Malli arutelu:Partei

Mallis on ainult rida "esimees", aga lisaks peaks olema ka "esinaine", sest mõne partei juht on naissoost. Kas seda saaks muuta? Piiritus 23. aprill 2009, kell 16:45 (UTC)

Minu meelest ei pea. See on ju ametinimetus. --Epp 23. aprill 2009, kell 16:56 (UTC)

Vaata seda. --Epp 23. aprill 2009, kell 16:58 (UTC)

Partei juhti võidakse nimetada erinevalt. Samas aga võib parteil olla mitu erineva ametinimega juhti. Andres 24. aprill 2009, kell 15:19 (UTC)

: EKI on muidugi keeleküsimustes autoriteet, aga ei pea keele arenguga alati sammu. Tendents nimetada organisatsioonide naisjuhte esinaisteks on kahtlemata olemas ja minu meelest ka loogika seisukohast õige. Äkki võiks siis "esimehe" asendada neutraalse sõnaga nagu "parteijuht" või "parteiliider"? Minu keeletaju jaoks on küll kummaline nimetada naissoost isikust meheks, olgu tegu ametinimetusega või mitte. Piiritus 23. aprill 2009, kell 21:05 (UTC)

Eesti keel üldiselt ei kipu sugudel vahet tegema, seal kus see ebaoluline on. Jäägu nii. Kui mõni äriühing esimehest esinaise pähe räägib, siis ilmselt keelelisest teadmatusest. Kasutades sõna esimees, ei eelda ju keegi et tegu on meessoost isikuga.--24. aprill 2009, kell 0:18

: Mina olen kuulnud sellist selgitust, et "esinaine" öeldakse ainult juhul, kui tegu on naisteorganisatsiooniga. Andres 24. aprill 2009, kell 07:12 (UTC)

: Ahah, nii ongi EKI seletuses. Minu meelest vastab see enam-vähem ka tegelikule keelekasutusele. EKI põhimõte tundub olevat ka keeletoimetajate poolt aktsepteeritud.

: Vikipeedia üldine põhimõte on järgida EKI soovitusi. Andres 24. aprill 2009, kell 07:15 (UTC)

:: Selles asi ju ongi, et sõna "esimees" teeb täiesti selgelt sugudel vahet kohas, kus see on ebaoluline. Võin kihla vedada, et vastavad uuringud näitaksid, et lugejad mõtlevad seda sõna nähes esmajärjekorras meessoost isikule. Kui ei ole soovi kasutada sõna "esinaine", sest EKI arvates on see vale, võiks valida neutraalse variandi. Vastavad ettepanekud ma juba tegin. Ma pole nõus, et EKI arvamus peegeldab tegelikku keelekasutust. Esinaised on mitte ainult "mõnel äriühingul", vaid ka näiteks Eesti Perearstide Seltsil, Eesti Teatriliidu revisjonikomisjonil ja mitmel teatriauhindade žüriil ning Eesti Juudi Kogukonnal. Ajalehtede võrguväljaannetes on tihtipeale nimetatud esinaisteks naisi, kes ametlikult on esimehed. Minu meelest on see märk keelekasutuse muutumisest, millega EKI mingitel põhjustel lihtsalt keeldub kaasa minemast. Aga EKI meelest pole muidugi ka olemas sõna "tuimestus" ja "koordinaator" saab olla ainult tehniline seadeldis... Piiritus 24. aprill 2009, kell 10:57 (UTC)

Mis moodi ta sugudel vahet teeb? Vahetegemine tekib, siis kui tarvitada esimehe kohta erinevaid sõnu vastavalt tema soole. Ma kardan, et uuring millele sa viitad ei tõestaks su väidet. Meie ühiskonnas ei ole juhtiva koha peal olevas naises midagi imekspandavat ja seeläbi oldakse sellega harjunud, et ka naised on esimehed. Kui ehk muudest esimeestest vähem juttu on, siis seda peaksid kõik teadma, et riigis tähtsuselt kolmas inimene on meil juba aastaid Riigikogu esimees Ene Ergma. Need üksikud näited küll üldist keelekasutuse muutust ei näita. Ennemini peaksimegi üksikasjalistest keeletavadest kinni hoidma ja neid kogu keele kandjatena väärtustama. Keeleuuendamise nime all peaks tegelema pigem ajagakaasaskäimisega ehk näiteks keelest seni puuduvate uusi nähtuseid tähistavate sõnade väljatöötamisega.--24. aprill 2009, kell 16:11

Kahtlemata kasutatakse mõnikord sõna "esinaine" ka tavalise organisatsiooni naissoost esimehe kohta, kuid minu meelest on see kasutus suhteliselt hariduse. Üksikjuhtude väljanoppimine ei tõenda veel midagi, tuleks teha statistiline uuring.  Olen ka nõus sellega, et see võib olla märk keelekasutuse algavast pöördumatust muutusest, aga see võib olla ka ajutine kõrvalekalle. Mis puutub vastavatesse uuringutesse, siis need tuleb alles läbi viia, ja mina küll kihla ei hakkaks vedama; tulemused sõltuksid suuresti küsimuse sõnastusest, ja tuleks hoolega mõelda, kuidas neid oleks õige tõlgendada. Mulle tundub, et vähemalt esialgu eesti keeles enamasti ei eristata sugusid seal, kus sool ei ole tähtsust. Isegi sõna "mees" võidakse kasutada sooliselt neutraalses tähenduses, rääkimata näiteks sõnast "abimees".

Minu meelest peabki keelehoole olema konservatiivne ega pea iga tendentsiga kaasa minema. Minu meelest on "esinaise" üldistumise tendentsi seni küllaltki edukalt tõrjutud.

Edasi, Vikipeedia peaks minu meelest üldjuhul lähtuma EKI soovitustest, sest EKI on õigekeelsuse alal autoriteet ja me peame õigest keelest kinni pidama. Soovitusi peaks järgima ka juhul, kui nendega nõus ei olda. Kui on kahtlus, et keelenormid on kogemata vigased saanud, siis tuleks asja keelemeestega arutada (kohanimede puhul selliseid juhtumeid on, kus KNAB paistab eksivat, ja me oleme neid asju ka Peeter Pälliga arutanud).

Igaühel meist võivad olla eelistused, mis EKI seisukohtade või mõne komisjoni otsustega kokku ei lähe. Aga keelemehed teevad otsuseid kollektiivselt ning need võivad sündida kompromissina või hääletuse tulemusena. Kirjakeele alus ongi normid, mis põhinevad kokkuleppel erisuguse keeletundega inimeste vahel. Kui kokkuleppest kinni ei peeta, siis normeeritud kirjakeelt olla ei saagi.

Veel üks asi. Vikipeedial ei saa olla oma joont keeleküsimustes, sest meil ei saa olla oma keeletoimetajat. Keelevaidlusteks ei ole Vikipeedia õige koht, sest meie ei tegele keelehooldega, vaid ainult kasutame keelt kooskõlas reeglitega ja keelemeeste soovitustega. Vaidlused keelenormi üle on Vikipeedias kasutud, sest meil ei ole võimu keelenormi kehtestada.

Ka uute keelendite väljatöötamisega tuleks olla ettevaatlik, kuigi see pole välistatud. Andres 24. aprill 2009, kell 15:17 (UTC)

: Ma ei ütlegi, et peab tingimata kasutama sõna "esinaine", kui see pole nii-öelda EKI poolt heakskiidetud. Tegelikult on neutraalse sõna kasutamine isegi parem idee. Miks mitte näiteks "parteijuht"? "Esimees" rõhutab sugu täpselt sama palju kui "esinaine". Kui soo esiletõstmine pole soovitav, siis tulekski eelistada nimetust, mis ei sisalda viidet sellele.
Muude tõstatatud küsimuste kohapealt jään eriarvamusele, aga ei näe mõtet nende üle siin vaielda. Piiritus 24. aprill 2009, kell 18:34 (UTC)
Tuleks ette näha ruum ka parteijuhi ametikoha nimetuse jaoks (sest see ei pruugi olla "esimees") ja jätta neid ruume vähemalt kaks. Andres 24. aprill 2009, kell 19:50 (UTC)

Siia võiks lisada eraldi esinaise välja aga ma ei saa sellest mallist aru. EKI-l on ka nn. "ämbreid" ja muutma nad millegipärast ei rutta. Osa termeneid nõukogude ajal lihtsalt ei lastud kasutusele, näiteks "laulukirjutaja", rääkimata sellest, et tetrahordist tegid nad tetrakordi. Absurd. --Tiuks 24. aprill 2009, kell 20:01 (UTC)

: Minu meelest tuleks ette näha lihtsalt juhi nimetuse väli. Sinna võib siis ise kirjutada "esinaine", kui see juhtub ametinimi olema. Näiteks rohelistel on hoopis eestkõneleja või midagi taolist. Andres 25. aprill 2009, kell 06:22 (UTC)

:: Lisasin parameetri "juhi nimetus". Pikne 14. august 2013, kell 18:56 (EEST)

Kas keegi saaks palun muuta malli nii, et väljad oleksid vabatahtlikud, st kui mõni väärtus jääb lisamata, siis artiklis seda rida üldse ei näidata. Adeliine 13. august 2013, kell 16:06 (EEST)

Selline mall ei kõlba kuhugi, sest alati ei täideta kõiki välju. Nüüd on artiklis need loogelistes sulgudes. Tuleb lisada if lausend. Kui keegi ei aita, siis üritan katsetamise teel proovida. --Tiia (arutelu) 13. august 2013, kell 17:17 (EEST)

Logole ei osanud if lausendit lisada. Kui logo ei ole, siis peab olema vähemalt väli mallis, et ei näitaks looksulge. --Tiia (arutelu) 14. august 2013, kell 03:53 (EEST)
Valdav osa parameetreid olid enne veebruarikuud valikulised. Samal ajal läks siit kaotsi ka kolm parameetrit, mis artiklites endiselt kasutusel on. Taastasin varasema versiooni ja lappisin seda ning panin tagasi hiljem lisatud peasekretäri parameetri. Teised hiljem lisatud parameetrid jäid minu muudatuse järel praegu välja, kui ma eksi, pole neid kasutatud. Ma ei tea, kas pressiesindaja on nii oluline tegelane, et teda peaks infokastis mainima ning omavalitsuse ja riigikogu parameetri puhul polnud arusaadav, mida sinna kirjutada võiks. Pikne 14. august 2013, kell 18:56 (EEST)

Tänan abi eest. Ma ei vaadanudki, mis siin enne toimus. Oletasin, et see oli nii algselt tehtud. Logodega on jama, sest neid kasutatakse artiklites aga tegelikult on vist kõigis autoriõiguste rikkumine. --Tiia (arutelu) 14. august 2013, kell 19:24 (EEST)
----
Vahest siis juba nii, et analoogne parameeter oleks kasutatav ka teiste maade parteide jaoks. Näiteks nii, et ühe parameetri väärtus on esinduskogu nimi seesütlevas käändes ja teise parameetri väärtus kohtade arv. Pikne 19. juuni 2015, kell 23:15 (EEST)

Praegu ei sobi mall hästi teiste riikide puhul kasutamiseks. Näiteks parameeter "kohti Riigikogus" artiklisse Alternatiiv Saksamaale kohe kuidagi ei sobi. Ursus scribens (arutelu) 23. juuni 2018, kell 20:37 (EEST)
----
Üritasin malli partei "lõpetamise" kohta rida tekitada, aga millegipärast see ei toimi. --Minnekon (arutelu) 1. detsember 2018, kell 20:07 (EET)

Ega dokumentatsiooni muutmisega mall ei muutu. Tegid muudatuse ju Mall:Partei/doc lehel. --Tiia (arutelu) 1. detsember 2018, kell 21:35 (EET)

--Tiia (arutelu) 1. detsember 2018, kell 21:49 (EET)

:Ahah, mul pole see malli tegemine päris selge veel. Tänud :) --Minnekon (arutelu) 1. detsember 2018, kell 22:35 (EET)

Praegu on valikus ainult "ajaleht", aga nt EKRE Uusi Uudiseid vist nii nimetada ei saa. Tuleks asendada või lisada "meediakanal", "meediaväljaanne" vms. --Minnekon (arutelu) 19. mai 2021, kell 19:49 (EEST)

EKRE-l on hiljuti tekkinud ajaleht "Konservatiivide Vaba Sõna". "Uued uudised" pole ka kuhugi kadunud. Kas meediakanali lahter võiks mõlemat sisaldada EKRE infokastis? Välja lisamine või ümber nimetamine tehniliselt küll ületamatult raske pole. Kaniivel (arutelu) 25. mai 2021, kell 18:40 (EEST)

:Üks variant on lisada eraldi lahter Uute Uudiste taolistele veebiväljaannetele/blogidele. Teine koondada kogu meedia (ajalehed, veebilehed) ühe nime alla. Mis varianti sa eelistad ja mis nimega oleks neid korrektne kutsuda? --Minnekon (arutelu) 25. mai 2021, kell 19:42 (EEST)

:: Ma arvan, et võiks olla üks väli -- ingliskeelses mallis on ka üks väli (newspaper) ja ei saa välistada, et mõnel parteil on kolm või enam väljaannet, igale neist ei ole mõtet infokastis oma välja luua. Meediakanal võiks olla piisavalt lai mõiste, mille alla kõik ära mahub. Ma arvan, et eristada väljandeid selle alusel, mis on veebis ja mis ainult paberil, pole vajalik. Paberajaleht võib olla ka veebisaidina jne. Kaniivel (arutelu) 25. mai 2021, kell 19:57 (EEST)

Ma kahtlen, kas lahter "Poliitiline spekter" lisaks lahtrile "Ideoloogia" on mõttekas. Ka selle uue lahtri võimalik sisu kirjeldaks iseenesest ideoloogiat. Pikne 6. veebruar 2024, kell 21:35 (EET)

Poliitiline spekter on (vähemalt vähemal määral) lahti seletatud; ideoloogia, loen ma: „ühiskonnas kehtiv ja poliitilist võimu legitimeeriv maailmavaateliste eelistuste ja tõekspidamiste süsteem; vaadete ja ideede süsteem“ehk siis järjekordselt üksik↔üldine...  ☆☆☆ — Pietadè 6. veebruar 2024, kell 21:52 (EET)


Kasutaja arutelu:Ch.~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Ch.!
Miks kustutasid kogu artikli Piret Ilves sisu? Valju 24. aprill 2009, kell 10:06 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ch.~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Silver Sepp

Ta vist pigem leiutas kui avastas uued pillid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. aprill 2009, kell 11:24 (UTC)

siin on sünniajaks 29. september 1982. avjoska 10. mai 2009, kell 18:41 (UTC)

Pane siis koos viitega sisse. Andres 10. mai 2009, kell 19:13 (UTC)

Minu meelest on vajalik ka artikkel [[Rahvamuusik]].
Ka [[Cätlin Jaago]] väärib minu meelest artiklit. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. mai 2009, kell 19:41 (UTC)
Arvan ka, et "löökpillimängija" oleks parem link, sest see on omaette mõiste.
Pop-džässi eriala vajaks pigem omaette artiklit. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. mai 2009, kell 19:44 (UTC)

Aastal 2001 astus ta Kultuuriakadeemia saksofoni erialale, kuid vahetas selle 2002 pop-džässi eriala vastu.

