Arutelu:Magnetlint

Magnetlint on sobivate mehaaniliste omadustega plastist riba, mille üks külg on kaetud magneetuva kihiga — magnet ehk töökihiga. Magnetlinti kasutatakse andmekandjana, analoogsignaali (helisignaali), magneetilise salvestamise puhul.
===Tööpõhimõte===
Signaal jäädvustatakse nimikiirusega ühtlaselt liikuvale lindile erikujulise elektromagnetiga, salvestuspeaga. Selle mähisesse koos ultrahelisagedusliku eelmagneetimisvooluga juhitud helisignaal magneedib vahelduvalt pea südamikku, tekitades sellega puutes oleva lindi töökihis piki linti muutliku magneetumuse — välise jääkmagnetvoo.
Taasesituseks kasutatakse taasesituspead, mille südamik on puutes ühtlaselt liikuva lindi töökihiga. Lindi jääkmagnetvoog magneedib salvestatud signaali kohaselt südamiku ümber ning pea mähises indutseerub esialgselt salvestatud signaaliga sarnanev elektrisignaal. Taasesitusel lindi magneetumus ei kahane.
Salvestise kustutamiseks kasutatakse kustutuspead. Kustutuspea mähisesse antakse siis, suhteliselt suur ultrahelisageduslik vahelduvvool.
--Pelmeen10 23. jaanuar 2011, kell 21:07 (EET)
Vanast tekstist on siin lihtsalt üle sõidetud. Kas see üldse ei kõlvanud? Andres 23. jaanuar 2011, kell 20:53 (EET)

Kes võhik selle jutu koostanud on? Teksti peaks ikka magnetofoni kasutaja koostama.
Eesti keeles on aastakümnetega ju välja kujunenud kindel terminoloogia magnetlintide ja magnetsalvestuse kohta.
See terminoloogia on kirjas peaaegu kõigis 1936 - 1995 vahel ilmunud magnetsalvestust aga ka magnetofonide remonti kirjeldavates dokumentides.
Mitte iial ei ole kasutatud eesti keeles mõistet "rull" on vaid lindipool ja/või lindiketas. Samuti on eestlastele üldjuhul võõras USA tollisüsteem (nii kiirused kui ketaste suurused). NSVL ja kogu Varssavi pakti riikide terminoloogia kasutas meetermõõdustiku ja ühikut cm ning cm/s (sentimeetrit sekundis). Kodumagnetofonide lindi laius oli selle järgi 6.4mm (¼"). Kodumagnetofonide (lintmagnetofonide) kolm levinuimat kiirust olid: 4.76 cm/s (1⅞ IPS), tähis 4 või 4.8; 9.53 cm/s (3¾ IPS), tähis 9 või 9.5; 19.05 cm/s (7½ IPS) tähis 19. Stuudio- ja profimagnetofonidel kasutati ka 38.1 cm/s (15 IPS), tähis 38 ja 76.2 cm/s (30 IPS), tähis 76.
Lindiketaste suurused koduseadmetel olid nr 18 (17,7 cm ehk 7"), nr 15 (14.6 cm ehk 5¾"), nr 13 (12.7 cm ehk 5"), nr 10 (10.2 cm ehk 4"), nr 8 (8.2 cm ehk 3¼") ja nr 7.5 (7.5 cm ehk 3"), ainult diktofonide jaoks tehti ka nr 5 (5.1 cm ehk 2"). Stuudio- ja profimagnetofonidel kasutati ka kettasuuruseid nr 22 (21.9 cm ehk 8⅝"), nr 24 (24.1 cm ehk 9½"), nr 27 (26.7 cm ehk 10½"), väga harva ka nr 30 (30.5 cm ehk 12") nr 32 (31.8 cm ehk 12½") ning nr 36 (35.6 cm ehk 14").
Üldlevinud olid kolmeharulise (Trident, Dreizak, Cine) kinnitusega lindikettad. Stuudiomagnetofonid kasutasid alati vana saksa standardit nn DIN (AEG / Untermann Wickelkerne) ja seda lahtise lindiga aluskettal (nn pannkoogil). Väga harva esines stuudiolinte USA NAB standardile vastava 3" (7.5 cm) keskavaga.
LauriKreen (arutelu) 27. november 2021, kell 16:03 (EET)


Arutelu:P2P-võrgustik

Vallastel on partnervõrk, võrdõigusvõrk . --Epp 24. jaanuar 2011, kell 15:59 (EET)

Parandasin ja täiendasin sõnastust. Teilolondon 24. jaanuar 2011, kell 16:49 (EET)
Siin on mitu probleemi. Esiteks, see väljend tuleks kirjutada pigem sidekriipsuga. Teiseks, sellel on Vallaste järgi kaks täiesti erinevat tähendust. Kolmandaks, Vallaste soovitab kasutada teisi sõnu, kusjuures mõlemas tähenduses samu. Andres 9. veebruar 2011, kell 09:38 (EET)

Kui sidekriipsuga, siis tuleb teisaldada. Inglisekeelses artiklis on üle kolme erineva tähenduse, kuigi samas on kõigil ka midagi ühist. Vallaste põhjal tasuks artiklit täiendada küll. Ma arvan et eesti keeles on kõige rohkem juurdunud P2P-võrgustik. Pole mõtet seda lühendit tõlkida, sest tõlkimine tekitaks inimestes segadust. Teilolondon 10. veebruar 2011, kell 18:00 (EET)

: Eri tähendused peaksid olema eri artiklites. Andres 10. veebruar 2011, kell 19:50 (EET)
Eri tähendused peaksid olema eri artiklites. Andres 22. veebruar 2011, kell 14:50 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://skypejournal.com/blog/2010/12/28/1-4-million-skype-supernodes-crashed-chartvideo/
** In P2P-võrgustik on 2013-06-24 12:44:04, Socket Error: 'Connection refused'
** In P2P-võrgustik on 2013-07-06 17:52:49, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:53 (EEST)


Arutelu:Hannes Võrno

===Õppinud===
*1976 – 1984 Rakvere 3. Keskoolis
*1984 – 1988 Tartu Kunstikool (Kunstiline kujundamine)
*1988 – 1993 Eesti Kunstiakadeemia (Moekunst)
*1993 – 1994 Burg Giebichenstein Hochschule für Kunst und Disain (Halle, Saksamaa)
*2005 – 2006 Kaitseväe Lahingukool
===Töötanud===
*1991 – 1992 Eesti Vabariigi Majandusministeerium ja Erastamisagentuur (Pressiesindaja)
*1994 – 1995 AS BALTIKA
*1995 -1997 Reklaamiagentuur ZAVOD
*1997 – 1998 ERA Pank ja Kindlustusselts POLARIS (Pressiesindaja)
*1998 – 2008  AS TV3 (Saatejuht. KAHVEL; Kes tahab saada Miljonäriks; Erisaated)
*2003 märts – november Eesti Vabariigi Riigikogu (Riigikaitsekomisjon)
*Alates 2008 AS Kanal 2 (Saatejuht. TÕEHETK; Erisaated; Hannes Võrno Q)
*HV HAUS (loodud 2002) juhataja ja 100% omanik
www.hvhaus.ee
===Looming===
*2009 Maalinäitus "Juulile" Tartu E-Kunstigaleriis
*1993 Kostüümikujundus Tallinfilmi mängufilmile "TULIVESI" Režissöör Hardi Volmer
*1995 Kostüümikujundus Tallinfilmi mängufilmile "MINU LENINID" Režissöör Hardi Volmer
*2009 Autobiograafiline raamat POISI LUGU Kirjastus Petrone Print
===Isiklikku===
*Kaitseliidu liige, nooremleitnant.
*Vabaabielus. 2 last
--Pelmeen10 24. jaanuar 2011, kell 16:06 (EET)

Miks see välja võeti? --Epp 24. jaanuar 2011, kell 16:07 (EET)

:Kuna terve artikkel oli selline. No panen siis tagasi, aga vikindada vms on vaja ja viiteid ka pole. Pelmeen10 24. jaanuar 2011, kell 16:21 (EET)

:: Nojah, aga me ei viska ju tavaliselt vormindamata asju välja. Tuleb korda teha jah. Sel eelmisel jutul pole ka viiteid. Nt et ta on põhiliselt tuntud huumorigrupi Kreisiraadio liikmena. Kes nii arvab? --Epp 24. jaanuar 2011, kell 16:29 (EET)

::: Jah, nii ei maksa teha, tuleb lihtsalt korda teha.

::: Kunagi see oli tõsi, et ta on tuntud põhiliselt Kreisiraadiost, nüüd see vast enam paika ei pea. Andres 24. jaanuar 2011, kell 19:40 (EET)
Siin on tehtud imelikke parandusi, mis osalt teevad kindlasti artiklit halvemaks, näiteks esimeses lõigus. Andres (arutelu) 10. juuni 2012, kell 12:24 (EEST)
----
Nüüd kustutati suur hulk infot. Nende hulgas osa on õige (ta on tegelikult tõesti toomkooli nõukogu liige). Ave Maria (arutelu) 17. november 2012, kell 21:14 (EET)

Panin tagasi. Ivo (arutelu) 17. november 2012, kell 21:49 (EET)
----
2015. aasta oktoobris lahkus ta Kaitseväe tegevteenistusest. Kus ta nüüd töötab? Velirand (arutelu) 17. detsember 2016, kell 12:33 (EET)


Arutelu:Vaba Eesti

Vaba Eesti ei olnud erakond.
Mina paneksin ühenduse artiklile pealkirjaks lihtsalt Vaba Eesti. Andres 24. jaanuar 2011, kell 19:43 (EET)

Jah, pole mõtet pealkirja täpsustuslehele ära raisata. --Epp 25. jaanuar 2011, kell 06:18 (EET)

: Praegu sellele ette nähtud pealkiri on minu meelest liiga kohmakas. Aga ootame ära, ma kujutan täitsa ette, et keegi leiab, et väljaanne on tähtsam. Mul pole kahtlust, et poliitiline ühendus on Eestis tuntum. Andres 25. jaanuar 2011, kell 08:25 (EET)

:: Vist oli sellise nimega kirjastus ka. Aga tundub, et selle nimi oli Kirjastus Vaba Eesti. --Epp 25. jaanuar 2011, kell 08:30 (EET)
Lingid siia tuleks korda teha. Andres 24. jaanuar 2011, kell 19:45 (EET)

oli ka aastaraamat nimega Vaba Eesti, vt http://www.ester.ee/record=b1442920*est--Estopedist1 (arutelu) 26. märts 2017, kell 14:18 (EEST)


Arutelu:Pommiplahvatus Domodedovo lennujaamas

Mis selle pealkirjaks võiks panna? 2011. aasta Domodedovo lennujaama terrorirünnak? --Epp 25. jaanuar 2011, kell 09:55 (EET)

Mis iganes, panin lingi sündmuste lehelt. Aga "terroriakt" on minu meelest parem. Andres 25. jaanuar 2011, kell 11:18 (EET)
Pakun pealkirjaks Domodedovo pommiplahvatus. Andres 26. jaanuar 2011, kell 11:09 (EET)
Mis te arvate? Andres 26. jaanuar 2011, kell 22:57 (EET)

Nõus. --Epp 27. jaanuar 2011, kell 07:22 (EET)

:et aastanumbrit pealkirjas ei maini? Ave Maria 27. jaanuar 2011, kell 08:06 (EET)

::"Lennujaama" ka mitte? Pelmeen10 27. jaanuar 2011, kell 08:25 (EET)

::: Neid ju rohkem pole. --Epp 27. jaanuar 2011, kell 08:33 (EET)

:::: Epu pakutud pealkiri on minu arvates parem. Alts 27. jaanuar 2011, kell 15:14 (EET)

::::: Kui peaks tulema rohkem selliseid sündmusi, siis saab hiljem aastaarvuga eristada. Leian, et mida lihtsam pealkiri, seda parem. Andres 27. jaanuar 2011, kell 15:21 (EET)

::::: Jah, ilmaasjata pole mõtet pikka ja lohisevat pealkirja panna. --Epp 27. jaanuar 2011, kell 15:22 (EET)

:::::: "Domodedovo pommiplahvatus" on liiga ebamäärane. Alts 27. jaanuar 2011, kell 15:34 (EET)

:::::::Näiteks sellepärast, et Domodedovos võib ka juulis keskkoolihoones veel pomm plahvatada ja oktoobris näiteks kaubamajas. Ave Maria 27. jaanuar 2011, kell 17:24 (EET)

::::::::Elame, näeme.--WooteleF 27. jaanuar 2011, kell 17:34 (EET)

Ei muud aga Domodedovo lennujaam ei asu Moskvas (ega ka mitte Domodedovos) -- Ahsoous 27. jaanuar 2011, kell 17:39 (EET)

: Paneme siis "Domodedovo lennujaama pommiplahvatus", see oleks täpsem. Kui juhtub, et tuleb uus, küllap me siis vaatame, kuidas vahet teha. Andres 27. jaanuar 2011, kell 17:46 (EET)

:: Nõus - Ahsoous 27. jaanuar 2011, kell 17:48 (EET)

:: Aga aastaarv võiks ikkagi juures olla... 2004 aastal... :en:2004 Russian aircraft bombings -- Ahsoous 27. jaanuar 2011, kell 19:11 (EET)

:::Aastaarv peaks ikka juures olema, mis selle pealkirja funktsioon siis üldse olema peaks? Alts 27. jaanuar 2011, kell 19:19 (EET)

:::: Iga sündmuse nimes ju ei pea aastaarvu olema. Andres 27. jaanuar 2011, kell 19:35 (EET)

:::: Aastaarv peaks olema kõige ees. Kõige paremini sobiks siis vist see, mis Epp ette pani, ainult et pole ju kindel, kas see üldse terrorirünnak oli. Koos sõnaga "pommiplahvatus" oleks see ikkagi imalik. Raske on leida sellist sõnaühendit, mis poleks imelik. "Plahvatus Domodedovo lennujaamas"  oleks ka päris hea. Aastaarv sinna enam ei sobiks. Andres 27. jaanuar 2011, kell 19:47 (EET)
No ärme siis muudame jah, kui kokkuleppele ei jõua. See on tõesti mingi niiiiii oluline asi, mille üle nüüd peab piike murdma. Ei ole meil ju kõikidel asjadel aastaarve ega ülima täpsusega kirjeldavaid pealkirju. Nii ei saagi enam pealkirju panna. --Epp 28. jaanuar 2011, kell 01:15 (EET)

Minu ettepanek on "Plahvatus Domodedovo lennujaamas". Kas Sa, Epp, oleksid sellega nõus? Andres 28. jaanuar 2011, kell 02:24 (EET)

: Jah. --Epp 28. jaanuar 2011, kell 02:28 (EET)

:: Panen siis selle ära, et oleks muudetud. Pärast võib siis veel vaielda, kui tarvis. See teine sündmus ei toimunud lennujaamas, nii et sellise pealkirja puhul pole aastaarvu tarvis. Andres 28. jaanuar 2011, kell 02:35 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.domodedovo-bombing-2011.com
** In Pommiplahvatus Domodedovo lennujaamas on 2013-06-24 12:56:35, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Pommiplahvatus Domodedovo lennujaamas on 2013-07-06 19:37:45, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:38 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Kasutajamallid

Siia on plaan koondada kõik kasutajamallid? Tähtkujumallid on nt puudu. Pelmeen10 25. jaanuar 2011, kell 22:07 (EET)

Jah ikka kõik, muidu pole sellel tabelil mõtet. Sellepärast panin toimeta malli ka, et üksi ma kõike ei jõuaks siin teha. Alts 25. jaanuar 2011, kell 22:10 (EET)

