Arutelu:Kirjanduskriitika

Kas see segadust ei tekita, et Kirjanduskriitika on kategoorias Kirjandusteadus? Teadus on teadus, aga kirjanduskriitika võib olla nii teaduslikku laadi (uurimuslik) kui ka mitteteaduslik (esseed, nn impressionistlik kriitika jne.). --Vikker 18. mai 2009, kell 07:12 (UTC)

Kui ta võib olla teaduslik, siis on kategooria minu meelest õigustatud. Igatahes vanasti arvati kirjandusteaduse üheks osaks või haruks kirjanduskriitika. Andres 18. mai 2009, kell 07:44 (UTC)
1.Tänapäeval on lõhe kirjanduskriitika ja kirjandusteaduse vahel õige suur, sest kirjanduskriitika see osa, mida nimetatakse päevakriitikaks, ajalehekriitikaks jne. on meedia iseärasuste tõttu muutunud just impressionistlikuks nn muljekriitikaks; teine osa kirjanduskriitikast püüdleb teaduslikkuse poole (olgu siis sotsioloogia, semiootika või mõne spetsiifilise kirjandusteadusliku ala poole). Igatahes jaguneb kirjanduskriitika selgelt kaheks osaks, ja üks osa sellest ei kuulu teaduse alla. On veel see tendents, et kirjanduskriitika muutub kirjandust hindavast (ja kirjandusele seetõttu vajalikust kirjandusesisesest ning kirjandust avalikkusele asjatundlikult vahendavast) institutsioonist ajakirjanduslikuks tegevuseks, mille põhisiht ei ole t e o s e g a (k i r j a n d u s e g a, tekstiga) tegelemine, vaid hoopis k i r j a n d u s e l u jõujoonte kujundamine. Näide: palju kirjutav Veidemann, kellest see asi on hästi näha. Ta on nagu lõhestunud, ühte pidi tegeleb teaduse või teaduselaadsete asjadega, teistpidi on aga üks neid, kes muudab traditsioonilise kirjanduskriitika meediamänguks, meediaäriks, suhtekujunduseks, mainekujunduseks jmt. - neid viimaseid on raske üksteisest eristada, aga nad on kõik selles asjas osategurid. Igatahes on kirjanduskriitika üks osa pigem eneseväljendus kui teksti uurimine-analüüsimine, pigem ajakirjandus kui kirjandus, pigem kirjanduselu kui teadus. 2. Kui üks osa kirjanduskriitikast ei ole teadus, kas on siis õige paigutada ta kirjandusteaduse alla? Äkki tuleks otsida muud lahendust? --Vikker 18. mai 2009, kell 08:26 (UTC)

1. Kõik õige. Sellest tuleb artiklis kirjutada.

2. Kategooriad ei ole paindlikud, nendest ei tohi liiga palju välja lugeda. Tekstis saab kirjanduskriitika ja kirjandusteaduse vahekorda paremini avada. Kui ta otsapidi kirjandusteaduse alla kuulub, on kategooria õigustatud. Muide, mainima peaks ka inglise keeleruumi, kus ka kirjandusteadus paigutatakse kirjanduskriitika alla. Andres 18. mai 2009, kell 08:37 (UTC)

Selle võib lahendada teise kategooria lisamisega. Võib-olla sobib selleks kategooria Ajakirjandus? Kk 18. mai 2009, kell 08:33 (UTC)

: Minu meelest sobib ja peakski selle kategooria lisama, aga see ei lahenda Vikri probleemi, sest kategooria "Kirjandusteadus" all pole näha, et on ka teine kategooria. Andres 18. mai 2009, kell 08:37 (UTC)

Kirjandusteaduse kategooria peaks mängus olema. Aga oleks vist õige veel nuputada. Kirjanduskriitikat ilmub üldajakirjanduses ja ka kultuuriajakirjanduses, seda tehakse ka raadios ja televisioonis. --Vikker 18. mai 2009, kell 08:40 (UTC)

: Sellele võiks ju panna kategooria . --Tiuks 18. mai 2009, kell 08:56 (UTC)

: Kultuuriajakirjandus, raadio ja televisioon on osa ajakirjandusest. Andres 18. mai 2009, kell 10:12 (UTC)
Isikute rubriik on siiski natuke teine asi kui eluala, kultuurivaldkonna rubriik. --Vikker 18. mai 2009, kell 09:00 (UTC)

Tundub, et see kategooria läheb ka laiemaks. Kas ajakirjanduskriitika sobib? --Tiuks 18. mai 2009, kell 09:10 (UTC)
Küsigem, mis on ajakirjanduskriitika, kas kriitika ajakirjanduse kohta või ajakirjanduses avaldatud kriitika. Peaks veel nuputama, ei söanda praegu öelda, et 'Ajakirjanduslik kriitika'  või 'Kirjanduskriitika ajakirjanduses' oleksid need kõige kohasemad. Viimase puhul on see probleem, et näiteks Looming ja Keele ja Kirjandus avaldavad nii teaduslikku kui ka esseistlikku laadi kirjanduskriitikat. --Vikker 18. mai 2009, kell 09:25 (UTC)
Võetagu uut teksti alusena. --Vikker 18. mai 2009, kell 14:55 (UTC) On vist vaja ka üldisemat artiklit Kriitika, mis avaks selle mõiste laiemalt ega piirduks ainult kirjandusega. --Vikker 18. mai 2009, kell 15:21 (UTC)

Sellel sõnal on mitu tähendust, kuigi nad vist tulenevad mingist ühtsest tähendusest. Andres 18. mai 2009, kell 15:39 (UTC)
Jah. Võib ju ka mitu artiklit olla. Asja tuleks uurida. --Vikker 18. mai 2009, kell 15:41 (UTC)

See üks artikkel võiks rääkida peamiselt kriitika mõiste ajaloost ning erinevatest kriitikatest. Andres 18. mai 2009, kell 15:53 (UTC)
Jah. --Vikker 18. mai 2009, kell 15:56 (UTC)

Minu meelest sobiks [[Ökokriitika]] link paremini [[Kirjandusteadus]]e alla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. august 2011, kell 20:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.english.cam.ac.uk/vclass/pracrit.htm
** In Kirjanduskriitika on 2013-06-24 11:42:52, 404 Not Found
** In Kirjanduskriitika on 2013-07-06 08:04:54, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://eir.library.utoronto.ca/rpo/display/displayprose.cfm?prosenum=4
** In Kirjanduskriitika on 2013-06-24 11:42:54, 404 Not Found
** In Kirjanduskriitika on 2013-07-06 08:05:04, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:05 (EEST)
----
Praegune definitsioon on kasutu. Väide, et kirjanduskriitika on vahend millekski, eeldab teadmist, milles kriitika faktiliselt seisneb - praegune sissejuhatus ütleb, milleks, aga mitte, mis kriitika on. Vrdl Goole'i esimene vaste "the art or practice of judging and commenting on the qualities and character of literary works" ja inglisviki "Literary criticism is the study, evaluation, and interpretation of literature. Modern literary criticism is often influenced by literary theory, which is the philosophical discussion of literature's goals and methods". Proovin määratlust kohendada. --Ehitaja (arutelu) 7. veebruar 2020, kell 14:31 (EET)

Võtsin välja "täpsustuse", sest see on mitmes mõttes kohatu. ("Inglise keeles tähistab criticism igasugust kirjanduse üle arutlemist, scholarship ajaloolist ja filoloogilist faktiuurimist, reviewing arvustamist ajakirjanduses.") Esiteks ei määratle me eesti Vikipeedias eestikeelseid mõisteid üldjuhul inglise keele kaudu - inglise keelekasutus ei ole eesti keele suhtes ülimuslik, eesti keel ei ole inglise keele odav koopia. Teiseks on selles sõna- ja mõistekasutus täpsust teeseldes ikkagi lohakas, nt on scholarship igasugune n-ö õpetatud uurimistöö, mitte pelgalt kirjandusega seotud, ning ka literary scholarship võib tähendada teaduslikku uurimust kaugel väljaspool kirjanduskriitika piire, samuti on review igasugune arvustus või ülevaade ükskõik millises valdkonnas. Ei ole mingit põhjust hakata eestikeelset mõistet just nimelt nende kaudu lahti seletama. Aidanud nüüd küll Lääne ees lömitamisest. --Ehitaja (arutelu) 7. veebruar 2020, kell 14:41 (EET)


Kasutaja arutelu:Forab~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Forab! Andres 18. mai 2009, kell 13:26 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Forab~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:SuperNoova

Miks peab olema pealkirjas täpsustus "(moevõistlus)", kui kirjapilt erineb tähest? avjoska 18. mai 2009, kell 18:24 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.supernoova.ee/
** In SuperNoova on 2013-06-24 13:33:57, Socket Error: 'Name or service not known'
** In SuperNoova on 2013-07-07 01:43:14, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:43 (EEST)


Arutelu:RF-konnektor

Link Konnektor ei lähe
õigesse kohta. Andres 19. mai 2009, kell 08:02 (UTC)

Konnektor pole pistikühenduse kohta parim sõna.
--
Siin on valimatult läbisegi igat tüüpi pistikühendused. Koaksiaalkaabli ühendused (F, BNC, TNC, SMA, RCA jt.) võiksid olla eraldi artiklis koos (artikli RF-konnektor võiks ümber nimetada Koaksiaalkaabli ühendused). Eeskuju tasuks võtta saksakeelsest artiklist de:Koaxiale Steckverbinder für Hochfrequenzanwendungen. Keerupaariühendused ja paljuklemmilised arvutipistikud tuleks paigutada eraldi.

Panin need lingid siia lihtsalt sellepärast, et praegu pole neid mujale panna.

Kas RF-konnektori kohta eraldi artiklit pole tarvis?  Andres (arutelu) 3. oktoober 2012, kell 20:45 (EEST)

: Saksakeelses Wikis on sama artikkel pealkirja Koaksiaalkaabli ühendused (de:Koaxiale Steckverbinder für Hochfrequenzanwendungen) all. Loomulikult on olemas ka ilma koaksiaalkaablita raadiosageduslikke ühendusi (RF - Radio Frquency) aga nende kohta ei sisalda need võõrkeelsed artiklid midagi. Nende kohta on üldjuhul eraldi artiklid nt. en:Twin-lead.

:: Võib ju kasutada muid allikaid. Andres (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 10:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://nocat.net/connectors.html
** In RF-konnektor on 2013-06-24 13:03:52, 404 Not Found
** In RF-konnektor on 2013-07-06 21:02:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:02 (EEST)


Arutelu:Kaitseväe Akadeemia

Kas ta oli Eesti ajal Sõjaväe või Sõjavägede Ühendatud Õppeasutised? --Improvisaator 19. mai 2009, kell 09:50 (UTC)

sõjaväe. segadust võib tekidada ainult nö. vana kirjaviis. Lohusalu 19. mai 2009, kell 10:00 (UTC)

: See ei ole vana kirjaviis (mille kasutamine Eestis lõppes 19. sajandil), vaid täiesti ametlik Eesti-aegne kirjapilt (võrdle: Sõjavägede Ülemjuhataja, Staap, Juhataja, Varustusvalitsus, Tervishoiuvalitsus jne). Nagu aru saan, kasutatakse mitmust siis, kui asjasse puutuvad ka teised relvastatud jõud peale sõjaväe (Sõjaministeerium, kaitseliit, piirivalve jne.). --Improvisaator 19. mai 2009, kell 10:02 (UTC)
Oot, kas ma saan õigesti aru, et KVÜÕA ja Balti Kaitsekolledž asuvad yhes majas, aga neil pole omavahel mingit pistmist, seepärast pole meil ka kummaski artiklis teist nimetatud? --Oop (arutelu) 26. märts 2012, kell 03:31 (EEST)

Siia suunab märksõna "sõjakool"; üldmõiste kohta vaata artiklit sõjakool (üldmõiste)
Minu meelest pole selline ümbersuunamine õige. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. juuli 2017, kell 19:34 (EEST)

Sõjakool on selle asja endine nimi. Võib muidugi ka ümber mängida. Andres (arutelu) 22. juuli 2017, kell 20:29 (EEST)
----
Miks nii palju välja läks?
Minu meelest see artikkel ei käi terminivõistluse alla. --Andres (arutelu) 11. oktoober 2023, kell 19:36 (EEST)


Arutelu:Johannes Esto

Biograafiate loendist ta puudub. Kas teda ei peaks järjestama J-i alla? Andres 19. mai 2009, kell 10:01 (UTC)

Kategooriaid lisades olin kahevahel. Tõenäoliselt peab jah J-i järgi.--WooteleF 19. mai 2009, kell 10:02 (UTC)

Selle, mida me vend Johannese elukäigu kohta teame, on Vello Helk kokku võtnud kuues reas:20
Sündinud umbes 1555, võeti 37-aastasena (1592) ordusse vastu. Näib, et novitsiaadis ta ei olnud.
Ta tegutses kaheksa aastat Tartu kolleegiumis, põhiliselt kokana, mõnda aega hoolitses ka
toidukambri eest. Viimastel aastatel enne Tartu vallutamist rootslaste poolt oli ta abiks misjonitel.
Lisaks eesti keelele rääkis ka poola keelt. Niisiis oli ta kokku kaheksa aastat ilmikvend, seejärel
kannatas poolteist aastat Rootsi vanglas, kus ta 14. juunil 1603 suri, umbes 50-aastasena.
20 Helk


Kasutaja arutelu:Camus~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Camus! Andres 19. mai 2009, kell 13:07 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Camus~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:SN 2004dj

tüüp II-P supernoova

See ei ole keeleliselt korrektne. Andres 19. mai 2009, kell 21:02 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://cfa-www.harvard.edu/iauc/08300/08377.html
** In SN 2004dj on 2013-06-24 13:19:09, 404
** In SN 2004dj on 2013-07-06 23:23:21, 404
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:23 (EEST)


Arutelu:Haldeni vald

Tõstan valla vapi jutu artiklist Halden praegu siia. --Epp 19. mai 2009, kell 22:14 (UTC)

Selle materjaliga saab juba artikli teha. Andres 20. mai 2009, kell 11:15 (UTC)

Haldeni linna vapp pärineb aastast 1665. Sinisel kilbil on kujutatud kuldne rüütel, kes seisab mäe tipus.
Tekst ("Gud med oss") tähendab "Jumal on meiega koos".  See sai eeskuju linnaelanike vaprusest Taani-Rootsi sõja (1658–1660) ajal.


