegingi uue vapi. [[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 21:04, 12 May 2004 (UTC +3)

Selle peaks välja võtma. Andres 18. detsember 2005, kell 19.34 (UTC)
Võtsin kogu alajaotuse välja. Pärast viimaseid täiendusi ei usu ka algust. Teine versioon on muidugi rahvaetümoloogia. Nimi oli olemas juba 14. sajandil. Teine lõik ei ole üldse arusaadav.

Ühe versiooni kohaselt on asula ja Maardu mõis nime saanud surmajumal Marduse järgi.
Teise versiooni kohaselt tuleneb Maardu sõnast maardla: Maardu territooriumil on korralik fosforiidi-maardla.
Nimi on jäänud selliseks võib-olla ka seetõttu, et võõramaistel rahvastel on seda kergem hääldada kui näiteks sõna "Kallavere".
Andres 18. detsember 2005, kell 19.36 (UTC)
----
Kooli juhib direktor Silvi Mets, kes õpilaste seas on saanud väga negatiivse hinnangu oma meeleolumuutuste ja skandaalide poolest. Õppetööd juhib ja diktatuuri toetab Lea Seeman, kunagine Taebla Kutsekeskkooli direktriss, kes oli sunnitud lahkuma oma endiselt töökohalt jäiga ja kasvatamatu käitumise pärast.

Oleks muidugi hea selliseid asju teada, kuid kuidas tagada info kontrollitavus ja erapooletus? Võtsin selle esialgu välja. Andres 18. detsember 2005, kell 19.44 (UTC)
----
Nime kohta veel kommentaare. Muidugi oleks abiks, kui artikkel Maardu mõis oleks juba loodud. Mõisalt läks nimi üle järvele (see kuulus mõisale), sealt edasi keemiatehasele (järvele üpris lähedal), edasi elamupiirkonnale ning lõpuks tervele linnale. Miks aga nimetada linna Maarduks, kui enamik inimesi elab endise Kallavere küla territooriumil (mida ka Kallavere elamupiirkonnaks nimetatakse)? Näen juhuse kõrval ainukese põhjusena seda, et võõrkeelsetel on Maardut lihtsam hääldada. Ja nime saamise versioonidest see teine ehk maardla tuleks tõepoolest välistada. Seega pakuksin välja nime kohta uue alalõigu: Linna nimi on pärit teisel pool Maardu järve paiknevalt Maardu mõisalt. Viimane sai oma nime arvatavalt surmajumal Marduse järgi. Jaan513 4. jaanuar 2006, kell 21.36 (UTC)

Jah, see sobib. Andres 5. jaanuar 2006, kell 00.20 (UTC)
----
Ma ei suuda otsustada, mida teha Maardu külaga (kuhu kuulub ka Maardu mõis)... Kas lihtsalt viidata artikli ülaosas sellele artiklile või teha täpsustuslehekülg? Mis sellele nimeks panna, kas 'Maardu küla' või 'Maardu (küla)'? Jaan513 8. jaanuar 2006, kell 21.12 (UTC)

Mina paneksin nimeks "Maardu küla". Vajaduse korral saab täpsustuslehekülje alati teha. Kui pole teada, mis täpsususleheküljel veel peaks olema, võib vast  esialgu piirduda ühe lingiga. Andres 8. jaanuar 2006, kell 22.47 (UTC)

: Praegu jääb 'Maardu küla'. Jaan513 9. jaanuar 2006, kell 13.34 (UTC)
----
elanikke = 16 677 (2003) Andres 5. juuni 2006, kell 11.51 (UTC)

Elanikke: 16 529 (1.01.2010). Pindala on 22,76 km², SA andmeil 22,8. --Oop 8. juuni 2011, kell 12:39 (EEST)
----
Kas Maardus on oma luteri kogudus, mille jumalateenistused toimuvad Jõelähtme kirikus, või Maardu luterlased lihtsalt kuuluvad Jõelähtme kogudusse? Otsustades EELK kodulehe järgi ei ole eraldi Maardu kogudust. Andres 10. september 2006, kell 20:51 (UTC)

Ei ole eraldi kogudust. Ma ei mäleta, miks ma selle Jõelähtme kiriku sisse panin. Ju siis oli lähim luteriusu kirik vms. Jaan513 11. september 2006, kell 12:46 (UTC)
----
Usklikud kuuluvad Maardus väga erinevatesse konfessioonidesse.