Siit on osa kaduma läinud. Andres 30. aprill 2010, kell 21:07 (EEST)

Üks 1973. aastal sündinud kaitseväelane Silver Sepp sai 1999. aastal Kotkaristi hõberisti: http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?id=2187 --Morel (arutelu) 30. juuli 2012, kell 22:52 (EEST)
-------------
Kronoloogia peaks kulgema vanemast uuemani. Kuriuss (arutelu) 24. september 2021, kell 18:14 (EEST)


Arutelu:Olav Kyrre

minu hinnangul vajab keelelist toimetamist. avjoska 24. aprill 2009, kell 14:25 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://kulturnett.ivest.no/tema/skulpturbyen/kyrre.htm
** In Olav Kyrre on 2013-06-24 12:39:44, 400 Bad Request
** In Olav Kyrre on 2013-07-06 17:13:20, 400 Bad Request
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:13 (EEST)


Kasutaja arutelu:Eirikr~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Eirikr! Andres 24. aprill 2009, kell 19:15 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Eirikr~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)


Arutelu:Zoom 8

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.laserzoom.ee/?go=gallery&g=3&show=all
** In Zoom 8 on 2013-06-24 14:29:47, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Zoom 8 on 2013-07-07 23:47:32, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:47 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tbs-tbk.org/upload/noticeofracezoom8.pdf
** In Zoom 8 on 2013-06-24 14:29:48, 404 Not Found
** In Zoom 8 on 2013-07-07 23:47:42, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tbs-tbk.org/upload/competitors02.htm
** In Zoom 8 on 2013-06-24 14:29:48, 404 Not Found
** In Zoom 8 on 2013-07-07 23:47:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tbs-tbk.org/page_look.asp?sidnr=184
** In Zoom 8 on 2013-06-24 14:29:48, 404 Not Found
** In Zoom 8 on 2013-07-07 23:48:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:48 (EEST)


Arutelu:Gustav Naan

Naan oli kontrastne tegelane, teatud asjades edumeelne, samas aga tagurlane. Tuleks mainida tema stalinistlikku ajalooraamatut. Ma ei saa aga aru, mis see Vladmir Hütt siia puutub?

Hütt oli teine samasugune 'jeestlane' ja Interrinde pooldaja. Naani intellektuaalse tasemega toda muidugi võrrelda ei saa. --Miacek 8. mai 2009, kell 10:20 (UTC)

: Hütt oli minu meelest päris arvestatav filosoof, tõsisem kui Naan.

: Niisugune paaripanemine pole asjakohane. Andres 8. mai 2009, kell 20:18 (UTC)

::Rein Ruutsoo Hütist nii kõrgel arvamusel pole . --Miacek, Poola kuningas 10. mai 2009, kell 07:49 (UTC)

::: Noh, ega Ruutsoo ei ütle ka, et Naan oleks tõsisem filosoof olnud. Mul on mulje, et Hütt tegi füüsikafilosoofina korralikku tööd, aga võin ka eksida... Andres 10. mai 2009, kell 08:00 (UTC)

::Seda küll. Arvatavasti tegi ka Naan astronoomia ja füüsika filosoofiliste probleemide kallal ühtteist mõistlikku. Ta ise kiitleb ses artiklis tsiteeritud PM artiklis, et Lääne teostes on just tema nime Nõukogude Eesti filosoofidest kõige rohkem mainitud. --Miacek, Poola kuningas 10. mai 2009, kell 08:12 (UTC)

::: Noh, Naan on tuntud esiteks selle poolest, et ta varakult kaitses relatiivsusteooriat, ja teiseks oma artikliga, kus ta päästis Universumi sümmeetria sellega, et ta postuleeris selle antiainest teisiku. Kumbki ei vajanud ei filosoofilist ega füüsikalist sügavust. Hütt pistis ikkagi rinda tõsiste füüsikafilosoofiliste küsimustega, kuigi ma pole päris kindel, kui edukalt. Ehk võtame ükskord tema tööd ette. Andres 10. mai 2009, kell 09:35 (UTC)

Naan jäi lõpuni oma arusaamade juurde, mistõttu sai 1980ndate lõpus paljude silmis põlatud kujuks.

See ei puuduta ju kõiki tema arusaamu. Andres 8. mai 2009, kell 20:18 (UTC)

Jätsin selle lause välja, sest ta on ebatäpne, oletuslik ja tõendamatu. Andres 9. mai 2009, kell 04:42 (UTC)
Objektiivne suhtumine Naanisse eeldaks tema materjalide äranäitamist.
http://ester.nlib.ee/search~S1*est?/aNaan%2C+Gustav/anaan+gustav/1%2C3%2C29%2CB/exact&FF=anaan+gustav+1919+1994&1%2C5%2C
http://ester.nlib.ee/search~S1*est?/aNaan%2C+Gustav/anaan+gustav/1%2C3%2C29%2CB/frameset&FF=anaan+gustav+1919+1994+eessw~ana+autor&1%2C1%2C
http://ester.nlib.ee/search~S1*est?/aNaan%2C+Gustav/anaan+gustav/1%2C3%2C29%2CB/exact&FF=anaan+gustav+1919+1994+toimetaja&1%2C23%2C
Siin ei ole kaugeltki kõik. Üks selline asi (loetu ja kuuldu põhjal). Samavõrra kui Naan oli reaktsionäär või vähemalt konservatiiv ajaloo asjus nii 1950. aastail kui ka 1980. aastate teisel poolel, osutus ta ometi selleks, kelle artikleid "Bürokraatia ja intelligents kodanlikus ühiskonnas", ja demograafiaalaseid artikleid jm. loeti huviga ja keda peeti edumeelseks, sest tema kirjutistes oli uudne aineesitus, mis stagneeruvas ja lamestavat mõtteviisi peale suruvas ühiskonnas mõjus värskena. Demograafia teema (iive, iive...) oli tollal valus, oli esil ajakirjanduseski, ja oli ka ilukirjanduses, mis siis rääkida Eesti rahva saatuse pärast muretsevate inimeste eraelulistest jutuajamistest. Naani ilmus ka mujal kui ainult Sirbis ja Vasaras, aga Naan muutus lõpupoole isiklike arvete  õiendajaks ja reaktsionääriks, mispärast üks toimetaja keeldus teda avaldamast, ehkki sai nuhelda. Naan kuulus mingisse kõrgesse kosmoloogiaalasesse komiteesse vms. --Brita 9. mai 2009, kell 17:35 (UTC)
"Perestroika ajal esines ta Eesti iseseisvuse tuline vastane (avaldas nt Pravdas artikli «С ног на голову» ('Kõik pea peale!'))." Tuleks pravda üles otsida, see vajaks viidet. "Ebatraditsioonidlised arvamused" - kas see ei ole imelik väljendus? --Brita 4. juuni 2009, kell 09:10 (UTC)

Artikkel on eesti keeles tema veebis olemas , samuti võin saata venekeelse originaali, kui keegi tahab.Miacek (arutelu) 19. mai 2018, kell 20:59 (EEST)

Lingist raadiosaatele, mille kord lisasin, on ilmselt saanud 'surnud link'. Kas see saade leidub veel kuskil Interneti avarustes või tuleks link üldse kõrvaldada?  --Miacek, Poola kuningas 29. jaanuar 2010, kell 16:32 (UTC)
ilmus romaan naanist, enn vetemaa kirjutatud. tuleks lisada kuskile?

See on kirjas, vaata artikli lõpupoole --Mona 9. juuli 2011, kell 18:07 (EEST)
On vist ka näidend. Andres (arutelu) 26. juuli 2015, kell 16:53 (EEST)

See näidend oli aastal 2008 lavastatud "Sigma Tau–C705", peaosas Rein Oja: . --Juhan121 (arutelu) 26. juuli 2015, kell 19:13 (EEST)
Naani 1960ndate lõpus ja 1970ndate algul avaldatud artiklid, mida ta eelnevalt esitas Eesti teadus- ja projekteerimisasutustes ning loomeliitudes seminariettekannetena, said ülipopulaarseteks[2].
Filosoofilistel kaalutlustel ning füüsikalistel analoogiatel põhinevad tavatud arvamused ühiskonnaelu (näiteks võimu ja vaimu vahekorra, noorsooküsimuse, iibe ja abielu) kohta esseedes, mis ilmusid 1960.–1980. aastatel ajalehes Sirp ja Vasar, ajakirjades Horisont ja Looming, tegid temast mõneks ajaks arvamusliidri.

Need kaks lauset räägivad ühest ja samast asjat. "Roosa müra" kanti ette ka Kreutzwaldi päevadel, või vähemalt oli kavas. Andres (arutelu) 26. juuli 2015, kell 16:53 (EEST)

: See märkus on endiselt jõus. Nende lõikude sisu tuleb liita. Andres (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 13:52 (EEST)

Naan kaotas oma koha Nõukogude Eesti nomenklatuuris seoses parteilise karistusega 60ndatel aastatel.

See ei ole päris tõsi, küllap ka ENE peatoimetaja koht oli nomenklatuurne. Andres (arutelu) 27. september 2015, kell 14:46 (EEST)

:Jah, see lause vajaks muutmist, ühtlasi kindlasti ka viitamist.--Hirvelaid (arutelu) 28. september 2015, kell 14:48 (EEST)

:: Jätaks ära. Selle asemel tuleks kirjeldada asja, mille eest ta parteilise karistuse sai, (selle kohta ilmus följeton "Krokodilis"). Mõte on peamiselt selles, et ta kaotas Keskkomitee liikme staatuse. Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 15:14 (EEST)

:::Võib ka nii. Me ei tea, millal keegi võtab sooviks see Krokodilli lugu lahti kirjutada.--Hirvelaid (arutelu) 28. september 2015, kell 15:55 (EEST)

:::: Ma ei tea, kas on teisi allikaid peale följetoni enda. Andres (arutelu) 30. september 2015, kell 16:11 (EEST)
----
Auaste pole teada? Ma arvan, et see on kellelegi teada. Kas perekonnaarhiivis leiduvad fotod on avaldatud? Andres (arutelu) 30. september 2015, kell 16:09 (EEST)
Ega ma väga rahul ei ole. Miks ta sinna Pärnu 1944 sügisel saadeti, mis eesmärgil. Naan oli Pärnu rajoonikomitees kirjas kuni 1947 aastani. Veel enam paneb imestama: kus on Naani abikaasa, elukaaslased? Kas tõesti keegi ei tea? Kas Vetemaa raamatus siis  polnud? Mis oli abikaasa neiupõlvenimi? Mälu järgi oli MGB valveteenistuse komendandi tütar. Siit ka Naani noorpõlve karjäär.Marbella112 (arutelu) 05. oktoober 2015, kell 00:30 (EEST)

Rahul ei ole millega? Milleks on vaja artiklisse neiupõlvenime? Naani Pärnusse sattumine tundub mulle ebausutavana. Kus on kirjas, et ta oli rajoonikomitee kirjas? --Hirvelaid (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 12:47 (EEST)
Nagu Naani kohta ikka öeldakse, et kuidagi oleme teemadega varjus. Ajaloolasena loomuikult tean, mis ja kus, siiski oleks vaja täpsust. Naan Pärnus on ajaloolastele poolt fikseeritud. Vaata allikaid, mis siin avaldatud. Kuid kas ta tegutses Pärnus ainult tsensorina? Oli see seotud parteiülesande või eriteenistusliku ülesandega? Tuleb minna arhiivi, tema toimik Pärnu rajoonikomitees arvelolekust on 1944-1947. Loomulikult on vaja teada Naani perekonda täpselt. Tema naine ei olnud niisama naine, Naan uhkeldas et äi on MGB tähtis nina, memuaarides viidatakse Kremli komandant? Kes: Rakov, Blohhin, kes? Naani karjäär on seotud äia toetusega. Hilisemad elukaaslased? Maimu Berg? Kas vastab tõele? Marbella112 (arutelu) 05. oktoober 2015, kell 12:30 (EEST)

Vikipeedia artikkel ei ole ajaloouurimus, vaid peab tuginema varem avaldatud infole. Andres (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 13:43 (EEST)
Eks see ole ka internetiruumis olemas. Näiteks Naani ja memuaristide väited. Siiski oleks vaja ülekontrollida, et pada ei ajaks.Marbella112 (arutelu) 05. oktoober 2015, kell 14:09 (EEST)

: Jah, kõik peab tugineme avalikele andmetele (muidugi ka neile, mida veebia pole). Andres (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 14:17 (EEST)

Naan ise kirjutas, et elas 1945–1950 Moskvas. Pärnu episood on kahtlane. --Hirvelaid (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 14:26 (EEST)
Ajaloolased Naani jutu niisama ei uskunud , ja õieti tegid. Selgus et 1944 aasta sügisest tegelane Pärnus. Veelkord tema tsensori tegevus Pärnus on ajaloolaste poolt on  tõestatud, vaata allikaid. Samuti on kättesaadav tema Pärnu rajoonikomitee toimik. Mis puutub aastasse 1945, siis see on tõenäoline aastaarv. Tsensori tegevus on fikseeritud just 1945 aastaga. Nüüd jääb veel fikseerida Pärnusse saabumise motiiv 1944 aasta sügisel. Marbella112 (arutelu) 05. oktoober 2015, kell 14:47(EEST)

:Nõus, pole vaja uskuda.

:Miliseid allikaid? Kas seda, mis on tsensori jutu taga? Seda allikat ma vaatasin. Sama lakooniline (ühe lausega, ilma aastat mainimata) kuis siin.