Arutelu:Tartu JK Merkuur

Ei Maag ega Tammeka ole vahetpidamata meistriliigas mänginud. Taivo 20. mai 2009, kell 12:10 (UTC)
Tabel on mugavuse tõttu korraga kopeeritud ning lahtrid pole veel kõik täidetud. Palun julgelt täiendada.--Mel 21. mai 2009, kell 13:50 (UTC)

Allikas: Margus Luik ja Indrek Schwede. Eesti Jalgpall 2002. Eesti Jalgpalliliidu ametlik teatmik.
LK 37. Duubelmeeskond: FC Elva II, eelarve 411250 krooni, JK Merkuuri staadion (Kungla 1, 100x55, 500 kohta), Juhatuse esimees Boriss Hrabrov, Peatreener Ivan O'Konnel-Bronin. Asutamisaasta: 1990

JK Merkuur kasutas 1990ndate alguses staadionit KRT staadion, ent veebis ei leia selle staadioni kohta midagi. Mis lühendi taga on või mis staadionist saanud on?--Estopedist1 (arutelu) 26. detsember 2016, kell 11:02 (EET)

Suures raamatus mängude all on selle staadioni nimeks veel "Estre" --LeeMarx (arutelu) 26. detsember 2016, kell 22:09 (EET)


Arutelu:JK Sillamäe Kalev

1995–2007 ei kuulunud meistriliigasse. Taivo 20. mai 2009, kell 12:34 (UTC)

Tabel on mugavuse tõttu korraga kopeeritud ning lahtrid pole veel kõik täidetud. Palun julgelt täiendada.--Mel 21. mai 2009, kell 13:52 (UTC)

Allikas: Margus Luik ja Indrek Schwede. Eesti Jalgpall 2002. Eesti Jalgpalliliidu ametlik teatmik.
LK 39. Duubelmeeskond: Sillamäe Kalev-Junior, eelarve 399143 krooni, Sillamäe Kalevi staadion (110x90, 250 kohta), President Aleksandr Starodubtsev, Peatreener Nikolai Toštšev. Asutamisaasta: 1951
Välja: Hetkel on klubi eelarve suurusjärgus 100 000 USD. Mis hetkel? Ja miks dollarites? --Metsavend 24. august 2010, kell 19:49 (EEST)
----
Siin on halbu siselinke. Andres 25. veebruar 2011, kell 14:51 (EET)
----
Miks nii toimeta kui ka keeletoimeta? Pelmeen10 25. veebruar 2011, kell 16:29 (EET)

Siselinkide pärast. Andres 25. veebruar 2011, kell 16:40 (EET)

:Parandasin neid, mis veel ei sobi? Pelmeen10 25. veebruar 2011, kell 17:01 (EET)
Siin on link NSVL'i karik.
Arusaamatuks jääb seos klubi moodustamise eelse ajaga. Andres 25. veebruar 2011, kell 18:38 (EET)

Vahetasin terve ajaloo osa välja. --LeeMarx (arutelu) 7. detsember 2016, kell 16:03 (EET)
----
Sergey Gorbunov ja Oskari Lehtinen on välja võetud. Andres 2. juuli 2011, kell 17:43 (EEST)
Kaasajastamisel ärge kaotage infot. Andres (arutelu) 21. august 2012, kell 02:31 (EEST)


Malli arutelu:Valem

Esimene valemimalli versioon on valmis. Praegu veel ilma dokumentatsioonita, aga funktsioneerib nagu ette kavatsetud:
 →
 →
Nüüd palun kommentaare, parandusi jne. --Mmh 20. mai 2009, kell 16:03 (UTC)

Tubli oled, mulle meeldib. --Tiuks 20. mai 2009, kell 18:00 (UTC)

:need arvud (alaindeksid) peaksid olema ehk pisut suuremad. Lingistada tuleks ilmselt kogu see ühendi nimetus, mitte element--Dj Capricorn 20. mai 2009, kell 18:01 (UTC)

:: Miks nad suuremad peaksid olema? Kas keemias kasutatakse suuremaid alaindekseid?

:: Elementide lingistamisel on mõte sees. Aga kui valemeid on palju ning elemendid on alati lingistatud, siis tundub linke liiga palju olevat.

:: Arvan, et ühenditele võib linkida nende nimetuste alt. Andres 20. mai 2009, kell 21:14 (UTC)
Loomulikult võib linkida ka ühenditele, aga ainult mõnedele, nagu OH, NH3, COOH jne. (mall peab neid kõiki "tundma"). Ettepanekuid palun siia.
Kui liiga palju linke tunduks, saaks vist teha kaks mallivormi (näit  ja ), millest üks ei lingiks. --Mmh 21. mai 2009, kell 15:41 (UTC)

Mall on vinge, ise nii lihtsa lahenduse peale ei tuleks. Kui alaindeks on suurem kui 9, siis arvu iga number eraldi parameetriks jah? Tavalise suurusega (100%) alaindeksid on ehk tõesti paremad. Number 4 paistab mulle hetkel liiga kribu, et väljalugeda. 21. mai 2009, kell 15:54 (UTC)

:Võin rahulikult panna malli ka suuremaid arvusid (10 ja rohkem). Kui palju oleks mõtekas?

:Numbri suuruse muudan kõigepealt näiteks 80%lisele, ja siis näeme. --Mmh 21. mai 2009, kell 15:59 (UTC)

Näitamise nimel lisasin just NO3 lingivõimalust:
 →
Siis, millised edasised rühmad/ühendid peaksid nii lingitavad olema? --Mmh 21. mai 2009, kell 16:05 (UTC)

Ja loomulikult võib midagi ka lingita lasta:

--Mmh 21. mai 2009, kell 16:07 (UTC)

Olen dokumentatsiooni valmis kirjutanud, palun parandage minu eesti keelt ja ütelge, kus peaks mida veel paremini seletama.
Nagu on dokumentatsioonist näha, mall nüüd oskab rohkem kui alguses, võite välja proovida ja edasiseid parandusi ette panna.
Võib-olla poleks ka paha, kui mall oskaks veel neid plusse ja miinuseid, mis kasutatakse radikaalide valemites, aga siis peaks jälle keegi keemik seletama, mida kõike on vaja. --Mmh 2. juuni 2009, kell 14:52 (UTC)

Mall ei tööta korralikult, kui aatomeid on üle 9
* →
* →
* →
* →
--Rünno 20. september 2009, kell 08:41 (UTC)

Jah, seda on teada. Suuremad numbrid tuleb praegusel versioonil jagada:

Aga minu viga, et ma seda ei kirjutanud dokumentatsiooni. Kohe kirjutan.

Ja pealegi näen, et see ka sel juhul ei paigalda numbreid päris õigesti. Vaatan järele, kas viga istub mallis, või CSSis. --Mmh 20. september 2009, kell 17:59 (UTC)

:Siis, paigaldamine on parandatud. Enne kui ma aga parandan juhtnööri — ma võiksin otsekohe lisada suuremate numbrite võimaluse. Kas on mingi mõistlik piir, mida numbrid tavaliselt ei ületa? --Mmh 20. september 2009, kell 18:03 (UTC)
DNA molekul on päris pirakas. Miljoneid aatomeid... Praegu pole päris täpselt teada.--Rünno 20. september 2009, kell 20:05 (UTC)

::No jah, siis vist peab ikka niimoodi tähepidi numbreid kirjutama. --Mmh 21. september 2009, kell 12:35 (UTC)

:::Inglise ja hispaania ja ilmselt veel mõni viki on osanud asja lihtsamalt lahendada - "C=20 | H=23 | N=1" - Amitriptüliini valem--Rünno 25. september 2009, kell 13:27 (UTC)

::::Minu arvates see ei ole lihtsam, sest siis peaka kõik elemendid käsitlema üksikute parameetridena. --Mmh 20. oktoober 2009, kell 11:33 (UTC)

Mis on "numbriline väärtus"? Valju 20. september 2009, kell 20:43 (UTC)

--Rünno 20. september 2009, kell 22:03 (UTC)


Arutelu:Pärnu ordulinnus

mis hävitasid 15. - 16 saj. linnas täielikult. - mida see tähendab?--WooteleF 20. mai 2009, kell 20:00 (UTC)
Oi issand. Lugesin kogu artikli läbi ja see on ikka üsna õudne. Kui sõjaartikli kõrvalt aega jääb üritan kogu artikli ümber kirjutada.--WooteleF 20. mai 2009, kell 21:34 (UTC)

Pärast orduvägede sissetungi 1251 otsustas Saare-Lääne piiskop Heinrich I  ehitada Perona jõe suudme lähedale paremale kaldale oma peakiriku ja muutis siis ka selle asula omale residentsiks. Asule nimetati jõe järgi Peronaks. Lõunakallas kuulus Liivi ordule.
Pärast seda, kui leedulased purustasid Saare-Lääne piiskopi Vana-Pärnu linnuse ja asula viis piiskop oma residendi üle Haapsallu. Perona jõgi jäi piiriks piiskopi ja ordu vahele.
Linnuse algaastad old linnusele väga rasked. Sõjad olid nii feodaalide omavahelistes sõdads kui ka riikide vahel. Peale ordu ja piiskopi võimu vahelistele sõdadele olid sõjad ka Taani, Poola ja ka Vene riikiga. Suurim, ja raskem Liivi sõda 1558 - 1583 lõppes Saksa ordu kokkuvarisemisega. Suuri kannatusi ja hävingut tegi ka poola ja rootsi vahelised lahingud, kus linn ja linnus käis käest kätte. Koos sõdadega kaasnesid nälg, haigused ja tulekahjud.
1626 Altmargi rahuga läks terve Lõuna - Eesti ja ka Pärnu Rootsi kuninga võimu alla.
1700 a. algas Põhjasõda ja 1710 augustis vallutasid vene väed Pärnu. Sellega said venelased omale hea meresadama ja hea koha laevade ehitamiseks. Nüüd oli Eestis - ja Liivimaal Venekeisririigi ülemvõim ja samal ajal tekkis ka hävitav katk, mis hävitas enamus linnaelanikest. Linn oli tühi ja sõjast laastatud.
--WooteleF 21. mai 2009, kell 11:14 (UTC)
----
Kas Punane torn oli ikka linnuse osa? Mulle tundub, et see oli osa linnakindlustusest.--WooteleF 21. mai 2009, kell 11:14 (UTC)


Arutelu:Anastassija Prõhhodko

See on valesti transkribeeritud. Andres 21. mai 2009, kell 07:23 (UTC)

Artikkel on loodud klõpsates 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse leheküljel toodud nimele. Sama kuju kasutab veel mitu Eesti Wiki lehte. See nimekuju on ka interneti eestikeelsetel lehtedel kaugelt tavalisim, andes google'i otsingus 2380 eestikeelset lehte. Ma ei tea täpselt millist nimekuju sa ise pakud, aga "Anastasia Prihhodko" annab 4, "Anastasia Prikhodko" 77,   "Anastassia Prikhodko" 2 ja "Anastassia Prihhodko" 7 eestikeelset lehte. Nii et mitme suurusjärgu võrra vähem. Kõne alla võiks tulla nimekuju "Anastassia Prihodko", mis annab 2300 eestikeelset lehekülge, aga eesti Wikis kasutust pole leidnud. --Erikupoeg 21. mai 2009, kell 09:39 (UTC)

: Entsüklopeedias tuleb nimed õigesti kirjutada hoolimata sellest, et need mujal valesti kirjutatakse. Andres 21. mai 2009, kell 09:51 (UTC)

::Ma ei tea täpselt, kuidas eesti Vikipeedia reeglid, aga inglise Wikipedias on põhimõtteks, et kasutama peab üldlevinud nime. Vt. http://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Name, eriti http://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Name#Russian_names . Alles juhul, kui üldlevinud nime pole, tuleb kasutusele transkriptsioonireeglistik. --Erikupoeg 21. mai 2009, kell 12:55 (UTC)

:::On kuidas on aga ärge redigeerimissõda alustage. See ei vii kuhugi.--WooteleF 21. mai 2009, kell 12:58 (UTC)

::::Õige. Arutame asja enne läbi. Kui veel sisuliselt rääkida, siis Prihodko puhul on õige kasutada pigem vene transkriptsiooni, kuna kuulsaks sai ta kõigepealt Venemaal, ei ole end orienteerinud mitte ukraina vaid vene keelt kõnelevale endise Liidu turule ning tutvustab end peamiselt vene keeles. Vt. kasvõi ta kodulehte, mis on vene ja inglise keeles, kusjuures inglise keelde on ta oma nime transkribeerinud vene reeglite kohaselt. Millegipärast Alexander Rybaki ei kipu keegi Oljaksandr Rõbakiks suunama. Vikipeedia mõte seisneb selles, et siit leiab kontsentreeritud info kiiresti üles. Peab ikka ukraina keele fänn olema, et otsingusse Prõhhodko kirjutada, kui eesti ajakirjandus kirjutab Prihodkost. --Erikupoeg 21. mai 2009, kell 13:04 (UTC)

:::::Pole tähtis, kus ta kuulsaks sai, või kes on tema laulude sihtrühm. Prõhhodko on ukraina laulja, ta laulab ka ukraina keeles. Rybakiga võrdlus ei ole sobiv. --Metsavend 21. mai 2009, kell 13:23 (UTC)

::::::Selle artikli leiab üles ka Prihodko nimekuju kasutades. Vastavad ümbersuunamised on juba tehtud.--WooteleF 21. mai 2009, kell 13:28 (UTC)
Meil on niisugune põhimõte, et kasutada tuleb nimekuju, mis eesti keele reeglite järgi on õige. Levikut tuleb arvestada alles siis, kui tuleb valida mitme õige nimekuju vahel. Sama nimekuju mis meiegi kasutab ka Eesti Rahvusringhääling .
Ka mina leian, et tuleb kasutada ukrainapärast nime. Ta rõhutab oma rahvust ning talle on muide Venemaal ette heidetud natsionalismi. Andres 21. mai 2009, kell 13:36 (UTC)

On see põhimõte kusagil kirjas ka või levib suuliselt? Kuna see pole siin mingi klubi, siis palun esitage kirjalikult kokku lepitud nimevaliku kriteeriumid, vastuargumendiks minu poolt ülal esitatutele. Muide, see pole mingi argument, et Anastasia Prihodko suundub automaatselt Anastassija Prõhhodkole. Ikkagi ei pruugi google'ist seda leida, kui artikkel üldlevinud nime ei sisalda. --Erikupoeg 21. mai 2009, kell 14:54 (UTC)

Eesti Rahvusringhääling pole samuti mingi tõe kriteerium, kuna kasutab paralleelselt vähemalt kahte nimekuju - http://etv.err.ee/index.php?0552895 ja http://uudised.err.ee/index.php?0&popup=video&id=22828 . Ja talle on natsionalismisüüdistuse esitanud ainult kollane ajaleht Moskovski Komsomolets, milles avaldatu on Prihodko ümber lükanud kui jampsi. Rahvusluse kohta ütlen veelkord, et inglise keelde transkribeerib ta end vene keele kaudu, nii et esinebki kaks paralleelselt õiget transkriptsiooni - ukraina ja vene kaudu. Nendest vene oma on mitme suurusjärgu võrra enam levinud, kuna seda kasutab ta ise ning 90% eestikeelsest ajakirjandusest. Siin aga leidub kolm meest, kes arvavad, et teavad Prihodkost ja eesti ajakirjandusest paremini, kuidas tema nime kirjutada. Igaühel võiks jääda ikka õigus oma nime kirjutada, kuidas soovib. Rybakiga täpselt sama lugu - ta laulab ka valgevene keeles, passis on rahvuseks valgevenelane, aga millegipärast ei ründa te tema vikilehte sama hooga mis Prihodko oma. Eurovisioonivõitja võib?--Erikupoeg 21. mai 2009, kell 15:31 (UTC)

: Selles on Sul õigus, et nimevaliku kriteerium peaks kuskil kirjas olema. Vanadel olijatel on see teada, uutel ei pruugi olla. Me lähtume eesti õigekeelsusreeglitest. See on küll iseenesest asi, mida polegi võimalik vaidlustada. Kui vene keelest transkribeerida, tuleb nende reeglite järgi Anastassija Prihhodko. Siin on küll vaidluskoht, kuid me lähtusime sellest, et tegu on ukrainlannaga. Nii või teisiti, siin varem olnud nimekuju on eesti keeles kindlasti vale. Rybaki puhul on samuti teatud vaidluskoht, kuid meile tundus, et nii on õigem, sest ta on Norras üles kasvanud. Millises passis on Rybaki rahvus märgitud?