Iga malli juurest võiks ka minna link mallileheküljele. Adeliine 20. veebruar 2011, kell 13:06 (EET)

Nüüd on halb kopeerida. Parem oleks {{tl|mallinimi}}, nt . Pelmeen10 20. veebruar 2011, kell 15:08 (EET)

:Probleem on selles, et me tahame siin korraga kahte asja: malli linki ja kasutamise süntaksit. Osad mallid on lisatavate parameetritega ja siis ei saa teha kasutuskoodi {{tl malliga lingiks. Kui ma nüüd arusaadavalt seletasin. Peab olema eraldi kasutamiskood ja link mallilehele. Adeliine 20. veebruar 2011, kell 16:09 (EET)

::Kas äkki midagi sellist? Alts 20. veebruar 2011, kell 16:13 (EET)

Kood                      	Link mallile          	Mall
{{Mall:Kasutaja:Hetkeaeg}}	Mall:Kasutaja:Hetkeaeg

See oleks küll parem jah. Pelmeen10 18. märts 2011, kell 11:38 (EET)

Kas neid malle, mida mitte keegi ei kasuta, ei peaks ära kustutama? --Morel 27. november 2011, kell 03:29 (EET)

Nii nad teevad, jah:) Et risu poleks. Andres 27. november 2011, kell 08:15 (EET)

: Noh, siis mulle tundub, et mallid Mall:Kasutaja Jack O'Neill ja Mall:Kasutaja Richard Dean Anderson on küll suhteliselt mõttetud (neid lingib ainult Tähevärava projekt). Ja malli Mall:Kasutaja:Polüglott ei söanda ka keegi kasutada :-) --Morel 27. november 2011, kell 12:34 (EET)

hetkeseisuga tundub, et kui oskus-huvi-jne on väikese algustähega, siis wikisoft streigib, sõnad mall ja kasutaja puhul tõrget esitähe väikesena kirjutamisel ei teki. :) suwa 11. veebruar 2013, kell 17:21 (EET)

kasutajamalli kasutamine väiketähtede kirjas

Kas siia võib vabalt lisada enda loodud kasutajamalle või peab selleks olema mingi luba? Minu loodud kasutajamalle näete muidu siit. Voorits (arutelu) 15. oktoober 2015, kell 16:26 (EEST)

En-wikis küll mingit luba vaja pole.Miacek (arutelu) 13. august 2018, kell 00:00 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ilmik

Tere tulemast Vikipeediasse, Ilmik!
Enne seda, kui veel mõnele artikli arutelule kommentaari lisad, proovi sama kasutajanime alt mõnest teisest arvutist samu lehekülgi vaadata. Minul näiteks on kõik korras, ja arvan, et asi võib olla arvutis, mille taga istud. Näiteks mõni viirus või muu pahalane. Kus Sa reklaami täpsemalt näed? --Jaan513 26. jaanuar 2011, kell 12:35 (EET)
Või kasutad näiteks http://et.wikipedia.org asemel mõnda infot peegeldavat saiti? --Jaan513 26. jaanuar 2011, kell 12:37 (EET)
Ei kasuta. Vaatan kõik arvutid järele. Kõva viirusekaitse ja tulemüür ees. Eks vaatame. Väljun. --Ilmik 26. jaanuar 2011, kell 12:40 (EET)
Analüüs. Vikipeediasse tuldi neti.ee kaudu. Viiruste mängu ei ole. Aitäh, Jaan. --Ilmik 26. jaanuar 2011, kell 14:46 (EET)

Tere! Aadressile permissions-etwikimedia.org tuleks edastada kiri, milles selle logo varaliste autoriõiguste valdaja kinnitab, et seda tohib kasutada logo juures nimetatud litsentsi CC BY 3.0 tingimustel. Pikne 30. juuli 2018, kell 21:08 (EEST)

[[:Fail:Kalle Kurg. Ytle mis sul on. Klassikaraadio.jpg]]


Arutelu:Viievõistlus

Paljud lingid peaks minema hoopis lehele Moodne viievõistlus? Pelmeen10 26. jaanuar 2011, kell 17:52 (EET)

Ei, mitte ükski. Osa linke peab silmas seda ala, millest räägib artikkel Viievõistlus (kergejõustik). Suurem osa linke peab silmas naiste viievõistlust (samuti kergejõustiku ala). Siia peaks vist tegema täpsustuslehe, ning mainitud artikli pealkirja tuleks muuta. Andres 26. jaanuar 2011, kell 18:09 (EET)

:Millise artikli pealkirja sa muuta tahad? Pelmeen10 26. jaanuar 2011, kell 18:20 (EET)

:: Viievõistlus (kergejõustik). Või ehk laiendada artikli sisu. Mul ei ole head plaani. Andres 26. jaanuar 2011, kell 18:26 (EET)
Kas praeguse lehe sõnastus sai korrektne? Pelmeen10 26. jaanuar 2011, kell 18:41 (EET)

Enam-vähem. Andres 26. jaanuar 2011, kell 18:51 (EET)

Siia tuleb linke.
Naiste alasid on tegelikult kaks, üks on see, mis eelnes seitsmevõistlusele, ja teine sisevõistlustel peetav. --Epp 27. jaanuar 2011, kell 07:02 (EET)

Jah, õige küll. Ka meeste alasid on kaks: esimestel olümpiamängudel oli lõpus maadlus. Sellega on veel tükk pusimist. Andres 27. jaanuar 2011, kell 15:39 (EET)
Siia tuleb hulk linke. Palun aidake korda teha. Andres 12. veebruar 2011, kell 12:42 (EET)

Kas mõni peaks linkima sellisele artiklile, mida siin ei ole? Pelmeen10 12. veebruar 2011, kell 13:30 (EET)

: Seda mitte.

: Ja veel, nüüdisaegsetel olümpiamängudel on olnud kaks erinevat viievõistluse nimelist (põhiliselt kergejõustiku) ala, ja naiste viievõistlust on ka kaks: endine väliala ja praegune siseala. Andres 12. veebruar 2011, kell 13:57 (EET)

::Mis mõttes põhiliselt kergejõustik? Ja millal see naiste väliala oli? Tegelt mul on juhe koos, äkki parandad need lingid ise ära. ;) Pelmeen10 12. veebruar 2011, kell 16:07 (EET)

1906. aasta vaheolümpiamängudel oli niisugune ala, kuhu kuulusid hoota kaugushüpe, kreeka stiilis kettaheide, odavise, 192 m jooks ja kreeka-rooma maadlus. Andres 12. veebruar 2011, kell 18:44 (EET)

Naiste välialal hakati võistlema Saksamaal 1928, olümpiamängude kavas oli see 1964–1980, siis asendati seitsmevõistlusega.

Kõigepealt peaks pealkirjad ette nägema, siis saab lingid parandada. Andres 12. veebruar 2011, kell 18:48 (EET)

Ka tõstmises on vist viievõistlus, vt nt artiklit Rudolf Tihane, kus on vastav link tegemata--Bioneer1 (arutelu) 28. detsember 2014, kell 15:53 (EET)

vastav link teisest artiklist: viievõistlus (tõstmine)--Estopedist1 (arutelu) 7. veebruar 2018, kell 00:12 (EET)


Arutelu:Spordiorganisatsioonide loend

Kas siin on nüüd kõik organisatsioonid, millest meil artikkel on? --Epp 27. jaanuar 2011, kell 06:19 (EET)

Sellest kategooriast lisasin jah kõik. Varem kui see loend oli spordi artiklis, siis oli seal ka NBA, aga see ei ole ju organisastsioon? Pelmeen10 27. jaanuar 2011, kell 06:45 (EET)

::: Iseenesest ka NBA on spordiorganisatsioon.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. jaanuar 2018, kell 12:13 (EET)

: OK. Siia võib panna ka need, millest veel artiklit pole, innustab ehk kedagi kirjutama; FIA, FIDE jne. --Epp 27. jaanuar 2011, kell 06:54 (EET)

::Muidugi. Meil on Mall:Rahvusvahelised spordiföderatsioonid, mida peaks samuti täiendama punaste linkidega. Mall:Eesti spordialaliidud - ka siit võiks lisada kõik. Pelmeen10 27. jaanuar 2011, kell 07:18 (EET)

Ma ei saa aru, miks spordiorganisatsioon ei või lingitud olla. Andres (arutelu) 23. jaanuar 2018, kell 22:46 (EET)

see lõhnab pretsendi järele, kui artikkel lubada. Majandusorganisatsioon, merendusorganisatsioon jne tuleks siis ka lingistada? Ma pole võõrvikides midagi sellist näinud. Siiski, probleem on, sest on linke märksõnadele spordiselts, spordiühing, spordialaliit, spordiföderatsioon--Estopedist1 (arutelu) 26. jaanuar 2018, kell 10:39 (EET)

:Pole selge, mida siin spordiorganisatsioonide all mõeldakse. Kui mõistet pole või see pole defineeritud, kuidas me siis teame, mida siia panna?

: Kui tehakse näiteks majandusorganisatsioonide loend (vaevalt muidugi tehakse), siis peaks ka vastav artikkel olema. Andres (arutelu) 26. jaanuar 2018, kell 19:19 (EET)

::tundub triviaalsena. Spordiorganisatsioon on organisatsioon, mis tegeleb mingitpidi spordiga--Estopedist1 (arutelu) 29. jaanuar 2018, kell 10:45 (EET)

::: Mulle tundub see liiga ebamäärane. Andres (arutelu) 29. jaanuar 2018, kell 20:51 (EET)

::::Kas spordiorganisatsioon tuleks kõne alla? --Pelmeen10 29. jaanuar 2018, kell 22:16 (EET)

:::::Definitsiooniga jääb hätta igal juhul. Kas näiteks WADA või Spordimeditsiini Föderatsioon (FIMS) on spordiorganisatsioonid? Muide, GAISF-i (Global Association of International Sports Federations) assotsieerunud liikmeks on ka Euroopa Ringhäälingute Liit. 29. jaanuar 2018, kell 23:12 (EET)
Üsna lühike loend. Pelmeen10 (arutelu) 11. november 2018, kell 01:15 (EET)


Arutelu:Komi keel

Proposed Komi Latin alphabet: Aa – а, Bb – б, Çç – ч, Cc – тш, Dd – д (Ԁԁ), Ḑḑ - дь (Ԃԃ), Ee – э, Ff – ф, Gg – г, Hh – х, Ii – и, Jj – й, Kk – к, Ll – л, Ļļ – ль (Ԉԉ), Mm – м, Nn – н, Ņņ – нь (Ԋԋ), Oo – о, Öö – ӧ, Pp – п, Rr – р, Ss – с, Şş – сь (Ԍԍ), Šš – ш, Tt – т, Ţţ – ть (Ԏԏ), Uu – у, Vv – в, Yy – ы, Zz – з, Z̦z̦ - зь (Ԅԅ), Žž – ж, Ʒʒ - дз (Ԇԇ), Ǯǯ – дж (Җҗ), (ts – ц) (šc - щ)
Example:
Medvoʒʒa kupļet
Ylyn-ylyn Vojvylyn
Ǯuǯyd parma sulalö.
Parma šöryn varyš poz
Kypyd gorön šyalö.
Möd kupļet
Lebz̦öj, povtöm varyšjas,
Vyna bordjas šenyštlöj,
Veşkyd tujöd nuodöj,
Komi musö jugdödöj!

Tegelikult peaksid sürjakomi ja permikomi keele kohta eraldi artiklid ka olema. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 18. november 2012, kell 12:39 (EET)

"Jaguneb kaheks suuremaks murderühmaks: põhjas sürjakomi, lõunas permikomi" Kas murderühm on ikka õige sõna? On ju eraldi sürjakomi kirjakeel ja permikomi kirjakeel. 90.191.119.98 19. juuli 2013, kell 13:40 (EEST)

On olemas murded ja murderühmad ning on olemas nende baasil loodud kirjakeeled. Andres (arutelu) 19. juuli 2013, kell 15:06 (EEST)

Grammatika all räägitakse sürjakomi keelest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 5. oktoober 2017, kell 22:49 (EEST)

Ka sürjakomi kirjakeelt nimetatakse komi keeleks. Andres (arutelu) 5. oktoober 2017, kell 22:51 (EEST)

linkisin sürjakomi kirjakeel, sürjakomi keel, komi keel--Estopedist1 (arutelu) 10. oktoober 2017, kell 10:03 (EEST)


Arutelu:Puuvili

Puuvili on ka puuviljad toiduainena. Andres 27. jaanuar 2011, kell 18:01 (EET)

Kiivi ja viinamari ei ole mitte puuviljad vaid marjad.Ulrika 27. jaanuar 2011, kell 21:31 (EET)

: Viljapuu võib olla ka kõrge põõsas. Kas viinapuu ja kiivi-aktiniidia ei ole põõsad? Andres 27. jaanuar 2011, kell 21:59 (EET)

: Mulle tundub teiste vikide järgi, et on. Ja kõrged on nad ka. Andres 27. jaanuar 2011, kell 22:01 (EET)

::Kas põõsas on siis puu? Siis peaksid näiteks sõstrad ka puuviljad olema. Aga muidu on aktiniidia ja viinapuu siiski puitunud ronitaimed ja näiteks Kivistiku Pomoloogia 2010 käsitleb viinapuud marjakultuurina. Ka ehituselt on nii kiivi kui viinamari marjad. Ulrika 27. jaanuar 2011, kell 22:36 (EET)

:: Hurmaa on tegelikult mari, mitte puuvili --Ahsoous 27. jaanuar 2011, kell 22:52 (EET)

::: Puuviljad ei moodustagi ühtset taksonoomilist gruppi ja sinna võivad kuuluda luuviljad, õunviljad, marjad jm. --Iifar 27. jaanuar 2011, kell 23:09 (EET)

Mille järgi siis puuvilju ära tunda? Ulrika 27. jaanuar 2011, kell 23:17 (EET)

: Mina lähtusin EKSS-ist, kus öeldakse, et puuvili on viljapuu vili ja viljapuu on puu või kõrge põõsas, mis kannab söödavaid vilju. Selle definitsiooni järgi on võib-olla ka sõstrad puuviljad, ma ei tea, kas nad on piisavalt kõrged. Andres 27. jaanuar 2011, kell 23:40 (EET)

:: Minu varjus kasvanud valge sõstar on küll kõrge, sest on tugevalt üle inimeses pea. (1. kuusjoon VI joon)--Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 16:01 (EET)

:: kle siis on ka pähklid puuviljad, aga kas ikka on? -- Ahsoous 27. jaanuar 2011, kell 23:50 (EET)

::: Ei tea. Tuleb otsida autoriteetseid definitsioone, ja neid on võib-olla mitu. Andres 27. jaanuar 2011, kell 23:54 (EET)
Puuvili tähendab ka puuvilju. Andres 13. veebruar 2011, kell 14:18 (EET)

Kohvimarju tarvitatakse ka toiduks. Palun enne kustutamist natuke teemasse ikka süveneda ka. https://drhealthbenefits.com/food-bevarages/fruits/health-benefits-of-coffee-fruit --90.191.1g6.98 (arutelu) 14. märts 2018, kell 10:49 (EET)
Kurb, kui tölplus ja võim kokku saavad, on tagajärjed koledad! https://www.pastemagazine.com/articles/2015/06/coffee-fruit-natures-wasted-superfood.html --90.191.1g6.98 (arutelu) 14. märts 2018, kell 10:51 (EET)