Jätaksin sellise üsna sisutühja lause välja. Andres 28. november 2007, kell 06:56 (UTC)

:Seda võib teha küll. Jaan513 28. november 2007, kell 07:13 (UTC)

Artiklist saab lugeda, et "ühes kuus suureneb elanike arv 5–10 inimese võrra", lisatud tabelli järgi aga pigem väheneb. Kas on see suurenemine mingi aktuaalne tõdemus, või on see trüki- või muu viga? --Mmh 24. märts 2009, kell 18:48 (UTC)

Jätsin selle lause välja, ilmselt oli pärit kirjanduse all mainitud raamatust, tabelist seda muidugi tõesti välja ei loe. --Jaan513 24. märts 2009, kell 22:35 (UTC)

kes seda on arvanud?
viita või korista ära, palun!
kas minu isiklikud arvamused iga asja kohta peaks tolgendama teatmeteoses.

:Info võib olla kirjanduse alajaotuses mainitud kirjatükist, ma tõesti ei mäleta, mille järgi ma seda kirjutasin. Hiljuti on midagi sarnast mainitud Maalehes. --Jaan513 4. august 2010, kell 21:58 (EEST)

Kahtlen sygavalt sellise jumala olemasolus. Mardus kui yleloomulik olevus on tuntud kyll ja mõningase pingutusega võib teda isegi haldjaks nimetada. Aga jumal? Siis on kratt ka jumal. --Oop 8. juuni 2011, kell 12:46 (EEST)
----
Statistikaameti kodulehele ei ole otselinki. Kuidas neid andmeid leida? Andres 28. september 2010, kell 21:04 (EEST)

Seisuga 08.06.2011: Statistikaameti kodulehe üleval paremal Andmebaas, edasi STATISTIKA ANDMEBAAS juurest ülevalt kolmas Rahvastik, edasi Rahvastikunäitajad ja koosseis, edasi Rahvaarv ja Rahvastiku koosseis, edasi on mitu valikut, mina valisin näiteks RV0241, edasi teha lahtrites valikud ja leida üles nupp Jätka. Tulemuseks on tabel soovitud andmetega. Linki teha konkreetsele andmebaasi tabelile minu meelest ei saa. --Jaan513 8. juuni 2011, kell 13:49 (EEST)

:Konkreetsele tabelile saab linkida kyll, aga tabelist võetud otsingule ei saa. Igal juhul oleks SA andmebaasist andmeid võttes mõistlik panna viitesse: 1) võimalikult täpne link, sest SA koduleht on ysna mahukas; 2) tabeli nimi ja number; 3) vaatamise kuupäev, kuna tabeleis võidakse teha muudatusi (vahel juhtub vigu ja vahel täpsustatakse andmeid). Samuti on arukas lugeda läbi metoodilised märkused ja vajaduse korral neid refereerida (nt kui on mainitud omavalitsusyksuste liitmisi või piiride muutusi), et nii lugejad kui ka  teised toimetajad teaksid, kuidas andmed on saadud ja mil määral need võrreldavad on. --Oop 8. juuni 2011, kell 14:09 (EEST)
Viimane parandus on ebasidus, sest kui see kuubalane seal tõesti oli, jääb kuubalaste arv alla 40. Andres (arutelu) 27. detsember 2016, kell 21:19 (EET)


Arutelu:Tallinna Püha Vaimu kirik

Püha Vaimu Koguduse õpetaja Gustav Piir on öelnud, et "Pühavaimu" nimi on Nõukogude ajal peale surutud ning et õige on "Püha Vaimu". Ma ei tea, kas see on õige. Andres 17:05, 13 May 2004 (UTC)

Ma korra kahtlesin ja vaatsin, et paljudes kohtades oli kokku kirjutatud, näiteks
 aga lahku on näiteks . Täpselt ei tea, äkki parandasin valeks hoopis ? naine 17:25, 13 May 2004 (UTC)

Siseministeeriumi register annab "Tallinna Pühavaimu Kogudus". Seisuga 1. märts 2002. - Urmas 17:30, 13 May 2004 (UTC)

: EELK kodulehel] on "Tallinna Püha Vaimu kogudus".