: Entsüklopeedia peabki ajakirjandusest paremini teadma, kuidas nimesid kirjutada. Rahvusringhääling uudised on harv erand, näide  pädevast ajakirjandusest. Kui arvad, et meie ei tunne asja, pöördu Eesti Keele Instituudi keelekorraldajate poole ja küsi nendelt.  See kuidass asjaosaline end esitleb, ei puutu asjasse.

: Me ei saa Google'i pärast keelereegleid rikkuda. Vikipeedia otsing toob õigesse kohta. Andres 21. mai 2009, kell 20:47 (UTC)

::Miks ei ole võimalik vaidlustada! Nimevalikul võib olla mitu kriteeriumi ja õigekeel on pärisnimede juures sisult kolmandajärguline asi. Esimene tähtsus on selgusel ehk seostatavusel artikli teemaga (prõhhodkot küll eriti keegi Vikipeediast otsima tuleb ja kui leiab, läheb tükk aega võõristamist, et kindel olla, et õiges kohas oled). Teine tähtsuselt on, kuidas inimene end ise nimetab. Kui ma ikka tahan, et mu nime mingis keeles kuidagi kirjutatakse, on mul õigus seda nõuda. Minu nimi on Jaan, mis käib suurema osa keelte reeglite vastu. Ma oleks üsna solvunud, kui Rootsis näiteks mu nime "Jan" kirjutama hakataks, kuna transkriptsioon selline. Paljud venelased näiteks kasutavad oma nime eestindamiseks inglise transliteratsiooni.Eesti Keele Instituut vaevalt nüüd õpetab, kuidas entsüklopeediat toimetada nii et sealt õige inimese üles leiab. Eesti Rahvusringhääling ei ole pädev allikas. Neil on Prihodko mainitud kolmel internetilehel, neist kahel Prikhodko ja ühel Prõhhodko. Mujal eesti keeles sellist nimekuju pole üldse kasutatud. "Prõhhodko" läheb põhimõtteliselt algupärase uurimusena kirja.   -- Erikupoeg 21. mai 2009, kell 21:21 (UTC)

:::Eesti Keele Instituut on igal juhul pädev allikas. Rahvusringhääling on pädevam kui nii mõnigi "sõltumatu" väljaanne. Prikhodko oli vaid video allikrjana ja ilmselt otse ingliskeelsest allikast võetud. Meil oli hiljuti vaidlus ühe Nekrassoviga, kes väidetavalt tahtis, et tema nime eesti keeles 'Nekrasov' kirjutataks. Eesti kodanikel on õigus rahvusest sõltumata otsustada, kuidas nende nime kirjutatakse, teised peavad leppima eesti transkriptsioonireeglitega. --Metsavend 21. mai 2009, kell 22:08 (UTC)

::: Õigekeelt tuleb igal juhul järgida. Kui inimene ei tea, kuidas mingit nime tuleb kirjutada, saab ta siit ka selle teada.

::: Ma võin küll nõuda, et minu nime kirjutataks rootsi keeles "Jaan", kuid ma ei saa nõuda, et seda ukraina keeles nii kirjutataks, ega üldse ette kirjutada, kuidas nad minu nime peaksid kirjutama.

::: Ajakirjanikud kiirustavad, neil pole aega tausta uurida ja nad ei pruugi olla pädevad. Ajakirjandusallikatest on ERR uudised üks pädevamaid, mis aga muidugi ei tähenda, et tegu oleks autoriteetse allikaga.

::: Ma ei leia, et transkriptsioonireeglite kasutamine oleks originaaluurimus. Reeglid on avalikud ja kõigil on võimalik kontrollida, kas neid on järgitud. Andres 24. mai 2009, kell 16:35 (UTC)

::Mis Rybaki passi puutub, siis minu teada on Norra passis lahter "Rahvus". Tundub ebausutav, et Norra saabunud valgevenelaste perele kohe lahkelt sinna "norralane" kirjutatakse. --Erikupoeg 21. mai 2009, kell 21:25 (UTC)

:::Pole vahet, mis rahvus tal passis on tähtis on see, et tal on Norra pass ja see, kuidas Norras tema nime kirjutatakse. --Metsavend 21. mai 2009, kell 22:08 (UTC)

Andres, viitsid kommenteerida? --Erikupoeg 24. mai 2009, kell 20:14 (UTC)

"enim alla laetud laulu sekka": see ei ole hea sõnastus. Andres 24. mai 2009, kell 20:28 (UTC)
----
Ma ei leia viidatud artiklist, et ta on tuntud oma kauni kontraaldi poolest. Andres 24. mai 2009, kell 20:30 (UTC)
On küll öeldud, et Venemaa uudisteagentuuride teatel on tal ilus ja sügav hääl. Kuidas saab teatada, et kellelgi on ilus hääl? Pole ka öeldud, et ta on ilusa hääle poolest tuntud. Samas kontekstis on juttu sügavusest, mis pole üheselt mõistetav. Kontraaldist pole üldse juttu. Niimoodi viidata ei saa. Andres 24. mai 2009, kell 20:33 (UTC)
----
"Sügav hääl" jääb ebamääraseks. Peaks olema siselink artiklile, kus selgitatakse, mis on sügav hääl. Andres 25. mai 2009, kell 08:58 (UTC)
-----
"Vene Tähevabriku konkursi" – seda ei tohiks tõlkida. Kuriuss 29. august 2018, kell 13:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://eurovision.ndr.de/teilnehmer/anastasijaprichodko100.html
** In Anastassija Prõhhodko on 2012-11-16 10:01:34, 404 Not Found
** In Anastassija Prõhhodko on 2013-05-25 13:55:56, 404 Not Found
** In Anastassija Prõhhodko on 2013-06-24 00:47:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Avjoska/arhiiv 2

Kui sa aastaarvude vahele märgid kriipse, siis vikipeedias saab neid kas : alt 0150, või – (&'ndash), ilma apostroofita --Dj Capricorn 17. september 2006, kell 18:19 (UTC)

Võtsin alt redigeerimiskastist pikema kriipsu. edaspidi võtan siis lühema? avjoska 17. september 2006, kell 18:25 (UTC)

: jah --Dj Capricorn 17. september 2006, kell 18:43 (UTC)
----
Kes sulle ütles, et lingid ei tohi alata suure tähega? Siim 8. november 2006, kell 18:14 (UTC)

Kui sõna ei ole keset lauset suure algustähega, siis võib ju ka link väikese algustähega olla. Uutel tulijatel kah lihtsam alustada, kui näited nii ees käivad. Või olen ma ainuke, kes nii arvab? avjoska 8. november 2006, kell 19:19 (UTC)

: Võib ju ilu pärast parandada, aga tähtsust sel suurt pole. Tähtsam on vaadata, et sõna ise ei saaks teksti ilmaaegu suure tähega. Andres 8. november 2006, kell 19:35 (UTC)

:: Ilu on suhteline asi. Olen harjunud kirjutama suure tähega, sest mulle tundub millegipärast nii ilusam :) Mul on tegelikult üsna ükskõik, aga ma arvan, et selliseid parandusi pole mõtet teha, sest nad ei muuda midagi. Igaljuhul ei ole kumbagi varianti Vikipeedia reeglitega seni ära keelatud. Siim 8. november 2006, kell 19:43 (UTC)

::: Jah, mõlemad on õiged. Arvan ka, et õiget õigeks parandada pole mõtet. Andres 8. november 2006, kell 19:59 (UTC)

::: Ja kui keegi seda teeb, siis pole jälle mõtet tagasi parandada. Andres 8. november 2006, kell 20:00 (UTC)

::: Ma änam ei tee. ausöna. avjoska 9. november 2006, kell 14:35 (UTC)
-------------------------
Kysi Dorzijevi kohta ,   mis sind huvitab,kuna ise kirjutasin selle loo ,kui tean vastan,--VanemTao 26. november 2006, kell 19:14 (UTC)
kui sa teed neid täpsustuslehti tänavate kohta, äkki oleks mõtet kui sa paneksid ka nende omavahelised viited paika, sest arvan et valdav enamik küll ei kujuta ette millal on tegu Koidula ja millal L. Koidula tänavaga, aga muidu mina paneks need küik küll ausalt öeldes üleüldse ühele lehele ja teeks teistelt suunamised - lihtsalt isiklik arvamus, aga tundub, et äkki oleks nii kasutaja jaoks lihtsam.- Ahsoous 28. detsember 2006, kell 22:24 (UTC)
----
Aitäh, Avjoska! Kalade loendis oli keegi kaost tekitanud. Andres 27. jaanuar 2007, kell 17:33 (UTC)

Esialgu ainult H-täheni, kuid jätkan. avjoska 27. jaanuar 2007, kell 17:34 (UTC)
---------
Kust sa võtsid, et Ähtäri loomapark asub Vaasas? --Metsavend 21. veebruar 2007, kell 14:45 (UTC)
----
Sean sind üles administraatorikandidaadiks. Palun teata lehel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus. Andres 30. märts 2007, kell 13:39 (UTC)
-----
Ehk viitsid minu poolt kustutamiseks märgitud artiklid kustutada? mul endal vist ei ole seda õigust. 7-8 artiklit vajavad kustutamist, viimase poolteise tunni jooksul olen märkeid pannud. avjoska 2. aprill 2007, kell 14:53 (UTC)
Viitsimises pole probleem. Kuid ka minul puudub see õigus. Seda saavad teha ainult adminnid.Akra 2. aprill 2007, kell 16:42 (UTC)
Küsimus, kust ma nii kiirelt infot saan -
mul on arvutisse valmis korjatud materjalid. Kuna tegelen turismiga, on neid vaja. Nüüd mõtlesin, et äkki on kellelgi veel vaja.
Inger
----
Mis Sa tegid artikliga Lääne maakond? Kas läks midagi valesti? Andres 4. aprill 2007, kell 15:46 (UTC)

On jah midagi valesti läinud. pean juurdlema selle kallal, mida ma seal muuta tahta võisin. praegu küll vaatan, et mis ma küll teind olen. avjoska 4. aprill 2007, kell 15:50 (UTC)

: Vaatasin mis ma vaatasin, aru ei saand, mis seal paranenud on. avjoska 4. aprill 2007, kell 15:57 (UTC)
----
Oled nüüd administraator. Andres 6. aprill 2007, kell 10:00 (UTC)

Palun kontrolli Slovakkia (koha)nimed enne lingiks vormistamist üle. Praeguses tekstis on kahjuks paljud lihtsalt vigased. - Urmas 8. aprill 2007, kell 17:31 (UTC)

Ma enam ei oska parandada :( avjoska 8. aprill 2007, kell 18:15 (UTC)

Miks Te kustutasite: Teaduskool?--Ats 12. aprill 2007, kell 11:33 (UTC)

See oli jah veidi kiire otsus, vabandan. Tundus, et avastati, et pole vaja ja tühjendati artikkel. Kui ma avasin artikli, oli seal ainult pealkiri, sisu ei olnud. avjoska 12. aprill 2007, kell 12:19 (UTC)
Vaatasin, et paned külade juurde rahvaarvu, kena oleks kui saaksid lisada ka selle mis seisuge need arvud on. - Ahsoous 14. aprill 2007, kell 20:10 (UTC)

Võtsin info valla kodulehelt, kahjuks seal ei olnud aastanumbritki, kuust-kuupäevast rääkimata. Kas edaspidi siis ilma seisuta ei pane kirja? avjoska 14. aprill 2007, kell 20:12 (UTC)

: pane ikka, loodetavasti need siis lisanduvad hiljem - Ahsoous 14. aprill 2007, kell 20:15 (UTC)

Kas need "...on Wheels" teemad said nüüd kõik korda? Mulle tundub nii. avjoska 15. aprill 2007, kell 07:27 (UTC)
----
Kirjutasin artiklisse meelega lausesse sisse telenovela - see on lihtsalt täpsem määratlus. Nii, et siin praegu küsin, et mis kaalutlusel sa selle ära muutsid? - Ahsoous 17. aprill 2007, kell 07:40 (UTC)

artikli arutelu põhjal. telenovela pole ju eestikeelne sõna. pealkirjas võiks ka olla (seriaal) mitte (telenovela). avjoska 17. aprill 2007, kell 08:08 (UTC)

: pealkirjas küll, aga konkreetselt on telenovela teatavat tüüpi seriaal ja laenuna arvan, et piisavalt levinud ning tõlget sellele ei ole vist nagu välja kujunenud ja vaevalt et niipea see tekibki ja tegelt ega seriaalgi rohkem eestikeelne pole... - Ahsoous 17. aprill 2007, kell 08:59 (UTC)

:: Muutsin pealkirja, tekstis panin tagasi. Vahe on selles, et "seriaal" on eestikeelne võõrsõna, telenovela aga toorlaen ning vähem tuntud sõna. Andres 17. aprill 2007, kell 09:10 (UTC)
----
Mina ei usaldaks Commonsit. Seal võidakse leida, et mingi info on puudu, ja pilt ära kustutada. Andres 19. aprill 2007, kell 08:04 (UTC)