Õnneks ei ole meil nii palju võimu, et tõde maha suruda. Pane julgelt tagasi. Andres (arutelu) 14. märts 2018, kell 10:54 (EET)

: Artikkel kaitsti ära, ma ei saa muuta enam --90.191.1g6.98 (arutelu) 14. märts 2018, kell 10:55 (EET)

::Seedermänni seemneid võib ka toiduks tarvitada, see ei tähenda, et tegemist on viljapuuga. --Ivar (arutelu) 14. märts 2018, kell 10:57 (EET)

::: Sinu näide näitab ilmekalt sinu botaanilist taset. Seedermänni seeme pole vili. Viljapuu on igasugune söödavaid vilju kandev puittaim. --90.191.1g6.98 (arutelu) 14. märts 2018, kell 11:06 (EET)

Sinu definitsioon erineb sellest, mis on artiklis Viljapuu, kus tahetakse eristada "puuvilja" ja "marja" mittebotaanilises mõttes. Me peame kõigepealt selles mõistes selgusele jõudma. Iifar tegutseb heas usus, palun mõista seda. Andres (arutelu) 14. märts 2018, kell 11:14 (EET)

: Iifari head usku on raske uskuda, arvestades seda, kui kiiresti artiklile kaitse peale tuli. Nagu mina oleks siin artikli kallal vandaalitsenud. Ometi tulin mina kohe, kui olin kustutatud teksti ennistanud, arutelulehele ennistamist põhjendama. Tagasi artikli juurde naasnuna aga oli ennistamine tühistatud ja artikkel lukku pandud. See on selge türannia, mis põhjustatud pikaajalisest karistamatusest. --90.191.1g6.98 (arutelu) 14. märts 2018, kell 11:19 (EET)

:Ma olen püüdnud "marju" ja "puuvilju" ikka lahus hoida, ning mul on tekkinud pikk nimekiri troopilistest marjadest, mida ma, nagu ka Eestimaiseid sõstraid, maasikaid ja murakaid, pole siia loetlenud. Ma ei näe olulist erinevust minu kasutatud definitsiooni ja artikli Viljapuu juures toodud definitsiooni vahel. --90.191.1g6.98 (arutelu) 14. märts 2018, kell 11:43 (EET)

:: Iifar peab Sind veidrikuks, kelle eest tuleb Vikipeediat vajaduse korral kaitsta. Andres (arutelu) 14. märts 2018, kell 11:28 (EET)

::: Pidagu kelleks tahes, aga Vikipeedia reegleid peaks järgima ka tema, mitte türanniseerima oma võimupositsioonilt. --90.191.1g6.98 (arutelu) 14. märts 2018, kell 11:45 (EET)

::: Iifari eesmärk kohvi ja nelgi kustutamisel paistab olema see, et inimeste teadlikkus sellest, et need VILJAD on söödavad, oleks madalam.--90.191.1g6.98 (arutelu) 14. märts 2018, kell 12:07 (EET)

::::
Kui tekib lahkarvamus, siis tuleb oma seisukohta kaitsta, toetudes allikatele ja argumentidele. Artikli kaitsmine oli minu meelest võimu kuritarvitamine. Võtan kaitse maha, lootes, et asjad saab selgeks vaielda.
Viljapuu on meil "puu või suhteliselt kõrge kasvuga põõsas, mis kannab söödavaid vilju (näiteks õunu)". Seedermänni seemned ei ole viljad. Andres (arutelu) 14. märts 2018, kell 11:08 (EET)
Nelgi kohta: The fruit, called mother-of-cloves, is an edible purple berry about 1 inch long and 1/2 inch across. Allikas https://www.motherearthliving.com/Plant-Profile/AN-HERB-TO-KNOW-Clove --90.191.1g6.98 (arutelu) 14. märts 2018, kell 11:23 (EET)
Kohvi kohta: https://www.konared.com/collections/hawaiian-coffee-fruit - kas tegemist on köögiviljamahlaga/-siirupiga (a la porgandimahl, peedimahl), marjamahlaga/-siirupiga (a la sõstramahl, mustikamahl) või puuviljamahla/-siirupiga (a la kirsimahl, ploomimahl)? --90.191.1g6.98 (arutelu) 14. märts 2018, kell 13:20 (EET)
Muude eemaldatud nelgipuuliste kohta: nt jamalak - http://homeguides.sfgate.com/jambu-fruit-plant-104657.html --90.191.1g6.98 (arutelu) 14. märts 2018, kell 14:28 (EET)
Ennistasin kohvi- ja nelgipuud, muutes kohvipuude puhul viljade teksti. --90.191.1g6.98 (arutelu) 14. märts 2018, kell 15:42 (EET)

Artikli lõpus olevas tabelis on puuviljade toodangumahu tabelis sees kookospähkel (mis küll tegelikult pole pähkel vaid on luuvili, nagu ka kreeka ja hall pähkel). Kui kookospähkli olemasolu selles loendis on põhjendatud, siis tuleks need pähklid lisada ka artikli üldisesse loendisse. Mind ennast kookospähkli esinemine siin tabelis ei häiri, aga kui siin juba kohvimarjad ja jambud kustutamist leiavad, siis äkki siiski peaks kustutamist alustama kookospähklist? --90.191.1g6.98 (arutelu) 14. märts 2018, kell 15:42 (EET)

Kookospähkel (ja teised luuviljalised "pähklid")

Loendi võiks juba viia eraldi lehele. Adeliine 16. märts 2018, kell 10:19 (EET)


Arutelu:Krista Aru

Kas ta ei ole eestlane? Andres 27. jaanuar 2011, kell 19:08 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.postimees.ee/310505/esileht/kultuur/167434.php
** In Krista Aru on 2013-06-24 11:48:32, 404 Not Found
** In Krista Aru on 2013-07-06 09:04:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:04 (EEST)
----
--Andres (arutelu) 17. mai 2024, kell 09:10 (EEST)--Andres (arutelu) 17. mai 2024, kell 09:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.edumeel.ee/index.php?option=com_k2&view=item&id=286:krista-aru
** In Krista Aru on 2013-06-24 11:48:32, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Krista Aru on 2013-07-06 09:04:24, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:04 (EEST)

Alates 2. jaanuarist 2014 oli Krista Aru SA Teadusagentuuri juhatuse liige.

See on poolik. Andres (arutelu) 17. august 2015, kell 06:36 (EEST)
----
Me ei tee praegu vahet praeguse magistrikraadi ja varasema teadusmagistrikraadi vahel. Krista Aru sai teadusmagistrikraadi. --Andres (arutelu) 17. mai 2024, kell 09:17 (EEST)


Arutelu:Talisuplus

Talisuplus ei ole taliujumine nii nagu jalutamine ei ole jooksmine. Üks on meelelahutus või karastamine, milles ei võistelda. Teine on sport, mis hõlmab nii 25m ujumist kui ka ülipika, üle 2km distantsi läbimist jääaugus, kus inimese vaimne ja füüsiline vastupidavus pannakse väga tõsiselt proovile. Talisuplejast võib saada taliujuja, aga ei pruugi.
Talisuplus ei ole sama mis karastamine.
Siia ei viita midagi, ja kogu jutt vist pole talisuplusest. Andres 27. jaanuar 2011, kell 20:31 (EET)
Ice swimming on ka olemas, kuid Eestis on siiski üldisem mõiste talisuplus. Talisuplus peaks küll otseselt samastuma karastamisega, sest on karastamise kõrgem vorm.--85.253.60.6 27. jaanuar 2011, kell 21:28 (EET)

Ma ei näe selles loogikat.

Ja meie 18-kraadises vees suplemine on lõunamaalaste meelest ka talisuplus. Andres 27. jaanuar 2011, kell 21:52 (EET)

: No ma ei tea, kas Karastamine külma veega oleks siis parem pealkiri? Mina näen loogikat. Kasvõi seetõttu, et talisuplejad käivad 0 kraadises vees, kuid järgmine aste on juba jää. Jää sees supelda aga ei saa. Nii ongi talisuplus karastamise kõrgeim vorm. Muidugi karastamine kui selline võib toimuda ka õhuga. Aga loogika järgi ei saa igavesti end õhuga karastada, sest keha harjub. Nii minnes samm-sammult edasi, jõutaksegi lõpuks talisupluseni välja. Vähemalt oleks see loogiline.--85.253.60.6 27. jaanuar 2011, kell 22:36 (EET)

:: See, et talisuplus on karastamise kõrgeim vorm, tundub rohkem loosungina. Põhjendus pole ka hästi arusaadav. Vaevalt et keha harjub kui tahes külma õhuga ja talub seda kui tahes kaua, aga õhu külmumiseni on veel paarsada kraadi minna, eks ole?   Ja igatahes ei järeldu sellest, et talisuplus on sama mis karastamine.  Andres 27. jaanuar 2011, kell 23:29 (EET)

:: Arvan, et ka karastamine külma veega ei ole sama mis talisuplus. Andres 27. jaanuar 2011, kell 23:30 (EET)

::: On ju nii, et talisuplus on alati karastamine, kuid karastamine ei pruugi vaid olla talisuplus. Ses suhtes on artikkel keskendunud just külma veega karastamisele. Ja ega karastamise eesmrk ei ole pelk inimese taluvuspiiride kompamine. Eesmärk on ju tervis ja see on esimeses lauses ka ilusti välja toodud.--85.253.60.32 28. jaanuar 2011, kell 07:53 (EET)

::::: Ma ei tea, kas talisuplus on alati karastamine. Karastamise käigus muututakse ilmastikule vastupidavamaks, aga pole selge, et talisuplejad muutuvad vastupidavamaks, kui nad on. Kui taluvuspiirid on käes, siis vastupidavamaks muuta ei saa, või kuidas?

::::: Kui talisuplemine on karastamise kõrgeim aste, siis on praegu niisugune olukord, nagu artiklit tippspordist alustataks "Tippsport ehk sport".

::::: Kui mõisted on erineva mahuga, siis ei tohi neid samastada. Kui me kasutame sõna "ehk", siis me samastame neid.

::::: See, mis on eesmärk, ei puutu asjasse. Muidu võiks öelda "Jooksmine ehk käimine", sest jooksmisel ja käimisel on ju sama eesmärk.

::::: Ja külma veega karastamine ei ole ju sama mis talisuplus. See  võib olla ka suvisuplus, külma duši all käimine ja väga külma vee joomine. Andres 28. jaanuar 2011, kell 10:11 (EET)
Ehk sobiks siis pealkirjaks Karastamine (keha). Sellele on ka viide olemas. Kui pealkiri muudetakse, eks siis parandan ka sisu vastavalt ära. --85.253.60.155 29. jaanuar 2011, kell 09:04 (EET)

: Selles artiklis tuleb lihtsalt kirjutada talisuplusest ja kõik. Karastamise kohta tuleb kirjutada eraldi artikkel. Andres 29. jaanuar 2011, kell 10:53 (EET)

Inglise vikis on minu meelest jutt kitsamast asjast. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. veebruar 2011, kell 14:23 (EET)

Siia ei viita midagi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. veebruar 2011, kell 14:23 (EET)

Artiklis võiks olla lisaks ajaloolistele raviideedele kajastatud tänavapäeva meditsiini seisukoht ja soovitused, et inimesed liiga innuka talisuplusega oma elu ja tervist ohtu ei paneks. --Märt Põder (arutelu) 18. november 2017, kell 16:42 (EET)


Arutelu:Materjaliteadus

Päris hea.
Mina muidugi eelistaksin, kui välislinkide asemel oleks siselingid. Andres 27. jaanuar 2011, kell 23:55 (EET)

Välislingid väljaspool selleks ette nähtud alapeatükki on muidugi halb, aga kui panna siselingid, siis see tähendaks hetkel suurt hulka punaseid linke ja vaevalt see niipea muutuks.--Kyng 28. jaanuar 2011, kell 00:02 (EET)

: Minu meelest on punased lingid paremad, sest nad soodustavad artiklite loomist. Pigem juba võiksid välislingid olla siselinkide kõrval, kuigi see reeglitele päris ei vasta. Andres 28. jaanuar 2011, kell 00:07 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mrs.org/s_mrs/index.asp
** In Materjaliteadus on 2013-06-24 12:18:40, 404 Not Found
** In Materjaliteadus on 2013-07-06 13:28:55, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:29 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mrs.org/s_mrs/sec.asp?CID=1719&DID=38972
** In Materjaliteadus on 2013-06-24 12:18:41, 404 Not Found
** In Materjaliteadus on 2013-07-06 13:29:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:29 (EEST)


Arutelu:Suitsetamine

tavaliselt põleva tubaka- või kanepi suitsu

Mis see tähendab. Andres 28. jaanuar 2011, kell 02:09 (EET)

: Seda, millist suitsu tõmmatakse. Kas kala ja muu toidu kohta öeldakse ka "suitsetamine" (suitsukala)? Pelmeen10 28. jaanuar 2011, kell 23:14 (EET)

::Minu mäletamist öeldakse kala kohta suitsutamine. Alts 28. jaanuar 2011, kell 23:20 (EET)

::: Jah. Kõnekeeles võidakse ka suitsetamiseks nimetada. Andres 29. jaanuar 2011, kell 01:11 (EET)

::: Aga ma ei saa sellest lausest ikka aru. Lause on ebagrammatiline. Andres 29. jaanuar 2011, kell 01:09 (EET)

::::See on täiesti tavaline sõmlause, millest siin aru pole saada? Alts 29. jaanuar 2011, kell 02:58 (EET)

Uuendatud definitsiooni järgi tõmmatakse põlevat tubakat ja kanepit hingamisteedesse. Alts 29. jaanuar 2011, kell 02:55 (EET)

Hetkel tühistasin selle. Alts 29. jaanuar 2011, kell 03:00 (EET)

:Minu arvates on parem sõnastus. Aga lause lõpp: hingamisteedesse, üldjuhul kopsudesse on ikka imelik. Pelmeen10 29. jaanuar 2011, kell 03:31 (EET)

::Piibu suitsu ei tõmmata ju kopsudesse, vaid suhu üldse – "popsutama". Alts 29. jaanuar 2011, kell 16:01 (EET)

Tubakat saab suitsetada suitsetatavate tubakatoodetega nagu näiteks sigarettidega, sigarillodega või sigaritega, piibuga või vesipiibuga.

See on imelik. Öeldakse ju "suitsetan sigaretti, piipu" jne. Andres 29. jaanuar 2011, kell 10:14 (EET)

Mumeelest on suured džointijad teadmatuses sährdusetest sõnadest nagu pläru ja võõrkeelne plotski.
Mumeelest võiks sõna joint kustutada, ja pläru keeratakse suvalisest põlevast sodist.
suwa 29. jaanuar 2011, kell 10:41 (EET)

Defineerima peaks suitsu tõmbamise kaudu kopsudesse. Seega peaks olema defineeritud mõiste "suits". Antiik-kreeklased inhaleerisid näiteks maa seest tulevaid (vulkaanilise päritoluga?) aerosoole ja said sellest kaifi. Suitsetatakse igasugust sodi - alates lepahehtedest kuni fentanüülini.--Rünno 29. jaanuar 2011, kell 18:35 (EET)

Kui ma lihtsalt tõmban suitsu kopsudesse, kas see on siis suitsetamine?