: ENE 12. köites on "Tallinna Püha Vaimu kirik".

: Gustav Piiri kommentaar on siin. Siin on juttu Konsistooriumi otsusest koguduse nime muutmise kohta.

Mina arvan, et artikli pealkirjas peaks olema "Püha Vaimu". Paralleelvormid peavad muidugi ka sees olema.  Andres 17:44, 13 May 2004 (UTC)
----
Muide, kas ei peaks olema kirikute või neile vastavate koguduste juures ka kirikuõpetajate loendid? Need on avaldatud (Bruiningk & Busch, Gernet ja Veem on esimesed meeldetulevad autorid).

Jah, need peaksid olema koguduste juures. Andres 7. november 2007, kell 19:19 (UTC)

See Kanakuke lisatud jutt on ju sõna-sõnalt sealt allikast maha kirjutatud. --Epp 21. november 2009, kell 02:49 (UTC)

Natuke naljakas tundub see teie (pean siis silmas mitte Teid, vaid toimetajaid üleüldiselt) liigagarus nendel autoriõigustel copy-paste osas. Näiteks mulle tundub see sõnademulin küll faktina: Tallinna Pühavaimu kirikule ja seegile pandi tõenäoliselt alus 13. sajandi esimesel poolel. Kirik sai praeguse kuju 14. sajandi keskel, oli kasutusel raekabeli ja seegi kirikuna. või pean ma nüüd sünonüümisõnaraamatu appi võtma ja siis selle n-ö "ümber sõnastama"? Sealt edasi täpselt sama jutt. Pärast reformatsiooni anti kirik eesti kogudusele. Pühavaimu kiriku pastorid tõlkisid eesti keelde katekismuse, mis ilmus 1535. aastal. - ei ole fakt? Oi, aga mis see siis on? Või peaksin ma selle fakti hoopis teistmoodi välja kirjutama? --kanakukk 21. november 2009, kell 03:00 (UTC).

:Fakt on fakt ja sõnastus on sõnastus. Pealegi annab kõike teiste sõnadega kirjutada: Tallinna Püha Vaimu kirik ja seek rajati (loodi, asutati vms.) 13. sajandi esimesel poolel. Oma praeguse kuju sai kirik 14. sajandi keskel ning seda kasutati raekabeli ja seegi kirikuna. Sõnastus muutus aga mõte jäi samakas. Ja see katekismuselause on ju üldse väär.--WooteleF 21. november 2009, kell 10:06 (UTC)

Osaline kopipeist? + kahtlane väide (katekismuse lause)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tallinna Püha Vaimu kirik


Arutelu:Linuxi distributsioon

Sõna 'distributsioon' oleks vist õigem kasutada selle nimega lähtuvalt: :en:Linux distribution ja :en:Distribution.

Ma ei saa kahjuks aru, mida sa silmas pead. Jaan513 16:12, 14 May 2004 (UTC +3)

: Sõnal "distributsioon" on mitu tähendust, ja minu meelest pole ükski valdav. Distributsiooni mõiste on olemas ka matemaatikas, kus see on üldistatud funktsiooni sünonüüm, ja lingvistikas, kus see on mingi üksuse jaotumine eri kontekstide vahel. Mõnikord tõlgitakse inglise distribution ka "jaotuse" või "jaotumusena". Näiteks tõenäosusteoorias räägitakse (tõenäosus)jaotustest. Sellepärast peaks tegema täpsustuslehekülje. Andres 14:35, 14 May 2004 (UTC)

Minu meelest "Linux tuum" eesti keeles ei saa öelda, "Linux" peaks olema omastavas käändes. "UNIX-isarnane" on omadussõna, sellepärast ma ei poolda, et see oleks artikli pealkiri, kuigi inglise vikis on. Andres 22:16, 15 May 2004 (UTC)