See on mu enda pilt, panin kogu info külge, mis oskasin. avjoska 19. aprill 2007, kell 08:59 (UTC)
----
Huligaanidele võiks öelda: "Sinu katsetus õnnestus. jne." Andres 26. aprill 2007, kell 17:16 (UTC)

Võib öelda küll, aga see ei pruugi veel vandalismi lõpetada. Need viimased muudatused on tehtud Transnistriast. Kui artikleid rahule ei jäeta, siis võiks kaaluda ka ajutist kaitsmist. Valju 27. aprill 2007, kell 18:53 (UTC)

Niisugustel juhtudel tuleks öelda ka seda, et ootame kaastööd. Seda pole muidugi mõtet rakendada ilmse pahatahtlikkuse korral, aga sageli inimesed lihtsalt katsetavad. Mõni katsetab ja siis ka tühistab oma muudatuse. Andres 28. aprill 2007, kell 04:58 (UTC)

За что меня забанили? Андрей

niu. kui ma tarvitan fraasi "ilmus kellegi kirjastusel", siis kirjastusel tähendab seal sama kui kirjastamisel ehk väljaandel, tuletatud kirjastamisest kui protsessist, mitte kirjastusest kui asutusest. usun, et see ei pruugi enam tavalisele keelekasutajale olla ilmselge, aga mul on veel säilinud veidi lootust meie armsa keele sisemisele varieerumisele ja mitmekesisusele. stiili põle vaja alati hambutumaks toimetada, see ei tee artiklit tingimata entsyklopeedilisemaks. (nojah, samas ei maksaks arhaismidega liialdada, aga artiklite tekstides vähemalt katsun piiri pidada.) niu. Ohpuu 4. mai 2007, kell 20:33 (UTC)

Pole midagi teha, Vikipeedias on igal tekstil tendents stiililiselt ilmetumaks muutuda, kui just keegi ei tee jõupingutusi vastupidises suunas. Andres 4. mai 2007, kell 20:51 (UTC)

: Jah, see kehtib enamike entsüklopeediate puhul, kus ollakse faktiliselt täpsed ja selgeltsõnastatud, ja kus puuduvad ilustavad emotsionaalsed sõnastused --Dj Capricorn 4. mai 2007, kell 21:00 (UTC)

:: ma kahtlustaks pigem preisi tuima kantseliiti, mis viimase kahe aastasaja jooksul on epideemiana levinud, enne kui tuleks midagi säärast väitma kui sina, oh aulik Kaljukitse-isand (enamik – see on, oh aulik isand, raskesti verifitseeritav). briti paremad teatmeteosed kipuvad sõnavara poolest kyll nauditavad olema (välja arvata mõistagi rumalatele võõramaalastele koostatud).

:: preisi saksakeelse (ja sellest põlvneva vene) kirjasõna yldine komme on see, et tarvitatakse ainult amtlich tunnustatud sõnavara: võib koostada nimekirja sõnadest, mida tohib tarvitada, ylejäänutele kirvest. aga praegu pole eesti keel enam ei riigisaksa, ei vene keele meelevallas. katsugem, oh toimetajad, kirjeldatud suhtumisest yle saada, vähemasti teiste inimeste kirjatykke toimetades. tõesti. Ohpuu 4. mai 2007, kell 21:30 (UTC)

: protokollitagu minu yldine tahe, kuid praktilise initsiatiivi nõrkus. Ohpuu 4. mai 2007, kell 20:58 (UTC)
----
vajutasid valet nuppu redigeeri ;) - Ahsoous 6. mai 2007, kell 22:25 (UTC)

Suur tänu, Ahsoous! mis ma küll teeks ilma Sinuta! :) --avjoska 6. mai 2007, kell 22:26 (UTC)

Kirjastusel vs kirjastuses vs kirjastamisel

Miks sa neid jutumärke seal nokid? Korrektne on, et jutumärgid käivad pealkirjaga kokku... ja kui vaja linki ümber muuta, siis on palju kiirem ja lihtsam, kui praegust süsteemi kasutada! Jürka 3. juuni 2007, kell 12:18 (UTC)
Praegu ongi jutumärgid pealkirja ümber. lihtsalt topeltümbersuunamist ei ole, kui sa tagasi pole muutnud. avjoska 3. juuni 2007, kell 12:24 (UTC)

Ma ei tea millistest jutumärkidest jutt on - aga jutumärke kasutatakse teksti sees (mujal, neid aga /näiteks bibliograafiakirjetes/ ei pruugi alati olla) - Ahsoous 3. juuni 2007, kell 12:34 (UTC)

:Sellest oli juba juttu ja tuleb välja, et jutumärgid on kõikjal ja kõikjal on juba ümber muudetud. Jürka 3. juuni 2007, kell 12:37 (UTC)

Sa pole vist süsteemi hoolega uurinud... Jah, ma olen tagasi muutnud ja mingit topeltümbersuunamist ei ole... Hetkel on (ikka nurksulgudes) nii... näiteks: ((Sinine Hawaii|"Blue Hawaii"))... või ((Love Me Tender|"Love Me Tender")) Jürka 3. juuni 2007, kell 12:31 (UTC)

: tegelikult võiks ikka nii eestikeelne pealkiri kui ka originaalpealkiri korraga nähtaval olla - Ahsoous 3. juuni 2007, kell 12:34 (UTC)

Ei ole mõttele kategooriliselt vastu, aga siis on juba miskit tabelit või värki tarvis... Kui keegi selle teeb, loodan, et tal on disainerisilma... ilus peab jääma... Jürka 3. juuni 2007, kell 12:37 (UTC)

: Jah, kui juba kaks pealkirja sisse panna, peaksid mõlemad näha olema. Kui näha on üks pealkiri, võib ta kokku langeda artikli pealkirjaga. Andres 3. juuni 2007, kell 12:50 (UTC)

::Ei, nii ei läheks mitte...Jürka 3. juuni 2007, kell 12:53 (UTC)

Tere - märkasin, et sa oled lisanud siinsele Keava artiklile pilte - ja loonud :en:Keava artikli. Kuivõrd ise elan parajagu Keavas, siis huvi pärast küsin, et kuidas sa sinna sattusid? Ning samuti - mul peaks olema mõned paremad pildid (sinu omad on tehtud vihmase ilmaga), oled sa vastu kui ma mõned neist piltidest artiklis/artiklites asendan enda omadega? DLX 5. juuni 2007, kell 06:58 (UTC)

Keavas käisin sel puhul, et Kehtnas rongi ei käi ja Keavas jäi veidi enne rongi tulekut aega. Alati on teretulnud kõige parandamine ja uuendamine! Kui sul on täpselt samadest objektidest (kindlasti enda tehtud!) fotod, siis palun väga, asenda. Kui on teistsugustest objektidest, siis miks mitte hoida ka mõni minu foto alles. mul sattus jah veidi pilvisem ilm olema pildistamisel. avjoska 5. juuni 2007, kell 07:34 (UTC)

:Tänan, eks ma vaatan - neid fotosid Keavast on tekkinud päris palju - või teen mõned uued fotod, mis ilmselt on eelistatav. DLX 5. juuni 2007, kell 08:42 (UTC)
----
Kui keegi viitsib, võib mu kasutajalehel kasutajat iseloomustavad kastid paremasse serva joondada babeliboxi ja commonsi kasti vahele. mul ei tule välja. tänud. avjoska 14. juuni 2007, kell 20:40 (UTC)

===Końskowola - Poland===
Could you please write a stub http://et.wikipedia.org/wiki/Ko%C5%84skowola - just a few sentences based on http://en.wikipedia.org/wiki/Ko%C5%84skowola ? Only 3-5 sentences enough. Please. 123owca321 2. juuni 2007, kell 08:24 (UTC)
===Soviet anthem parody===
Hello! I'm so sorry to write in english, but I need a translation of this anthem to estonian. Can you make it to me, when you get free time, please? Thank you very much! 200.138.233.81 2. juuli 2007, kell 06:16 (UTC)
===Auckland Grammar School===
Good Evening Avjoska,
Could you please help write a stub http://et.wikipedia.org/wiki/Auckland_Grammar_School - just a few sentences based on http://en.wikipedia.org/wiki/Auckland_Grammar_School? Just 2-5 sentences would be sufficient enough. Please. --Per Angusta 2. juuli 2007, kell 09:21 (UTC)

:Thankyou so much Avjoska for your Excellent translation help and effort!

:I am very very Grateful.

:May you be blessed and may Estonian Wikipedia prosper!

:Yours Sincerely, From New Zealand. --Per Angusta 2. juuli 2007, kell 09:47 (UTC)

::What does this "Grammar School" actually mean in New-Zealand? Avjoska 20:49, 2 July 2007 (UTC)

:::Good Morning Avjoska, Here is the definition of Grammar school on Wikipedia. --Per Angusta 2. juuli 2007, kell 22:12 (UTC)

:I am very very Grateful.

Saaksid palun näidata ühte proovi. cite web segab mind. Yoosq 8. juuli 2007, kell 14:00 (UTC)

Mul Sinu arutelulehel läks natuke untsu ka vist, aga kindlasti saab näite artiklist Abort. avjoska 8. juuli 2007, kell 13:07 (UTC)

Dear Avjoska, the Estonian language is the only one in Europe that has a genuine word for giaffe: kaelkirjak.  I would like to know what this word is composed of, because the on-line English Estonian dictionaries give 50 possibilities for kael.  Do you also know who coined this word?  This is my user page.

hello I'm an et-0 user, where can I request bot status for my bot :-) --.snoopy. 18. detsember 2007, kell 18:17 (UTC)

Suured tänud "Jooksva mehe tunnustähe" eest. Püüan seda tunnustust igati õigustada ja jätkan oma tegevust võimaluste piires. --kalle 7. jaanuar 2008, kell 17:12 (UTC)

Kus Sul see Signposti artikli kavand on? Andres 24. jaanuar 2008, kell 10:18 (UTC)

Kasutaja:Avjoska/Wikipedia Signposti artikli üritus, minu kasutajalehelt pääseb sinna ka. avjoska 24. jaanuar 2008, kell 18:26 (UTC)

Uued vandalismiartiklid tuleks ära kustutada, mitte neist nupukesi ümber vormida. Pole just tore artikli ajaloost roppusi lugeda, nagu näiteks Liisi Koiksoni puhul. --Metsavend 27. jaanuar 2008, kell 23:41 (UTC)

See on nüüd korras. Andres 28. jaanuar 2008, kell 01:14 (UTC)

:Selge. tänan. avjoska 28. jaanuar 2008, kell 04:37 (UTC)

Aitäh, nii armas. :-))  Kk 28. jaanuar 2008, kell 22:40 (UTC)

Misasi? avjoska 29. jaanuar 2008, kell 04:25 (UTC) Aa, tunnustäht äkki. Ok. PTV. avjoska 29. jaanuar 2008, kell 05:19 (UTC)

Silusin, parandasin, loomulikult ka täiendasin. Vast sai kombe? Jaak 3 12. veebruar 2008, kell 03:32 (UTC)

Praegu on ikka halb see nimeasi, kategooriates on Margus Konnula, kust keegi teda eales otsima ei hakka. Lehe nime võiks panna nii: Contra (Margus Konnula).Jaak 3 30. märts 2008, kell 18:52 (UTC)

Või siis ilma praeguse täpsustusküljeta - olen näinud malle, kus kõige enam kasutatava vaste juures on alguses viited, et kui mõtlesite hoopis seda või toda, siis minge sinna. Eesti ühiskonnas on kõige tuntum contra kõnealune luuletaja. Tahaks kangesti, et see artikkel saaks just nimelt Contra nime alla...

Aitäh tunnustähe eest! :-) --Epp 13. aprill 2008, kell 08:03 (UTC)

Mis sai n-ö Kinksi-teemast? avjoska 24. mai 2008, kell 19:35 (UTC)

arvan, et ajalugu...--Hendrix 24. mai 2008, kell 19:37 (UTC)

Thank you for that award, I don't know how to say in Estonian. :-) Piccadilly Circus 31. mai 2008, kell 21:37 (UTC)

Pole hullu, saan inglise keelest samuti aru. avjoska 31. mai 2008, kell 23:11 (UTC)

Aitäh, aitäh, aitäh. Püüan jätkata samas vaimus :) Adeliine 2. juuni 2008, kell 20:19 (UTC)

Suured tänud minugi poolt! Ehkki lähema poole-1 kuu jooksul ilmselt Vikis möllata pole võimalik, ent eks sügisel alusta taas uue hooga!! Athanasius Soter 1. august 2008, kell 12:33 (UTC)

Kas teeme perekonnanimest Järvi eraldi lehekülje? seda nime kannab päris mitu muusikaga tegelevat inimest, nooremaid neist võib näha Leigol. avjoska 1. august 2008, kell 04:36 (UTC)

See peaks olema täpsustuslehekülg. --Tiuks 1. august 2008, kell 07:39 (UTC)

:Minu arust peaks see olema artikkel perekonnanimest. avjoska 1. august 2008, kell 08:20 (UTC)

Siiani ei ole see "tegelane" mind häirinud, täna veidi häirib. kas see mujal ei ole roboti staatusega? tundub, et eestikeelses vikis võiks olla. aga võib-olla on see mu subjektiivne arvamus. avjoska 2. august 2008, kell 17:38 (UTC)

Mind häirib ka. Aga mida teha? Geonarva 2. august 2008, kell 17:57 (UTC)

: See, mis ta täna teeb, on erakorraline asi. Millegipärast on tarvis hulk pilte ära võtta. Kui valite pisiparandusi mitte vaadata, siis te teda ei näe. Andres 2. august 2008, kell 17:59 (UTC)

:: Commonsist on pildid kustutatud ja robot eemaldab punased piltide lingid artiklitest. --Tiuks 2. august 2008, kell 18:03 (UTC)

:::Küsimus ei olnud selles, mida ta teeb. avjoska 2. august 2008, kell 18:06 (UTC)

:::: Häirib ta ju sellepärast, et tema tegevus on massiline. See on erakorraline. Minu meelest on hea, et me näeme, kust pildid ära kaovad. Andres 2. august 2008, kell 18:39 (UTC)

:::::jah, aga kuidas me teistmoodi muidu saaksime teada, kui Commonsis on pilte kustutatud. Ja nagu ma aru saan, läksid pildid kustutamisele sellepärast, et nad ei vastanud enam tegelikule olukorrale. Alates 1. augustist 2008. Saksamaal, kujutan ette, on päris paras segadus...--Hendrix 2. august 2008, kell 18:52 (UTC)