Ja kas peab tingimata kopsudesse tõmbama? Andres 29. jaanuar 2011, kell 18:43 (EET)

:Kuhu siis veel suitsu saaks suunata? Teoreetiliselt, jah, ka makku ja pärasoolde, aga see oleks ainult teooria.
Täpsustus - Hingamiselunditesse. Ei pea jah kopsudesse tõmbama--Rünno 29. jaanuar 2011, kell 18:57 (EET)

:Lihtsalt suitsu tõmbamine kopsudesse on vist ikka rangelt võetuna suitsetamine. See, kas suitsetamisega ka mingi mõnu kaasneb, ei ole suitsetamise aspektist oluline. Suitsetamine on protseduur.--Rünno 29. jaanuar 2011, kell 18:55 (EET)

:: Kui oled suitsu sees, siis sul ei jää ju muud üle kui suitsu kopsu tõmmata. Ega see siis  veel suitsetamine ole. Andres 29. jaanuar 2011, kell 19:06 (EET)

:::See on passiivne suitsetamine. Pelmeen10 29. jaanuar 2011, kell 19:40 (EET)

::::Passiivne suitsetamine on meedia väljamõeldis. Keegi ei käsi viibida suitsuses ruumis, kui sealt on võimalik lahkuda. Pigem on passiivne suitsetamine nn. säästusuitsetamine. Loomulikult kehtib see ainult täiskasvanute kohta--Rünno 29. jaanuar 2011, kell 19:51 (EET)

:::Noh - suitsetamine on tahtlik tegevus.--Rünno 29. jaanuar 2011, kell 19:34 (EET)

:::: Minu meelest ka. Praegu ei tule see artiklist välja.

:::: Mis puutub passiivsesse suitsetamisse, siis on minu meelest põhjendamatu väita, et seda pole olemas. On nii asi ise, mõiste kui ka väljend, ja selle kohta peaks artikkel olema. Arvan aga, et hoolimata nimest ei ole passiivne suitsetamine suitsetamine.

:::: Minu meelest on Rünno argument nõrk. Näiteks väikestel lastel pole võimalust ruumis lahkuda. Ja ka mittesuitsetavad täiskasvanud eelistavad mõnikord ühel või teisel põhjusel mitte lahkuda, kuigi see oleks füüsiliselt võimalik. See ei tähenda, et nende tegevus on suitsetamine. Andres 29. jaanuar 2011, kell 20:21 (EET)

::::: Ma kuulen esimest korda, et keegi väidaks, et seda pole olemas. Aga sinna lingib e-sigaret. Pelmeen10 29. jaanuar 2011, kell 21:32 (EET)

:::::: Mittesuitsetajale pealesunnitud saastatud õhuvoolu suunamise nimetamine passiivseks suitsetamiseks

:::::: on väga leebe väljend sellise tegevuse kohta. Nt seisa bussipeatuses ja su pealetuuleküljele

:::::: triivib kamp suitsetajaid ja nende poolt reostatud õhk liigub mu pisikesele lapsele näkku,

:::::: kui see ei ole probleem, siis saab probleemiks nende inimeste tervise taastamine, kes nõnda

:::::: sigatsevad. See oli siis utreeritud näide ;). suwa 29. jaanuar 2011, kell 22:48 (EET)

:::::::Aga kui seista suvel lõkke ääres ja tuul korraks suitsu näkku keerutab, kas see on suitsetamine? Või passiivne suitsetamine?--WooteleF 30. jaanuar 2011, kell 01:34 (EET)

:::::::: Ainult tubakasuits.  Pelmeen10 30. jaanuar 2011, kell 01:54 (EET)

::::::::: Aga näiteks kanepisuits? Andres 30. jaanuar 2011, kell 12:32 (EET)

:::::::::Kui inimene viibib keskkonnas, mis sisaldab toksilisi aerosoole ja inimene on neid sunnitud sisse hingama, ei ole tegemist suitsetamisega, vaid viibimisega mürgises keskkonnas - tulekahju suits, pisargaas, pliidi peal kärssama läinud sigareti pakk. Seega - puudub alus defineerida "passiivset suitsetamist", kui mõistet üleüldse. Kui inimene hingab tahtlikult sisse suitsu - see ei pea sugugi nikotiini sisaldav aerosool olema - on tegemist suitsetamisega. Aga vastutahteline suitsu inhaleerimine - viibimine riskikeskkonnas. Mina käin kempsus suitsu tegemas. Naine mul suitsu ei tõmba, või kui, siis väga harva. Aga aegajalt tuleb ta minuga kempsu kaasa, et lihtsalt siise hingata seda suitsu, mis pärineb minu suitsetamisest. Millega tegemist?--Rünno 30. jaanuar 2011, kell 07:18 (EET)

::::::::: Noh, Sinu definitsiooni järgi käib Su naine  aeg-ajalt suitsetamas.

::::::::: Mul pole ka päris selge, mis see passiivne suitsetamine on, aga see ei tähenda, et teda pole olemas. On ju selgeid juhtumeid, kus kindlasti on tegu passiivse suitsetamisega. Kordan veel, et passiivne suitsetamine ei ole suitsetamine, lihtsalt nimetus on selline. Minu arvates on see  suitsetajate väljahingatud suitsu sissehingamine mittesuitsetajate (võib-olla ka suitsetajate poolt), kui pole eraldi eesmärki seda teha. Andres 30. jaanuar 2011, kell 12:32 (EET)

::::::::::Ilmselt ta nii on, nagu Sa ütled. Aga sisuliselt pole vahet, kas hingata autode tossu või tubaka tossu. Aga arvestades suitsetamise erilist aktuaalsust praegusel ajal, tuleb sellega vist leppida, et eksisteerib selline veidi mitmemõtteline mõiste, nagu "passiivne suitsetamine".--Rünno 5. veebruar 2011, kell 19:17 (EET)

:::::::::::Pole vahet, kas inimene hingab suitsu tahtlikult või mitte, nii kaua kui ta peavoolu endale kopsudesse ei tõmba, on tegu pasiivse suitsetamisega. Alts 5. veebruar 2011, kell 19:20 (EET)

::::::::::::Enamikku ei tõmba ka suitsetaja enda kopsudesse - umbes 75% sigareti tossust hõljub puutumatul kombel vabasse õhku.--Rünno 5. veebruar 2011, kell 19:27 (EET)

:::::::::::::Seda suitsu, mis otsast minema hõljub, nimetatakse kõrvalvooluks. Alts 5. veebruar 2011, kell 21:47 (EET)


Arutelu:Balti kubermangud

*Saksamaal aga Idamereprovintsid, kuna saksa keeles kasutati Läänemere kohta väljendit Idameri (Ostsee).

Minu meelest pole seda tarvis. Ostsee tõlgitakse "Läänemereks".
Andres 28. jaanuar 2011, kell 02:40 (EET)
Mis tähendab "pindala verstades"? Kas see on ümbermõõt verstades või pindala ruutverstades või midagi muud? Taivo 22. juuli 2013, kell 22:48 (EEST)

Kas Balti provintsi all mõeldakse ka zoogeograafilist mõistet?--Estopedist1 (arutelu) 13. juuli 2016, kell 13:20 (EEST)

Jah, paistab küll, et selline mõiste kui Balti zoogeograafiline provints on kasutusel (mainitakse nt siin, lk 144). Vähe sellest, on olemas ka Balti naftagaasi provints (nt siin on sellest juttu). --Hirvelaid (arutelu) 13. juuli 2016, kell 14:41 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kyberlady

Tere jälle?
Millisest ajast on inimese ametlik abikaasa ja laps- sugulased, mitte pereliikmed?
Kui ikka jutt ajaloolisest isikust, keda mu vanaisa oli-fakt, siis ju mainitakse ära just need isikud- või on ka see keelatud juba nagu näha- endistviisi.
Leo Tõnisson sai oma isast kirjutada- olen ta kolleeg ja õpilane ja Eesti ajalugu tean hästi- kodukool.
Soome presidendiproual Tarja Halosel on elukaaslane, ex mees, lapsed ja kogu elukäik ära toodud- kas valesti? Sama on pea kõikidel Soome poliitikutel- eraelu: lapsed, abikaasa, ka USA presidendid, senaatorid on samuti perekonnainimesed- lapsed, ex abikaasad ja präegused kaasad, elukaaslased märgitud ja isegi pildid. Ajaloolistest isikutest rääkimata, neil ikka veel rohkem uuritud tausta ja juuri.
Miks Eesti lehekülgedel inimeste abikaasad ja lapsed puudu- poliitikutel, ärimeestel jne.
Nad kuuluvad muideks isiku kõvale just koos tema teenistuskäiguga rubriiki eraelu.
Kas ametlik abikaasa ja ametlik laps on ainult sugulased siis Eesti Vabariigis? Mul on raske vanaisa pilte leida- need varastati vanaema Tatari 24-3 ühis- korterist/toast ära(korteris elasid ka tuntud tegelastest perekond Kaarepere: Rein ja Urmas lapsena, noorena ja vanemad) alt korruse elanik, meesterahvas oli varas. Samas kadusid ju ka K.Pätsu fotod, kus vanaisa samuti peal, vanaema kuldesemed jne. Album koos järele jäänud fotodega. dokumentidega olemas. Teise vanaisa nimi olemas nüüd kirjas www.okupatsioon.ee leheküljel- tapetute nimekirjas. Ma tean oma juuri, ja mu ema ei ole oma isa sugulane vaid laps. Ja mu vanaema oli abikaasa, mitte lähisugulane-fakt.
Kuidas saada asjast aru naise ja lapse sugulasteks olekul- ainult? Sooviks põhjendust, et asja edasi arutleda ka Soome meedias(Sofi Oksaneniga arutelu oleks sel teemal ilmselt sobilik)- kas ajan asja joonde?
-kyberlady-

Jutust ei selgu, mis seda repliiki ajendas. Kui kuskil on midagi valesti, siis paranda või kirjuta vastava artikli artikli arutelusse. Iga asja üle pole tarvis vaielda, võib ka ise parandada.

Abikaasa ei ole kitsamas mõttes sugulane, laps on. Laiemas mõttes on ka laps sugulane. Sugulane ei ole tingimata ainult sugulane. Alati võib valida sellise väljendi, mis parajasti sobib.

Keelatud ei ole millestki kirjutada, ainult et Vikipeedias peab kogu jutt olema tõendatav avalike usaldatavate allikatega, ja veel parem, kui need tõendid on viidetega ära näidatud.

Kui on kuskil abikaasa puudu, siis võib lisada, jällegi eeldusel, et saab tõendada. See eeldab, et abikaasast on avalikult juttu olnud. Kui pole juttu olnud, siis ei tohi avaldada ka eraelu kaitse nõuete tõttu. Andres 28. jaanuar 2011, kell 23:16 (EET)

Ilusat aasta lõppu ja uut Draakoni algust...no pole kaua siin käinud.
Vanaisa Valter Adolf Pindi andmed on mul olemas- olemas ema sünnitunnistus, vanaema abielutunnistus.
Oli ju 30.a. sündinud emal suht vedamine, kui sa TRÜ'sse sisse sel ajal, kuna jättis isa nimest ära Adolf, sest muidu  poleks saanud koli- see oli meil suguvõsas "avalik saladus". On pilte vanaemast, vanaisa pole mina kunagi näinud, pldid kus oli jah Päts koos vanaisaga- on ära varastatud vanaema Tatari tänava korterist.
Kuid dokumebdid olemas...V.Adolf Pindi tütrest on  kirjutatud- oli Tallinnas ikka tuntumaid keemiaõpetajaid...Pint/hiljem Kalmeti(abiellumise järel).
Mis võiks olla dokumendid, millega siis pean tõestama  oma ema sugulust tema isaga- sünnitunnistus- eeldan? Kõik olemas, ka isa sünnitunnistus, vanaema - vanaisa abielutunnistus kah.
Terv.
Ave


Arutelu:Annihilatsioon

Mis moment see on, mis ära kantakse?
Selle valemi juurde võiks panna ka mõõtühikud ja teha kiire võrdluse mingi teise energia muundamise protsessiga. --Mihkel Väljaots 29.01.2011 kell 1:52

Leian, et artikkel on väga hästi koostatud, sisukas ja põhjalik. Arvan, et üks illustratsioon on täiesti piisav antud teemas, sest jutt on teoreetilistest osakestest, millest otseselt pilti teha ei saa. Viidatud on korrektselt ning viiteid piisavalt, leidsin üksikud kirjavead/tähelepanekud:
Annihileerumise tingimused -> Protsess peab rahuldama mitmeid jäävusseadusi, kaasa arvatud(siia paneksin kooloni)
...annihileerunud osakestel olnud, kui ka annihileerumise... (antud "kui ka" ette mina koma ei paneks)
Madala energiaga annihiliatsioon ->  ...impulssmomentidega olekus,(seda koma ei paneks) on vaja säilitada laengu paarsust.
...on samuti väikesem mass,(siia mina koma ei paneks) kui elektronidel...
Kõrge energiaga annihiliatsioon -> See tähendab, et on märksa lihtsa(m) tekkima...
Prooton-antiprooton annihilatsioon -> ...kui ühe prootoni kvark ja teise teise(piisaks ühest "teise") antiprootoni antikvark põrkuvad.
Hoolimata väikestest vigadest, mulle tundub tegu olevat väga hea artikliga, millel on piisavalt siselinke ning vormistatud heade tavade kohaselt. --N6elklapp 10. november 2011, kell 19:52 (EET)
----
*gluuon linkida
*enamiku annihilatsiooniprotsesside
*linkida aine ja footonraketi
*Aine iga aatomi elektron
Alajaotus "Elektron-positron annihilatsioon"
*sulgude ees peavad olema tühikud
*lõigu kolmandas lauses näpuviga
*"interageerumine" linkida
"Madala energiaga annihiliatsioon" alajaotuses kokku-lahkukirjutusviga. Sellest järgmises lauses üks koma liigne. Sellest järgmises lauses jälle kokku-lahku-viga.
*väiksem mass kui elektronidel
*Elektronist kergemaid fermione kui neutriinosid pole leitud. → *Neutriinodest kergemaid fermione pole leitud.'
*Lauses "Energiate puhul, mis on ..." kaks koma liigsed. Järgmises lauses vigane sõnastus.
*Viimases alajaotuses sõnakordus ja mitmeid näpuvigu
*top ja antitop Ei saa aru. Kas saaks tõlkida või linkida? Sama bottom ja antibottom
Muidu hästi kirjutatud, ei ole silmatorkavat inglise keele lauseehitust.
Adeliine 12. november 2011, kell 23:37 (EET)

Linkida saab B-kvark ja T-kvark. Andres 13. november 2011, kell 04:36 (EET)
Ma mõtlesin gluuonit, mis on esimeses lõigus. See topi ja antitopi õigekirjutus on ikkagi veel natuke kahtlane. On ju top-kvark, mitte lihtsalt top? Sama bottomi ja antibottomiga. Siis ei saaks kirjutada nt "bottom ja antibottom kvarkideks". Ja kas need ei peaks olema kaldkirjas? Adeliine 21. november 2011, kell 22:51 (EET)
*enamuse → enamiku
*Aine iga aatomi elektron
*lisafootoniga
*eri suundades
*ilmub lisa → ilmub lisaks
*omakorda
*osakesed
Adeliine 29. november 2011, kell 02:01 (EET)


Arutelu:Marek Niit

Vanad rekordid: sise 200m 21,09 (Tallinn 23.01.2007). sise 400m 46,91 (Fayetteville 23.01.2010). Pelmeen10 30. jaanuar 2011, kell 16:31 (EET)

Need tuleb artiklisse sisse panna. Andres 30. jaanuar 2011, kell 18:15 (EET)

:Mina nii ei arva. (Kui siis ainult tabelina "isikliku rekordi areng" vms). Eelmine rekord 400 meetri jooksus 46,76 (püstitatud Fayetteville'is 30. jaanuaril 2011). Pelmeen10 12. veebruar 2011, kell 00:00 (EET)

:: See siin ei ole ju almanahh.