Minu arvamus: 'Linuxi tuum' võib tekitada segadust, kuna mõni inimene nimetab Linuxit terveks distributsiooniks - millise Linuxi? Aga kui on 'Linux tuum', siis on selge, et Linuxi nimeline tuum. Mõtlesin veel 'Linux (tuum)' varjandile. "Unix-isarnane" on omadussõna. Kui teisi Unix-isarnaseid asju maal pole peale Linuxi distributsioonide, siis võib ju nii jääda. Joakim 22:34, 15 May 2004 (UTC)

Kogu Lisainfo selles loendis peaks olema vastavates artiklites nende distributsioonide kohta. Peep 15:43, 19 august 2005 (UTC)


Arutelu:Hunt

Canis ? Koerlane ei ole aga ma pole kinel kas koer on õige naine 13:06, 15 May 2004 (UTC)

Canis on ladina keeles 'koer'. Nii et hundi perekonna nimi on küll koer. Ma ei ole ka kuulnud, et keegi nii räägiks, aga perekonnast tuleb ju kirjutada ja muud nime kui koer sellel pole. Artikli nimi peaks olema "koer". Sellesse kuuluvad:
*Canis aureus šaakal
*Canis dingo dingo
*Canis familiaris koer ehk kodukoer
**Canis familiaris palustris turbakoer ehk sookoer
**Canis familiaris matris optimae pronksikoer
**Canis familiaris inostranzewi inostrantsevi koer
**Canis familiaris poutiatini Putjatini koer
*Canis latrans koiott ehk preeriahunt
*Canis lupus
Andres 17:11, 15 May 2004 (UTC)
Siis peaks olema artikkel koer (perekond) ja koer (kodukoer) vms ? naine 17:30, 15 May 2004 (UTC)

Kuna imetaja juba on loom ei ole talle vaja kategooriat "loomad". Sellest me ju just rääkisime, et ärme tekita sellist segadust. Hunt peaks olema üldse madalama taksoni all kui "imetajad". Ilmselt "Koerlased" oleks sobiv. Ma arvan, et jätame bioloogia kategoriseerimise bioloogidele, sest see on võhikutele piisavalt keeruline teema. Siim 13:35, 11 Dec 2004 (UTC)

See, mis ilmselgelt levinud nimetused, need tuleb panna, mis spetsiifilisemad, siis vaid üks kategooria. Kasutajat ei huvita ega enamuses teagi, mis on taksonoomia, eukarüood. Vaata globaalsemalt aga mitte nii lokaalselt nagu targale see vaja. Tark teab ja teda ei huvitagi. Hunt ja kõik muu tuleb kategoriseerida alljärgnevalt:
*Cat. Teadused ja Cat. Loodusteadused
*1.aste Cat. Bioloogia

Nimetus                     	Süsteemne cat.  	Kasutaja cat.            	Nii peab lisama
**2.aste Cat.Eukarüoodid    	+cat. Bioloogia 	sama                     	+cat. Bioloogia
***3.aste Cat.Loomad        	+Cat.Eukarüoodid	+Cat.Bioloogia           	+Cat.Bioloogia, Cat.Eukarüoodid
****4.aste Cat.Selgroogsed  	+Cat.Loomad     	sama                     	+Cat.Loomad
*****5.aste Cat.Imetatajad  	+Cat.Selgroogsed	+Cat.Bioloogia           	+Cat.Bioloogia, Cat.Selgroogsed
******6.aste Cat.Kiskjalised	+Cat.Imetatajad 	sama                     	+Cat.Imetatajad
*******7.aste Cat.Koerlased 	+Cat.Kiskjalised	sama                     	+Cat.Kiskjalised
********8.aste Cat.Hundid   	+Cat.Koerlased  	sama                     	+Cat.Koerlased
Art. "Hunt"                 	+Cat.Hundid     	+Cat.Loomad, Cat.Imetajad	+Cat.Hundid Cat.Loomad, Cat.Imetajad

Kasutaja klikib: Bioloogia -> Loomad -> art. Hunt, mis on 2-astmeline aga mitte 8-astmeline aga teadjam võib kõik astemed läbi käia. Samas kasutaja saanud artiklist teavet, siis tagasi astmeid pidi minnes saab ta ülejäänud teadmiste osaliseks aga mitte vastupidi.