::::::: Mina ei tea, miks nad kustutati. Need olid ju asendikaardid Saksamaa kontuuride taustal. Andres 2. august 2008, kell 19:02 (UTC)

ma ei tea, mis Sa mõtled "asendikaardid Saksamaa kontuuride taustal" all, aga ajaloolise järjepidevuse aspektist oleksid võinud vanad pildid alles olla ja lihtsalt uued pildid juurde lisada.--Hendrix 2. august 2008, kell 19:09 (UTC)

:Mis seal saksamaal eile oli siis? ma ei ole kursis. avjoska 2. august 2008, kell 19:12 (UTC)

::kreisi/valla reform--Hendrix 2. august 2008, kell 19:15 (UTC)

Okei, hakkame asja harutama. Ma saan aru, et artikkel õigusteadus, mis portaali sisse juhatab, on väga puudulik. Samuti puudub tsitaadikast ja vähemalt Opera peal on portaali kujundus metsas. --Heiki e 18. august 2008, kell 16:00 (UTC)

panin tähele et oles siin teind neid lehekülgi a la Sündinud 27. septembril. panin tollele lehele kalendrimalli külge, teistele ma neid lisama ei hakanud (ei tea, kas neid on mõtet lisada või mitte). Teiste kuude jaoks kui neid malle lisada tahta, on vaja aga kunagi tehtud mallides pisimuudatused teha. Panin selle asja niivõrd-kuivõrd projekti lehel kirja, eks vaata ja otsusta, mis teha... - Ahsoous 27. september 2008, kell 23:16 (UTC)

Jõudsin selle malli juba vastavatesse artiklitesse viia. Üritan teemaga edasi tegeleda. avjoska 28. september 2008, kell 09:24 (UTC)

Vaatan, et tõlgid väga palju korraga. Vaata minu arutelu viimast alajaotust. Tõlgi siin edasi, kui viitsid, sul juba hoog sees; ma siis lihtsalt tõstan sinna ümber. Seal natuke raskem alguses orienteeruda. Lihtsalt teadmiseks. --Jaan513 29. september 2008, kell 18:25 (UTC)

ise  Hiinas viibides ei õnnestu mul artiklis Mõttespordi maailmamängud lehekülge muuta (ehk siis salvestada) saan mingi spamiteate aga seal lehel pole hetkel äravarjatud välislinkide osas spämmi, et äkki sul õnnestuks tekstis olev ürituse nimetust nasti täiendada ja ka need varjatud lingid avalikuks teha... nii bridžis kui kabes on eestlased ka osalemas - 123.127.91.10 4. oktoober 2008, kell 14:22 (UTC) (tegelikult siis Ahsoous)

Kabe leht oli spämminimekirjas, kustutasin selle. avjoska 4. oktoober 2008, kell 14:46 (UTC)

: sellel lehel pole spämmiga miskit pistmist, ilmselt on keegi selle globaalsesse spämmlisti toppinud, kust oleks hea see välja võtta -- 123.127.91.10 4. oktoober 2008, kell 15:08 (UTC)

:: Meil on kuskil selline koht, kus me saame ta eesti Vikipeedia jaoks spämminimekirjast välja võtta. Andres 4. oktoober 2008, kell 15:13 (UTC)

:::Ja ma ei mäleta kumbagi, ei ülemaailmset spämmilisti ega eesti viki spämminimekirja. ei oska kummalegi läheneda. avjoska 4. oktoober 2008, kell 15:14 (UTC)

::::ehk : http://et.wikipedia.org/wiki/MediaWiki_arutelu:Spam-whitelist --Dj Capricorn 4. oktoober 2008, kell 15:59 (UTC)

::::: Jah, nüüd on korras. Andres 4. oktoober 2008, kell 16:44 (UTC)
----
Palun vaata Toomase lehte ja eelnevat kaastööd. Andres 7. oktoober 2008, kell 17:43 (UTC)

Eelneva kaastöö osas jõudsin juba enne sinu tähelepanu pööramist märgata. avjoska 8. oktoober 2008, kell 18:39 (UTC)
----
Tere! Kui leiad mingi kuupäeva artiklit "Sündinud ..." kirjutades biograafia artiklit, millele puudub viite lehel Portaal:Biograafiad/Sündinud täna/..., palun, lisa neid sinna. Geonarva 12. oktoober 2008, kell 05:28 (UTC)

Tänan tähelepanu juhtimast. kas ma tegin selle Georg Hettichiga seda, mida mõtlesid? avjoska 12. oktoober 2008, kell 05:55 (UTC)

:Jah. Aitäh. Geonarva 12. oktoober 2008, kell 06:18 (UTC)

Hi, I found we were lacking an article about Kuressaare Castle, so I have created this in Norwegian, is that the same as this one in your wiki?
Would be good if we could have an expanded article about the castle, as it is a great attraction. Best regards from Ulflarsen 18. november 2008, kell 18:21 (UTC)

Yes, it is the same castle.--WooteleF 18. november 2008, kell 18:26 (UTC)

Kui mingi ajaleht on leidnud Commonsist pildi, mille on teinud eesti vikipedist või mis on tehtud Eestis, kas me peaksime selle ka kuidagi ära mainima? Kui ei ole kindel, et viki kasutamine allikana on mainimist väärt, kas siis pildi kasutamine on? Näide: 24. oktoobri The Baltic Times, kas seda on võimalik veel paberversioonis omandada? avjoska 21. november 2008, kell 20:18 (UTC)

Hei, sa ei pea käsitsi seda linki lisama. Ma saan selle automaatselt tekitada kõigile kuupäeva artiklitele. Genereerisin eile detsembrikuu sündinud valmis. Võiksid vaadata detsembrikuu sündinud üle ja kui märkad vigu siis anna teada. Samurai 26. november 2008, kell 15:51 (UTC)

enamus tundus üpris ok olevat. eks ma vaikselt käin need üle ka, kui aeg tekib. aga hea töö on robot ära teinud. kas muude kuude osas oleks ka see võimalik? avjoska 26. november 2008, kell 15:52 (UTC)

:Hetkel oskab robot lugeda ainult olemasolevaid artikleid. Mõte on juurde kirjutada, et ta loeks punased lingid ka "x. kuu" lehelt. Hiljem teen teised kuud ka valmis. Samurai 26. november 2008, kell 15:59 (UTC)

Pikemalt artiklis sündinud X. detsembril

* Täname hääletus, poolt või vastu, ja teie konstruktiivse kommentaare. (Google translation. I neither speak nor understand any Estonian). Apteva 23. veebruar 2009, kell 16:56 (UTC)

Tänud, tänud tunnustuse eest. Hea et keegi märkab ja tunnustab :D Hiraanitiger 8. märts 2009, kell 16:39 (UTC)

Tegelikult märkavad kõik administraatorid, millist kaastööd toimetajad teevad. avjoska 8. märts 2009, kell 16:42 (UTC)

:Nojah, aga enamus märkavad ainult puudusi ja vigu ;). Nii et aitähh veelkord Hiraanitiger 8. märts 2009, kell 17:03 (UTC)

:: Administraatorid annavad nõu, kuidas asja paremaks muuta. Me kõik siin teeme veebientsüklopeediat ja entsüklopeedia üks omadussõnu peaks olema täpne. Nii et püüelgem täpse Vikipeedia suunas :) avjoska 8. märts 2009, kell 17:12 (UTC)

Huvitav ,mis on sellise aktsiooni pöhjuseks? Ja kuidas sellest mustast nimekirjast välja pääseda?Mida selleks peab tegema vöi kelle poole pöörduma?--VanemTao 26. märts 2009, kell 10:47 (UTC)

Vastasin lehel Kasutaja arutelu:Andres. --Jaan513 26. märts 2009, kell 17:15 (UTC)

Lähen oma hädise fotokaga Eesti Arhitektuurikeskuse korraldatavale välkloengule "Arhitektuur mõjub" 2. aprillil. Küsisin enne igaks juhuks üle, kas Vikipeedia heaks võib pildistada esinejaid. Vastus oli: "olete igati teretulnud, meil on rõõm olla Vikipeediale abiks!" Nii meeldiv oli sellist vastust saada! Ei tahtnud üldisesse arutelusse panna seda, aga leian, et ka ülejäänud Vikipeedia kogukond võiks seda (et EAK on rõõmuga Vikipeediale abiks) teada. avjoska 1. aprill 2009, kell 07:41 (UTC)

Antud juhul muidugi oli mõtet kustutada, aga on mõningaid erandeid. Näiteks :en:Good Night, and Good Luck.  --- Ahsoous 5. aprill 2009, kell 16:20 (UTC)

Igal reeglil on erandeid :) avjoska 5. aprill 2009, kell 16:22 (UTC)


Arutelu:Pakamägi

Tundub, et on teinegi samanimeline küngas Eestis; täpsemalt vist [[Paka mägi]]: http://loodus.keskkonnainfo.ee/w5/index.php?option=loadarticle&task=view&contid=259203947&obj=parandobj (Märjamaa vallas)--[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 21. mai 2009, kell 16:19 (UTC)

EKI KNAB annab nimeks Paka mägi--[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 21. mai 2009, kell 16:19 (UTC)
Ma kahtlen juba esimeses lauses. Kas see on võetud Enn Vetemaa romaanist? --[[Kasutaja:Numbriga kärumees|Numbriga kärumees]] 16. juuni 2011, kell 15:18 (EEST)

...Jüriööl 1343 süütas Helmoldus de Zaghe ülestõusu märgiks maja.

Võtsin selle viitamata kahtlase väite välja. --Minnekon (arutelu) 6. november 2018, kell 03:01 (EET)


Kas GLONASS ei käi siia alla? --Metsavend 21. mai 2009, kell 16:53 (UTC)

Kõik :Kategooria:Satelliitnavigatsioon käib,

lisaks on ehitamisel veel Hiinlaste oma

vt: :en:Beidou navigation system ja :en:Compass navigation system

suwa 21. mai 2009, kell 18:24 (UTC)

: Siis võib liitmismärke eemaldada. --Metsavend 21. mai 2009, kell 18:27 (UTC)

:: Kui nüüd pealkirja lugeda ja järgi mõelda siis arvatavasti läheb selle pealkirja alla näiteks Cospas-Sarsat, miks mitte OMEGA, mobiiltelefonide positsioneerimine aga ka täiesti tavalised raadiolokatsiooni vahendid mahuvad siia... on nii või?  -- Ahsoous 21. mai 2009, kell 18:58 (UTC)

Kasutaja:LAviki kirjutas 2. detsember 2013 kell 08:41
 Selle nimega lehe võiks hoopis kustutada, sest tegemist on juhusliku sõnaühendiga,
 mida GNSSi ega ka GPSi tähenduses ei kasutata.
 On küll artikkel en: Automotive navigation system, aga see tähendab: Auto navisüsteem.''

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Automaatne asukoha määramise süsteem


Arutelu:Ökoasum

Täiendused, täpsustused ja viited järgnevad mõne aja pärast. --Vikker 22. mai 2009, kell 12:48 (UTC)
Oleks hea, kui lisataks ümbersuunamine 'ökoasumile' puhuks, kui keegi valib näiteks märksõnad 'ökoküla' või 'ökolinn'. --Vikker 22. mai 2009, kell 12:51 (UTC)

kas see mõiste ikka kategoriseerub ökoloogia mõistete alla või mitte?--Dj Capricorn 26. mai 2009, kell 20:54 (UTC)
Mille alla ta siis kategoriseeruks?

:panin ta "Jätkusuutliku arengu" alla--Dj Capricorn 27. mai 2009, kell 13:09 (UTC)
Oleks hea, kui keegi hiina keele asjatundja vaataks, kas inglise keelest üle võetud Hiina kohanimed on talutavas vormis. Need kohanimed on siin artiklis ja ariklis Eero Paloheimost. --Greener 27. oktoober 2011, kell 12:50 (EEST)
Mis puutub kategoriseerimisse, siis tuleks ikka panna "Ökoloogia" ka artikli alla vastasse kohta. --Greener 27. oktoober 2011, kell 12:52 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://konsortsium.intuites.org/viewtopic.php?f=14&t=707
** In Ökoasum on 2013-06-24 14:31:55, 404 Not Found
** In Ökoasum on 2013-07-08 00:01:03, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:01 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://konsortsium.intuites.org/viewtopic.php?f=14&t=706&sid=e374c0598bc5b6372143bd57f6429e94
** In Ökoasum on 2013-06-24 14:31:55, 404 Not Found
** In Ökoasum on 2013-07-08 00:01:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:01 (EEST)


Arutelu:Jaak Jõerüüt

Keegi ei taha seda artiklit kirjutada? --Brita 22. mai 2009, kell 17:22 (UTC)

Kirjutajaid on vähe aga teemasid millest kirjutada on palju.--WooteleF 22. mai 2009, kell 17:26 (UTC)
NLKP liige. Eesti Liberaaldemokraatlik Partei 1990–1993, seejärel Reformierakond.--Brita 22. mai 2009, kell 17:28 (UTC)

Lisa see kõik artiklisse.--WooteleF 22. mai 2009, kell 17:31 (UTC)

Ta oli ju minister, eks ole? Ja astus tagasi. Andres 24. mai 2009, kell 18:30 (UTC)

Jah.--WooteleF 24. mai 2009, kell 18:33 (UTC)
Jõerüüdi tagasiastumise põhjused olevat olnud ainult väliselt seotud särgiskandaaliga ja Indrek Tarandiga (ettekääne tagasiastumsieks). Temaga on seotud ka Sirje Kiini parteist väljaviskamise skandaal, sellal kui ta oli Kirjnike Liidu partorg. Kas neid asju ei peaks eraldi käsitlema, mõistagi objektiivselt.

Neid asju peaks objektiivselt käsitlema küll, aga me saame lähtuda ainult avalikest allikatest. Andres 2. juuni 2009, kell 13:10 (UTC)

: Avalik allikas mainitud episoodi kohta S. Kiiniga on leida viimase poliitilises autobiograafias. LINK: http://www.sirjekiin.net/Eesti/Poliitiline%20elulugu.htm --Brita 4. juuni 2009, kell 10:06 (UTC)

:: Seal on öeldud Jõerüüdi kohta ainult nii palju, et ta küsis seletuskirja. Andres 5. juuni 2009, kell 07:41 (UTC)
Diplomaatilise tegevuse andmed vajavad ülekontrollomist.