:Aastal 1943 suunati Naan Moskvasse parteikooli. On usutav. Mis asja tal Pärnusse oli?--Hirvelaid (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 15:15 (EEST)

:: Palun tsiteeri, kuidas raamatus on öeldud. Midagi selle Pärnuga peab ikka olema. Andres (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 15:35 (EEST)

:::"Kohe pärast sõda oli Pärnus tsensoriks G. Naan". Oli ka teisi mainitud (nt tsensor Tartus) ja et piirkondlikeks tsensoriteks olid sageli rajoonikomitee sekretärid, kes poole kohaga olid tsensorid. Tsensorid allusid ENSV Kirjanduse ja Kirjastuskomitee Peavalitsusele ("Glavlitile"). --Hirvelaid (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 15:51 (EEST)
Ajalooallikad ongi need, mis annavad meile teada Naani saabumisest Pärnusse novembris 1944. Nimelt avas EKP Pärnumaa Komitee toimiku Pärnusse saabunud Naani kohta, kes loomulikult end kohalikus parteiorganisatsioonis arvele võttis. Ajalooallikad fikseerivad , et Pärnus tegutses Naan ka tsensorina. Võimalik lahkumine Pärnust 1945. Justsiis alustab Naan ka kodanlike natsionalistide reaktsioonilise olemuse paljastamist Eesti Bolševikus. Loomulikult olen ma ka küsitlenud pereliikmeid, et olla absoluutselt veendunud selles, mida muud allikad väidavad :)Marbella112 (arutelu) 05. oktoober 2015, kell 15:45(EEST)

Vahest Naan õppis Moskva parteikoolis (1943–1946) kaugõppe vormis?--Hirvelaid (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 15:54 (EEST)
Vastus on eitav, Naan saadeti Eesti Partisaniliikumise Staabi parteiorganisatsiooni büroo liikmena 1943. aastal õppima kõrgeimasse võimaliku parteiõppeasutusse Moskvasse, kuid ta ilmub välja novembris 1944 Pärnus. Varsti siirdub ta aga Moskvasse tagasi, ta on Mitini õpilane. Elementaarne oleks arvata, et küsimus oli kaadripuuduses
(Karotamm tundis teda juba partisaniliikumise staabi järgi), võimalik aga et ta täitis ka mingeid eriülesandeid. Marbella112 (arutelu) 05. oktoober 2015, kell 16:24(EEST)

Huvitav, kas Eesti Bolševikule saadetud artiklid kirjutas Naan Eestis või Moskvas.--Hirvelaid (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 16:05 (EEST)
Ei tea. Mitin oli üleliidulise Bolševiku vastutav sekretär, ilmselt on tema musterõpilastele kohustuslik  midagi poetada kohalikesse väljaannetesse.Marbella112 (arutelu) 05. oktoober 2015, kell 16:24(EEST)

:Sa oled Naani uurinud arhiivimaterjalide põhjal. Vahest on selle põhjal mõni artikkel sündinud (ja avaldatud)? --Hirvelaid (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 16:40 (EEST)
Mul hea meel , et siingi midagi areneb, kuid rahulolu ei ole, sest ikka ei ole asi täielik. Ma vestlen tema pereliikmetega, et midagi neilt kätte saada veel. Tahan, et tema poeg vaataks oma KGB väljasõidutoimikut. Rõhutagem - Gustav Naani enda väljasõidutoimikut ei ole ! Kõike pole mõtet toppida( a la Vääna-Jõesuus oli neil suvila jne), aga tegelda tuleb. Naani pole vaja õigustada, idealiseerida, teha temast seda kes ta ei olnud (suurt teadlast), ta oli originaalne mõtleja, teaduse organisaator, see oli tema elukutse. Tema eneseimetlus ja edevus ei tee teda väiksemaks. Me peame aksepteerima seda, et ta oli teatud küsimustes meie mõistes reaktsionäär, aga eestlased on üks väheseid rahvaid, kes eneseiroonia tõttu, võivad hinnata ka vastase võimekust. Selgust aga vajab kõik see, mis seotud märksõnadega diversant, partisan, MGB, KGB. Näiteks versioon, et see tema rahvastikuasi oli tegelikult KGB poolt ettesöödetud element venestamiskampaanias, et vähendad hirme sisserände ees, vene keele esilenihkumise jne osas. Et see oli põhjus, miks lubati seda sellises mahus.Marbella112 (arutelu) 05. oktoober 2015, kell 17:13(EEST)

Nõus Marbellaga, et kõike toppida pole vaja.--Hirvelaid (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 17:35 (EEST)
Me saame siis ikkagi väita, et Naan tegutses pärast sõda mõnda aega Pärnus, sealhulgas tsensorina. Andres (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 17:04 (EEST)

Raskel meelel, kuid tuleb nõustuda:)--Hirvelaid (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 17:35 (EEST)

Detailidesse laskumata mainitakse Naani Pärnu episoodi ka Vetemaa romaanis. Veidi tehakse seal ka juttu äiast, kindralleitnant Afanassi Korsitšenkost. --Hirvelaid (arutelu) 6. oktoober 2015, kell 07:15 (EEST)

Vestluses Juhan Kiviga kinnitab Pärnu episoodi olemasolu ka Naan ise.--Hirvelaid (arutelu) 7. oktoober 2015, kell 13:11 (EEST)
Oleks tahtnud loota, et Vetemaa tellises midagi on. Aga... ta on kirjanik, kogu teos ajaloolisi lapsusi täis. Kindralleitnant? Stalini aegsetes eriteenistustes oli see ülimalt kõrge auaste. Ajalugu ei tunne sellist kindralleitnantit. Ainuke õige, mis võib-olla on,et naise isanimest on tuletatud Afanassi. Kuna Naani pojapojapoeg on Arhip, siis see võib olla õige. Aga perekonnanimi, kas ikka on õige. Peab perekonna käest järeleuurima.Marbella112 (arutelu) 06. oktoober 2015, kell 12:51(EEST)

Nõus, kindrali nimekuju on kahtlane. Algul panin Veiderma järgi "Korsišenko", pärast parandasin Vetemaa järgi Korsitšenkoks. Eesnime tuletasin tütre isanime järgi. --Hirvelaid (arutelu) 6. oktoober 2015, kell 14:03 (EEST)
----
"Naan kaotas oma koha Nõukogude Eesti nomenklatuuris" Minu meelest on see valesti sõnastatud. Peaks olema EKP Keskkomitee nomenklatuur. Velirand (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 13:25 (EEST)

Võib-olla küll. Aga kui ei tea, siis pole mõtet üldse kirjutada. Andres (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 13:43 (EEST)

Viimased eluaastad
Kardan, et inimesed on läinud Vetemaa kirjanduslike tektside ohvriks. Naanile kuulus 5 toaline korter, suvila Vääna - Jõesuus, tema sissetulek EI KOOSNENUD akadeemiku tasust 50 krooni kuus. Ta oli juba ammu pensionär ja sai pensioni. Ta jätkas ka esinemist Postimehe ja teistel leheveergudel, ja tollal maksti honorari. Ei oska midagi täpsemalt öelda, et kas Venemaalt midagi sai kui ohvitserist sõjaveteran? Nii et see väide raskest elust 90ndatel on selge ülepingutus. Viitan ka, et Vetemaa teeb samasuguseid vigu mujagi. No ei olnud Naani matustel ainult Naani poeg ja akadeemik Maamägi. Osalejaid oli teisigi, selle kohta on osavõtnute lausa videomälestused.Marbella112 (arutelu) 07. oktoober 2015, kell 01:34(EEST)

Jutt ei ole Vetemaa romaanist vaid ajakirjanduses avaldatud Vetemaa artiklitest? Miks me ei peaks uskuma? Sama koorub ka Jaaniste ettekandest 2009. --Hirvelaid (arutelu) 7. oktoober 2015, kell 07:23 (EEST)

: Küsimus on faktides, mis elamine 50 krooniga?  Ta oli pensionär ja sai pensioni. Ta tegi lehtedele kaastööd ja sai honarari. Need on faktid. See, et pensionär asju müüb, mis selles erilist on? Vajadusel oleks ta võind müüa oma Vääne-Jõesuu suvila, aga ei müünud, selle müüs pärast isa surma poeg. See on Vetemaa kirjaduslik võimendus, halb võimendus. Urmas Ott võttis teda ülesse 1992 ja 1993. On olemas videomaterjal. --Marbella112 (arutelu) 7. oktoober 2015, kell 12:43 (EEST)

::Kas ta personaalpensioni ei saanud? 90.190.71.25 7. oktoober 2015, kell 14:39 (EEST)

:::Ma arvan küll, et ta sai.--Hirvelaid (arutelu) 7. oktoober 2015, kell 16:02 (EEST)

::Praegu jääb artiklist mulje, et Naan elas 1990. aastate alguses kohutavas viletsuses. Kahtlemata oli see raske aeg, aga võrreldes tavalise pensionäriga oli tema olukord palju parem - lisaks personaalpensionile akadeemikutasu, honorarid ja võimalik, et ka sõjaveteranile määratud toetus Venemaalt. Kas tal olid suuremad väljaminekud, või polnud harjunud kitsamalt toime tulema? 90.190.71.25 9. oktoober 2015, kell 18:37 (EEST)

::: Keegi polnud harjunud, aga eks harjumused muutuvad :) Andres (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 18:45 (EEST)

::::Pensionäride meeleavaldus, jaanuar 1993. 90.190.71.25 9. oktoober 2015, kell 19:37 (EEST)

:::::Muide, Naan kommenteeris seda veel samal kuul: "Pensionäride meeleavaldus Toompeal näitab, et sotsiaalne plahvatus võib olla küllalt lähedal". --Hirvelaid (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 09:17 (EEST)

:Võis ju ka nii olla, et viimastel eluaastatel Eesti ajalehed-ajakirjad ei tahtnud teda enam avaldada. Sellepärast seda honoraride-juttu ma ei kipu hästi uskuma.--Hirvelaid (arutelu) 7. oktoober 2015, kell 13:06 (EEST)
Ei saa sellega nõustuda, Kadastik avaldas teda Postimehes regulaarselt ja maksis honorari. On veel olemas Vaariku mälestused jne Vaatame tema viimast eluaastat, 1993: https://gnaan.wordpress.com/category/1993/                      Marbella112 (arutelu) 7. oktoober 2015, kell 13:17 (EEST)

Jah, paistab, et avaldati küll. --Hirvelaid (arutelu) 7. oktoober 2015, kell 13:22 (EEST)
Mis puudutab surma ja matust. On olemas talle lähedas akadeemiku Einasto täiesti konkreetsed mälestused. Ta oli  matusest osavõtja. Enn Vetemaa ei olnud matusest osavõtja. Einasto kirjeldus ei räägi mingist väikesest hulgast inimestest, vaid ikka päris hulgast, kellele Einasto kõnet pidas. Nii et ei osalenud matusel ainult akadeemik Maamägi ja poeg Gustav. See on täielik väljamõeldis. Kahetsusväärne kirjanduslik liialdus. Surma detailid. Einasto kinnitab, et Naan jäi kopsupõletiku jaanuari alguses 1994, järgnesid komplikatsioonid, mis lõppes infarkti (pataloogi kinnitus) ja surmaga.
Marbella112 (arutelu) 8. oktoober 2015, kell 17:29 (EEST)

Jaak Jaaniste kirjeldab asja nii. Teaduste Akadeemia andis mikrobussi, Köörna ütles, et temal pole aega tulla, mikrobussis olid tema ja keegi akadeemik (vist Einasto), ning ta ütles, et võib-olla oli bussis ka Õiglane. Pärast kutsuti teda peiedele, kus räägiti vene keelt. Kui palju seal inimesi oli, seda ta ei öelnud. Küll aga ütles ta, et kutsus autojuhti kirstu kandma, aga too pidi kohe tagasi sõitma.   Andres (arutelu) 8. oktoober 2015, kell 19:32 (EEST)

Jaaniste jutust jäi  mulje, et sugulaste esindaja oli vend. Andres (arutelu) 8. oktoober 2015, kell 19:34 (EEST)

Aa, Vetemaa ütleb: "Selle tagajärjel ei kogunenud 12. jaanuaril 1994 surnud akadeemiku matustele mikrobussitäitki rahvast". Nähtavasti ajas ta asjad segamini: matuselised ei tulnud ainult tolle mikrobussiga. Ma arvan ka, et seda juttu ei saa usaldada, sest see on kuulu järgi räägitud. Andres (arutelu) 8. oktoober 2015, kell 19:37 (EEST)

Võtsin "vähe" ära, see on niikuinii suhteline. Viidatud allikas ei öelda, et olid ainult Maamägi ja poeg. Andres (arutelu) 8. oktoober 2015, kell 19:42 (EEST)
Mis me selle alatoitumuse lausega teeme? Viskame välja? --Hirvelaid (arutelu) 8. oktoober 2015, kell 20:18 (EEST)

Aga mille alusel seda vaidlustada? Mina sain asjast nii aru, et Naan tahtis, et mäletataks, et ta jäi nälga. Andres (arutelu) 8. oktoober 2015, kell 20:25 (EEST)

:Jah, nii ütles Naani vend Jaanistele. --Hirvelaid (arutelu) 8. oktoober 2015, kell 20:50 (EEST)

::Siin on nüüd kõik sassis. "Keegi rääkis". Faktid - jaanuari esimestel päevadel jääb Naan kopsupõletikku. Ta ei asu end kohe ravima, arvates et läheb üle. Järgnesid tüsistused. Ma ikka loodan, et me oleme täiskasvanud inimesed? Selle perioodil loomulikult Naan sõi vähe ja ei pesnud ennast. Miks vanad inimesed võivad vähe süüa, siin võib -olla rida põhjusi, mis on seotud seedeorganitega, me lihtsalt ei oma selle kohta infot. Pea kaks nädalat ikkagi. Einasto on kirjeldanud, et loomult oli vähenõudlik. Surm saabus infarkti tagajärel. Veelkord, Einasto oli väga lähedane talle ning ta on absoluutselt aus, ilma mingi väljamõeldisteta/eelarvamuseta. Vetemaa räägib erinevates kohtades erinevat juttu, täiesti nahaalselt. Küll on kaks inimest, küll kolm. Aitab ! Einasto oli osaline, ja asi vask. Teda saatvad isikuid TEGID FOTOSID. Matustel oli rahvast hulgi, sest tulid venelased. Saatkond ajas? Ta oli sõjaveteran, kommunist ning kohalikud punavanakesed seostasid teda Interliikumisega ( kuigi mingit otsest seost polnud). Seetõttu oli rahvast küll ja küll.Marbella112 (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 13:09 (EEST)

::: Nõus, et Einasto on usaldatavam kui Vetemaa.