Nii need asjad ei käi, et kategooria "Loomad" all on loomaliik. Kas sa tead kui palju on maailmas loomaliike? Me ju tahame võimalikult paljudest neist artikleid. Kui loll kasutaja pole just päris loll, siis ta otsib artiklit hundist kirjutades otsingusse sõna "hunt". Kategooriad polegi mõeldud võimalikult kiireks leidmiseks. Ahjaa, kõiki taksonoomilisi astmeid kategooriatesüsteem hõlmama ei pea. Siim 15:29, 11 Dec 2004 (UTC)

: Ikka selleks, et kiirelt mõne sammuga jõuda otsitava artiklini-artikliteni. Hunt on igal lollil meeles aga on palju selliseid loomi jm., mis ei ole meeles aga on keelel ja siis on hea minna. Kellele taksonoomia tuttav, sellele need kategooriad ei ole üldse vajalikud. Paul 15:49, 11 Dec 2004 (UTC)

:: Panin praegu kategooriaks kiskjalised, hetkel ei ole vast vaja täpsemalt klassifitseerida.  Siim 15:56, 11 Dec 2004 (UTC)

:::No ütle nüüd, kus on Su loogiline mõtlemine, lõpeta vandaalitsemine! Kategoorialehel on loomade loend, kus hunt ja teised loomad aga hunt sinna kategooriasse Sinu meelest ei kõlba. Kui artiklisse "Hunt" panna cat.Loomad, siis kategoorialehel "Loomad" tekib automaatselt loomade loend. Saad sellest lihtsast mõttest aru? Lollus on koostada käsitööna pikki loendeid kui on võimalus ühe liigutusega see teha. Kes tahab, see kirjutagu, mul selle vastu ei ole midagi. Ega me ürgajal enam ela, kasuta ikka IT võimalusi. Pealegi kategooria "Kiskjalised" ei sobi süsteemipäraselt, sest auk jääb vahele. Ja kategooriad võib lisada veelgi, et tekiks ka loendid: kiskjalised, koerlased, eukarüoodid jne. Paul 17:16, 11 Dec 2004 (UTC)

:::: Kas me ikka kaotame palju, kui me ei saa kategooria "Loomad" alla kõikide loomade loendit? Pealegi oleks see ikka õige palju aastaid viletsam kui käsitsi koostatud loend. Pealegi ei saa tollesse loendisse kanda rööpselt eesti- ja ladinakeelseid nimesid. Kui me leiame hundi kiskjaliste kategooria alt, kas sellest ei piisa? Andres 17:24, 11 Dec 2004 (UTC)

::::: Me ei kaota midagi aga nii me loome lihtsa ja kasutajasõbraliku Vikipeedia. Käsitsi kirjutatud loendites ei näe ma mingit mõtet ladina keelsetel nimetustel, sest need on artiklites. Ma saan aru, et enne kui kategooriaid ei olnud, siis see õigustas ennast ja õigustab ka alustatu jätkamist aga uusi loendeid luua? Nooh see on juba valik, mida keegi tahab. Ja kui on valida, siis enamus valib mugavama tee ja nii tulebki kõigesse suhtuda - austada teise valikuid. Mina ei toeta käsitsi tehtud loendeid aga ei protesti selle pärast ja hea on kui nad on.

::::: Paul, mis sa ise arvad kas meile on vaja sellist kategooriat (sinu arvates loendit), kus on koos sipelgas, sinivaal ja hunt? Ma arvan, et Vikipeedia üle hakataks irvitama. Mõtle enne kui tegutsed. Kategooriate määramine on keeruline töö ja kes seda ei oska ei pea sellega ka vaeva nägema. Siim 17:32, 11 Dec 2004 (UTC)