Välislingid peaksid olema välja kirjutatud.
Tegevus kirjanikuna on puudu. Andres 3. juuni 2009, kell 11:03 (UTC)
"Kaitseministrina oli tema tähtsaim tehing 60 Pasi XA-180 soomuki ostmine Soomelt 112,7 miljonit krooni eest" --- Kaitseministrina ta vaevalt selle tehingu algatas, ta kirjutas ainult alla varem tehtud otsuse paberitele. Tuleks vist ikka öelda, et "tema käitseministriks olemise ajal tehtud tähtsaim tehing" vms.
Selline oluline asi.
1983. aastal sunniti Paul Kuusberg pärast Eesti Kirjanike Liidu juhatuse sekretäride Arvi Siia ja Jaak Jõerüüdi pöördumist EKP Keskkomitee ideoloogiasekretäri Rein Ristlaane poole esimehe kohalt lahkuma (esimeheks valiti Vladimir Beekman). Vladimir Beekman. "Alles see oli..." (Mälestused.) Tänapäev, 2008, lk 161 ja 165.
Kas see peaks olema poliitilise tegevuse all? --Brita 13. juuni 2009, kell 09:23 (UTC)

Ma ei tea, kas just poliitilise tegevuse all, aga seda võiks kuidagi mainida. Aga siin on tarvis ettevaatlikkust, sest post hoc ei ole propter hoc ning on tarvis teada, mis selles kirjas seisab. Andres 13. juuni 2009, kell 11:04 (UTC)
Sai ära võetud asjasse otseselt mittepuutuv lause. --Niki 19. august 2009, kell 07:42 (UTC)

Artikli tekstis on kirjutatud Jõeryydast (nagu ka ÕS2006 selle linnukese kohta ette näeb), ent viidetes on kahel korral paarikymneaastase vahega teda yhtviisi Jõeryydiks käänatud. Ma ei tea, kumba JJ ise eelistab, kuid avalik traditsioon paistab olevat siiski i-line: Google ytleb "Jõerüüda" 9 juhul (neist 2 Vikipeedias) ja "Jõerüüdi" 18 500 juhul. Kui õnnestub leida koht, kus JJ on oma eelistust avaldanud või mõni keeleautoriteet teemat käsitlenud, tasuks seda artiklis refereerida (ja arvestada sama käänamismalliga teisteski artiklites, nt Juku-Kalle Raid. --Oop 4. märts 2010, kell 00:40 (UTC)

Nõus. Ilmne põhjus on, et "rüüt" on vähetuntud sõna ning ei teata, kuidas see käändub. Andres 4. märts 2010, kell 00:42 (UTC)

: Keelenõu soovitab üldiselt nimesid õigesti käänata. Tuleb käänata Jõerüüda. Kui Jõerüüdi pole vastutulek inimese enda soovile, on see vale. Pikne 28. märts 2010, kell 23:03 (EEST)

:: Tiina Leemets kirjutab erandite kohta: »Kirjakeeles vähem tuntud, tihti murdelist päritolu nimed (Rüüt, omastav pigem Rüüdi kui Rüüda; Simmel : Simmeli, mitte Simli).« (Allikas.)

::: EKI isikunimeandmebaasis on reeglipärase käänamisena kirjas Jõerüüt : Jõerüüdi. Lisaks puutusin tema ja tema alluvatega rohkem kokku tema Soome-perioodil, kuulsin siis käänatavat Jõerüüdi, mitte kunagi Jõerüüda. Kuriuss (arutelu) 22. aprill 2020, kell 23:47 (EEST)
----
Selline asi juhtus ette: "Helsingi suursaadiku [Jaak Jõerüüt] kunagised kontaktid KGB-ga on aga lausa avalikult teada." Lause on öelnud Juhan Talve Raadio Vaba Euroopa (München) eesti saates 1993. aasta kevadel. (Vrd "Un pueblo vencido jamais sera unido!" - kogumikus “Hääl vabadusest: Juhan Kristjan Talve tekstid 1983-1997” (Tallinn, 2008, lk 259-263)
Mis selle asjaga peale hakata? --Brita 28. märts 2010, kell 22:53 (EEST)

ega midagi muud, kui panna otsesõnu kirja, et Juhan Talve ytles Jõerüüda kohta nii. kui sääraseid asju koguneb mitu, siis võib tekitada alapeatyki "Süüdistused seostest KGB-ga" — ingliskeelses Vikipeedias on alatihti mingeid sääraseid lõike poliitikute kohta käivates artiklites. kui Jõerüüt ise selle kohta midagi arvanud on, siis tuleks see ka kirja panna.

Jõerüüt olevat muide neljandat põlve tallinlane, vist käis läbi Reformierakonna kampaanias yhtedel kohalikel valimistel. Ohpuu 28. märts 2010, kell 22:59 (EEST)

:Rein Ruutsoo päevikus, mis ilmus Loomingus, olnud ka midagi Jõerüüda KGB-sidemete kohta. Ruutsoo päevik ei ole vist küll eriti usaldatav allikas, aga oleneb, mis seal oli --Brita 19. aprill 2010, kell 23:21 (EEST)
----
Siin on öeldud, et kommentaaride lugemine on keelatud. Minu meelest ei ole see õige sõnastus, sest kommentaare lihtsalt ei saa lugeda. Peale selle, minu meelest pole seda siin oluline märkida. Andres 30. mai 2010, kell 20:55 (EEST)
Seal on öeldud, et materjal (artikkel) avaneb tasulise teenusena, mitte et kommentaaride lugemine on keelatud. Tasuline materjal ei avane kohe, vaid pärast teatud operatsioone, mis neile, kes ei ole paberlehe lugejad, eeldab raha ülekandmist mingiks perioodiks. Aga võib ju ära võtta. Oleks hea, kui keegi aitaks luua osa Jõerüüda loomingu kohta. Eluloo saab ehk lihtsamalt korda. --Brita 30. mai 2010, kell 21:43 (EEST)
Vabandust, me ei märganud, üks märkus oli keelamise kohta ka. Võtsime need märkused kõik ära. Jääb väike kahtlus, sest kas kõik taipavad, et link ei ole vale, vaid asi on selles, et artiklit saab lugeda ainult pärast tasumist. --Brita 30. mai 2010, kell 21:48 (EEST)
----
Kas Jõerüüt oli ka Kirjanike Liidu parteisekretär? Andres (arutelu) 29. september 2012, kell 20:46 (EEST)

Viimaste toimetamistega on siit kadunud osa sisulist materjali, vt (võrdlus). Muidugi pole artikkel ka tasakaalus ja vajaks tööd. --Oop (arutelu) 30. september 2012, kell 00:28 (EEST)

: Kadus vist üks või kaks lauset, millega vihjati lahkumise varjatud põhjusele. Need jätavad originaaluurimuse mulje. Andres (arutelu) 30. september 2012, kell 00:58 (EEST)
Siia tehti alajaotus presidendikampaania kohta, mis sisaldab ainult linke artiklitele. Need lingid tuleks viia alla õigesse kohta (üks on seal ka juba olemas), presiendiks kandideerimise kohta aga kirjutada juttu. Andres (arutelu) 28. aprill 2016, kell 11:05 (EEST)

Palun aidake see korda teha, nii on esitus ebaülevaatlik. Andres (arutelu) 1. mai 2016, kell 11:09 (EEST)
Presidendiks pürgimist tekstis pole. Andres (arutelu) 28. aprill 2016, kell 11:06 (EEST)
Jõerüüt näitas oma soovi presidendiks saada tegelikult ammu enne presidendivalimiste kampaaniat, seda vihjamisi ajakirjanduses. Sai lisatud teade otsesest valmisolekust kandideerida, keegi Jõerüüti otseselt üles ei seadnud. Olulist leidub veel. --Miika (arutelu) 13. aprill 2018, kell 13:20 (EEST)


Arutelu:Karl Soonpää

Tema päevik avaldati Akadeemias 1990. aastal (nr. 7–12). --Improvisaator 23. mai 2009, kell 10:30 (UTC) Nüüd on see siis raamatuna välja antud. --Improvisaator 23. mai 2009, kell 12:21 (UTC)

"Eesti avalikud tegelased 1932" ütleb, et ta sündis 3. märtsil. Ja nimi oli algul Soonberg. --Epp 23. mai 2009, kell 12:14 (UTC)

Siin on ka 3. märts. --Epp 23. mai 2009, kell 12:19 (UTC)

: Raamat ise ütleb "Tulevane agronoom, poliitik, riigi- ja ühiskonnategelane Karl Johannes Soonpää nägi ilmavalgust 2. märtsil (vkj 18. veebruaril) 1895. aastal Tartumaal Otepää khk-s Pangodi vallas, kus tema vanemad elasid rentnikena Kotka talus. Kuni 1939. aastani kandis ta perek. Soonberg. --kanakukk 5. juuni 2009, kell 18:20 (UTC).

Kel huvi, siis Karl Soonpää nimevahetuse ühes perekonnaga leiab 1939. aasta Riigi Teataja lisast lk 411 (nr 14). --kanakukk 7. november 2009, kell 17:11 (UTC).


Arutelu:Sloveenia Eurovisiooni lauluvõistlusel

Ka selle laulu, mis võitis EMA ja esindas Sloveeniat Eurovisiooni lauluvõistlusel, autor Andrej Babić on samuti välismaalane, kes on kirjutanud laule neljale riigile.Valju 23. mai 2009, kell 18:15 (UTC)

Jah.en:Andrej_Babi%C4%87.--WooteleF 23. mai 2009, kell 18:26 (UTC)

:Kas sellist spetsiifilist infot on üldse 2009. aasta kohta vaja? Pealegi on seal väga vana info ja ma ei kujuta ette, kust ma leiaks uuemat materjali, et seda uuendada (kuigi seda uuendada pole mõtet nagunii). Alts 17. mai 2011, kell 03:42 (EEST)

:: Las ta olla. Mis mõttes vana info? Andres 17. mai 2011, kell 11:41 (EEST)

:::Selles mõttes, et ei ole teada, kes siis poolfinaalist finaali kvalifitseerusid, kuigi see sündmus oli 3 aastat tagasi. Alts 17. mai 2011, kell 17:17 (EEST)
Tõstan selle osa välja.--Raamaturott (arutelu) 5. märts 2016, kell 13:26 (EET)

Sloveenia osales 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Sloveenia kasutab esindaja leidmiseks rahvusliku eelvooru – EMA. EMA 2009 toimus veebruaris 2009. Lauluvõistlusel oli poolfinaal, kus osalesid 14 laulu. Kuus laulu oli kutsutud RTV SLO poolt automaatselt finaali ning kuue lauluga liituvad 8 laulu poolfinaalist. Finaal toimus 1. veebruaril 2009. Võitja valiti välja 50:50 žürii ja telehääletuste tulemuste põhjal.
RTV SLO-le saadeti 113 laulu, millest kuus olid välismaalt: kaks iiri autoritelt, kaks briti autoritelt, üks saksa ning üks rootsi autoritelt.
===Poolfinaal===
* Bjonde – "Blond Power" – (Gorazd Sedmak, Gaber Radojevič)
* Nuška Drašček – "Kako lepo" – (Duško Rapotec, Rok Terkaj, Ivan Popeskić)
* Aynee – "Zdaj vem" – (Simona Černetič, Miha Gorše)
* Brigita Šuler – "Druga liga" – (Boštjan Groznik, Werner Brozovič)
* Tadeja Molan & Retro Beat – "Sanje" – (Tadeja Molan, Retro Beat)
* Karmen Stavec – "A si želis" – (Rafael Artesero, Gregor Bezenšek)
* Gianni Rijavec – "Gloria" – (Leon Oblak, Gianni Rijavec)
* Krema – "Ob meni si" – (Janko Marinč, Roman Milavec, Dejan Markič)
* Mitja – "Mission" – (Aleš Berkopec, Primož Velikonja, Damjan Berkopec, Mitja Šedlbauer, Nejc Viher)
* Quartissimo – "Love Symphony" – (Andrej Babić, Aleksandar Valenčić)
* Nexys – "Vsaj za en dan" – (Anton Valenčak, Ines Mohorko, Anton Valenčak)
* Ne me jugat & Slavko Ivančič – "Kaj me briga" – (Enkrat Se Živi) (Mitja Kodarin, Gaber Radojevič)
* Lea Sirk – "Znamenje iz sanj" – (Patrik Greblo, Damjana Kenda Hussu, Sašo Fajon)
* Petra Slapar – "Mistery" – (Daniela Bervar, Žiga Pirnat)
===Finaal===
* Alya in Rudi Bučar (Jan Plestenjak)
* Langa & Manca Špik (Matjaž Vlašic)
* Samuel Lucas (Aleš Klinar)
* Omar Naber (Omar Naber)
* Čuki (Jože Potrebuješ)
* Eva Černe (Boštjan Grabnar)
===Tagavara lood===
* Rok Kosmač – "Kriva sibi"
* Tina Gačnik Tiana – "Agent 00-La"
* Gašper – "Greva do neba"
* LaKost – "Čavčibavči"

[[2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus]]el


Arutelu:Vint

Minu arust võiks artikkel vint linnuperekonnast rääkida. Muu näol pole tegu samakujuliste, vaid ainult sarnaste sõnadega. Täpsustuse alla sobiksid ehk isikunimed, kuigi ega neidki eesti vikis eriti täpsustuse alla ei panda. 23. mai 2009, kell 20:07 (UTC)

Praegune ümbersuunamine muidugi ei saa jääda, aga äkki peab keegi targem ütlema, kas näiteks vintideks nimetatakse ka teisi vintlasi. --Epp 23. mai 2009, kell 20:12 (UTC)

:Minuarust võiks vint rääkida keermest.--WooteleF 23. mai 2009, kell 20:31 (UTC)

:: Ma arvan, et keermest võiks rääkida keere. --Epp 23. mai 2009, kell 20:34 (UTC)

: Vint on metsas puu otsas, aga mitte keere /seda tegi meile kunagi õppejõud selgeks/. Aga kõvakettale suunamise võiks äkki ka lisada? -- Ahsoous 23. mai 2009, kell 21:03 (UTC)

:: Vint on ka kaardimäng (ÕS). Kuna meil on kombeks perekonna artikile lisada täpsutuseks perekond, siis peaks nagu midagi muud valima põhiartikliks. Liiginime ei saa kasutada, sest ei ole harilikku vinti :). Vint on argikeeles ja see ka ei sobi, kuigi esimesena tuleb meelde just see, mitte see, kes puu otsas. Kui midagi targemat ei ole, siis peaks ikka perekond põhiartikliks jääma. --Tiuks 23. mai 2009, kell 21:44 (UTC)

::: Meil ei ole kombeks perekonnanimele lisada täpsustuseks "perekond". Seda tehakse ainult siis, kui sama nimega on liik või miski muu, mis on olulisem.