::: Alatoitumuse väitele ei räägi miski otseselt vastu. Me võime küll otsustada, et Enn Vetemaa on üldse ebausaldatav allikas, ning sel põhjusel asja välja jätta. Vabalt võib olla, et Vetemaa esitab siin kuulujutu. Andres (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 16:06 (EEST)
----
Pärit jõukast perest? See on paljas oletus. Viidatud allikas Naani perest ju ei räägita. --Hirvelaid (arutelu) 7. oktoober 2015, kell 09:58 (EEST)

Just jõukast perest, selle kohta on avaldatud materjal, peaks viite panema. Nimelt uuriti küla ning kohalikud andsid tunnistuse, et mingisuguste viltidega see pere ei käinud. Käsmulasest seda poleks ka uskunud. Ikka maja panid kohe püsti ja laps saadeti kooli.--Marbella112 (arutelu) 7. oktoober 2015, kell 12:39 (EEST)
----
See abi, millest ta keeldus, seisnes selles, et teised akadeemikud oleksid oma akadeemikutasu talle andnud. Andres (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 16:55 (EEST)

Mitte ainult. Abi pakkusid ka Tõravere teadurid ja sugulased. See selgub Viigi-Jaaniste videolt.--Hirvelaid (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 17:04 (EEST)

: Selle võiks rohkem lahti kirjutada. Andres (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 17:07 (EEST)

::Wikipedia tugineb allikatele, mitte meie endi uurimustele-järeldustele (original research). Jaaniste kinnitab loengus Vetemaa versiooni . Akadeemikud ise otsustasid paluda akadeemikutasu kaotada. Naan olevat viimasel ajal mööbli müümisest elanud ja ise öelnud: "Nad tahavad, et ma nälga sureks, eks ma siis suren nälga" (Jaaniste). Honorari talle küll vaevalt et maksti (vrdl. kommentaari "Paljud lugejad on toimetusele ette heitnud, et me ei ole avaldanud artikleid teaduse teemadel. Siinkohal parandame selle vea. Akadeemik Gustav Naani artikli laenasime ühest “Edasi” sahtlist.). Muuseas, ka mulle praegusel ajal artiklite eest honorari ei ole makstud, pole ka muidugi akadeemik.--Dorpater (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 19:55 (EEST)

::Naani Pärnu tegevusest on juttu selles saates:  (Kuulasin ammu, sisu ei mäleta enam). --Dorpater (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 20:00 (EEST)

::: Oli lühikest aega partei Pärnu maakonnakomitee organiseerimis-instrueerimisosakonna juhataja, seejärel läks viieks aastaks Moskvasse. Andres (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 20:43 (EEST)

::: Kas praegu on kuskil mingi originaaluurimus? See, et ta sai pensioni ning honorari?

::: Mida nimelt Jaaniste kinnitab?

::: Minu teada oli akadeemikutasu nõukogude ajal 1000 rubla kuus, mis oli enne inflatsiooni hiigelraha. See on 100 krooni. Kuidas see 50 krooni peale läks, seda me ei tea.

::: Millal akadeemikutasust loobuti? Andres (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 20:09 (EEST)

::::Originaaluurimustele kipub tuginema Marbella112 argumentatsioon siin. Kuulan uuesti üle UTTV saate, siis saame edasi vaadata. --Dorpater (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 20:11 (EEST)

::::Praegu on artiklis katmata väide, et ta sai personaalpensioni ja honorare. Vaevalt, et heal järjel inimene peaks mööbli müümisest elatuma... --Dorpater (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 20:13 (EEST)

::::: Naani viimastel eluaastatel ilmus temalt ajakirjanduses artikleid küll (see, et üks artikkel sahtlisse jäi, ei loe), aga vaevalt küll nii tihti, et ta oleks saanud sellest elatuda. Andres (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 20:16 (EEST)

::::: Jah, personaalpension tundub olevat oletus. Andres (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 20:18 (EEST)

::::::Jaaniste: "tema ainukeseks sissetulekuks pärast ENE toimetusest lahtilaskmist oli akadeemikutasu, mis oli 50 krooni kuus" (39:10). Pension oli sel ajal ca 300 krooni. --Dorpater (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 20:21 (EEST)

::::::: Aga see ei saanud ju nii olla, et ta üldse pensioni ei saanud. Andres (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 20:25 (EEST)

::::::::Jah, küllap vist. Samas keegi mainib, et tal oli 5toaline korter, selle kommunaalid pidid üsna krõbedad olema, võib-olla sellepärast ei jätkunud raha. Aga need on meie oletused. --Dorpater (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 13:44 (EEST)

::::::::: Halb, et pidevalt peab kordama. Naanil oli piisavalt vara. See on tõestatud. 5 toaline korter, suvila Vääna-Jõesuus, ei jõua kõike üleviidestada, kui 90-aastatel kirjutas ta ka Venemaa väljaannetesse. Lihtsalt naeruväärne on nõuda viidet, et 74 aastane Naan oli pensionär ( NSVL oli meeste pensioniiga 60 , kas selle paneme viitena?), et akadeemikud ( aga ta oli veel KK endine liige, ordenikandjast ohvitserist sõjaveteran) said personaalpensioni NSVLs jne. Selleks pole viited vaja, need on üldteada asjaolud.Marbella112 (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 15:48 (EEST)

::::::::::Veel üks kord, allikad räägivad, et Naan elas viimastel aastatel viletsuses. Et ta sai personaalpensioni Venemaalt ei ole üldteada fakt, mis viiteid ei vaja, lisaks olid tolle aja Venemaa pensionid äärmiselt madalad, mitte ainult alla vaesuspiiri, vaid absoluutset viletsuspiiri (черта нищеты). 1999. aastaks oli nt Venemaa pension 29 dollarit.  --Dorpater (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 18:28 (EEST)

::::::::::Lisaks ei ole ma nõudnud viidet, et ta sai Eesti vanaduspensioni, siin ilmselt Jaaniste eksis. --Dorpater (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 18:43 (EEST)
Lõpuks võttis Eesti Teaduste Akadeemia üldkogu võttis vastu otsuse
Millist ajahetke tähistab siin "lõpuks"?

Jah, aastaarvu allikas ei mainitud, aga võime läheneda loogiliselt – kroon tuli 1992 ja Naan suri jaanuaris 1994. Nii, et selle perioodi kestel pidi see otsus sündima. Aga jällegi, ka seda asjaolu võib üritada täpsustada kuskilt. --Hirvelaid (arutelu) 11. oktoober 2015, kell 09:35 (EEST)

Siin on öeldud, et vend Johannes elas Eestis. Kuid matusele tuli Peterburist? Vahest ta ei elanudki Eestis?. --Hirvelaid (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 17:04 (EEST)

Vend Johannes saabus Eestisse elama pärast sõda nagu Naan isegi. Ta oli kommunist, mistõttu on arhiivis massiivselt tema toimikuid. Ta oli nomenklatuurne töötaja, nii et "delod" lähevad aastakümneid. Eks ta oli venna moodi, seetõttu on teda ka parteiliselt karistatud. Nagu vendki valdas ta ikkagi eesti keelt, kuigi loomulikult polnud ta mingi intellektuaal. Ma ei taha temast rohkem sisse panna, sest artikkel pole temast, kuid ajalooliselt on tähtis et nõukogude süsteemis töötas vend, kellele Naan toetuda sai. Viited lisan hiljem.
Marbella112 (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 15:35 (EEST)
----
Kas on ikka veel midagi vaidlustatud? Andres (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 17:07 (EEST)
----
Mis asi on kultuuriguru? 90.190.71.25 9. oktoober 2015, kell 17:18 (EEST)

Selle asemel võiks olla lihtsalt muusik. Tema elulugu: . --Hirvelaid (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 17:26 (EEST)

: Lihtsalt muusik ta ei ole :) Aga "kultuuriguru" on muidugi arusaamatu. Ta on väga põnev tegelane, kes väärib artiklit. Andres (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 18:12 (EEST)

UTTV saates on öeldud, et vend eesti keelt praktiliselt ei osanud, vaevalt et siin elas. --Dorpater (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 20:07 (EEST)

: Noh, siin võis elada küll ilma eesti keelt oskamata :) Andres (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 20:18 (EEST)

:: Elas, elas. Eesti keelt ka rääkis. Marbella112 (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 16.57 (EEST)
----
Telemees Johannes Naan on Gustav Naani pojapojapoeghttps://arhiiv.err.ee/vaata/erisaade-1.

Võtsin selle välja, sest see on võetud naljasaate tutvustusest. Seal on tegelikult "vaarpoeg", aga niisugust sõna pole olemas. Andres (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 01:22 (EEST)

Vaata . Andres (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 01:28 (EEST)
==== Viide ====
----
regulaarselt avaldas ta oma kirjutisi ning esines Urmas Oti telesaadetes

Seda ma ei usu, et ta tegi neid asju regulaarselt. Andres (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 23:40 (EEST)

Ma ka ei usu, et avaldas regulaarselt. Oti saates ta viimasel eluaastal ka ei esinenud (kui neid esinemisi oligi rohkem kui üks kord (?), siis viimane kord oli 1991). --Hirvelaid (arutelu) 11. oktoober 2015, kell 08:54 (EEST)

kuna jutt on viimastest eluaastatest, vaatame siis Postimees, regulaarsus, avaldatud: jaanuar, veebruar , märts, aprill jne. Ta oli regulaarne mees, ja ju Kadastik soovis, et regulaarselt kirjutaks. Oti saadetes ( saadetes "Carte Blanche", "Urmas Ott ja teised"), Naan eetris ( ETV arhiivi järgi) : 1994, 1993, 1992, 1991. Saadetes jah kasutatud ka varasemat ülevõtet. --Marbella112 (arutelu) 12. oktoober 2015, kell 19:41 (EEST)

: Sõna "regulaarselt" asemel võiks olla konkreetsem kirjeldus. Regulaarsusest saaks minu meelest rääkida ainult juhul, kui tal oleks olnud oma kolumn (nagu oli näiteks Endel Lippmaal). Andres (arutelu) 13. oktoober 2015, kell 22:01 (EEST)
----
Praegu jääb jälle mulje, et Naani ainsaks korrapäraseks sissetulekuks elu viimastel aastatel oli akadeemiku tasu 50 krooni kuus. 90.190.71.25 11. oktoober 2015, kell 01:21 (EEST)

Me võime üritada seda asjaolu kuskilt täpsustada, näiteks akadeemiast. --Hirvelaid (arutelu) 11. oktoober 2015, kell 08:56 (EEST)
----
Pole ju öeldud allikas, et Naan oli EPLS osakonnajuhataja alates 1943. aastast. Kuulake vahelduseks teist allikat – helifaili alates 18ː50. Oli lihtsalt üks staabi ohvitseridest.--Hirvelaid (arutelu) 11. oktoober 2015, kell 11:44 (EEST)
----
Naan oli SMERŠi teenistuses? Kui peale Ohmanni allikana muud pakkuda pole, jääb ikka kahtlaseks küll. --Hirvelaid (arutelu) 11. oktoober 2015, kell 11:48 (EEST)
----
Millal ta ülikooli lõpetas? 90.190.71.25 11. oktoober 2015, kell 15:45 (EEST)

Sellest ajalugu vaikib :) --Hirvelaid (arutelu) 12. oktoober 2015, kell 07:07 (EEST)

Tegelikult saab päris kindlalt vastata, et LRÜ diplomit tal pole, sest kõikides allikates kasutatakse "õppis" ja välditakse "lõpetas" (sealhulgas ENE 1. väljaandes). Moskvas 1946 kõrgema parteikooli lõpetamine andis talle ilmselt kõrgema haridusega võrdsustava formaalse haridustaseme.--Hirvelaid (arutelu) 15. oktoober 2015, kell 08:45 (EEST)
----
Ta valmistus saama füüsikuks-eksperimentaatoriks

Kas see pole eesti keeles mitte "eksperimentaalfüüsikuks"? 90.190.71.25 11. oktoober 2015, kell 15:45 (EEST)

:Minu meelest ka. --Hirvelaid (arutelu) 12. oktoober 2015, kell 07:07 (EEST)

----
regulaarselt avaldas ta oma kirjutisi ning esines Urmas Oti telesaadetes

Kui Naan oli ENE peatoimetaja, lasi ta enda kohta kirjutada, et sünnikoht on Vladivostok. Kui Naan oli toimetusest eemaldatud, siis uuemates väljaannetes (1992, 2000, 2011) muutsid toimetajad selle teiseks ("Vladivostoki lähedal"). Palun kuulake välislinkide alla pandud helifaili – Lembit Lauri intervjueerib Naani. Sündiski Vladivostoki linnas ja vanemad elasid sel ajal linnas.
Aeg-ajalt saab ETBL nahutada, aga selles juhtumis on tal õige ja EE-l vale. Teen vastavad korrektiivid. --Hirvelaid (arutelu) 11. oktoober 2015, kell 09:58 (EEST)

Eesti TA infoosakond oli lahkelt nõus aitama Vikipeediat ja otsis  arhiivist välja täiendavaid fakte Gustav Naani elu lõpuaastate kohta.
"Akadeemik Naanile maksti 1992.-1994. aastani (mil ta suri) riigi poolt määratud akadeemikutasu".
"Akadeemik Naani isiklikult kontokaardilt näen, et 1992. aasta juunist oli akadeemikutasu 50 krooni (enne seda 500 rubla)".
"Uurisime natukene ja leidsime, et 1992. aasta novembris on akadeemia üldkogul tehtud ettepanek akadeemikute kutsetasust loobumiseks ning vabanevate vahendite arvelt akadeemia liikmete majandusliku abistamise fondi loomiseks, aga see fond ei läinud kunagi tööle. 1993. aastal oli arutusel nn emeriitakadeemiku staatuse loomine, kuid seegi ei hakanud tööle. Nn abifondi küll ei loodud, kuid leidsime arhiivist korraldused, mis näitavad, et akadeemik Naanile on kui mittetöötavale pensionärile makstud üsna regulaarselt ühekordset rahalist toetust - nii et akadeemiapoolne abi oli konkreetselt olemas. 1993. aastal kirjutatud avalduses on akadeemik märkinud, et 1989. aastast alates oli tema ainsaks regulaarseks sissetulekuks vanaduspension (elatusraha). Selle suurust ei ole kahjuks märgitud".
"Vanemate kolleegide käest kuulsin aga, et akadeemik Naan ei näidanud oma väärikuses kunagi oma hädasolekut välja. Teame vaid, et raskel ajal toetas teda tema poeg".
"Akadeemik Naan oli TA presiidiumi liige kuni 10.12.1987".
--Hirvelaid (arutelu) 26. oktoober 2015, kell 10:28 (EET)