:::::: Kui ülakategooriasse "Loomad" sipelgas, sinivaal või lülijalgsed jne. kuuluvad, siis kuuluvad nad ka loomade kategooria loendisse. Ja naeravad tavaliselt need, kes ennast liialt targaks peavad, enne ise selgitamata, miks selles süsteemis see nii seatud, sest see on IT-süsteem. Ma olen programmeerimise juures kokku puutunud just nimelt taoliste süsteemide ülesehitamisel. 10-12 aastat tagasi veel tehti selliselt, sest piiratud mälumahud (20MB). Nüüd tehakse kõik lihtsaks. Vaata kasvõi lihtsustatud Wiki-keelt ja võrdle seda HTML-iga. Seal on ka süstematiseerimine ümbertöödeldud ehk kasutajasõbralikuks. Kõik siin ilmas tehakse kasutajasõbralikuks ja kes sellest aru ei saa, siis nende üle peaks naerma küll. Tark ei ole see, kes keeruliselt pakub aga see, kes keerulist lihtsustada oskab. Paul 18:03, 11 Dec 2004 (UTC)

Eesti keskkonnastrateegia järgi peaks Eestis elama nelisada ilvest ja kolmkümmend hunti.
ei näinud sellist väidet seal. --WikedKentaur 1. august 2007, kell 23:49 (UTC)
----
* Hundikari - Saksa allveelaevad vs Liitlaste konvoid II Maailmasõjas

See on arusaamatu ja keeleliselt ebakorrektne, pealegi ei ole sel hundiga seost. Võtaksin selle välja. Selleasemel võib ju nupukese kirjutada. Andres 28. oktoober 2009, kell 12:33 (UTC)

muutsin tagasi Eesti rekordi hundi kaalu osas. IP-line kasutaja pakkus 60 kg, seda tuleb viidata, kui see õige on--Dj Capricorn 19. jaanuar 2010, kell 17:55 (UTC)
----
Siit eemaldati pealtnäha normaalseid lõike ja pandi üks lõik juurde. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2015, kell 21:33 (EET)

Panin need lõigud tagasi, sisu ei oska kommenteerida. Andres (arutelu) 4. aprill 2015, kell 11:53 (EEST)
----
Võtsin ajakohastamismärke ära. See, et alamliikidest pole juttu, ei tingi ajakohastamismärkust. Andres (arutelu) 4. aprill 2015, kell 11:53 (EEST)


Kasutaja arutelu:Juhan~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Juhan! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16:45, 15 May 2004 (UTC)
Tere tulemast ka minu poolt! [[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 17:45, 15 May 2004 (UTC)
Tere tulemast Vikipeediasse minu poolt ka! [[Kasutaja:Naine|naine]] 22:06, 15 May 2004 (UTC)

Palun kirjuta, kas pilti, mis on artiklis [[Arutelu:Toomas Hendrik Ilves]], ikka tohib kasutada (äkki kuulub autorikaitse alla). Pikapeale hakatakse selliseid pilte ära kustutama. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 28. september 2006, kell 13:06 (UTC)
---
Mina seda ausalt öeldes ei mäleta, ehk pilt läheks minu meelst siis kustutamisele.
--[[Kasutaja:Juhan|Juhan]] 17. oktoober 2006, kell 19:29 (UTC)
ole hea kui sul on olemas svg fail, siis laadi parem see ülesse mitte png - [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 20. jaanuar 2007, kell 18:19 (UTC)
Ma laadisin SVG versiooni siis ülesse.
--[[Kasutaja:Juhan|Juhan]] 20. jaanuar 2007, kell 18:28 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Juhan~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Tallinna Nikolai kirik

Artiklis Eesti kirikute loend mainitakse seda kirikut Püha Nikolause kiriku nime all.
Koplis on ka samanimeline kirik. Sama nimega kirik on veel Mustvees. Me peame nomenklatuuri läbi mõtlema. Andres 20:08, 15 May 2004 (UTC)
Antud kirik peaks olema lihtsalt Nikolai kirik, nii oli vähemalt seinal kirjas, tegin pildi kah naine 22:03, 15 May 2004 (UTC)

See, mis seinal on kirjas, ei tähenda midagi, sest nad on kõik saanud nime sama pühaku järele (vähemalt Kopli oma küll). Ja seda nime võib pikemalt ja lühemalt öelda. Öeldakse veel "Nikolski kirik".