:: Ja miks siis mitte teha isikliku rekordi arengu tabel?

:: Igatahes leian, et niisugune info väljavõtmine on Vikipeedia põhimõtetega vastuolus. Kui eelmised rekordid olid enne väärt mainimist, siis on nad seda ka praegu. Andres 12. veebruar 2011, kell 10:09 (EET)

:::Imelik on see, kui inimese artikkel on ainult tema rekorditest. Aga kui soovid siis võid näiteks selle tabeli teha. Eelmine rekord 200 meetri jooksus 21,05 (püstitatud Fayetteville'is 29. jaanuaril 2011). Pelmeen10 13. veebruar 2011, kell 15:48 (EET)

::::: Kui on tegu Eesti rekorditega, siis need on ju tähtsad asjad. Kui on tähtsamaid asju, võib need igal ajal juurde kirjutada.

::::: Ma ei jaksa praegu tabelit ega midagi teha. Kui vanu andmeid ei kustutataks, oleks see kergem. Miks peab topelttööd tegema? Uued andmed võib ju kohe nii sisse kanda, et vanad alles jääksid. Andres 13. veebruar 2011, kell 16:11 (EET)

::::::IAAF-i lehel on rekordiareng olemas, aga see on uuendamata. Pelmeen10 27. veebruar 2011, kell 15:24 (EET)

::::::: Kogu Vikipeedia sisu on kuskil olemas. Andres 27. veebruar 2011, kell 18:39 (EET)

Ma ei pannud seda meelega viiteks, sest kogu infot seal pole. Kuskil pole öeldud, mitu välislinki tohib olla. --Epp 26. märts 2011, kell 02:57 (EET)

Okei, aga näiteks kui ma Vikipeedias artiklit loen, siis ma ei kliki peaaegu kunagi meedia-välislingile, viitele küll. 9 välislinki on mu meelest hullumeelselt palju. Igal välislingil peab olema põhjus. Mina eeldan, et iga suvaline inimene, kes tahab artiklit täiendada võib võtta lahti välislingi, selle sisu Vikipeediasse kirjutada (mitte küll copy-paste) ning lingi muuta viiteks (ka juhul kui 100% kirja ei saa panna). Pelmeen10 26. märts 2011, kell 03:05 (EET)

: Jah. Aga kui välislingi all on midagi niisugust, mida ei saa refereerida või pole refereeritud, siis tuleb ka välislink alles jätta. See on minu seisukoht. Andres 26. märts 2011, kell 09:24 (EET)

: Välislingid on ikkagi selleks mõeldud, et nende alla vaadataks. Andres 26. märts 2011, kell 09:25 (EET)
----
Ta on 200 m jooksus vahepeal juba kaks uut rekordit püstitanud. Andres 10. juuni 2011, kell 15:13 (EEST)


Arutelu:Konstantin Preobraženski

Kas ta on kirjutanud ilukirjandust? Andres 31. jaanuar 2011, kell 11:56 (EET)
Miks Moskva link on punane? Andres 31. jaanuar 2011, kell 13:23 (EET)
Pole kindel, kas artikli alguses olev sõna "Ameerika" tähendab Ameerikat või USA-d. Taivo 1. veebruar 2011, kell 12:56 (EET)

õige oleks Ameerika Ühendriikidesse sest - USA ei ole ju eestikeelne lühend nagu ka RF (Russkaja Federatsija)--Nosser 1. veebruar 2011, kell 14:10 (EET)

: "USA" ei ole eesti keeles ebasoovitatav. Andres 1. veebruar 2011, kell 18:54 (EET)
"Ameerika" on ju õige, sest ka USA on Ameerikas. Andres 1. veebruar 2011, kell 18:55 (EET)

Noh, jah, seda oleme ju vaielnud, kas on õige California või Kalifornia. Jõudsime järeldusele, et võimaluse korral oleks parem täpsustada ehk kasutada Californiat, kui see on sisuliselt õige. Siin sama lugu: kui tema teosed Ladina-Ameerikat üldse ei käsitle, siis poleks nagu "Ameerika" väga kohane, ehkki, nagu sa ütlesid, ega ta nüüd vale just ka pole. Taivo 1. veebruar 2011, kell 19:38 (EET)

: Kas Californial ja Kalifornial on mingi sisuline vahe? Andres 2. veebruar 2011, kell 15:43 (EET)

::Muidugi, Kalifornia on poole suurem, ulatudes Mehhikosse ja vist ka mõnesse teise USA osariiki, tema piirid ei ole minu meelest täpselt määratletud. Taivo 18. märts 2011, kell 00:00 (EET)

::: Minu arust  tuleb ka seda piirkonda nimetada Californiaks ning selle kohta peaks olema eraldi artikkel. Andres 18. märts 2011, kell 08:14 (EET)

::::Eraldi artikkel muidugi, aga neil ei saa sama nimi olla, muidu ei saa neil vahet teha. Eestis on minu meelest tava nimetada seda Kaliforniaks. Taivo 18. märts 2011, kell 14:00 (EET)

::::: No osariiki nimetati ju ka varem Kaliforniaks. Nii küll ei saa vahet teha. Teise artikli pealkiri võiks olla California (ajalooline piirkond). Andres 18. märts 2011, kell 23:48 (EET)

::::::Ma ei ole sellega nõus, sest Kalifornia pole üksnes ajalooline piirkond, vaid tänapäevalgi täiesti olemas ja kasutusel. Taivo 29. aprill 2011, kell 16:21 (EEST)

::::::: Ajaloolised piirkonnad ongi olevikus. ~~

: Ma olen nõus, et kui jutt on USA-st, siis on parem kasutada riigi nime. Aga praegusel juhul me ei tea, mida on mõeldud. Andres 2. veebruar 2011, kell 15:43 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://cicentre.com/Documents/konstantin_preobrazhenskiy_bio.html
** In Konstantin Preobraženski on 2013-06-24 11:46:09, 404 Not Found
** In Konstantin Preobraženski on 2013-07-06 08:38:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:39 (EEST)


Arutelu:Olümpose jumalad

põhimõtteliselt tuleks siia kirjutada ka erinevustest selles, kus keda loeti 12 hulka. selles esinevat variatsioone, kui õigesti mäletan – see nimekiri ei kehtinud yle kõigi kreekakeelsete maade. Ohpuu 31. jaanuar 2011, kell 15:21 (EET)

taivo, sa eksid. Dionysus oli 12 klassikalise Olympuse jumala seas. Hades ei olnud, kuna ta oli enamasti allilmas. -- Ahsoous 31. jaanuar 2011, kell 20:58 (EET)

:Lisasin viited. Dionysost ei arvata 12 jumala hulka. Taivo 31. jaanuar 2011, kell 21:58 (EET)

:: Arvatakse küll ja just nimelt 12 klassikalise Olümpuse jumale hulka, aga et jumalaid ei saaks mitte 13, siis Hestia võeti ka hulgast välja. Nii et vabanda, aga kangesti on tahtmine artikkel vaidlustada. Ahsoous 31. jaanuar 2011, kell 23:21 (EET)

::: panteoni eri variantide peale on neid 12 hulka kuuluvaid jumalaid ~20 (nii ka ingliskeelses Vikipeedias). kõik ylalnimetatud peaksid mõne allika järgi nende hulka kuuluma. lisaks veel Herakles. nii et ärge palun imestage, kui kogusumma yle 12 läheb. yhelgi yksikul allikal ei ole selles kysimuses täielikku õigust. tuleks esitada eri tosinalisi komplekte ja viidata võimalusel nende vanakreeka algallikatele. kas kunagi hellenismi ajal tuli mingi yhtlustumine, nt kolooniates? ma loodan, et jõuan kodus kunagi Burkerti raamatust vaadata, siia midagi kirjutada ja viidata. aga ma pole selles kuigi kindel. Ohpuu 1. veebruar 2011, kell 09:22 (EET)

::::Pean Ahsoousele taas kord meenutama, et artiklit võib vaidlustada üksnes siis, kui on ette näidata allikas, kus on kirjas, et viga on sees, näiteks et Hestia ei kuulu 12 jumala hulka. Taivo 1. veebruar 2011, kell 11:22 (EET)

::::: Kordan siis üle: klassikalises kaheteistkümneses variandis on sees Dionysus ning Demeter, aga Hadest ning Hestiat ei ole ja ma tahan selle pärast vaidlustada.  Ahsoous 1. veebruar 2011, kell 13:53 (EET)

::::::Kordan siis veel kord üle: kui see "klassikaline" on kusagil autoriteetses allikas kirjas, siis viita sellele ja integreerime artiklisse. Taivo 1. veebruar 2011, kell 14:49 (EET)

:::::: mulle jääb ebaselgeks, (1) millistele vanakreeka allikatele te tuginete (kas või sekundaarsete allikate kaudu; ka originaalid saksa ja inglise tõlkes peaksid vabalt kättesaadavad olema); (2) kuidas mõistate "klassikalist" (palun määratleda ajaline ja ruumiline raam); (3) mis vanakreeka allikates yldse neid 12 olymplast on loetletud. minu meelest oleks oluline vastused neile kysimustele artiklis lahti kirjutada. vanakreeka traditsioon ei ole jagamatu ega yhtne monoliit, vaid koosneb yksikutest lihtsalt piiritletavatest tekstidest ja muististest. Ohpuu 1. veebruar 2011, kell 15:09 (EET)
raamat, mis on pyhendatud selle artikli teemale. Ohpuu 1. veebruar 2011, kell 15:18 (EET)
ja siit võib leida mitu huvitavat nimistut, näiteks sellise, mis kirjeldab Elise Olympia altarit: Zeus Olympios, Poseidon, Hera, Athena, Hermes, Apollon, graatsiad, Dionysos, Artemis, Alpheios, Kronos, Rhea. graatsiad kolmekesi on yhena arvesse võetud. samas veergudel 785–786 on kolm *vist* tyypilist komplekti.
*joonia-atika vorm: Zeus, Poseidon, Apollon, Ares, Hermes, Hephaistos (jumalad) ja vastavalt Hera, Demeter, Artemis, Aphrodite, Athena, Hestia (jumalannad)
*vana Olympia vorm: Zeus Olympios, Hera, Hermes, Aphrodite, Artemis, Demeter, Poseidon, Athena, Apollon, Ares, Hephaistos, Hestia
*uuem Olümpia vorm (vist Pausaniase järgi): Zeus, Hera, Hermes, graatsiad, Artemis, Kronos, Poseidon, Athena, Apollon, Dionysos, Alpheios, Rhea.
panen praegu siia kirja, pakilisemad tegemised sunnivad takka. Ohpuu 1. veebruar 2011, kell 15:37 (EET)
Kas viimane muudatud on tehtud Hamiltoni või Stephanideste järgi? Kui on kaks erinevat allikat, tuleb nad lahus hoida ja mõlemate sisu esitada.

Palun põhjendust, miks alusel Aphrodite seksuaalsusega seostamine on kohatu ja seda järjest kustutatakseSillerkiil (arutelu) 23. oktoober 2022, kell 18:56 (EEST)


Arutelu:Indrek Saar

Samanimeline kohtunik töötab Pärnu Maakohtu Rapla kohtumajas. Ave Maria 31. jaanuar 2011, kell 21:06 (EET)

Et kui keegi tahab temast artiklit, siis Indrek Saar (kohtunik)? Taivo 31. jaanuar 2011, kell 22:01 (EET)

:Ilmselt küll. Ma lihtsalt leidsin, et oleks paslik seda siin nentida. Ave Maria 31. jaanuar 2011, kell 22:05 (EET)
Mida tähendab "Eesti parteiliider võõrriigi komandör"? Ave Maria (arutelu) 18. oktoober 2015, kell 22:00 (EEST)

ta on saanud aunimetuse aasta kultuuritöötaja. Veebis mainitakse seda fraasi eelkõige mõne väiksema haldusüksuse kontekstis, nt Hiiumaa aasta kultuuritöötaja. Ma eeldan, et Indrek Saare puhul mõeldakse üleriigilist aunimetust?--Estopedist1 (arutelu) 16. veebruar 2019, kell 16:53 (EET)


Kasutaja arutelu:Alts/Arhiiv

Tere tulemast Vikipeediasse, Changeant! Andres 25. oktoober 2008, kell 12:07 (UTC)

Tere! Kasuta palun Mall:Albumi info täpset koodi, praegu oled artiklitesse lisanud mingi imeliku ümberkirjutuse inglisviki mallist. Adeliine 30. oktoober 2008, kell 20:12 (UTC)
Peaaegu sama jutt Mall:Muusikute info kohta. Palun kopeeri artiklisse terve kood, isegi kui mõned väljad jäävad täitmata. Adeliine 30. oktoober 2008, kell 20:18 (UTC)

Tere! Ma ei teadnud, et selline asi ka eksisteerib! Aga parem hilja teada saada, kui mitte kunagi. Varem kopeerisin selle lihtsalt kuskilt mujalt. Changeant 30. oktoober 2008, kell 20:15 (UTC)

Tere! Palun kirjuta rohkem järve asukohast, tema suurustest ja lisa viited allikale ning kategooriat ja interwiki. Naite - Røssvatnet. Geonarva 4. aprill 2009, kell 11:02 (UTC)

Tere tulemast Vikipeediasse ka minu poolt! Interwiki lingid kopeerime me mõne teise keele vikist (soomekeelses vikis on interviki lingid samas järjekorras kui eestikeelses vikis, nii et parem on sealt meie vikisse kopeerida interviki lingid). Interviki lingid on need lingid, mis tekivad artiklis vasakul kasti "teistes keeltes" (kui mõnd teist artiklit vaatad, on näha seal selline kast). avjoska 4. aprill 2009, kell 12:17 (UTC)

Ma võtan neid tavaliselt nagu infotgi inglise vikist. Oluline on et mitte unustada inglise linki lisata. Ka andmed oleks hea linkidega allikatela varustada. Geonarva 4. aprill 2009, kell 12:38 (UTC)

Tere, Changeant! Kohanimesid saad kontrollida KNAB-ist. Või kui seal pole, siis ka Suurest maailma atlasest. --Epp 5. aprill 2009, kell 08:54 (UTC)
----
Vastan Sinu küsimusele Andresele. Kasuta Mall:Provints, selle kasutamise kohta vaata aruteluleht. Valdade nimi kohta vaata artikkel Norra haldusjaotus - siin on hästi palju kirjutamata artikleid valdade kohta. Kui valla ja tema keskuse nimi on sarnane, tuleb valda nimetada ... vald. Geonarva 5. aprill 2009, kell 15:57 (UTC)

Sel juhul, kui valla ja linna nimi on sama, tuleb teha eraldi artikleid: Tønsberg - linna kohta ja Tønsbergi vald - valla kohta ning infot ka jagada.Geonarva 6. aprill 2009, kell 04:00 (UTC)
----
Bändi asemel võikid kasutada ansambel. --Tiuks 7. aprill 2009, kell 00:49 (UTC)
----
Panusta kvantiteedi asemel kvaliteeti.--WooteleF 9. aprill 2009, kell 00:23 (UTC)
----
Vastuseks küsimusele mallide kohta (WooteleF arutelulehel). Nagu artikleidki, on malle püütud kategoriseerida. Leiad need :Kategooria:Mallid. Sealt saad otsida kas funktsiooni järgi (Vikipeedia mallid, navigeerimismallid, infokastid) või valdkonna järgi. Mall:Saar. Edu! :) Adeliine 9. aprill 2009, kell 20:23 (UTC)