::: Leian, et "Vint" peaks rääkima perekonnast. Andres 25. mai 2009, kell 10:21 (UTC)

::::Nõus--Dj Capricorn 29. mai 2009, kell 19:23 (UTC)

:::::Nõus Taivo 29. mai 2009, kell 19:27 (UTC)

Ma ei tea, kas mänguportaal vint.ee on tähelepanuväärne, ent juttu on sellest siin: --Estopedist1 (arutelu) 26. veebruar 2019, kell 17:18 (EET)


Arutelu:Tallinna Valdeku Põhikool

Valdeku Keskkooli ajalugu algab 1944-1945. aastast.
Algul oli kool väike (ainult 6 klassi) ja oma hoonte koolil ei olnud, me õppisime 28. Põhikooli hoones.
1945. aastal kolisime 34.-kooli hoonesse, kuid õpilasi oli juba nii palju, et ka selle kooli ruumid jäid kitsaks. Sellepärast toimusid meie algklasside tunnid 10. keskkooli ja ja Nõmme Pioneeride majas.
1. septembril 1952. aastal saime oma koolimaja, milles praegugi õpime.
1982. aastal sai kool ka juurdeehituse.
Õpilaste arv kasvas ruttu:
1953 - 1954. õ.a. – 27 klassi komplekti,
1957 – 1958 õ.a. – 33 klassi komplekti,
1959 – 1960 õ.a. – 34 klassi komplekti, jne.
Õpilaste arv koolis on viimaste aastatega vähenenud.
Kui kunagi õppis siin üle 1200 noore, siis praegu on õpilaste arv 600 ringis.
Siin saavad õpetust lisaks Nõmme venekeelt kõnelevatele lastele ka õpilased Sauelt, Laagrist, Pääskülast ja ka Järvelt ja Tondilt.
Seoses Männiku Põhikooli likvideerimisega võttis Valdeku Keskkool 1998/99. õppeaastal oma peresse ka Männiku Põhikooli õpilasi.
Kooli ajalugu tunneb 5 direktorit: E. Ploom, N. Vedom, M. Penkov, A. Grossman, S. Itsekson.
Solomon Itsekson töötas 34 aastat kooli direktorina ja oli üks parimaid direktoreid Tallinnas. Praegu on direktor pr. Larissa Dorodnova.
--kanakukk 24. mai 2009, kell 06:44 (UTC).
--------------
"2012. aastal valmis Nõmme Linnaosa Valitsuses plaan Valdeku tänava koolihoone ümberehituseks Nõmme põlvkondade majaks" – mis sellest saanud on? Kuriuss (arutelu) 17. detsember 2022, kell 09:07 (EET)


Arutelu:Ristisõjad Venemaal

Artikli nimi on mitmuses aga artiklist ei selgu, et tegu oleks mitme sõjaga.--WooteleF 25. mai 2009, kell 13:53 (UTC)
Lepingu raames sai tolleaegne Euroopa suurriik Taani voli vallutada Läänemere kaguosa piirkonna (Ingerimaa), et laiendada Taani võimu all olevaid maa-alasid, mis ulatusid vaid Narvani.
Rootsi mõjusfääri loeti Soome Karjala ja Neeva suudmeala.
Saksa ordu haru Liivi ordu mõjusfääri loeti aga Pihkvamaa.
Kus see kõik lepingu originaaltekstis öeldud on? --37.157.100.147 9. märts 2018, kell 17:48 (EET)

siin on kahtlane link Otepää pihkvalased. Adekvaatsus? Eraldi lingistatult Otepää pihkvalased--Estopedist1 (arutelu) 11. aprill 2019, kell 19:06 (EEST)


Arutelu:Aleksei Uljukajev

Kas nimi on õigesti transkribeeritud --Mona 24. mai 2009, kell 16:29 (UTC)

Окончил экономический факультет Московского государственного университета им. М. В. Ломоносова (1979), аспирантуру экономического факультета МГУ (1982). Доктор экономических наук. Имеет степень доктора экономики Университета Pierre-Mendes France (город Гренобль).

=== Научно-преподавательская деятельность ===
* В 1982—1988 — ассистент, доцент кафедры политической экономии Московского инженерно-строительного института.
* В 1994—1996 и 1998—2000 — заместитель директора Института экономических проблем переходного периода Егора Гайдара.
* В 2000—2006 — профессор кафедры общей экономики Московского физико-технического института.
* С января 2007 года — заведующий кафедрой финансов и кредита Экономического факультета МГУ им. М.В.Ломоносова (с/к для магистрантов «Современная денежная политика и развитие банковской системы»).
=== Журналистская деятельность ===
* В 1988—1991 — консультант, заведующий отделом редакции журнала «Коммунист».
* В 1991 — политический обозреватель в газете «Московские новости». Заместитель директора Международного центра по вопросам исследований экономической трансформации.
=== Деятельность в правительственных структурах ===
* В 1991—1992 — экономический советник правительства России. Член «команды» Егора Гайдара.
* В 1992—1993 — руководитель группы советников председателя правительства России.
* В 1993—1994 — помощник первого заместителя председателя правительства России Егора Гайдара.
* В 2000—2004 — первый заместитель министра финансов России Алексея Кудрина.
* С апреля 2004 — первый заместитель председателя Центрального банка России Сергея Игнатьева.
=== Политическая деятельность ===
Был членом партии «Демократический выбор России», в 1995—1997 возглавлял её московскую организацию. В 1996—1998 — депутат Московской городской думы.
В 1999 году баллотировался в Государственную думу как кандидат от Союза правых сил.

Профессиональная карьера

Научно-преподавательская деятельность

Журналистская деятельность

Политическая деятельность

* Либерализм и политика переходного периода в современной России // Мир России. — 1995. — Т. 4, № 2. — С. 3−35.
* Россия на пути реформ. М., 1996.
* Экономика и политика эпохи реформ и потрясений. М., 1997.
* Демократия и экономическое развитие: мировой опыт и уроки для постсоциалистических стран // Общественные науки и современность. — 1998. — № 5. — С. 5-18.
* В ожидании кризиса: Ход и противоречия экономических реформ в России. — М.: Стрелец, 1999. — 207 с. — (Россия: размышления о прошлом и будущем).
* Правый поворот. М., 1999.
* Экономический рост в России: проблемы и перспективы // Материалы Международной конференции «Посткоммунистическая Россия в контексте мирового социально-экономического развития» / Научные труды ИЭПП № 26Р. — М.: ИЭПП, 2001.
* Проблемы государственной бюджетной политики. М., 2004.
Автор сборника стихов «Огонь и отсвет» (М., 2002).


Arutelu:Svante Stensson Sture

Kas Sturedele kuulus tõepoolest Uppsala toomkiriku kooriruum?--WooteleF 24. mai 2009, kell 21:03 (UTC)

Ei teadnud kuidas seda :sv:Uppsala domkyrka#Sturekoret kirjutada, parandused alati ju oodatud.––Jaanusele 24. mai 2009, kell 21:10 (UTC)

:Tegu vist pigem kabeliga.--WooteleF 24. mai 2009, kell 21:12 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uppsaladomkyrka.se/setupups/local/sture.htm
** In Svante Stensson Sture on 2013-06-24 13:35:41, 404 Not Found
** In Svante Stensson Sture on 2013-07-07 01:58:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:58 (EEST)


Arutelu:Liis Lass

Mismoodi ta seal konkursil osales? Andres 25. mai 2009, kell 07:12 (UTC)

Kirjutas mingi laulu sõnad.--WooteleF 25. mai 2009, kell 07:16 (UTC)

Viimase lavaka lennu lõpetas ka üks Liis Lassi nimeline neiu, kes on sündinud 1989. aastal. Tulevikus on vb tarvis ka temast artikkel teha ja ehk saab ta tollest siin isegi olulisemaks. Athanasius Soter 23. detsember 2010, kell 00:41 (EET)

Kindlasti. Artikli võib juba praegu teha. Andres 23. detsember 2010, kell 08:44 (EET)

Kas pereliikmeid on ikka tarvis nimepidi yles lugeda, kui nad muus suhtes tähelepanuväärsed pole? Võtaks välja? --Oop 29. september 2011, kell 10:09 (EEST)

Juhul kui nad on avalikustatud, tuleks mainida, kui mitte, siis mitte. Andres 29. september 2011, kell 12:49 (EEST)

:Arvan, et tegu pole olulise infoga.--WooteleF 29. september 2011, kell 13:06 (EEST)

:: Biograafilistes leksikonides tuuakse ära isiku vanemate, abikaasade ja laste nimed isegi juhul, kui nad ise artiklit ei pälvi. Arvan, et kui isik on oluline, siis ka tema vanemate nimed on olulised. Andres 29. september 2011, kell 13:12 (EEST)
Haridus: mida õppis, kas lõpetas, mis ala lõpetas, mis kraadiga, kõik on segane.--Morel (arutelu) 23. aprill 2012, kell 00:08 (EEST)

Mis telekanalis ilmatydruk oli, kus modellina töötas, mille Saaremaa byrood juhatas, kus oli saatejuht ja ajakirjanik, kas ametinimetus A&A-s oligi "turundusinimene"... ohjah. Kõik need fännid võiks vahel ka mõne viidatud fakti lisada. Ja raamatut võiks ka refereerida. --Oop (arutelu) 23. juuli 2012, kell 14:46 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.liislass.ee
** In Liis Lass on 2013-06-24 12:04:49, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Liis Lass on 2013-07-06 10:59:15, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:59 (EEST)
----
inforegister.ee-s on ta nimi Liis Lass-Rahn. Velirand (arutelu) 19. november 2016, kell 10:39 (EET)

Lisasin allika. --Janggun Dungan (arutelu) 30. september 2019, kell 22:44 (EEST)


Arutelu:Pärnu JK Tervis

Kas seda klubi võib samastada eestiaegsega? Andres 25. mai 2009, kell 10:54 (UTC)

Seda tasuks ära märkida. Kelleltki enam ajaloolise sidususe kohta küsida pole.--Mel 26. mai 2009, kell 19:26 (UTC)

: Küsimus on praktiline: kas teha üks või kaks artiklit. Üks link siia käib igatahes vana klubi kohta. Andres 26. mai 2009, kell 20:13 (UTC)

Hi there! This is the club whose women's team won 5 championships? http://en.wikipedia.org/wiki/Naiste_Meistriliiga and will play in the uefa women's champions league? or is that another pärnu club? -Koppapa 11. juuni 2011, kell 14:13 (EEST)


Mulle tundub, et alguses olid paremad alapealkirjad. Loetletakse suguvõsasid, mitte üksikuid krahve ja härrasid. Tituleerimata – kui siin mõeldud, et neil tiitlit pole, siis võõrsõna vist ei kasutata sellises tähenduses? Ja kui nad juba aadliseisuses olid, siis jääb natuke kaheldavaks, et neil tuhandetel mingitki tiitlit ei olnud. 25. mai 2009, kell 12:00 (UTC)

Suguvõsad millel polnud krahvi-, paruni-, vabahärra- vms. tiitlit olid justnimelt tituleerimata.--WooteleF 25. mai 2009, kell 12:20 (UTC)

Siin on korduvaid nimesid nii ühes kui ka mitmes nimekirjas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. oktoober 2010, kell 10:44 (EEST)
Palun aidake leida link [[Rosendal]]. See tuleb parandada ja täpsustuslehele kanda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. august 2011, kell 20:47 (EEST)

Pealkiri vajaks täpsustamist. Tegemist on Rootsi rüütelkonda vastuvõetud perekondadega (nn introdutseeritud aadel). Teatavasti said Rootsi valitsejatelt aadlitiitli ka isikud/perekonnad, keda rüütelkonda ei immatrikuleeritud (introdutseerimata aadel).--The Prince 12. september 2017, kell 01:27 (EEST)

kategooria nime järgi võiks eeldada, et siin peakski hõlmama mõlemaid juhtumeid. Kuna siinne loend esitab aga mingit süsteemi, siis peaks vist ka selle säilitama--Estopedist1 (arutelu) 14. september 2017, kell 09:49 (EEST)

[[Bonde (suku)]] on halb link. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 25. september 2017, kell 02:02 (EEST)

Pealkiri ja sisu ei ole vastavuses. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 10. august 2018, kell 16:13 (EEST)

siin on palju linke kujul "von X", nt von Reuterholm. Ühtluse mõttes peaks ju olema lihtsalt "X", nt Reuterholm--Estopedist1 (arutelu) 13. märts 2019, kell 11:34 (EET)

Nõus, lingid võiksid küll olla ilma partiklita. Seda muidugi juhul kui see ei olnud perekonnanimega lahutamatult seotud (nt De Geer jms).--The Prince of Tartu (arutelu) 13. märts 2019, kell 13:49 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Rootsi introdutseeritud aadlisuguvõsade loend


Arutelu:Asum

Tallinn hakkas asumite silte paigaldama... mitte ei teeks paha, kui keegi neist koos ümbritsevaga pilti teeks. --kanakukk 25. mai 2009, kell 14:28 (UTC).

Mitu tegin ja juba kasutasin artiklites. --Mmh 25. oktoober 2009, kell 17:41 (UTC)

Terve interwiki on kuidagi viltu — asumi asemele eeslinnad ja agulid. Kuidas see on tekkinud? --Mmh 25. oktoober 2009, kell 17:41 (UTC)

Võtsin ära. Andres 25. oktoober 2009, kell 17:50 (UTC)

Tallinnas on asumid halduslike linnaosade osad, mis tähendab, et nende piirid ei lange päris täpselt kokku. Mida lause teise poolega on öelda tahetud?--VillaK (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 20:11 (EET)

Võtsin välja. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2015, kell 00:56 (EET)
Definitsioon on tegelikult segane. Esiteks, artiklis Asustusüksus puudub sõltumatu definitsioon (lisaks on seal ekslikult asum asustusüksuste seast välja jäetud). Teiseks, pole arusaadav, mis tähendab "kindlapiirilised tunnused", ja tundub, et asumid ei ole määratletud mingite tunnustega. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2015, kell 10:23 (EET)
Asum on asustusüksus, mis on linna kindlapiiriliste tunnustega osa.