Täpsustatud detailid Teaduste Akadeemialt

Saatest saime veel teada, et Naan luges Leningradis kuu aja jooksul enne õppetöö algust Marxi ja Engelsi kirjavahetust ning Hegeli väikest ja suurt loogikat (st "Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia" esimene osa ja "Loogikateadus"). Ta tegeles Hegeliga veel kaks aastat. Ühest teisest saatest jäi meelde, et väike loogika oli tal ka sõjas kaasas. Andres (arutelu) 11. oktoober 2015, kell 11:12 (EEST)
----
Ajakiri Voprossõ filosofii. On see kindel, et et kahe s-ga ja läbivat suurtähte ei peaks kasutama?--Hirvelaid (arutelu) 12. oktoober 2015, kell 17:03 (EEST)

Keelenõu vaatas targast raamatust järele, et õige on läbiva suurtähega.--Hirvelaid (arutelu) 13. oktoober 2015, kell 15:31 (EEST)

: Voprossõ on kindlasti kahe s-iga. Filosofii võib minu arust kirjutada kas ühe s-iga või kahe s-iga, see on piirjuhtum. Andres (arutelu) 13. oktoober 2015, kell 16:08 (EEST)
----
Minu meelest kajastab peatükk "Elu lõpp ja surm" Naani viimast eluaastat. Kui on soovi kirjutada 1980. aastate lõpust ja 1990. aastate algusest, tuleks lihtsalt selleks tekitada eraldi peatükk. --Hirvelaid (arutelu) 15. oktoober 2015, kell 06:59 (EEST)
----
Personaalpensionärid taasiseseisvunud Eestis̟? Kas selline kategooria säilitati? --Hirvelaid (arutelu) 15. oktoober 2015, kell 07:02 (EEST)
----
"tegid temast mõneks ajaks arvamusliidri." Tegelikult oli Naan tõeline arvamusliider suhteliselt lühikest aega. 1960. aastate lõpust kuni 1976. või 1977. aastani. Mihkel Mutt on oma mälestusteraamatus sellest kirjutanud, kuidas Naani populaarsus lõppes. See on suht. täpselt seal fikseeritud. 1980. aasta paiku ei olnud ta enam mingi arvamusliider, siis oli ta juba selgelt reaktsiooni poolel. Velirand (arutelu) 26. oktoober 2015, kell 09:31 (EET)

See lõik artiklis on vist ammu kellegi poolt kirjutatud. Sa ei tahaks seda korrigeerida? --Hirvelaid (arutelu) 26. oktoober 2015, kell 10:26 (EET)

: Minu meelest kirjutab Mihkel Mutt sellest vist raamatus "Mälestused. IV, Kandilised sambad. Ülikool". Velirand (arutelu) 26. oktoober 2015, kell 10:40 (EET)
----
Ma ei saa aru, mida viimase parandusega tehti (26 tähemärgi võrra jäi tekst lühemaks). Andres (arutelu) 2. november 2015, kell 12:32 (EET)

Peatükkide ümbergrupeerimine. Lisati koondpeatükk "Vaated". Teksti pole kaduma läinud. --Hirvelaid (arutelu) 3. november 2015, kell 07:24 (EET)
----
Kurioosumina võiks mainida sedagi, et Gustav Naan on üks (kõrval)tegelasi Teet Kallase 1972. aastal ilmunud romaanis "Heliseb-kõliseb". Velirand (arutelu) 9. november 2015, kell 11:04 (EET)

Lehitsesin. Ei leidnud. Kas oma nime all? --Hirvelaid (arutelu) 11. november 2015, kell 13:40 (EET)

: Lugesin romaani rohkem kui 15 aastat tagasi. Naan oli seal oma nime all kõrvaltegelane. Velirand (arutelu) 27. november 2015, kell 15:41 (EET)

::Vahest romaanis lihtsalt mainiti Naani nime? --Hirvelaid (arutelu) 27. november 2015, kell 16:18 (EET)

::: Episoodiline tegelane oli. Uurin seda ise lähemalt millagi. Velirand (arutelu) 27. november 2015, kell 16:22 (EET)
----
Diskussiooni juhatas tavaliselt Naan ise

Välja võetud. Kui juba kord on öeldud, et Naan juhatas seminari, siis on see minu meelest tarbetu kordamine. 90.190.71.25 12. november 2015, kell 13:10 (EET)

:Jah, muidugi.

:Aitäh toimetamise eest! Kahte kohta ma siiski korrigeerin. Vaata palun pärast, kas keeleliselt jäi ikka õigeks.--Hirvelaid (arutelu) 12. november 2015, kell 16:34 (EET)
----
Tegelikult hinnati Nõukogude Liidus küberneetikat kuni 1950. aastate keskpaigani vaid mõningates ideoloogilstes artiklites kui "kodanlikku teadust".

See lause vajaks selgemat sõnastust. 90.190.71.25 13. november 2015, kell 14:42 (EET)
1960. aastatel tavaarusaamadest... jne.

Siin lauses on midagi puudu. 90.190.71.25 13. november 2015, kell 14:55 (EET)

:Jah, neid kohti võiks üritada paremaks sõnastada. --Hirvelaid (arutelu) 15. november 2015, kell 08:47 (EET)
----
1960. aastatel tavaarusaamadest järsult erinevaid esseesid kosmoloogia ja sotsioloogilist laadi probleemide teemal.

Tõstsin välja, pole viidatud. --Hirvelaid (arutelu) 15. november 2015, kell 10:48 (EET)

: Mida siin viitama peaks? Et need tavaarusaamadest järsult erinesid? Andres (arutelu) 17. november 2015, kell 19:02 (EET)
----
Filosoofilistel kaalutlustel ning füüsikalistel analoogiatel põhinevad tavatud arvamused ühiskonnaelu (näiteks võimu ja vaimu vahekorra, noorsooküsimuse, iibe ja abielu) kohta esseedes, mis ilmusid 1960.–1980. aastatel ajalehes Sirp ja Vasar, ajakirjades Horisont ja Looming, tegid temast mõneks ajaks arvamusliidri.

: Aga siin on minu meelest kõik kaheldamatu. Andres (arutelu) 17. november 2015, kell 19:02 (EET)

::Lause on muidugi ilus. Tõin ta arutelulehele, sest tahtsin loomingu peatükist lahti saada (sellisel kujul tundus äbarik olevat). Kui viitamine pole vajalik, tõsta lause artiklisse tagasi. Kuid kuhu? Võib-olla sobib sissejuhatuse lõppu. --Hirvelaid (arutelu) 17. november 2015, kell 19:47 (EET)

::: Ma ei taha öelda, et viitamine pole vajalik ega seda, et lause peaks just sellisel kujul olema. Probleem selle artikli koostamisel on praegu see, et kui hinnang on kuskil avaldatud, siis me kaldume selle sisse võtma tõendatud faktina, ent samas staatuses ja võib-olla isegi asjatundlikumaid hinnanguid, mis pole kuskil avaldatud,  tõrjume.

::: Igatahes peaksid need asjad kuskil olema. Ma arvan, et peaks olema eraldi alajaotus tema esseistikast ja tema esseede sisu tuleb ka refereerida. Andres (arutelu) 18. november 2015, kell 02:52 (EET)

::Jah, see oleks väga asjakohane, kui Naani esseistikat-publitsistikat käsitlev eraldi peatükk loodaks.--Hirvelaid (arutelu) 18. november 2015, kell 06:32 (EET)

:Kaks küsimust. Naan uhkustas 1992. aastal, et tema artikleid (ilmselt just neid iibealaseid) loeti huviga ka Venemaal. Teiseks. Kas võiks kokku võtta, et Irvikus-Kiisus esitas ta abielulahutusi "normaalse protsessina" (ei viitsi üle lugema hakata, olen vist 5 korda lugenud juba).Miacek (arutelu) 19. mai 2018, kell 20:51 (EEST)

Artikli alajaotuse "Vaated ja ideed" sisu võiks grupeerida kaheks iseseisvaks alajaotuseks: 1) Parteipoliitilised vaated; 2) füüsika, kosmoloogia, küberneetika jms. seonduv. --Hirvelaid (arutelu) 18. november 2015, kell 14:08 (EET)

Minu meelest on see rühmitamine kunstlik. Mis puutub Kreutzwaldisse, siis Naan on kirjutanud ka venekeelses NSV Liidu rahvaste filosoofia ajaloos (või mis iganes see oli) ka alaosa tema filosoofilistest vaadetest. Ka teistest Eesti mõtlejatest on tolles väljaandes juttu. Andres (arutelu) 1. detsember 2015, kell 12:41 (EET)
----
Nimetaksin alajaotuse "ENE" ümber "ENE toimetuses" ja tõstaksin ta 3. peatükiks. 90.190.71.25 23. november 2015, kell 15:21 (EET)

Miks ka mitte. --Hirvelaid (arutelu) 23. november 2015, kell 16:07 (EET)
----
Naan oli aastatel 1960–1964 Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee liige ja aastatel 1951–1963 Eesti NSV Ülemnõukogu saadik.

Miks see sissejuhatavast osast välja on jäetud? See ei ole kõrvaline ega tähtsusetu seik. Niiviisi jääb sissejuhatusest mulje, et Naan oli üksnes kosmoloog ja filosoof, entsüklopeedia peatoimetaja, publitsist ja teadusadministraator? Meie kaasaegsete isikuartiklites on sees nii erakondlik kuuluvus, parteiline karjäär kui ka Riigikogu liikmelisus. 90.190.71.25 27. november 2015, kell 14:01 (EET)

:Täiesti nõus, et isikuartiklites on sees nii erakondlik kuuluvus, parteiline karjäär kui ka Riigikogu liikmelisus. Kuid kas selline info peab ilmtingimata olema sissejuhatuses? Kahtlen. Kuid mis see Naani puutub? Naanil pole pistmist  ei erakondade ei Riigikoguga. --Hirvelaid (arutelu) 27. november 2015, kell 16:01 (EET)

::Kahtlemata. Naan osales EKP KK  ja ENSV ÜN töös, üks oli kommunistliku partei, teine riigivõimu kõrgeim organ ENSV-s. See ei ole vähetähtis ega kõrvaline seik ja peaks olema sissejuhatavas ülevaateosas mainitud. 90.190.71.25 27. november 2015, kell 17:03 (EET)

:Muidugi ei ole EKP KK liikmelisus üldsegi mitte kõrvaline seik. Sellegipoolest sissejuhatust ma sellega ei koormaks. Piisab kui see on tekstis lahti räägitud (ja seda on tehtud). Ülemnõukogu saadikuks olemise rõhutamine (sissejuhatusse toomine teeb seda) tundub mulle naljakas.

:Kui oled oma õigsuses kaljukindel, eks pane see väljatõstetud lause siis tagasi. Tagasipööramist ma ei harrasta.--Hirvelaid (arutelu) 28. november 2015, kell 08:28 (EET)

::See, et inimene oli kaksteist aastat Eesti NSV Ülemnõukogu saadik, pole minu meelest üldsegi naljakas. Naani parteilise ja riikliku tegevuse mainimine ühe lausega sissejuhatust küll ei koorma. 90.190.71.25 29. november 2015, kell 17:33 (EET)

Ingliskeelsest wikist annaks üht-teist päästa, tegin seal hiljuti päris palju uuendusi, olen aga nüüd ise minekul nii et jääks laokile see asi seal...Miacek (arutelu) 19. mai 2018, kell 20:39 (EEST)

Nüüd on siis viitenõue eemaldatud põhjendusega, et "ei ole mingit lootust, et sellele kunagi viide tuleb". Nõude olemasolul võis lugeja vähemalt kahtlustada, et väide võib olla vigane, nüüd on see võimalus ära võetud. Kahju küll.--Hirvelaid (arutelu) 20. mai 2018, kell 19:43 (EEST)

Lootus kadus, sest see asi on cn-tagged juba aastaid. Kaua võib? Pealegi, vähehuvitav detail. Miacek (arutelu) 20. mai 2018, kell 22:05 (EEST)

:Ma usun, et selle nõude panin mina. Sest väide on väär. Tõendeid mul pole praegu võtta ei ole. Oli mul õigus panna viitenõue? Kui jah, siis pane palun tagasi. Ma ei ole nõus väitega, et see on vähehuvitav detail. --Hirvelaid (arutelu) 21. mai 2018, kell 07:47 (EEST)

::Ei pane ühti. Ingliskeelse wiki viitamisalastes suunistes oli kunagi (olin 4,5 aastat wikipausil ning pole kõigi uuendustega kursis), et viitamata väited võib iga aeg ära kustutada. Seda enam, kui need seisavad aastaid ja aastaid. Samuti ei ole nõus väitega, et see oleks sellise suurmehe puhul nagu Naan kuidagi oluline detail, mis tingimata säilima peaks. Miacek (arutelu) 21. mai 2018, kell 11:46 (EEST)

Artikli ülesehitus ei ole minu meelest (enam) adekvaatne. Teeksin ettepaneku punktid 1-6 liita, nii et tegu oleks kronoloogilise ülevaatega. Üsna raske on muidu orienteeruda või midagi üles otsida. Kuivõrd tegu on iseenesest hea artikliga, võiks selliste puuduste kõrvaldamise järel esitada artikli hea artikli kandidaadiks.Miacek (arutelu) 18. juuli 2018, kell 21:13 (EEST)
Arutelu:Gustav Naan/Mustand siin on mustand, kus kavatsen hakata artiklit nii ümber kujundama, et oleks kronoloogilisem. Osavõtt on lahkesti lubatud! Miacek (arutelu) 11. august 2018, kell 22:06 (EEST)

Kuna mustandis vahepeal vist midagi tehtud ei ole, küll aga artiklis, siis teen ettepaneku mustandileht kustutada, kuna pooldan arutelusid arutelulehel ja muudatusi pärisartiklites, mitte artikli kahvlisse ajamist. Adeliine 24. september 2019, kell 18:55 (EEST)

avaldub selles et siinsele (kummardajalikule) lause(te)kompilatsioonile võrdväärset artiklit etwi-l köõöõrvale panna pole, seega, ...koige naanilikum artikkel? ✅ Pietadè 13. november 2019, kell 18:31 (EET)

Suudaksid sa üks kordki nii oma arusaamu väljendada, et:

:a) sust tõesti ka oleks võimalik lihtsurelikul aru saada;

:b) sa kedagi isiklikult ei ründaks

???
Miacek (arutelu) 13. november 2019, kell 19:02 (EET)

"kõnealuseks ajaks (40 kirja ajaks), 1980]". (@). Kaniivel (arutelu) 8. veebruar 2022, kell 21:42 (EET)
"ületatud Maa külgetõmbejõu ületamine". Huvitav, mida sellega peaks tegema? Lisasin [sic]. Kaniivel (arutelu) 8. veebruar 2022, kell 22:05 (EET)