Aga küsimus on selles, kuidas neil vahet teha.  Peale selle, Eesti Apostlik-Õigeusu kirikul on Nikolai kirik veel Võõpsus ja Kuressaares. Kihnus on Nikolause kirik.  Andres 22:59, 15 May 2004 (UTC)

:: Tallinna Nikolai kirik, Tallinna, Kopli Nikolai kirik, Kuressaare Nikolai kirik, Võõpsu Nikolai kirik, Kihnu Nikolause kirik naine 01:07, 16 May 2004 (UTC)

::: Olgu. Aga Kopli kirik olgu ilma komata: Tallinna Kopli Nikolai kirik. Andres 07:01, 16 May 2004 (UTC)
teadmata et siinne leht (ilmselt vigase nimekujuga eksisteerib, võiks olla Püha Nikolai kirik) tegin täna siis lehe Nikolai Õnnistaja ja Imetegija kirik asi selles, et tolle nime all on see Tallinna entsüklopeedias sees. Panin sinna siis märkuse liita, aga mis nime alla see siis nüüd kokku viia?? - Ahsoous 12. detsember 2008, kell 16:01 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.orthodox.ee/index.php?d=hramy/nikol
** In Tallinna Nikolai kirik on 2013-06-24 13:40:42, 404 Not Found
** In Tallinna Nikolai kirik on 2013-07-07 02:48:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:48 (EEST)
----
MPEÕK kodulehel on see püha piiskop Nikolause kirik. Andres (arutelu) 16. juuni 2015, kell 09:35 (EEST)


Arutelu:Kompilaator

Kuidas Gentoo Linux on seotud kompilaatoriga? (Vaata ka:) - J 10:23, 16 May 2004 (UTC)

Pole ise Gentood proovinud, kuid mäletan et see pidi olema distro kus komileeritakse kõik pakettid arvutisse, mitte ei installeerita valmiskompileeritud pakette. Joakim 10:51, 16 May 2004 (UTC)
Siiski otseselt kompileerimisega ei ole Gentool pistmist ju minu meelest. Samas võiks iga linuxi sinna panna põhjusega, et make nendega kaasas on vms, et tirid sortsu ja kompileerid ära vms. - J 05:30, 17 May 2004 (UTC)

Nõustun J'ga, kui sellisest loogikast lähtuda siis võiks siia lisada igast imeasju. Veel tekkis küsimus, kas 'arvutikeel' asemel ei oleks mõistlik kasutada sõna 'programmeerimiskeel'? Esimest neist pole kusagil varem kuulnud.

Mõeldud on "computer language", mis võib tähendada mitte ainult programmeerimiskeelt, vaid hõlmab ka "markup language". Andres 17:38, 25 May 2004 (UTC)

:"Markup language", nt HTML, SGML, XML ei kompileerita. Võibolla pigem, "teisaldatakse" teistesse vormidesse? --matik 21:14, 3 Jul 2004 (UTC)

:: Transformeeritakse sobiks ehk, kui kasutada T tähte XSLT'st. 'Töödeldakse' kui kasutada sõnu millega kirjeldatakse C Preprocessori tööd --Tõnis 19:34, 18 Jul 2004 (UTC)

Sellel sõnal on ka teine, vanem tähendus. Andres 12. märts 2010, kell 16:34 (UTC)
Mõisted tuleb lahku viia. Andres 14. märts 2010, kell 19:29 (UTC)
----
Selle artikli sisu on suuresti kattuv artikliga Kompilaator. Võiks selle artikli sisu viia artiklisse Kompilaator. Peamiselt seisneb ju kompileerimine kompilaatori käivitamises. Kõik mida kompileerimisel tehakse, teeb kompilaator. Pluss muidugi ka see, et inglisekeelses vikis on need artiklid samuti ühendatud. Rene 13. aprill 2010, kell 17:59 (EEST)

Kui mõelda sellele, et kompilaatori ainus ülesanne on kompileerimine, muud sellega teha ei saagi, ning et kompileerida saab üksnes kompilaatoriga ja mitte mingil muul viisil, tundub artiklite liitmine mõistlikuna, ehkki need on kaks eri mõistet. Taivo 13. aprill 2010, kell 19:33 (EEST)