Arutelu:2010

* :en:2010 Summer Youth Olympics
suwa 25. mai 2009, kell 16:24 (UTC)
----
See "aasta, mis algab reedega" on sellisel kujul naljakas. Andres 26. jaanuar 2010, kell 20:01 (UTC)
Selle asemel võiks siin kalender olla. Andres 26. jaanuar 2010, kell 20:01 (UTC)
----
Me ei korda järjest korduvate kuupäevade linke. Andres 26. juuli 2010, kell 11:19 (EEST)
----
Pärast araabia numbreid võiksid olla aastaarvud ka rooma numbrites sulgudes. Alts 5. detsember 2010, kell 15:29 (EET)


Arutelu:Liivi rand

kas see peaks olema malli nimeruumis? avjoska 26. mai 2009, kell 06:00 (UTC)

See on mõeldud artikliks. Pakun, et pealkiri võiks olla hoopis Liivi rand. Andres 26. mai 2009, kell 06:12 (UTC)

"Läti Vabariigi valitsus ühendada Slītere looduskaitseala ja Līvõd Rānda territooriumi, et luua rahvuspark."
Selline poolik lause oli liivlaste artiklis. Kui keegi teab, mida see tähendab, siis saab siia lisada. Minnekon (arutelu) 30. juuni 2014, kell 03:03 (EEST)


Arutelu:Walter von Engelhardt

Rüütelkonna käsiraamatu järgi oli ta Moritz Alexander Walter.--WooteleF 26. mai 2009, kell 09:02 (UTC)

Rüütelkonna käsiraamatus on eesnimi Walter tumedam, järelikult oli see enim kasutatad eesnimi. Minu meelest on Moritz Alexander Walter liiga pikk ja lohisev võiks suunata ümber [Walter von Engelhardt]ile --29. mai 2009, kell 13:08 (UTC)

:Võib kah.--WooteleF 29. mai 2009, kell 13:30 (UTC)
Ta vist kandis ka tiitlit aga ma pole kindel kas ta oli vabahärra või oli tolla juba parun kasutusel. Ning kas ka tema esivanematel oli tiitel.--WooteleF 26. mai 2009, kell 09:29 (UTC)

Inglise vikis pole selle lingi all artiklit. --Epp 26. mai 2009, kell 15:24 (UTC)

See oli näpukas. Pidasin silmas saksa vikit.--WooteleF 29. mai 2009, kell 13:30 (UTC)

Aednik ja aiakujundaja pole vist sama? Adeliine 22. detsember 2010, kell 16:08 (EET)

Ega vist.--WooteleF 22. detsember 2010, kell 16:14 (EET)

"Engelhardti ettepanekul ja põhjendusel sai moodsast aiakunstist eraldi kunstiliik – varem oli see olnud arhitektuuri osa." Mida see tähendab? Kas kuskil on Asutus, millele tuleb teha ettepanekuid uute kunstiliikide väljakuulutamiseks, sest ilma Asutuse heakskiiduta uusi kunstiliike ei sünni? Või ei olnud varem aiakujundajaid ja maastikuarhitekte? Või kaotas ta maastikuarhitektid, vastupidi, ära? Väga segane lugu. --[[Kasutaja:Ehitaja|Ehitaja]] ([[Kasutaja arutelu:Ehitaja|arutelu]]) 1. detsember 2019, kell 11:55 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://aiaklubi.ee/images/stories/artiklid/ajalugu/sugupuu.jpg
** In Walter von Engelhardt on 2013-06-24 14:24:46, 404 Not Found
** In Walter von Engelhardt on 2013-07-07 23:04:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:04 (EEST)


Arutelu:Liivlased

Täpsustus? kas Liivlased olid soome-ugri või balti hõimudest ?

Soome-ugrilased.--WooteleF 26. mai 2009, kell 13:18 (UTC)

Milleks neid keelemalle tarvis on? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. mai 2009, kell 18:48 (UTC)
Aastal pidas ennast liivlaseks ainult 70 inimest. Mis aastal?

"Lihtsad ei ole olnud liivlaste suhted lätlastega, mida on ära kasutanud ka Vene keisririigi võimuesindajad, 1859. aastal, mil Dundaga mõisa liivi talupojad keeldusid alla kirjutamast kõrgendatud rendilepingutele. See Liivi mässu nime all tuntud vastuhakk lämmatati tolle aja agraarpoliitika vaimus: tõrkujad aeti taludest välja ja talud anti sissetoodud lätlastele."

Liivlaste-lätlaste suhete kohta ei ütle kirjeldatud juhtum midagi. Näiteks ka Eestis pärast Nõukogude liiduga liitmist aeti inimesed oma korteritest välja (küüditati) ning tühjad ruumid asustati teiste inimestega, ka eestlastega. Valju 19. juuli 2010, kell 19:17 (EEST)

"Liivlased ise nimetavad end rāndalist ja rānda-kurali ehk 'randlased, rannakuralased'" Niimoodi nad nimetasid ennast 19. sajandi keskel. Tänapäeval nad nimetavd ennast ikka liivlasteks. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 23. märts 2013, kell 11:06 (EET)
--- Ehk võtad vaevaks liivlaste lugu veidi põhjalikumalt uurida?
Palun, see on väga huvitav ja üsna kauge sinu "tänapäevast".
K.T. 21.juuli 2013

"Orjastatud rahvaste kindlamaks vaoshoidmiseks ja eriti liivlaste lõplikuks allasurumiseks hakkasid maa uued isandad liivlaste aladele asustama latgalle, zemgalle ja kurše, kellele ühtlasi anti majanduslikult soodsamad tingimused, paremad maad ja tihti ka juhtpositsioon külaühiskonnas." Hmm, nii zemgalid kui kuršid kadusid seetõttu, et nende aladele lubati elama latgale, lisaks soodustati nende uustulnukateelu nondel aladel. Tõenäoliselt kadusid sedasi ka põhjapoolsed seelid. Ja asustama ei tundu kuigi hea sõna olevat,  latgalide alade maaisandad olid üldiselt ühed ja teiste rahvaste omad teised, seda ei saa võrrelda tsaaririigiga, kus oli üks isake tsaar ja tema käsu peale liikus rahvas sinna kuhu vaja. Latgalid võtsid ju sakslased lahkesti vastu, tahtes nende abi venelaste ja eestlastega toime tulekuks, teised rahvad sedasi ei toiminud, seega oli latgal sakslase jaoks hea alam, kel lubati pigem vabamalt ringi liikuda kui et teda liivlast assimileerima küüditati.Melilac (arutelu) 25. aprill 2014, kell 20:17 (EEST)

Võtsin selle lause välja, kuni esitatud väite kinnituseks mingi tõend leitakse. Mina otsisin ja ei leidnud. Minnekon (arutelu) 22. juuni 2014, kell 01:50 (EEST)

Rahvanimede mall on ära võetud. Kas meil on kokkulepe, et seda ei kasutata enam? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 20. märts 2019, kell 11:17 (EET)

"2017. aasta seisuga oli Lätis end liivlasteks pidavaid inimesi 16" Siin nüüd küll midagi ei klapi. Lätis elab liivlasi umbes 250. Muudan ära. Velirand (arutelu) 14. detsember 2020, kell 13:23 (EET)
----
"Eestis 85" Kahtlen selles väga. Rahvastikuregistris saab vabalt rahvust valida. Mõned inimesed on ennast lihtsalt liivlastena registreerinud, kuigi nad seda tegelikult ei ole. Velirand (arutelu) 14. detsember 2020, kell 13:25 (EET)

16 Läti liivlast oli jah kindlasti vale. Kust Eesti 85 pärineb, ei tea - asendasin selle nüüd 2011 rahvaloenduse arvuga. --Minnekon (arutelu) 14. detsember 2020, kell 18:37 (EET)


Arutelu:Eesti Vabadussõjalaste Keskliit

Liimi organisatsioonist tuleks teha eraldi artikkel. Järjepidevust neil ei ole (mida tähendab siin "organisatsiooniline järjepidevus"?). Eesti Vabadussõdalaste Liit oli ka vahepeal. --Improvisaator 27. mai 2009, kell 11:54 (UTC)

Nõus. Ma ei ole kindel kas see Liimi üritus üldse artiklit vääribki.--WooteleF 30. mai 2009, kell 03:22 (UTC)

Tundub, et poola vikis on sama asi see: :pl:Wabse; tegin iw-dega ühenduse--Bioneer1 (arutelu) 15. märts 2015, kell 16:53 (EET)


2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava	2010. aasta noorte suveolümpiamängude ajakava
August                                       	14                                           	15                                           	16                                           	17                                           	18                                           	19                                           	20                                           	21                                           	22                                           	23                                           	24                                           	25                                           	26                                           	G
Avamine
SININE-ALANIMI
KOLLANE-ALANIMI                              	0                                            	0                                            	0                                            	0                                            	0                                            	0                                            	0                                            	0                                            	0                                            	0                                            	0                                            	0                                            	0                                            	0
Kergejõustik
Lõpetamine
August                                       	14                                           	15                                           	16                                           	17                                           	18                                           	19                                           	20                                           	21                                           	22                                           	23                                           	24                                           	25                                           	26                                           	G
----
Puudub lehekülg Noorte suveolümpiamängud. Andres 6. juuni 2009, kell 08:53 (UTC)

tekitasin, suunamisega siia, kas selest piisab? suwa 6. juuni 2009, kell 10:45 (UTC)

: Hädapärast, põhimõtteliselt peaks see olema eraldi. Puudub ka lehekülg Suveolümpiamängud. Andres 6. juuni 2009, kell 11:06 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2010. aasta noorte suveolümpiamängud


Malli arutelu:Elektroonika

Millele kvarts peaks viitama?, hetkel viitab ainult mineraalile. suwa 29. mai 2009, kell 05:44 (UTC)

Ma pole küll spetsilist, kuid kas elektroonika ei tegelenud mitte elektronidega mittemetallilistes juhtides? Elektromagnetism, elektrostaatika ja elektrodünaamika ei ole elektroonika kasutusalad (pigem vastupidi). Ohmi seadus, Kirchhoffi seadused, Joule'i-Lenzi seadused elektroonikas ju üldjuhul ei kehti. Coulombi seadus, Ampère'i seadus ning laengu jäävus on aga palju üldisemad kui elektroonika. Antud mallis võiks piirduda mõistetega, mis vaid elektoonika alla kuuluvad. --Hardi 1. juuni 2009, kell 21:31 (UTC)

Jah, minu meelest õige kriitika. Andres 1. juuni 2009, kell 21:50 (UTC)

Ainult elektroonikaga seotud artikleid on väga raske leida, niiet selle peaks ingliskeelse wiki eeskujul nimetama ümber Elektroonikakomponentide malliks.
Jaanus.kalde (arutelu) 10. detsember 2012, kell 00:24 (EET)

Kasutusalade alapunkt ei anna konkreetsele mallile midagi juurde. On üpris ilmne, et elektroonikakomponente kasutatakse elektroonikas ja kõikvõimalikes elektrilistes seadmetes. Teisest küljest, kui otsida, siis leiab elektroonikakomponente ka üsna eksootilistes tehnilistes lahendustes, kuid lõppkokkuvõttes võiks ka neid klassifitseerida elektroonika lakendusteks.

"Vaata ka" punkti pole tarvis mallidele lisada. Selle võib lisada artiklitele kui tarvis.

Vormistasin antud malli puhtalt elektroonikakomponentide malliks (malli nime ma ei muuda). --Hardi (arutelu) 4. veebruar 2013, kell 22:16 (EET)


Arutelu:Christoph Adam von Stackelberg

Oli ta siis Christoph või Christian? avjoska 29. mai 2009, kell 08:06 (UTC)

Christoph.--WooteleF 29. mai 2009, kell 08:59 (UTC)

Christoph Adam von Stackelbergi abikaasa Josephine, sündinud von Brunswik (1779–1821) oli koos oma õe Therese von Brunswikiga (1775–1861) Ludwig van Beethoveniga lähedased. Josephine oli tema sõbranna ja õpilane aastatel 1799 ja 1804–1807. Teda on peetud ka Beethoveni “surematuks armastatuks” ("Unsterbliche Geliebte"). On säilinud Beethoveni tundeid täis kirjad, kus ta nimetab Josephinet oma armastatuks. 1799. aastal abiellus Josephine von Brunswik krahv Joseph Deym´iga. Pulmadeks kingib Beethoven Josephinele „Variationen über Ich denke Dein". Joseph Deym suri 1804. aastal jättes maha Josephine kolme lapse ja rasedana. 1808. aastal lahkus Josephine von Brunswik Viinist ja abiellus 1810. aastal Christoph Adam von Stackelbergiga. Ei ole teada, et Josephine oleks külastanud Vääna mõisa, küll on siin elanud tema lapsed, kelledesse Christoph Adam hästi suhtus ja nad Eestisse tõi. Abielu ei olnud õnnelik ja kestis 1813. või 1814. aastani.
--WooteleF 29. mai 2009, kell 09:38 (UTC)
Kas nad lahutasid 1813 või 1814, või lihtsalt ei elanud enam koos?--WooteleF 29. mai 2009, kell 09:38 (UTC)
Peaks siis tema kohta artikli kirjutama. Andres 7. juuni 2009, kell 17:04 (UTC)
----
Kas peaks olema Eestimaa alaline koolikorralduse komitee? Andres 7. juuni 2009, kell 17:04 (UTC)

Kas eksisteeris selline asutus nagu Eestimaa kubermangukool? Veebis tundub, et pea kõik märksõna esinemised oleks nagu ühest algallikast pärit; ühele algallikale viitab sama sõnastus--Bioneer1 (arutelu) 10. detsember 2014, kell 22:45 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Christoph Adam von Stackelberg


Arutelu:Mustrind

Kust pärineb eestikeelne nimetus?--Dj Capricorn 29. mai 2009, kell 19:31 (UTC)

Ise leiutasin ingliskeelse nime põhjal. "Loomade elus" seda liiki polnud. On sul parem nimi? Taivo 29. mai 2009, kell 20:28 (UTC)

:Selle järgi puudub linnul eestikeelne nimi. Ilmselt peaks teisaldama Erithacus komadoriks.--WooteleF 29. mai 2009, kell 20:35 (UTC)

:: Jah, me ei tohi ise nime välja mõelda (muide, ingliskeelseid nimesid on mitu, nende põhjal võiks ta olla ka korea punarind või Temmincki punarind; kui arvata ta Luscinia perekonda, peaks ta olema hoopis ööbik.). Pole aga selge, kumba ladinakeelset nime tuleks eelistada. Linnunimede andmebaasis on Luscinia esikohal, kas see tähendab midagi? Võiks ehk kirjutada ja ornitoloogidelt järele küsida. Andres 30. mai 2009, kell 06:23 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.wonder-okinawa.jp/004/e/card/004_0011.html
** In Mustrind on 2013-06-24 12:28:30, 404 Not Found
** In Mustrind on 2013-07-06 15:13:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.virtualginza.com/RYUKYU%20ROBIN.htm
** In Mustrind on 2013-06-24 12:28:30, 404 Not Found
** In Mustrind on 2013-07-06 15:13:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:14 (EEST)