Ma lahendaks selle lihtsalt: kustutaks esimese "ületatud" ära. --Hirvelaid (arutelu) 2. detsember 2022, kell 20:56 (EET)
"Kirjanike Maja" link on ambivalentne (soovitus lülitada sisse Eelistused -> Tööriistad -> "Kuva linke täpsustuslehekülgedele oranžina") ja tekstist ka selgust ei tule. Kaniivel (arutelu) 8. veebruar 2022, kell 22:11 (EET)

Minu meelest võiks peatykilise struktuuri ysna radikaalselt ringi teha. Sisu on iseenesest jätkuvalt täiesti adekvaatne aga praegune ylesehitus on kohati segadust tekitav. Nt miks on vaja eraldi alajaotust "elukäik", kui pärast seda (lõpeb kusjuures tema surma käsitleva alapeatykiga) järgneb veel terve plejaad peatykke eluloolisest ja karjäärialasest teabest. Samuti ei vaja nii pikk ja sisukas artikkel eraldi alajaotust "Isiklikku", vaid see info tuleks integreerida elulooliselt vastavate peatykkide juurde. Uus struktuur (see on kyll väga esialgne visandus) võiks olla midagi sellist:
* Lapsepõlv ja haridus (sh ylikool)
* Teises maailmasõjas
* Teaduste akadeemias
** Eesti NSV ajaloo kirjutamine
** Eesti nõukogude entsüklopeedia
* [...]
* [....]
* Perestroika aeg
* Elu pärast Eesti taasisesvumist
** Surm
* Poliitilised vaated
* Teaduslikud ja filosoofilised vaated ja ideed
* Hinnanguid temale (peaks integreerima nt senised peatykid "teised temast", "populaarsus")
* tunnustus
* teosed
Ja veidi ka sisust: ehkki yldjoonelt on see tõesti jätkuvalt adekvaatne, siis näib, et stiili osas vajaks mõnes kohas kas see teatavat toimetamist (ja/või jutumärgistamist): väljendid nagu lugemishull, istus Gustav Naan esimeses reas, kuulas tähelepanelikult, kuid vaikis. Millegipärast ei lausunud ta fosforiidisõjas sõnagi. "Huvitav miks?", küsib ajakirjanik Johannes Aare oma raamatus "Fosforiidisõda". (näib liiga esseeline), Niipalju siis teoloogiast tema poolt. Masing vist ei öelnud seepeale midagi, andis nagu mõista, et vaikimine on nõusolek. (sama) jne.
Ka jätavad mõned laused pisut kahtlase maigu:
* Nagu Naan hiljem (1992. aastal) kirjutas, osutus ENE väga, lausa "maailmarekordiliselt" menukaks. – Kas see mitte ei tulene (ka) Nõukogude aja ylepingutatud tiraažidest? Praegu jääb võrdlemisi kallutatud mulje nagu see olekski mingi erakordne saavutus, ehkki võib-olla olig.
* 1987. aasta suvel vallandas NLKP Keskkomitee suure Baltikumi natsionalistide ja separatistide vastase kampaania, mis kestis kuni Nõukogude Liidu lagunemiseni, 1991. aastani välja. - kas tõesti "natsionalistide" ja "separatistide"? Ma arvan, et asjakohasem oleks öelda "Baltikumi iseseisvusliikumiste" vms, praegune sõnastus näib rohkem sobivat mõne venemeelse väljaande veergudele.
* 1960. aastal aitas Naan oma aega säästmata läbi suruda - tundub kohatu apoloogiana.
* jne
Ja ma absoluutselt ei taha artikli põhiautorit/autoreid siinkohal absoluutselt solvata. Mahukuse ja sisukuse poolest on see artikkel tõeliseks eeskujuks, millised meie kodumaistest tegelastest rääkivad artiklid peaksidki olema, ent tihti kahjuks ei ole. Mõne paranduse (näiteks tema suhteliselt räigete poliitiliste seisukohtade hädavajalik kajastamine artikli sissejuhatuses) pyyan ka ise lähiajal ellu viia - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. detsember 2022, kell 19:20 (EET)

Kes see põhiautor on? Kui see mina peaksin olema, siis minu poolt küll pole mingit solvumist. Olen kahe käega selle poolt, kui see artikkel renoveerimisele läheb. Ka seda, et kui ükskõik milline artikkel mingil ajal hinnatakse mingisse klassi, siis aja möödudes, tulekski see uue värske pilguga üle vaadata (hinnata): tõsta klass kõrgemale, langetada klass allapoole või otsustada jätta samasse klassi edasi. --Hirvelaid (arutelu) 2. detsember 2022, kell 20:38 (EET)
----
Infokastis on öeldud "doktoritöö", aga tegu oli kandidaaditööga. --Andres (arutelu) 2. detsember 2022, kell 23:33 (EET)
----
Alapeatükk, kus on juttu Eesti iseseisvumise vastasusest, tuleks asjalikumalt sõnastada. --Andres (arutelu) 24. august 2023, kell 09:31 (EEST)


Arutelu:Ütle, mis sul on

On andmed, et jpg failina on säilinud saate logo Klassikaraadio veebilehelt, autori foto sealtsamast ja on põhimõtteliselt ilmselt võimalik lisada ka häälenäide, sest saated on salvestatud. Kas selline asi sobiks Vikipeediasse? Kuidas leida juhend jpg-failide ja helifailide salvestamiseks Vikipeeidasse? --Vikker 25. aprill 2009, kell 17:39 (UTC) See on põhimõtteline asi, sest mis on võimalik ühel juhul, on võimalik ka teisel juhul ja teiste raadiosaadete korral, olgu need siis millised ja kelle omad tahes. --Vikker 25. aprill 2009, kell 17:41 (UTC)

Kõik need asjad on põhimõtteliselt võimalikud.

Kui tegu on fotoga, siis on tarvis fotograafi litsentsi (võib-olla see pole kõikidel juhtudel vajalik).

Helifailide puhul on nähtavasti tarvis autoriõiguste omanike litsentsi.

Tehnilistest küsimustest las räägib see, kes paremini oskab. Andres 25. aprill 2009, kell 19:01 (UTC)

Pikk ärakiri (sarja sissejuhtatus) minu arust ei sobi Viki artiklisse. Parem oleks refereerida ja viidata.--25. aprill 2009, kell 22:10

Minu meelest sobib küll. Ja kuidas sa niisugust teksti refereerid? Andres 25. aprill 2009, kell 20:48 (UTC)

: Raskeks läheb jah refereerimisega. Võib-olla saaks autori mõtteid kuidagi lühidalt kokku võtta? Samas kui sealt midagi olulist välja noppida ei ole, siis võib ka lihtsalt ära jätta selle teksti. Või mida antud ärakiri sellisel kujul entsüklopeediale sinu arust juurde annaks? (kopeerimine kopeerimiseks)--26. aprill 2009, kell 0:49

:: See on selline materjal, mis Vikitekstidesse sobib (eeldan, et autor on loa andnud).  Aga sellist lühikest teksti pole minu meelest mõtet Vikitekstidesse pagendada. Andres 25. aprill 2009, kell 22:25 (UTC)
Sarja sissejuhatus ei ole pikk, vaid lühike. Selles avatakse autori ja sarja olemus ning suunitlus. Nii nagu teatrist, ei jää ka raadiosaadetest palju järele, eriti kirjasõnas. Kirjalikke tõendeid tuleks toetada, sest veebileheküljed kaovad (raadios oli suur reform) ja nii ei jää kultuuriloo teatud asjadest midagi järele.

Nõus. Andres 26. aprill 2009, kell 09:13 (UTC)
----
"Ütle, mis sul on" ei ole eesti keeles küsilause. Ka ei olnud saatesarja pealkirjas küsimärki(järele vaadatud saatekavadest jm.). Tuleks artikli pealkiri ära muuta.

pealkiri on muudetud--Bioneer1 (arutelu) 5. juuli 2014, kell 17:52 (EEST)
Linkide juures on toimunud imelik muutus. Link // Eesti Rahvusringhäälingu lehekülg Ütle, mis sul on. Kirjanik Kalle Kurg. Novell. Toimetaja: Marge-Ly Rookäär.// on asendunud kaubandusliku lingiga. //
* Eesti Rahvusringhäälingu lehekülg Ütle, mis sul on. Kirjanik Kalle Kurg. Novell. Toimetaja: Marge-Ly Rookäär.// Kustutan lingi, mis viib ekslikult kaubandusliku leheküljeni. Paremat praegu ei saa Ilmik (arutelu) 21. mai 2017, kell 12:44 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Ütle, mis sul on


Arutelu:Rokilaager

See tuleb eestikeelse pealkirja alla viia.--25. aprill 2009, kell 22:32
Sulgudega linke pole mõtet tõlkida, kui ilma sulgudeta varianti pole. --Epp 5. jaanuar 2011, kell 22:01 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://abcfamily.go.com/abcfamily/path/section_Movies+Camp-Rock/page_Detail
** In Rokilaager on 2013-06-24 13:15:23, 404 Not Found
** In Rokilaager on 2013-07-06 22:42:25, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:42 (EEST)


Arutelu:Sööt

ÕS järgi tähendab 'sööt' veel põllu seisundit ja palli edasiandmist teisele mängijale. Adeliine 26. aprill 2009, kell 11:15 (UTC)

Ameerika jalgpallis ongi link teises tähenduses. Tuleb pealkirjad ette näha. Andres 26. aprill 2009, kell 11:18 (UTC)

Inglise keeles on kaks (osaliselt) kattuvat mõistet: :en:fodder ja :en:animal feed; ka võru vikis on samateemaline artikkel (https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BC%C3%BCt), mis on seotud inglise mõistega animal feed --Bioneer1 (arutelu) 23. oktoober 2013, kell 18:46 (EEST)
Tere Bioneer1!
Ingliskeelne vikipeedia kirjutab, niipalju kui mina aru saan, et :en:animal feed: koosneb :en:fodder (farmiloomade) ja :en:forage (ehk koduloomade toitlustamine; ja võru keelt ei tunneta (https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BC%C3%BCt)
*aga niipalju kui väikestviisi lugeda söögimaterjal mida elavatele ette antakse :)

Ma ei hakka kombineerima: farmiloomadele etteantav sööt peab vastama Euroopa Liidu õigusnormidele
*aga kas jahimehed kütitavaid metsloomi söögiga taltsutades (toiduputkad metsas) ja ka koduses majapidamises 1 lehma ja 3 kana pidamine saada nii top-seadusjärgseks, et kõik GMO-d, antibiootikumid ja ravimsöödad, vitamiinipreparaadid ka sisse saaks söödetud  ja kas on mõeldud seda kahe termini vaheks ei tea täpselt
*aga kui vaadata söötade loetelu siis oleks ju lausa lust kõike neid töötlemata söögiks tarbida suuta.....
Mariina 23. oktoober 2013, kell 19:08 (EEST) alias Простота

: Fodder antakse kariloomadele ette, forage on see, mida nad ise karjamaal söövad.

:: Tere Andres!
*:Forage
"Forage" is plant material (mainly plant leaves and stems) eaten by grazing livestock. Historically, the term forage has meant only plants eaten by the animals directly as pasture, crop residue, or immaturecereal crops, but it is also used more loosely to include similar plants cut for fodder and carried to the animals, especially as hay or silage.....

:: Mariina 23. oktoober 2013, kell 20:51 (EEST) alias Простота


Arutelu:Kiviõli poolkoksimäed

Puuduvad leheküljed [[Tuhamägi]] ja [[Tuhamäed]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. aprill 2009, kell 16:57 (UTC)

Äkki on 101 m? Kas kuskil on selle kohta andmeid? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. august 2009, kell 08:17 (UTC)
 Vana poolkoksimäe [[suhteline kõrgus]] on jalamilt mõõtes 96 m ja uus poolkoksimägi on 116 m kõrgune.<ref name="Pae jt 2005" /> Võrdluseks: Eesti looduslikest pinnavormidest võimsaim – Haanja [[Vällamägi]] – on jalamilt mõõdetuna 84 m. 2011 seisuga käivad uuel mäel kaevetööd, mistõttu selle kõrgus on praegu väiksem.
{{viited|allikad=
<ref name="Pae jt 2005">Pae, T., Luud, A., Sepp, M., 2005. [http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel1096_1091.html Mis on Eesti kõrgeim tehismägi?]. Eesti Loodus, 5: 248–249.</ref>
}}

Maa-ameti reljeefikaartidelt on pinnavormide kõrguse leidmine üsna kerge ja seda saab teha igaüks. Täpsus on meetri-paari kanti. Eesti Looduse 2005. artikkel on selles mõttes täiesti kiviaegne.
Mõõtsin / vaatasin. Absoluutsed kõrgused 135m (uus) ja 138m (vana) tunduvad täpsed olema.
Aga ümbritsev platoo on 50 meetrit kõrge. (Loogiline ka, sest Balti klint on Ida-Virumaal üle 50 meetri kõrge.) Nii et suhtelised kõrgused on mägedel siis 85 ja 88 meetrit. Üle saja meetri suhtelised kõrgused on minu arust selgelt valed.  Kurinurm (arutelu) 6. mai 2023, kell 22:22 (EEST)

Suhtelised kõrgused - 85 ja 88 meetrit, mitte üle 100m


Arutelu:FireWire

Kas võib teisaldada IEEE 1394 liides? (:en:Firewire) --Tiuks 26. aprill 2009, kell 19:19 (UTC)

Õiged peaks olema nii "FireWire" (W suure tähega) kui ka "IEEE 1394". Erinevates Vikipeediates on kasutatud enamasti neid variante. Sõna "liides" ei pea lõpus olema, arvan. --Jaan513 26. aprill 2009, kell 19:42 (UTC)

Muutsin pealkirja FireWireks. Arvan, et enam muutma ei pea. IEEE 1394 suunab nüüd ka siia. --Jaan513 26. aprill 2009, kell 20:31 (UTC)

Paralleelnimedelt tuleks ümbersuunamised teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. detsember 2010, kell 22:31 (EET)