Veel võivad olla kasulikud mallid: Mall:Mägi, Mall:Jõgi, Mall:Järv, Mall:Riik, Mall:Provints, Mall:Linn. Geonarva 9. aprill 2009, kell 20:41 (UTC)
----
Aastaarvude vahel (ja ka mujal, kus käib mõttekriips) kasuta pikemat kriipsu (tekstikasti all vasakpoolset). Ja võta kirjutamisel eeskuju teistest samalaadsetest artiklitest. --Epp 9. aprill 2009, kell 21:11 (UTC)

Palun kanna artiklid loenditesse (vaata, kuhu teised neid kannavad) ja tee Ø-d sisaldavate nimede puhul ümbersuunamised ö-ga ja o-ga variandilt. Ja pane link inglise vikisse. --Epp 10. aprill 2009, kell 16:39 (UTC)
----
(Järg jutule Epu lehel) Kardan, et keegi ei jaksa iga asja eraldi selgitada. Palun vaata kõiki reegleid ja nõuandeid, uuri teisi artikleid ning jälgi, kuidas teised Sinu teksti parandavad (Viimased muudatused). Ei väsi kordamast, et kasuta sõnaraamatut ja tutvu eesti keele reeglitega. Ja kasuta mõttekriipse. Tühjavõitu infokaste pole ka mõtet artiklitesse teha. --Epp 14. aprill 2009, kell 09:31 (UTC)

Inimeste artiklite kohta. Esiteks läheb mall . Teiseks kategooriad Kategooria:Sündinud 1950, Kategooria:Surnud 2008, Kategooria:Norra kirjanikud või midagi muud. Võivad olla veel teised kategooriad. Geonarva 14. aprill 2009, kell 11:19 (UTC)

: Täpsutuseks, et kategooriates on sünni- ja surma kategooriad tagapool, see tähendab mis riigi kirjanikud on enne ja alles peale neid sünnikategooria. --Tiuks 14. aprill 2009, kell 12:42 (UTC)
----
Palun ära eemalda toimetamismärkusi. See, et Sa ise vigu ei näe, ei tähenda, et neid pole. Andres 16. aprill 2009, kell 09:27 (UTC)
----
Kui Dimmu Borgir on Sinu tehtud artikkel, siis hetkel on see ainult anonüümse kasutaja toimetatud. Hetkel ei ole see võistlusartikkel. avjoska 18. aprill 2009, kell 08:18 (UTC)

: :( Unustasin sisse logida, ei ole hetkel oma arvutis :(. Kasutaja:alts 18. aprill 2009, kell 08:19 (UTC)
----
Kui teed artikleid vappidest siis kasuta kategooriat "Norra maakondade vapid", samuti lisa maakonna enese kategooria.--WooteleF 19. aprill 2009, kell 13:53 (UTC)
----
Aastaarvude vahel kasutatakse –, mitte —  --WooteleF 4. mai 2009, kell 12:16 (UTC)

Sa kasutasid enne liiga lühikest. Tekstikasti all vasakpoolne ongi see õige. See pikk mida sa praegu kasutad on parempoolne ju.
Võrdlus:
*-
*–
*—
Keskmine on õige.--WooteleF 4. mai 2009, kell 12:20 (UTC)
----
Oled oodatud Norra-teemaliste artiklite võistluse tulemuste väljakuulutamisele neljapäeval, 14. mail kell 18:00 Norra saadiku residentsis toimuval vastuvõtul Sihi 31 Nõmmel Tallinnas. avjoska 12. mai 2009, kell 11:12 (UTC)
Soovin ka vastust, kas Sul on võimalik osaleda. avjoska 12. mai 2009, kell 11:22 (UTC)
----
Kas tahad oma kasutajanime ametlikult ära muuta. Kui ei, siis tee endale vähemalt Altsi nime all konto, muidu võib keegi selle nime ära võtta. Andres 15. mai 2009, kell 15:36 (UTC)
----
Taimede eestikeelsed nimed saad siit. Ja tahtsin veel küsida seda, et ega Sul midagi selle vastu pole, kui ma panen Su Norra saadiku juures tehtud pildi Norra-võistluse lehele? --Epp 21. mai 2009, kell 23:38 (UTC)

Ei ole. Changeant 22. mai 2009, kell 11:36 (UTC)

üks võimalus oleks: Kalendrireform</FONT>--Dj Capricorn 25. mai 2009, kell 20:37 (UTC)

Tänan! alts 25. mai 2009, kell 20:42 (UTC)
----
Rohelise linnukese saad ka malliga . --Tiuks 29. mai 2009, kell 07:42 (UTC)

Tere! Sa laadisid üles väga ilusa foto :Pilt:07012006 Svalbard4.jpg. Kahjuks ma kustutan selle ära, sest see on pärit kopiraidiga kaitstud saidilt globalphotographic.net. Taivo 19. november 2009, kell 21:47 (UTC)
Vikipeedias on pilt :Pilt:Norra-võistlus Changeant.JPG, mida ei kasutata üheski artiklis. Enne oli see vikipeedia Norra-teemaliste artiklite kirjutamise võistluses, aga keegi võttis selle maha. Kas sa soovid, et panen selle pildi tagasi, või sa eelistad, et see pilt kustutataks? Taivo 1. november 2010, kell 23:31 (EET)

Pigem teine variant. Alts 1. november 2010, kell 23:33 (EET)

Tegid artikleid euromüntidest. Ega sulle juhuslikult ei ole silma jäänud Mani saare euromüntide kavandid? -- Ahsoous 23. mai 2010, kell 16:54 (EEST)
Püüdsin ka neid ise otsida, aga kahjuks tulutult. alts 24. mai 2010, kell 10:46 (EEST)

Pildil Katkinevabadussammas2.PNG on sobimatu litsents. Samuti võiks pilt endiselt jpg formingus olla (või kui png, siis vähemalt tihendatud). Ivo 14. juuni 2010, kell 22:24 (EEST)

Miks sobimatu litsents? alts 15. juuni 2010, kell 00:02 (EEST)

:See sobib ainult fotokunstnike piltide jaoks, mis on mõeldud vastavatesse artiklitesse nende loomingut illustreerima.--WooteleF 15. juuni 2010, kell 17:31 (EEST)

Kas saaksid põhjendada oma vastuhäält, et saaksin artiklit vajadusel parandada.--WooteleF 15. juuni 2010, kell 20:24 (EEST)
Üleüldse märgi kõigile oma vastuhäältele põhjendus.--WooteleF 15. juuni 2010, kell 20:28 (EEST)

Kui Sa midagi jooksvate sündmuste kroonikasse lisad, peab see olema mitmest kohast kontrollitud, kõik faktid täpsed, õige kuupäeva all jne. Suvalisest kohast leitud suvalist uudist ei tohi panna. Näiteks seda 11. spiooni ei vahistatud samal päeval, ega ju? Ma ei jaksa neid asju üle kontrollida, kui esmapilgul ei leia, siis edaspidi tühistan. --Epp 30. juuni 2010, kell 16:11 (EEST)

Õige küll jah, mul tuli nüüd meelde, et see 11. spioon avastati eile ju. Vabandust. alts 30. juuni 2010, kell 16:40 (EEST)
Palun ära lisa sündmuste kroonikasse selliseid asju. Ma oletan, et Paris Hiltoni kohta ilmub iga päev mõni uudis; Sa võid need tema artiklisse panna, kui tahad. Ja palun tee korralikumalt. Kui Sa isegi siselinke ei viitsi korralikult teha, siis ei tundu ka miski ülejäänud jutus usaldusväärne. --Epp 4. juuli 2010, kell 16:56 (EEST)

Ma sellepärast panin Paris Hiltoni, et vürtsitada seda igavat valitsusvahetumiste kronoloogiat. Alts 4. juuli 2010, kell 18:51 (EEST)

:Kategooria:Hindamata-klassi artiklid (MUUSIKUD) teeb projekti banner automaatselt ja peidab selle ära ka peidetud kategooriasse. Eraldi seda kategooriat ei lisata artikli lehele. --Tiuks 4. juuli 2010, kell 13:31 (EEST)

Selge..palun vabandust. alts 4. juuli 2010, kell 13:33 (EEST)

Aitäh auhinna eest! --Epp 11. juuli 2010, kell 22:49 (EEST)

Litsents peab näitama millistel tingimustel võib pilti kasutada.--WooteleF 20. juuli 2010, kell 11:44 (EEST)

Kas see GFDL sobib? Alts 20. juuli 2010, kell 11:47 (EEST)

: Eelistatav on siis kasutada GFDL-i koos CC-BY-SA-ga, aga põhimõtteliselt küll. Kas oled ka pildi Põlva kirik.jpeg puhul sama litsentsiga nõus? Pikne 28. juuli 2010, kell 10:40 (EEST)

::Jah. Alts 28. juuli 2010, kell 12:41 (EEST)

Palun ära pane meelevaldselt kustutamismärkusi. --Epp 4. august 2010, kell 16:36 (EEST)

Kui asi selge, käib tegemine lihtsalt. Toon näitena ära Flandria lipu tegemise:
*Tee link Mall:Riik/Flandria/lipp
*Sellele lehele kirjuta ainult faili nimi - Flag of Flanders.svg
*Salvesta ära ja ongi valmis. Teistega tee samamoodi.
--WooteleF 6. august 2010, kell 15:14 (EEST)
Selge. Tänan. Alts 6. august 2010, kell 15:21 (EEST)

Palun ära võta toimetamismärkusi ära. --Epp 6. august 2010, kell 20:41 (EEST)
Palun ära võta keeletoimetamismärkusi ära. --Epp 12. august 2010, kell 11:16 (EEST)

Artiklis Saag (film) on minu arvates kõik korrektne. Alts 12. august 2010, kell 12:46 (EEST)

: Ei ole. Andres 12. august 2010, kell 12:54 (EEST)

:: Nagu ma olen juba korduvalt öelnud, kui märkus on põhjendamata, siis on minu arvates igal ühel õigus see märkus eemaldada. Nii et mina leian et Alts tegutses täiesti õigesti. Nii et Epp ja Andres, toimetage see siis koheselt ise ära või ma eemaldan selle märkuse varsti sealt ise --- Ahsoous 12. august 2010, kell 13:08 (EEST)

:::: No mine loe seda süžeed, see pole ju eesti keeles. Ah jah, minu kohustus küll pole kõiki halvas keeles artikleid toimetada. Ma ei oskagi ilma otsast peale kirjutamata. --Epp 12. august 2010, kell 14:08 (EEST)

::::: Aga siis peadki põhjuse malli panemisel ära näitama. Teised ei saa võib-olla aru miks mall pandi ja mina ei saa siiamaani. Kogu tekstis on minu meelest 3 sõna, mis vajavad muutmist (ja seda mitte süžee osas, kuigi otse loomulikult saab seda ümber sõnastada või paremini kirjutada). Nii, et ma ei saa miskit parata, aga pean nentima, et mall on minu meelest ikkagi ilma põhjuseta pandud. Viki ongi ju selline koht, kus igaüks on üles kutsutud materjali parandama ja täiendama. Aga sellise malli panek teksti toimetamisele küll kuidagi kaasa ei aita -- Ahsoous 12. august 2010, kell 14:28 (EEST)

::::::: See mall juhib tähelepanu redigeerimisvajadusele.

::::::: Praegune süžee sõnastus on vastuvõetamatu. Ja kui ei tea, mida mõeldud on, siis ei oska parandada ka. Andres 12. august 2010, kell 14:42 (EEST)

::: Igaühel, kes on läbi vaadanud ja leiab, et on korras, on õigus see ära võtta, aga igaühel, kes leiab vigu, on õigus see tagasi panna. Andres 12. august 2010, kell 13:13 (EEST)

:::: Nagu juba öeldi, leidis Alts, et kõik on korras (tegelt minu arvates ka siis veel ei olnud, hiljem pole vaadanud). Aga see sisutühjade mallide loopimine on mul küll juba ammu harja punaseks ajanud -- Ahsoous 12. august 2010, kell 13:36 (EEST)

:::::: Minul jälle ajab harja punaseks järjekindel lohakus. Võiks enne mõelda, ja siis kirjutada, mitte mehaaniliselt sõnu ükshaaval inglise vikist tõlkida. --Epp 12. august 2010, kell 14:08 (EEST)

:::::Oojaa. Sa pole üksi. Alts 12. august 2010, kell 13:38 (EEST)

:::::: Kuidas see siis sisutühi oli, kui Sa, Ahsoous, ise leidsid ka, et kõik pole korras? Andres 12. august 2010, kell 14:05 (EEST)

:::::: Palun saa ometi aru, et põhjus peab olema alati kirjutatud. Niisamuti asja eest teist taga selliseid malle panna ei tohi. Ahsoous 12. august 2010, kell 14:08 (EEST)

:::::: Mina igatahes kirjutasin resümeesse kommentaari.

:::::: Olen nõus, et vajaduse korral (kui pole ilmne, milles asi) ja võimaluse korral (kui asja saab lühidalt iseloomustada) oleks hea põhjus näidata. Aga meil pole sellist reeglit, et põhjuse näitamine  on kohustuslik. Kui on konsensus, siis me võime selle kehtestada. Andres 12. august 2010, kell 14:42 (EEST)

::::::: Kelle jaoks pole ilmne, see niikuinii ju parandada ei oskaks. Kuidas oleks võimalik praegusel juhul mingeid vigu üles lugeda? --Epp 12. august 2010, kell 14:46 (EEST)

::::::::: Aga siis kirjutatki nii (paned veel mingi näitelõigu ka juurde), et on arusaamatu vmt jne (muidu ei oskagi keegi ju aidata) -- Ahsoous 12. august 2010, kell 15:02 (EEST)

::::::::::: Näitelõiku nõuda on liiga palju.