:Ühendatud need kaks artiklit Kompilaatori alla. Sisu eriti üle tuua polnudki, suures osas oli see kattuv. Katsun midagi ise täienduseks kirjutada. Rene 15. aprill 2010, kell 17:22 (EEST)


Arutelu:Loomad

Eukaryota ? ja veel paar asja on millest aru ei saa
Agnotozoa,  Rhombozoa, Rhombozoa, Micrognathozoa, Cycliophora, Loricifera
naine 14:15, 16 May 2004 (UTC)

Panin eestikeelsed nimed, kus need saadaval. "Rattakandjad" ei ole küll vist kinnitatud nimi. Kui eestikeelset nime ei ole, siis võib artikli pealkirjaks esialgu panna ladinakeelse nime. Andres 15:42, 16 May 2004 (UTC)
Aga milleks need tyhjad read vajalikud on naine 17:09, 16 May 2004 (UTC)

Selgrootute hõimkonnad on: käsnad (Porifera), ainuõõssed (Cnidaria), kammloomad (Ctenophora), lameussid (Platyhelminthes), ümarussid (Nematoda), jõhvussid (Nematomorpha), rõngussid (Annelida), limused (Mollusca), okasnahksed (Echinodermata), lõugtundlased (Chelicerata), üheharused (Uniramia), vähilaadsed (Crustacea), käsijalgsed (Brachiopoda).

Tõstsin selle lõigu praegu siia. Kõrvalolevas tabelis on hõimkondade täielik loetelu. --Lulu 11. detsember 2005, kell 10.08 (UTC)

Tabel ei ole korrektselt vormistatud. On mingid sidekriipsud hõimkondade nimede ees. Pealkiri on hõimkonnad, aga hõimkonnad on vaheldumisi alamriikidega. Jaotused ei ole reljeefselt välja toodud.
Minu meelest võiks loomariigi klassifikatsiooni esitada tekstis, kus selle vormistamiseks on paremad võimalused. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. detsember 2005, kell 10.43 (UTC)
Millegipärast ei näe ma seda tabelit firefoxiga. Seepärast kirjutasingi need hõimkonnad välja. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 11. detsember 2005, kell 10.46 (UTC)

Eemaldasin, sest tegu on ürgkeelikloomade (hk) alla kuuluvate klassidega
-Sulgpeased Pterobranchia
-Neelhingsed Enteropneusta
--Dj Capricorn 21. detsember 2007, kell 17:08 (UTC)
----
Enamik loomadest valib partneri ja tuvastab sugulase haistmismeele abil.

Kus täpsemalt see viidatud artiklis kirjas on? Andres (arutelu) 26. detsember 2018, kell 00:01 (EET)

:Tõstsin selle nüüd välja, sest jõudsin jäeldusele, et seal pole seda öeldud.
Enamik loomadest valib partneri ja tuvastab sugulase haistmismeele abil.Group and kin recognition via olfactory cues in chimpanzees (Pan troglodytes), Stefanie Henkel ja Joanna M. Setchell, The Royal Society Publishing, doi: 10.1098, veebiversioon (inglise keeles.
--Andres (arutelu) 9. august 2023, kell 21:48 (EEST)

Loomade all on mitmes keeles veel inglise Theria e. vene zveri...
Eesti keeles?
https://en.wikipedia.org/wiki/Theria
--Talguarbuja (arutelu) 11. august 2020, kell 07:24 (EEST)


Kasutaja arutelu:Pearu~etwiki

Tere liitumast ka minu poolt! Ja edukat toimetamist. Egon 12:05, 18 May 2004 (UTC)
Tere ka minu poolt! Jaan513 19:29, 18 May 2004 (UTC +3)
Tere tulemast! Oletan, et Sina kirjutasid artikli Optika. Toimetasin seda pisut ja panin mõned kommentaarid aruteluleheküljele. Kui aruteluleheküljel kirjutad, saad alla kirjutada, vajutades neli korda ~ .
Kuidas Sa siia sattusid? Andres 16:10, 18 May 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Pearu~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Robin Hood~etwiki

;Arhiivid
*[[Kasutaja arutelu:Robin Hood/2005|2004-2005]]

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Robin Hood~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)