Siin oli enne niisugune tekst, millest nüüd on üle sõidetud:
[[File:FireWire-46_Diagram.svg|thumb|Kuue ja nelja kontaktiga FireWire 400 pesad]]
[[Image:FireWire cables.jpg|thumb|260px|FireWire 400 pistikud: nelja kontaktiga vasakul ja kuue kontaktiga paremal]]
'''FireWire''' ('''IEEE 1394''') on järjestiksiini põhimõttel töötav [[isokroonne]] liides, mis võimaldab reaalajas andmete saatmist ja vastuvõtmist. Seda nii arvutite vahel kui ka digitaalsete audio- ja videoseadmete ühendamisel arvutiga. Erinevad tootjad nimetavad liidest erinevalt: FireWire ([[Apple]]), i.LINK ([[Sony]]) ja Lynx ([[Texas Instruments]]). IEEE 1394 asendab paljudes kohtades [[SPI]] aplikatsioone, seda nii odavama hinna kui IEEE 1394 kaablite lihtsuse tõttu.
Kõige rohkem kasutatakse IEEE 1394 liidest tava- ja kõrglahutusega digitaalsetes videosüsteemides, nagu näiteks [[videokaamerates]]. FireWire-st on olemas juhtmevabu versioone, ja ka fiiberoptilisi ning koaksiaalkaablil põhinevaid ühendusi.
FireWire võimaldab enda kaudu süsteemi külge ühendada kuni 63 välisseadet.
Vahel on FireWire port tähistatud ka kui "S100" või "S400" viidates sedasi pordi kiirusele [[Mbit/s]].
Täielikku tuge IEEE 1394a ja 1394b -le võimaldavad järgmised operatsioonisüsteemid - Microsoft Windows XP, [[FreeBSD]], [[Linux]], [[Apple]] Mac OS 8.6, Mac OS 9, Mac OS X, [[NetBSD]] ja [[Haiku (operatsioonisüsteem)|Haiku]].<ref>http://dev.haiku-os.org/attachment/ticket/5403/listdev</ref>

Andres 19. detsember 2010, kell 22:34 (EET)


Kasutaja arutelu:Merx~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Merx! Andres 27. aprill 2009, kell 13:47 (UTC)

Tere tulemast ka minu poolt. Kuigi inglise viki eeskujul on ansambli koosseisudes märgitud pill on siiski soovitav kasutada muusiku ametit ehk instrumentalisti õiget nimetust. --Tiuks 27. aprill 2009, kell 20:50 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Merx~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Raigo Paimla

Kas me paneme kõik kaptenid Vikipeediasse? Andres 27. aprill 2009, kell 13:49 (UTC)

Ta on nüüdseks tegelikult major ja on leidnud märkmist nii kindralleitnant Ants Laaneots'a kõnes 24. veebruaril 2009 kui ka üleüldiselt. Leian, et isik vajab märkimist, iseasi muidugi, kas nüüd tõesti peab kõiki kapteneid üles märkima. Ilmselt oleks selline tegevus tarbetu, sest küllap, kes vähegi tähelepanuväärsem, leiab peagi oma koha Vikipeedias, teisel tuleb lihtsalt oma aega oodata. Äärmisel juhul võiks teha loendid (kuigi sellega saaks vast ka bot, s.o. robot, hakkama). --kanakukk 27. aprill 2009, kell 15:09 (UTC).

: Artiklist ei selgu, miks ta on märkimisväärne, samuti pole siin mainitud, et ta on major. Andres 27. aprill 2009, kell 15:22 (UTC)

kõik kaptenid Vikipeediasse? põhimõtteliselt tehtav, kui pihta anda. viimati ehk tänavu vabariigi aastapäevaks sai 36 sõjaväelast kapteni või vanemleitnandi auastme. varasematel aastatel on see number olnud vist väiksem, aga juurdekasvu sellise suurusjärguga tuleks arvestada. viimati ehk mullusui sai 23 Kõrgema Sõjakooli lõpetanud kadetti nooremleitnandi auastme — ootuspärane on, et need kõik teenivad kapteni auastme samuti välja. Ohpuu 23. märts 2010, kell 09:50 (EET)

: Küsimus on selles, kas kapteni auastmest piisab, et artiklit väärida. Andres 23. märts 2010, kell 16:13 (EET)

:: mõtlesin selle peale, aga mõtet yles ei kirjutanud. teen seda nyyd. kapteni auastmest endast võib-olla ei piisa. aga rusikareegel on see, et kui Eesti ohvitseril on juba kapteni auaste, siis ta on teeninud või peagi teenib märkimisväärsel ametikohal – näiteks pataljoniylema, Kaitseliidu malevapealiku, missiooniyksuse ylema, peastaabi osakonnaylema ametikohal. (see kehtib põhiliselt pärast 1992. aastat antud Eesti kapteniauastme kohta.) ja kapten Tamur Kusnets näiteks on avaldanud kaks romaani, mida on myydud märkimisväärses tiraažis.

:: võib-olla ei pruugi see mõne aasta pärast enam tõsi olla (juhul kui kapteni auastmes ohvitseridega täidetakse pataljonide staape), nii et tavaline märkimisväärsuse lävi võib nihkuda majori auastmeni. reservväelastest kaptenid (nt Toomas Luman, Heino Piirsalu, Neinar Seli, Andrus Rootsmäe) kipuvad märkimisväärsed olema juba oma muu yhiskondliku, kultuurilise või ärilise tegevuse poolest. kokkuvõtteks: tundub, et praegu põhimõtteliselt ennustab kapteni auaste märkimisväärsust võrdlemisi hästi, leitnandi auaste aga mitte. Ohpuu 23. märts 2010, kell 16:48 (EET)

::: Arusaadav. Aga küllap me määrame tähelepanuväärsust sõltumata ennustusest:-) Andres 23. märts 2010, kell 18:17 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vp2001-2006.vpk.ee/et/ametitegevus/k2skkirjad.php?gid=44548
** In Raigo Paimla on 2013-06-24 13:05:52, 404 Not Found
** In Raigo Paimla on 2013-07-06 21:24:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:24 (EEST)


Arutelu:Norra rahvuspargid

Kuidas neid Svalbardi rahvusparke tõlkida? --Epp 28. aprill 2009, kell 04:49 (UTC)

Las jäävadki tõlkimata. Andres 28. aprill 2009, kell 07:05 (UTC)

: Aga Nordenskiöldi maa ja Bünsowi maa on ära tõlgitud; siis on ju imelik nt öelda, et Nordenskiöldi maa kuulub Nordenskiöld Landi rahvusparki? --Epp 28. aprill 2009, kell 12:06 (UTC)

:: Hästi, selle võib tõlkida. Üldpõhimõte on see, et mida ei oska tõlkida, see jääb tõlkimata. Andres 28. aprill 2009, kell 12:43 (UTC)

Please note that :no:Ormtjernkampen nasjonalpark has been included in the new, larger :no:Langsua nasjonalpark this august; see dirnat.no and dirnat.no/langsua (both in norwegian) Bw --Orland 11. september 2011, kell 23:09 (EEST)
Please note that :no:Fulufjellet nasjonalpark was established in april 2012 as Norway’s 42nd national park. There has been established 7 new parks since 2009. For a complete list, check :no: Liste over norske nasjonalparker. Bw --Orland (arutelu) 4. juuli 2012, kell 12:50 (EEST)


Arutelu:Noorte Autorite Koondis

Mida on loetud ja kuuldud? Niipalju kui Tartu Noorte Autorite Koondisest teada - ja j u s t  nimelt s e l l i s e   n i m e g a organisatsioon tegutses 1060. aastail Tartu Kirjanduse Majas, ei olnud see küll mingi väga nõukogulik asutus, rääkimata sellest et näiteks J.B. Isotamm sinna kuulus. Iseasi, et 1950. aastatest oli jäänud sinna vanemaid liikmeid, kellel oli tõesti natuke teistsugune vaim. See bravuur, mis lööb välja uues ja end rõhtutatult Tartu NAK-iks nimetavas rühmituses, kes tahab iga hinna eest vanasr eristuda, ei ole entsüklopeeida rahuliku neutraalsusega päris kooskõlas, ehkki muidu ju sümpaatne vist igaühele. Sellal, kui 1960. aastatel Tartus tegutses NAK, oli ka Tallinnas noorte autorite koondis, mis aga hiljem (kusagil näiteks J. Jõerüüdi noorautorluse aegadel) muudeti Kirjanike Liidu Tallinna noortesektsiooniks. Seal oli ehk vahel liiga palju Kirjanike Liidu sekkumist. Aga vaevalt ka midagi muud oli, kui et asi nägi ehk pealtnäha välja "korralikum", ja see oli ka kõik. On ju lugeda olnud, mida sel ajal kirjutati, ja seal on kõik kirjas. Tasuks eri leheküljed tasakaalu viia.--Niki 28. aprill 2009, kell 17:47 (UTC)
Vabandust, 1960. aastail ka märkuse algul.--Niki 28. aprill 2009, kell 18:02 (UTC)

: Nõuka-aja NAK ja praegune NAK on ikka kaks väga, väga eri asja. Olles ise neid artikleid siin kirjutanud, võin küll öelda, et olen tuginenud otsestele allikatele, vt viited. Tollased kirjandusinimesed ütlevad ühest suust, et toonane NAK oli lihtsalt üks masina osa. Uus on selle kõrval lihtsalt seltskond. Need on kaks eri asja. Ei kirjandusloolase aga ka asjaosalisena ei näe ma nende vahel õieti midagi ühendavat. Minu meelest on artiklites asja sisu edasi antud korrektselt. Jaak 3 30. aprill 2009, kell 11:01 (UTC)
Mõistan, aga ei saa päriselt nõustuda. Olen täiesti päris sellega, et nüukaaja NAK ja praegune NAK on vägagi erinevad. Samas nii otse nagu on öeldud ("Ametlikus kirjanduselus oli NAK-i eesmärk toota ja kontrollida kirjanike järelkasvu. Seejuures oli NAK-i kuulumine kirjutamata eelduseks Kirjanike Liitu astumisel.") võis olla kirjas kusagil mingites "vajalikues aruannetes" või kusagil parteidokumnetides, kuid reaalselus oli nii, et pärast sõda kuni 1960. aastateni oli üks olukord, siis aga teine. Ei olnud mõeldav, et siis tegutsema hakanud noored kirjanikud oleksid end töödelda lasknud. Olen nõus kui öeldakse, et t a o t l e t i  kontrollimist. Ja et seda taotles Kirjaike Liit 1960. aastateni. Veel üks asi: NAK-is olemine võis soodustada Kirjanike Liitu "pääsemist", kuid ei olnud mingi absoluutne eeldus.--Niki 30. aprill 2009, kell 11:20 (UTC)

Veidi kahtlane tundub su viimane lisandus. Mis allikatele sa tugined? Minu meelest sellist põhimõttelist asja ilma spetsiaalne uurimistööta või siis isikliku kogemuseta väita ei saa. Jaak 3 30. aprill 2009, kell 19:04 (UTC)

: Isiklikule kogemusele toetumisest Vikipeedias ei piisa, sellele võib apelleerida ainult arutelulehel. Soovitan isikliku kogemuse kuskil avaldada, et Vikipeedia saaks sellele viidata. Andres 1. mai 2009, kell 06:16 (UTC)

: Aga Niki paranduses ma midagi mittetõendatavat ei näe. Mis see põhimõtteline asi on? Andres 1. mai 2009, kell 06:18 (UTC)
1. Artiklis on kirjas: "1958. aastal sai alguse 1960. aastatel eesti luulesse murrangu toonud luulekassettide seeria." Kui noortekoondiste liikmed olnuksid ametliku vaimu kandjad, ei oleks kassette sündinud sellisel kujul nagu need sündisid. Rääkimata muust, mis üldse kontrolli alla ei käinud. Noortekoondistes luges siiski kirjanduslik, mitte aga poliitiline autoriteet. Sealt tulid meie suured kirjanikud. 2. Võrdluseks. Isegi komsomoli egiidi all toimunud Nooruse laagrid muutusid millekski muuks, kui need olid kavandatud. Nii oli ka kõige muuga. 3. Entsüklopeedia peaks olema neutraalne. --Vikker 1. mai 2009, kell 07:05 (UTC)
"Viimase meenutuste kohaselt püüdis uuesti loodud NAK kõrvale hoida Kirjanike Liidu juhatuse poolt peale surutud komparteiliste juhtnööride täitmisest ja just "Võitleva sõna" kuuenda köite avadada mittelaskmisest." -- püüdis kõrvale hoida Võitleva sõna" kuuenda köite avadada mittelaskmisest---? Mida see tähendab? Ja keel!

Pärast sõna "ja" algab rinnastatud lause.  Siin on tarvis detailsemat esitust, et asjast aru saaks.

Link selle lause juures ei tööta. Muide, selles artiklites pole viited ja välislingid õigesti vormistatud. Andres 1. mai 2009, kell 16:33 (UTC)

Kas Tallinna NAKist (Tallinna Noorte Autorite Koondis) peaks olema eraldi artikkel? Tundub, et NAK ongi peaasjalikult seotud Tallinnaga--Estopedist1 (arutelu) 14. aprill 2016, kell 13:19 (EEST)


Arutelu:Eesti rahvuskala

Minu meelest see valimine nii väga sarnane ei olnud. Valimisega tegeles Põllumajandusministeerium eesotsas Ester Tuiksooga ja teda ka kritiseeriti selle eest. Sellest tuleks lähemalt kirjutada. Andres 29. aprill 2009, kell 17:28 (UTC)

puudu artikkel rahvuskala, mis võiks rääkida üldmõistest. Ent kas peale Eesti on kuskil rahvuskala valitud? Võõrvikides ei paista rahvuskala leiduvat--Estopedist1 (arutelu) 18. juuni 2018, kell 18:58 (EEST)

Avalause on tautoloogia. Metzziga (arutelu) 17. mai 2023, kell 17:34 (EEST)


Arutelu:Ülikoolide loend

Tüübinimetus ülikool peaks ülikoolide nimetustes väikese tähega olema. Eesti keele käsiraamat ütleb, et läbivat suurtähte võib asutuse registreerimisel kasutada ametlikkuse näitamiseks. Väljamaa ülikoolid pole eestikeelse nime all registreeritud ja ka Eestis registreeritutest saab reeglikohaselt väikese tähega rääkida, seega peaks ehk üldiselt väikest tähte eelistama?--Pikne 29. aprill 2009, kell 21:44

Öeldud on nii: "Asutuse, ettevõtte, organisatsiooni või ühenduse registreeritud täisnimetuses võib selle ametlikkuse näitamiseks kasutada läbivat suurtähte. Dokumentides on tavaks näidata nimetuste ametlikkust nende asutuste, ettevõtete, organisatsioonide ja ühenduste puhul, mis on juriidilised isikud."

On öeldud "registreeritud täisnimetuses", mitte "asutuse registreerimisel". Minu meelest laieneb see ka täisnimetuste tõlgetele.