::::::::::: Minu meelest on üldjuhul nii, et see, kes ise ei näe, mis viga on, ei oska ka parandada, kui näpuga näidatakse. Andres 12. august 2010, kell 16:26 (EEST)

::::::: Muidugi igaüks parandada ei oskaks. Aga on ju palju hullemaid juhtumeid, kus igaüks saab aru, et pole korras. Siin võiks ehk kirjutada "palju mitmesuguseid vigu" või midagi taolist. Mitte et see ütleks, mis viga on, aga siis vähemalt ei jää tunnet, et pole selgitatud. Andres 12. august 2010, kell 14:59 (EEST)

:::::::::: Andres, see nõue, et põhjus tuleb kirjutada oli ja on olnud minu teada juba vähemalt 5 aastat siin (: -- Ahsoous 12. august 2010, kell 15:06 (EEST)

:::::::: Jah, ma püüan edaspidi meeles pidada, et panen resümeesse "halb keel". :-) --Epp 12. august 2010, kell 15:04 (EEST)

:::::::::: Ei, meil ei ole seda nõuet kunagi olnud. Toimetamismärkuste kohta on meil küll reeglies fikseerimata kokkulepe, et kui põhjust pole näidatud, siis võib märkuse ära võtta, aga keeletoimetamismärkuste kohta mingit kokkulepet pole. Ja üldse, minu meelest viis aastat tagasi keeletoimetamismärkusi polnudki. Need ongi selleks kasutusele võetud, et paremini näidata, mida tuleb toimetada. Andres 12. august 2010, kell 16:26 (EEST)

Alts, Sul on õigus malli ära võtta, kui leiad, et kõik on korras, aga parem lase kellelgi teisel üle vaadata. Andres 12. august 2010, kell 14:05 (EEST)

Mul on selline mulje jäänud, et kui ükskord selline mall pannakse, siis ta jääb sinna artiklisse aastateks rippuma. Parem on sellised vead (eriti nii lühikeste artiklite puhul) kohe ära parandada, kui sa leiad, et see tekst on vigane. Alts 12. august 2010, kell 14:07 (EEST)

: Vaata nüüd ise, kui palju siin tööd oli. Ja selliseid artikleid on palju, lihtsalt ei jõua. Andres 12. august 2010, kell 16:26 (EEST)
Tere. Miks sa tühistasid minu muudatust siin: Mall:Arvuti? Minu meeles, ei tohi mallis olla puuduvaid (punaseid) artikle. Teren 2. jaanuar 2011, kell 16:13 (EET)

Tohib.--WooteleF 2. jaanuar 2011, kell 16:26 (EET)

:See, et kuskil mingi seade veel punane oli, ei tähenda, et see enam arvuti juurde ei kuulu. Alts 2. jaanuar 2011, kell 16:46 (EET)

Lause Kuna Euroopa Filmiakadeemia asukohaks on Berliin, siis toimus auhinnatseremoonia üleaastati seal. logiseb igast kandist. Vaata sealsamas olevat tabelitki. -- Ahsoous 20. august 2010, kell 15:28 (EEST)

Filmiauhindade kodulehel on nii öeldud, et üleaastati. Inglise vikis öeldakse: every second year. Alts 20. august 2010, kell 15:41 (EEST)

: Öelda ju võib, aga see ju nii ei ole. Aga mulle tegelt meeldiks kui need lipud on infokastis, kuigi ega neid seal vaja muidugi ei ole. -- Ahsoous 20. august 2010, kell 16:00 (EEST)

::Siis tuleb sellega arvestada, et ühtse süsteemi hoidmiseks tuleb kõikide filmide infokastidesse lipud lisada. Alts 20. august 2010, kell 16:06 (EEST)

::: las jääb nagu on, selle muutmiseks on laiemat kokkulepet vaja. Ah muide ma ei hakka praegu kolmandat korda parandama, aga itaalia filmi "Gomorra" originaalpealkiri ongi "Gomorra" -- Ahsoous 20. august 2010, kell 18:08 (EEST)
Palun oota artiklites näitleja malli parandamisega (vt Malli arutelu:Näitleja info). Pikne 26. august 2010, kell 15:35 (EEST)

Ok. Alts 26. august 2010, kell 15:36 (EEST)

See kirikumall, mida Sa välismaa kirikutele paned, lingib Eesti maakondadele ja valdadele. --Epp 7. november 2010, kell 23:20 (EET)

O Kas välismaa omadele on oma? Alts 7. november 2010, kell 23:21 (EET)

: Ei tea, arvatavasti mitte. --Epp 7. november 2010, kell 23:28 (EET)

:: Aga miks seal mallis siis selline lahter olemas on nagu "Riik"? Alts 7. november 2010, kell 23:45 (EET)

Palun vaata arutelu – arvan et mõistlik on jätta parameetrid "asukoht" ja "riik" nagu inglise vikis. Nii või naa pole näiteks Eesti kirkute juures mõtet ära tuua parameetreid, mida kunagi tarvis ei lähe (departemang, osariik jt). Pikne 8. november 2010, kell 14:39 (EET)

Esitasin su administraatorikandidaadiks lehel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kuna sa seda ise oled oma kasutajalehel soovinud. Minu meelest näitab sinu mall kasutajalehel, et sa ei pea eraldi kinnitama, et tahad kandideerida, aga selles pole ma päris kindel. Taivo 17. november 2010, kell 00:05 (EET)

Proovida ju võib, aga ma pole kindel, et ma saan :D Alts 17. november 2010, kell 01:58 (EET)

Lugesin Andrese arutelust sinu soovi Põlva Ühisgümnaasiumis Vikipeediat tutvustada. Mina tegelen praegu selle koolide projektiga (vaata Vikipeedia:Vikipeedia koolides). Asi käib nii, et ma kõigepealt kirjutan kooli ja küsin, kas nad soovivad projektis osaleda. Ja kui kool on nõus, siis lepime kokku päeva, kui keegi sõidab sinna kooli, viib läbi küsitluse ja loengud. Mõned koolid ei ole nõus olnud ja väga paljud pole üldse vastanud. Kui Põlva kool oleks huvitatud, oleks väga tore. Ma saan aru, et ise õpid seal? Siis äkki soovid ise ka teistele oma teadmisi jagada? Adeliine 23. november 2010, kell 19:59 (EET)

Ma kahjuks ei oska öelda, et kas me kool sellest huvitatud on, aga minu enda arvamus on, et see läheks läbi küll. Jah, ma ise õpin seal. Ma oleksin nõus seda korraldama, aga ise ma eriti rääkida ei sooviks. Aga saada kiri õppealajuhatajale, sa oled selle projektiga rohkem kursis. :) Alts 23. november 2010, kell 20:42 (EET)

:Saatsin kirja. Üldaadressile ja direktorile ja õppealajuhatajale ja vist kellelegi veel. Aga vastust pole saanud. Et kui Sa ikka tahad, et midagi toimuks, siis võid proovida seestpoolt neid kuidagi mõjutada. Adeliine 11. detsember 2010, kell 18:18 (EET)

::Millal Sa kirja saatsid? Ma räägin nendega. Alts 12. detsember 2010, kell 02:53 (EET)

:::24. novembril. Adeliine 12. detsember 2010, kell 12:15 (EET)

hea Alts, vaata edaspidiste eksituste vältimiseks sõnaraamatust sõna 'robustne' tähendust eesti keeles: <http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=robustne&F=M>. Mõne paranduse teen lisandustele artiklile Gruusia veel. --Ker 27. november 2010, kell 17:26 (EET)

Jah ma tean, mida tähendab robustne ja ma kasutasin seda sõna sihilikult selles kontekstis. Võib-olla ma ei saanud inglise keelsest algtekstist siis järelikult aru. Mina sain sellest nii aru, et valitsuse kulutused olid nii suured, et nagu jõuga püüti riigi heaolu parandada. Alts 27. november 2010, kell 21:07 (EET)
Igaks juhuks võrdluseks ingliskeelne 'robust' ka siia juurde: http://onelook.com/?w=robust&ls=a --Ker 27. november 2010, kell 17:29 (EET)

See on hea, et sa kategooriatega tegeled. Kategooriate alguses olev "järjesta" tähendab seda, missugusesse kohta tähestikus artikkel pannakse. Sealjuures võrreldakse vastavate märkide ASCII koode. Näiteks á ja a on erineva koodiga ja loetakse erinevateks. Kuid entsüklopeediates järjestamisel nii peent vahet ei tehta. Kõigi eestikeelsete paberentsüklopeediate alguses on õiendus, missugused tähed omavahel tähestikus võrdväärseteks loetakse. Järjesta-lauses tuleb seda arvestada. Seal tohib kasutada üksnes eesti tähestiku tähti ja mitte muid, näiteks kirjutada mitte , vaid . Taivo 29. november 2010, kell 19:53 (EET)

Jah, ma tean, mida "järjesta" tähendab. Selge, ma saan aru, mida sa mõtled. Alts 29. november 2010, kell 19:56 (EET)

Kui Sa jätad artiklitest pikki osasid välja, ära märgi seda pisiparanduseks. Ja selliseid parandusi tuleb selgitada. Andres 30. november 2010, kell 20:20 (EET)

Seal loendites pole nagunii mingit asjalikku infot, sest need on iganenud. Peab välja mõtlema mingi süsteemi, mis oleks jätkusuutlik, et hallata selliseid kiiresti muutuvaid loendeid. Praegu annavad need ainult vale infot, mis on vastuolus entsüklopeedia poolega. Alts 30. november 2010, kell 20:25 (EET)

: Kui märkida, et on antud andmed selle ja selle aja seisuga, siis need saavad olla täpsed. Ei peagi ju olema andmeid iga jooksva hetke seisuga. Andres 30. november 2010, kell 20:36 (EET)

::Jah, see on praeguse seisuga efektiivseim variant. Aga nendel loenditel polnud. Ilmselt tuleb see kuskile lehele üles märkida, et kui kirjutada edaspidi selliseid loendeid, siis tuleb kuupäevale viidata. Alts 30. november 2010, kell 20:40 (EET)

:::Teine mõte oleks see, et seda infot tuleb edastada nii, nagu seda on tehtud Tallinna lennujaama artiklis. Siis on olemas ühtne süsteem. Alts 30. november 2010, kell 20:42 (EET)

::: Kui pole teada, millise aja kohta andmed käivad, pole nendega tõesti midagi teha. Andres 30. november 2010, kell 21:02 (EET)

Aitäh auhinna eest! Andres 1. detsember 2010, kell 22:04 (EET)

Palun ära tee selliseid läbivaid muudatusi ilma arutamata. Meil on olnud kokkulepe, et punkti lõppu ei pane. --Epp 2. detsember 2010, kell 23:12 (EET)

:O ... Aga umbes pooltel on juba niigi punkt lõpus? Ja eesti keele reeglite järgi peab lause lõpus punkt olema. Alts 2. detsember 2010, kell 23:14 (EET)

Kas ma võtan siis need ~hetkel tehtud redaktsioonid tagasi ja hakkan hoopis punkte artiklitest eemaldama? – ära sa seda küll tegema hakka! Ma ei tea, kas see punkt seal lõpus on ortograafiliselt vale või ei ole siinse administratsiooni mõne kokkuleppega kooskõlas, aga mõistlikum oleks niisuguseid protseduure läbi viia robotitega. Üks masin suudab kindla mustri (mida "" on) järgi kindlasti punkte eemaldada või hoopiski lisada. Suuna oma energia millegi produktiivsema peale. Igasugune ühetaoline tegevus, millel on kindel seaduspärasus, on tehtav robotiga. Loomulikult ei saa mina oma kätt sulle ette panna, aga mõistlikum oleks tehnikaülikoolist mõni pädev tudeng leida või uurida, kas MTÜ Wikimedia Eesti saaks paluda õppejõududel anda üliõpilastele ülesandeid, mis näeksid ette luua Vikipeediale kasulikke roboteid. --kanakukk 3. detsember 2010, kell 00:58 (EET).

:Ah soo. Ma ise mõtlesin ka robotite peale, aga ma ei tea hetkel küll kedagi, kes oskaks neid luua. Igatahes neid artikleid on alla 5000, millel on see täpsustusmall juures. Umbes pooltel on punkt ja pooltel ei ole. Alts 3. detsember 2010, kell 01:01 (EET)

:: Roboteid on loonud näiteks WikedKentaur. Mina olen ka pywikipediaboti alusel midagi teinud, kuid sellest on aegu möödas ja lähiajal ei ole plaanis selliste asjadega tegeleda. Üldiselt nõustun eelkõnelejaga (Kanakukk). --Ker 3. detsember 2010, kell 03:31 (EET)

:Ma oleksin iseenesest suuteline ka need käsitsi üle vaatama, pea-asi, et korda saaks. Alts 3. detsember 2010, kell 01:37 (EET)
Punkt on ainult mõnel üksikul, mitte umbes pooltel.
Mõnes kontekstis võib lause olla ka ilma punktita. Andres 4. detsember 2010, kell 02:38 (EET)

Ma panin neid punkte artiklitele too õhtu jumala suvalt, need mis ette juhtusid, nood said punkti lõppu. Kas need tuleks nüüd eemaldada? Alts 4. detsember 2010, kell 02:41 (EET)

: Minu meelest on see tühiasi. Ega punkt vale ka ole. Andres 4. detsember 2010, kell 02:46 (EET)

::Kõigil võiks ju ikka ühesugune olla. Alts 4. detsember 2010, kell 02:48 (EET)

::: Seda võib siis parandada, kui näed. Meil on iga asjaga nii: mõnes kohas on ikka teistmoodi. Andres 4. detsember 2010, kell 11:34 (EET)

Ära võta liiga palju ette. Tee parem kas või üks asi korralikult. Mõtle iga sõna ja täht läbi, enne kui kirja paned; ära lihtsalt kopeeri inglise vikist. --Epp 5. detsember 2010, kell 04:45 (EET)

Kas Sa mõtled selle neid malle? Minu arvates on Spanairi lend 5022 loetav ja ma ei oska seal hetkel küll midagi rohkem parandada. Alts 5. detsember 2010, kell 04:51 (EET)

Kirjavigasid ei tohiks olla, ainult stiilivead võib-olla. Alts 5. detsember 2010, kell 04:52 (EET)

Tavaliselt ma artiklisse kopeerin ainult tabelid ja korrigeerin nad vastavalt eesti keelele ära. Mallides samamoodi.Alts 5. detsember 2010, kell 05:08 (EET)

: Mõtlen kõiki asju, aga ma ei jaksa sellega praegu tegeleda. Ma ei tea, mida Sa stiilivigade all silmas pead; igatahes ei mõtle mina midagi sellist, mis oleks lihtsalt maitseasi. --Epp 5. detsember 2010, kell 04:56 (EET)

::Eks ma püüan neid ikka parandada nii kuidas oskan. Stiilivigade all pean silmas näiteks sõnade järjekorda lauses. Alts 5. detsember 2010, kell 05:08 (EET)
Palun kasuta mõttekriipsu (–). --Epp 14. detsember 2010, kell 09:05 (EET)
Kui Sa mallist suvaliselt midagi kustutad, siis vaata ka, millised pärast seda artiklid välja näevad. --Epp 18. jaanuar 2011, kell 05:27 (EET)

Ma ei kustutanud midagi suvaliselt. Tol hetkel, ma vaatasin ainult, et see probleem oleks kadunud, aga ju siis ma ei pannud tähele, et see tekitas probleeme juurde. Alts 18. jaanuar 2011, kell 15:22 (EET)

:Millist malli Sa mõtled? Haiguste info? Millised need artiklid siis pärast välja nägid?