Ma saan asjast nii aru, et läbivat suurtähte võib kasutada, kui tegu on täisnimega.

Leian, et pealkirjad peaksid võimaluse korral olema täisnime all, ja täisnimelisust markeerib läbiv suurtäht. Andres 29. aprill 2009, kell 19:23 (UTC)

: Registreeritud täisnimetus ehk registreerimisel saadud (valitud) täisnimetus saadakse asutuse registreerimisel – kas siin on mingi varjund, mida ma ei mõista? Toon näiteks nimetuse Võru ülikool – on nimest ja tüübinimetusest koosneb täisnimetus, aga seda ei saa kasutada läbiva suurtähega, sest sellist ülikooli mitte lihtsalt pole ametlikult vaid pole ka registreeritud nimetusekuju Võru Ülikool all.--Pikne 29. aprill 2009, kell 22:57

:: Jah, ja sellisel juhul me ka suure tähega ei kirjuta. Andres 29. aprill 2009, kell 20:27 (UTC)

::: Ma seletasin näite varal, mis asi on täisnimetus. Läbivat suurtähte saab kasutada, siis kui ülikooli täisnimetus on läbiva suurtähega registreeritud. Vastasel korral ei saa. Miks arvad, et teises keeles (teise kuju all) registreeritud ülikooli nimetus tõlkimisel läbiva suurtähe saab, kui eesti keeles asutuse nimetuses tüübinimetus väikese tähega kirjutatakse? Väiketäht sobib alati ja on eesti keele pärasem, seega võiks ühtse nimekuju juures sellest lähtuda. Käsiraamatu on näited ka.--Pikne 29. aprill 2009, kell 23:54
----
Grenoble École de Management ei ole Prantsusmaa mõistes ülikool. Andres (arutelu) 6. august 2016, kell 11:00 (EEST)

Ülikool vs ülikool ehk suurtäht vs väiketäht


Arutelu:Nõmme linnaosa

{{Vikiprojekti teade|Nõmme}}
''Elanike arv on 38 768 (1. september 2007)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. aprill 2009, kell 08:53 (UTC)

Välja võetud:
''vanema asetäitja Jana Viital<ref>[http://www.tallinn.ee/nomme/telefoniraamat_puu?puu=N%C3%B5mme+Linnaosa+Valitsus%2FKantselei Kantselei. Nõmme Linnaosa Valitsus]</ref>.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. veebruar 2010, kell 08:48 (UTC)

Nõmme on suhteliselt kuritegelik linnaosa, laste kätte on sattunud palju narkootikume ja nad müüvad neid.

Võtsin välja, sest see on sisutu. Andres 23. mai 2010, kell 11:14 (EEST)

Olin hiljuti Nõmme turul, ja et pildid commons'i kategoorias "Nõmme market" (jah, Nõmme turul on seal oma kategooria!) on ajast enne ümberehitust või ümberehituse jooksul, pildistasin turu kohe ka uues väljanegämuses. Et see ei vajuks unustusse, lisasin selle kohe siia, aga see võiks rahulikult ka Nõmme asumi juures olla, või iseseisvas Nõmme turu kohta artiklis. Kui on kellelgi algatust, siis tehku. --Mmh 19. august 2011, kell 19:15 (EEST)
----
Linnaosavanemate mallid on vigased. Teen ettepaneku jätta ainult nimed. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 12:37 (EET)
----
2009. aastal oli Nõmme Linnaosa Valitsuses 61,5 koosseisulist kohta (ametnikud ja abiteenistujad)Linnaosa juhtimismudel. Nõmme linnaosa arengukava 2008-2012. Lk. 73.

Välja. Andres (arutelu) 8. veebruar 2017, kell 12:52 (EET)

Parandusel olev lause: Kergliiklusvahendid, eeskätt jalgrattad, on liikluse ohtlikkuse tõttu aja jooksul tagaplaanile surutud, seda vaatamata suuremas osas Nõmmel 30 km/h piirkiiruse kehtestamisele.
Parandatud lause: Kergliiklusvahendid, eeskätt jalgrattad, on liikluse ohtlikkuse tõttu aja jooksul tagaplaanile surutud, seda vaatamata suuremas osas Nõmmel kehtestatud 30 km/h piirkiirusele. (Mine-vorm ei ole sobiv)
Parandusel olev lause: Kergliiklus, kaasa arvatud jalgrattad, on aga taas populaarsemaks muutumas, millele aitab kaasa kergliiklusteede hea olukord ning ka teede rekonstrueerimine.
Parem oleks öelda: ..populaarsust omandamas, millele aitavad kaasa kergliiklusteede hea olukord ning ka rekonstrueeritud teed. (Saav kääne ei sobi. Mine-vorm ei ole sobiv. Populaarsust võidetakse, omandatakse, saavutatakse)
Parandusel olev lause: Seetõttu on Nõmmel valdavaks liiklusvahendiks saanud autod.
Parem oleks öelda: Seetõttu on Nõmmel valdavad liiklusvahendid autod. (Saav kääne ei sobi)


Arutelu:Moskvitš 2141

Miskipärast ei kuva Interwiki linkeZosma 1. mai 2009, kell 05:24 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.my-azlk.ru/index.php
** In Moskvitš-2141 on 2013-06-24 12:26:45, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Moskvitš-2141 on 2013-07-06 14:56:36, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:56 (EEST)


Arutelu:Toimetus

See on alus. --[[Kasutaja:Vikker|Vikker]] 1. mai 2009, kell 09:40 (UTC)

Ma ei tea, mida teha. Saksa interviki on õige, aga sealt läheb palju valesid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 18. september 2012, kell 00:57 (EEST)

Sorry for not speaking Estonian... I think the external language link is wrong. I *think* it should not be to Redaction, which is a process, but to Editorial board. But, not speaking Estonian, I'm not 100% sure. --OpenFuture (arutelu) 17. juuni 2016, kell 10:57 (EEST)

Thank you for taking notice. Neither is the true link. The article  should be linked to :de:Redaktion. Andres (arutelu) 17. juuni 2016, kell 14:29 (EEST)
Mul ei õnnestunud intervikisid korda teha. Andres (arutelu) 17. juuni 2016, kell 14:31 (EEST)


Arutelu:Veiko Märka

Veiko Märka vääriks kindlasti mõnda lauset huumori arendamise vaatevinklist. Kuidagi tuleks ka esitleda värvikat ja kirjanduselu seisukohalt tähenduslikku stseeni Veidemanniga (Veidemanni kaebus, et kollektiivses huumoriloos seostati teda inimsusevastaste kuritegudega) --[[Kasutaja:Niki|Niki]] 1. mai 2009, kell 12:22 (UTC)

Artikkel võiks sisaldada ka infot tema hariduse ja töö kohta. 90.191.119.98 2. märts 2012, kell 20:27 (EET)

Täienda, kui oskad. Andres (arutelu) 3. märts 2012, kell 01:21 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://rapinalinn.polvamaa.ee/aapo/kaja/m2rka_vkerkaares_99.html
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:41, Socket Error: 'No route to host'
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:16:18, Socket Error: 'No route to host'
** In Veiko Märka on 2013-07-07 21:29:24, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:29 (EEST)
----
"õppis 1996–2001 Tartu Ülikoolis" Õppis Tartu Ülikoolis keemiat veel ka aastatel 1983–1984. Velirand (arutelu) 16. august 2021, kell 09:58 (EEST)


Arutelu:Krüptograafia

Tekkis huvitav küsimus, see artikkel peaks ju hõlmama palju rohkem kui siin käsitletud "digitaal krüptograafiat", on olemas ju ka paljudes filmidestki nähtud šabloonšiffer, Caesari šiffer, ruutšiffer, polüalfabeetilised šifrid ... see nimekiri on pikk. Isegi Enigma masinat, ei saa päris digitaalseks lugeda (kuigi tal on siiski olemas enamik kaasaegsetes digitaalalgoritmideski kasutatavaid tehnikaid). Huvitav, et paljude eelpool mainitud šiffrite kohta puudub info isegi Inglise keelses vikipeedias.--junos 1. mai 2009, kell 16:16 (UTC)

See ei tähenda, et eestikeelses Vikipeedias ei pea nende šifrite kohta artiklit olema. Hakka julgelt pihta ja küll kogenumad vikipedistid appi tulevad. avjoska 1. mai 2009, kell 16:17 (UTC)

"Krüptograafia on informatsiooni muutmine loetamatuks ilma eriteadmiste ja -vahenditeta." Siit võib justkui välja lugeda, et "krüptograafia = informatsiooni (loetamatuks) muutmine ilma eriteadmiste ja -vahenditeta" (st selliseks muutmiseks, kus ei kasutata eriteadmisi ega -vahendeid). Võibolla peaks olema hoopis: "Krüptograafia on informatsiooni muutmine ilma eriteadmiste ja -vahenditeta isikutele loetamatuks"? EKSS ütleb lihtsalt: "salakiri", mis omakorda on "kokkuleppeline, kõrvalistele isikutele arusaamatu kirjutusviis; sellises kirjutusviisis tekst". --90.191.1g6.98 (arutelu) 5. jaanuar 2018, kell 00:38 (EET)

"informatsiooni muutmine loetamatuks ilma eriteadmiste ja -vahenditeta" - ah et siis ainuke eesmärk on loetav loetamatuks muuta?! Pole paha!. Ja et vahendeid pole ka vaja, peast läheb 2048-bitise plokkšifri arvutamine, mis müdiseb. ning isegi eriteadmisi pole vaja, saab paja ja kastruliga?
"Samuti on krüptograafia seotud inseneritegevusega (niinimetatud security engineering)." - einojah, see seos on ikka üliilmne.
"Krüptograafia on mõeldud teatud probleemide, nagu näiteks info salastatus [..] lahendamiseks." - sosoh, et salastatus on PROBLEEM?
"Krüptograafia vältimist uurib krüptoanalüüs" - oh õudust, ent milleks ikkagi on vaja üht teadusharu vältida?
"Krüptimine" on Elm Streeti termin, eestikeelne termin on krüpteerimine.
"Seetõttu nimetatakse selliseid algoritme ka salajase võtmega algoritmideks." - idiootsus, sest ka asümmeetrilise krüptosüsteemi privaatvõti võiks justkui nagu saladuseks jääda?
"krüptograafia kasutamise mõte on pigem pealtkuulamise ja pettuse avastamine" - nomidaistmikku, vanasti oli lutikatõrjet vaja pealtkuulamisseadme avastamiseks, nüüd piisab krüptograafiast?
"Need võtmed on teineteisest sõltumatud, ühest võtmest ei saa tuletada teist." - hiljutises Roca bugi juhtumis nägime, et oi, kuidas saab!
"teade krüpteeritakse mitteavaliku võtmega" - käidagu jala, selle asja nimi on privaatvõti, selmet "mitteavalik".
"Caesari nihe" - no ei: aga pärast selle artikli läbilugemist tekib asjalikul inimesel küll nihe.

Kokkuvõte - artikkel on keeleliselt LUBAMATU kvaliteediga, ütleksin isegi, EKSITAVAS keeles kirjutatud.


Arutelu:H-paat

Siia ei viita midagi. Andres 1. mai 2009, kell 21:41 (UTC)

"Vaata ka" on mõeldud selleks, et saaks viidata asjadele, mida tekstis  pole mainitud. Pole õige kustutada põhjendusega, et asju tekstis mainitud pole. Mina ei tea, mis seos siin on, aga oletan, et see on selline seos, mille saaks esitada malli abil. Andres 24. oktoober 2009, kell 09:23 (UTC)

uhh, ei ole mallindus, on ajalooline, selleks tuleb teemaga tutvuda

märksõnadeks võiksid olla: X One Design (XOD), International One Design (IOD), meremaid(http://www.sail-mermaids.com/mermaids.php), J-class, 6mR, 5,5mR jne

suwa 24. oktoober 2009, kell 09:46 (UTC)

: Pane siis tagasi. Andres 24. oktoober 2009, kell 09:52 (UTC)

:: ahjaa ilusa ülevaate saab siit: kruusid - The Metre & Classic Keelboat Regatta (arhiveeritud)

:: 2020 - https://www.theyachtingstudio.com/classes.html

:: suwa 24. oktoober 2009, kell 10:03 (UTC)

::: ee, oli nagu kirjas, et võin need vaata kaad tagasi panna, mis nüüd siis juhtus, kas Taivo unustas arutelu lehte lugeda ? suwa 4. november 2009, kell 16:49 (UTC)

::::Artikli allservas on mall "ISAF-i tunnustusega rahvusvahelised kiiljahtide klassid", kus kõik nimetatud paadiklassid isegi olemas olid. Vaata-ka-osas nende paatide mainimine ei anna midagi juurde, sest sihuke mall polegi midagi muud kui üks ilus vaata-ka-osa. Jah, vabandan, ma unustasin tõesti arutelulehte lugeda, ma oleksin käesoleva kommentaari pidanud üheaegselt tagasikeeramisega lisama. Muidugi, Andrese lause on täiesti õige: "Vaata ka" on mõeldud selleks, et saaks viidata asjadele, mida tekstis pole mainitud. Kuid siin on ju mainitud, mallis nimelt. Taivo 4. november 2009, kell 17:17 (UTC)

:::::Täpselt samal põhjusel võtsin minagi enne need lingid "Vaata ka" alt ära. Ja parem oleks, kui neid sinna enam tagasi ei topitaks. Ivo 4. november 2009, kell 18:23 (UTC)

:::::: lisasin XOD, IOD ja Seaview Mermaidi, kas need sobivad ??? suwa 4. november 2009, kell 19:26 (UTC)

::::::: Kas need sisuliselt sobivad, seda tead ise paremini, igatahes mallis neid pole. Andres 4. november 2009, kell 19:44 (UTC)

::::::: Muide, see mall on nii sügaval all, et seda ei pane tähelegi. Andres 4. november 2009, kell 19:46 (UTC)


Arutelu:Medemblik

Medemblik(friisi Memelik) on sadamalinn Lääne-Friisimaa (holl.West-Friesland L-friisiWest-Fryslân) piirkonnas Põhja-Hollandi provintsis Madalmaades.
* http://www.medemblik.nl/
* http://www.vvvmedemblik.nl/
* http://www.regattacenter.com/
* :en:Medemblik
=== Lääne-Friisimaa ===
 Pilt:West-Friesland_vlag.svg|Westfrisian flag
 Pilt:All Frisian flag (Scandinavial model).png|Interfrisian flag
=== Medemblik ===
 Pilt:Medemblik vlag.png
 Pilt: Medemblik wapen.png