:: Seda malli jah. No kuidas ma saan seda Sulle kirjeldada? Miks Sa teed huupi juhuslikke asju? Mall läks neis katki ja pildid olid originaalsuuruses. --Epp 18. jaanuar 2011, kell 17:47 (EET)

:::Väga imelik. Kui ma pärast üle vaatasin, siis oli kõik korras. Need "thumbi" raamid olid kadunud, nagu ma tahtsin. Püüaks säilitada ikkagi külma närvi selliste asjade puhul, ma ei teinud seda huupi. Alts 18. jaanuar 2011, kell 18:22 (EET)
Samuti mallide kohta: Palun ära eemalda malli lõpsut </noinclude>-märgendit, kui sellele eelneb kuskil eespool <noinclude>. Korrektne süntaks nõuab, et igale algusmärgendile järgneks ka sulgev märgend (kaldkriipsuga). Näikse, et tarkvara tuleb üldiselt selle veaga toime, aga ei pruugi tulla kah – näiteks, kui mitut malli järjest kasutatakse. 193.40.10.181 18. jaanuar 2011, kell 10:39 (EET)

Kui ma kuskil eemaldasin nowiki ja noinclude korraga, siis see on puhtalt minu hooletuse viga. Tavaliselt ma eemaldan lõpust noinclude, sest artiklite algusesse jääb alati mingi imelik tühi rida.Alts 18. jaanuar 2011, kell 15:22 (EET)

: Pidasin silmas ainult /noinclude'i (mitte nowiki'it). Tühi rida tuleb harilikult sellest, et noinclude'i (algusmärgend) ees on reavahetus, korrektne lõpumärgend ei tohiks midagi ära rikkuda. 193.40.10.180 18. jaanuar 2011, kell 16:12 (EET)

Maksevahendi artiklis pole autoriõiguste rikkumist, sest tegemist üldteada infoga. Info allikaks on Vikipeedia artikkel Rahast. Teilolondon 24. detsember 2010, kell 01:17 (EET)

Saad ise oma artiklite loenditesse panemisega hakkama, eksole? Ave Maria 30. detsember 2010, kell 19:29 (EET)

:D ma pole seda ise taibanud teha. Edaspidi panen. Alts 30. detsember 2010, kell 21:03 (EET)

:Alusta näiteks Daniel Negreanu loenditesse panemisest. Ave Maria 30. detsember 2010, kell 21:05 (EET)

Uue ümbersuunamise tegemisel tuleks üle vaadata ka sellele lehele viitavad lingid, näit. Eri:Lingid_siia/MMX. --WikedKentaur 8. jaanuar 2011, kell 09:45 (EET)

Ma arvan, et sellised nagu näiteks MMX ja MM võiksid olla täpsustusleheküljed. MM võiks näiteks kirjas olla, et see on maailmameistrivõistluste lühend ja võib tähendada rooma numbrites järgarvu 2000 ja ka aastat.Alts 8. jaanuar 2011, kell 17:15 (EET)

Aitäh auhinna eest! --Epp 15. jaanuar 2011, kell 03:56 (EET)
Aitäh minu poolt ka, aga koolide projekt pole veel poole pealgi, vara veel auhindu anda :P. Adeliine 15. jaanuar 2011, kell 09:48 (EET)

Ei oma tähtsust, et pooleli. Alts 15. jaanuar 2011, kell 18:40 (EET)
----
Sõnade "välja otsitud" asemel sobib paremini "vaadatud". Andres 19. jaanuar 2011, kell 00:39 (EET)

Hello Alts ! We are looking for someone who could translate and upload on et.wikipedia this page  (it is also published in Russian ). When you have time could you help us ? It is very important for us. Thanks in advance :)) --Alessandroga80 19. jaanuar 2011, kell 07:59 (EET)

Thanks a lot for editing the page. I have added other info, but the language has to be improved ! (I don't speak Eesti and I used an automatic translator). Can you please have a look to remove the mistakes ? Sorry to bother you so much. Ciao e grazie = Bye and Thanks--Alessandroga80 19. jaanuar 2011, kell 12:15 (EET)

:Yes of course...No problem. I intended to improve it anyway, but I had to leave for school. Alts 19. jaanuar 2011, kell 18:03 (EET)
Tänan auhinna eest, kuigi pean nentima, et mu huumoritaju on viimasel ajal allpool igasugust arvestust. Äkki läheb millalgi paremaks. Hull aeg nõuab segaseid inimesi. -- Ahsoous 24. jaanuar 2011, kell 11:57 (EET)
Ma ka tänan auhinna eest. Ise oled ka head tööd teinud, edu edaspidiseks! --Pelmeen10 24. jaanuar 2011, kell 23:26 (EET)

Rõõmu tuleb tunda pisiasjadest :) Alts 24. jaanuar 2011, kell 23:40 (EET)
----
Sa eemaldasid täpsustusmärkustelt punkte, aga need peaks ju ikka olema seal? Mall:See Artikkel lisab nt need automaatselt. Pelmeen10 27. jaanuar 2011, kell 07:40 (EET)

Neid selle artikli-malle on mustmiljon, kui vahepeal kustutatud pole. Vaata selle malli arutelu. Kasutusel on tegelikult praktiliselt ainult Mall:See artikkel, sest ülejäänud on imeliku sõnastusega. --Epp 27. jaanuar 2011, kell 07:47 (EET)

:3 tükki on, aga ma ei tea kas sa räägid samast asjast. Ma mõtlesin, kas selline parandus oli õige? Pelmeen10 27. jaanuar 2011, kell 08:11 (EET)

:: Enamasti on ilma punktita jah. Aga spetsiaalselt seda järjest muutma hakata pole mõtet. --Epp 27. jaanuar 2011, kell 08:33 (EET)

::: Ilma punktita ja semikoolonitega käivad kokku. Kui teksti sees on punktid, peavad ka lõpus punktid olema. Andres 27. jaanuar 2011, kell 15:43 (EET)


Arutelu:The European Library

Hello! There's an updated version of The European Library page in English. Can anyone translate it? Thanks. 194.171.184.14 1. veebruar 2011, kell 16:33 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.theeuropeanlibrary.org/telplus/
** In The European Library on 2013-06-24 13:48:10, 404 Not Found
** In The European Library on 2013-07-07 03:59:45, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:00 (EEST)


Arutelu:Diskomuusika

Minu meelest on selle sõna põhitähendus 'üritus, kus tantsitakse plaadimuusika saatel või ka lihtsalt kuulatakse muusikat'. Aga tundub, et lingid peavad silmas diskomuusikat. Igatahes tuleb ka ürituse kohta artikkel ette näha. Ma ei tea, mis selle pealkirjaks peaks olema. Ja disko all võidakse vist mõista ka diskoteeki. Andres 2. veebruar 2011, kell 22:02 (EET)

Põhisõna oligi diskoteek ehk tantsuansamblite asendumine plaadimuusikaga, seega koht (üritus), kus neid plaate tantsuks mängiti. Disko on selle sõna lühenenud kõnekeelne vorm. See, millest siin artiklis juttu, on mitte disko, vaid diskomuusika. Ssgreporter 3. veebruar 2011, kell 00:19 (EET)

: EKSS-is on küll mainitud, et ka diskoteeki võib nimetada diskoks, kuid minu meelest on ikkagi eristatud diskot (üritust) ja diskoteeki (asutust). Esimese kohta öeldakse "käisin diskol", teise kohta "köisin diskoteegis". Juba kääne on erinev. Andres 3. veebruar 2011, kell 23:51 (EET)

: Diskomuusikat võib muidugi diskoks nimetada, aga mis pealkirja me paneme artiklile ürituse kohta? Andres 3. veebruar 2011, kell 23:51 (EET)

::Pakuksin välja, et koht on diskoteek, üritus on disko, muusikastiil on diskomuusika ja tantsustiil on diskotants. Ja hakkaks peale sellest, et kogu sõnasarja algus on disc ehk heliplaat. Kas nii sobib? Ssgreporter 4. veebruar 2011, kell 23:42 (EET)

::: Nõus. --Epp 4. veebruar 2011, kell 23:52 (EET)

:::: Kas teeme siis ümber? Praegune artikkel tuleb sel juhul teisaldada ning siia luua uus artikkel, muidu teisaldada pole mõtet. Andres 5. veebruar 2011, kell 00:14 (EET)

:::::Pole just minu valdkond, aga eks ma või püüda. Aga siin on juba hulk interviki linke ja ma ei tea, kuhu need kõik viivad. Ssgreporter 5. veebruar 2011, kell 01:09 (EET)

:::::: Eks nad viivad diskomuusika juurde. Andres 5. veebruar 2011, kell 01:20 (EET)

Alates :27. augustist :1977 korraldas diskomuusikaga :tantsuõhtuid :Allan Roosileht (http://www.ohtuleht.ee/index.aspx?id=60723 Allan Roosileht - neljakümnene optimismipallike). Mujal käis ikka nii, et kultuurne laupäevaõhtu algas rahvamajas(kultuurimajas) miski etlemisega, siis mängis bänd paar kuulamise lugu, siis paar lugu tantsuks, siis väike paus ja siis tuligi tantsimine-tatsumine konservi saatel. Vt ka Riho Baumann.
suwa 5. veebruar 2011, kell 09:25 (EET)


Arutelu:Tõde on aja tütar

Edetabelid võiksid olla eraldi artiklid. Praegu on üks neist artiklis Kriminaalromaan.
Ja Raamatukoi asemel peaks olema ISBN. Andres 2. veebruar 2011, kell 22:38 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.r3.org/fiction/mysteries/tey_butler.html
** In Tõde on aja tütar on 2013-06-24 13:57:41, 404 Not Found
** In Tõde on aja tütar on 2013-07-07 05:33:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:33 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tõde on aja tütar


Arutelu:Roman Nesterovski

Seisuga 4. juuni 2010.
Hooaeg	Liiga	Riik             	Klubi  	Mängud	Väravad
2005  	4    	rowspan=6        	JK Voka
2006  	3    	Jõhvi JK Orbiit
2007  	2    	JK Sillamäe Kalev	31     	0
2008  	1    	JK Sillamäe Kalev	35     	0
2009  	1    	JK Sillamäe Kalev	31     	0
2010  	1    	JK Sillamäe Kalev	13     	0
--Pelmeen10 2. veebruar 2011, kell 23:15 (EET)


Kas see on pingerida või pole järjestus oluline? --Epp 3. veebruar 2011, kell 17:18 (EET)

Pingerida. Andres 3. veebruar 2011, kell 17:19 (EET)

<inglise> Hi,
I translated the English book list into French, and added two tables:

fr:Les cent meilleurs romans policiers de tous les temps
Perhaps you might like the format of the French page better.
Cheers, Varlaam (arutelu) 31. jaanuar 2014, kell 00:08 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:The Top 100 Crime Novels of All Time


Kas selle pealkiri ei võiks olla 2008. aasta suveolümpiamängude medalitabel? (nagu see). Pelmeen10 3. veebruar 2011, kell 22:27 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://results.beijing2008.cn/WRM/ENG/INF/GL/95A/GL0000000.shtml
** In 2008. aasta suveolümpiamängude medalitabel on 2012-11-16 09:46:48, 401 Unauthorized
** In 2008. aasta suveolümpiamängude medalitabel on 2013-05-25 13:31:25, 401 Unauthorized
** In 2008. aasta suveolümpiamängude medalitabel on 2013-06-23 21:59:21, 401 Unauthorized
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:59 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2008. aasta suveolümpiamängude medalitabel


Arutelu:Ruth Rendell

Kes keda mõjutas? --Epp 4. veebruar 2011, kell 20:16 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.parliament.uk/biographies/ruth-rendell/26622
** In Ruth Rendell on 2013-06-24 13:17:47, 404 Not Found
** In Ruth Rendell on 2013-07-06 23:08:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:09 (EEST)


Arutelu:Sander Puri

Sellel lausele sai võib-olla liiga palju viiteid, aga mis sellel enne valesti oli? Ta ei saanudki vastust Celticult. Pelmeen10 4. veebruar 2011, kell 21:36 (EET)

Nojah, siis me ju ei saa öelda, et vastusega jäädi hiljaks. Võib-olla ei tahetudki vastust anda. See, et hiljaks jäädi, oli ajalehe arvamus. Andres 4. veebruar 2011, kell 22:46 (EET)

:Siin on öeldud, et tal on kaksikvend. Tänases ETV viktoriinisaates ilmnes, et ta on üks kolmikutest ning et kolmas on õde Kadri Puri, kes on samuti edukas sportlane - võrkpallur. Ssgreporter 24. veebruar 2011, kell 01:23 (EET)

:: Pane see siis sisse. Andres 24. veebruar 2011, kell 01:27 (EET)

Varem: [[Kielce Korona]], särginumber 7. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. august 2011, kell 10:40 (EEST)

EJL lehel on 13 mängu Meistriliigas viide, aga nt. Transfermarktis on 14 viide. Lähtusin praegu EJL andemetest, aga see on vajab üle kontrollimist. LeeMarx (arutelu) 23. november 2023, kell 15:05 (EET)

Okei leidsin selle protokolli: Protokoll Vahetusmängijate all teda pole, mistõttu tema profiilis seda mängu ei kajastu. Sündmuste all on siiski näha, et Puri tuli poolajal mängu. Ehk siis ikkagi 14 mängu hooaja peale kokku. --LeeMarx (arutelu) 23. november 2023, kell 15:13 (EET)

:Jah, Jalkaliidu lehel puuduvad mänguminutid osade või paljude (vanemate) mängude osas. Jäi kunagi sama asi silma. Pelmeen10 (arutelu) 30. november 2023, kell 20:35 (EET)


Arutelu:Disko

On ka kuulamisdiskod. Andres 19. veebruar 2011, kell 12:51 (EET)
Esimene ja kolmas lõik on omavahel vastuolus. Andres 20. veebruar 2011, kell 07:33 (EET)

Esitatud välislingil enam pole artiklit "Otepää peab Eesti diskotegemise 40.ndat aastapäeva". Kuriuss 4. detsember 2015, kell 12:34 (EET)

:Panen selle katkise välislingi siia, ehk keegi kunagi otsib üles - huvitav teada, et juba nii kaua. Ssgreporter (arutelu) 5. detsember 2015, kell 01:07 (EET)

::Leidsin uue lingi ja panin artiklisse tagasi - guugeldamise vaev. 90.190.71.25 5. detsember 2015, kell 02:15 (EET)

*Otepää peab Eesti diskotegemise 40.ndat aastapäeva


Kasutaja arutelu:Aire~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Aire!
Artikleid toimetades palun ära kustuta teiste tehtud tööd, nagu tegid kell 14:55 artiklis Oliver Kruuda. Kustutatud informatsioon tugines täpselt viidatud allikale (mis on tervitatav ja Vikipeedias kahetsusväärselt haruldane) ja oli minu meelest ka oluline. Ohpuu 7. veebruar 2011, kell 15:06 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Aire~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Mart Nutt

HEA VALIJA! Tahan jagada Teiega muret vohava, üha küünilisemaks muutuva populismi pärast. Populism algab sellest, kui erakonnad ei paku selget tegevuskava, vaid väidavad, et teevad, mida rahvas soovib. Põhimõtted ja maailmavaade on kadunud või allutatud pragmatismile ja kasule. Me astume suure sammu edasi, kui me suudame läbi näha populismist ega usu katteta valimiseelseid lubadusi. Milleks astuda jälle reha peale, et siis pärast valimisi tõdeda: lubadused ununesid kohe, kui võit oli käes. Häälte ostmine katteta lubadustega on üks ütlemata inetu tegu. Eesti riik on suurim väärtus, mille eesti rahvas on ajaloos loonud. Oma riiki oli raske kätte võita, kuid on kerge käest anda. Populism muudab oma riigi peenrahaks hetkelise omakasu ajel. Tule tingimata valima ja usalda kandidaate, kes on tõestanud, et nad suudavad oma rahva eest seista ja riigile vajalikke asju korda saata!

Võtsin selle välja. --Epp 8. veebruar 2011, kell 00:32 (EET)
Kust on võetud "seisukohad". Kas tegu on valimisloosungitega. Andres 1. märts 2011, kell 19:11 (EET)

Vana vormistus on minu meelest parem. Andres 19. mai 2011, kell 00:57 (EEST)

Mu meelest ka. --Epp 19. mai 2011, kell 03:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.irl.ee/et/Meedia/Artiklid/1713/kas-riigikorda-muuta
** In Mart Nutt on 2013-06-24 12:17:35, 404 Not Found
** In Mart Nutt on 2013-07-06 13:18:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.irl.ee/et/Meedia/Uudised/2561/valijate-haal-peab-saama-suurema-kaalu
** In Mart Nutt on 2013-06-24 12:17:35, 404 Not Found
** In Mart Nutt on 2013-07-06 13:18:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.irl.ee/et/Meedia/Artiklid/289/Persoonilugu:-Mart-Nutt---FORSSEERITUD-INIMENE
** In Mart Nutt on 2013-06-24 12:17:35, 404 Not Found
** In Mart Nutt on 2013-07-06 13:19:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:19 (EEST)