Kasutaja arutelu:Kaniivel

Oskad Sa öelda, kust saan näha asendikaartide nimistut, mida saab kasutada mallis "Mägi"? --Hirvelaid (arutelu) 15. detsember 2016, kell 12:30 (EET)

Asendikaartide nimistu on mallis  -> Saadaval kaardid. Iga olemasolev asendikaart on omaette mall, vt näiteks , neid saab ise juurde luua. Cumbril 15. detsember 2016, kell 15:15 (EET)

:Nüüd on mul tehtud üks mallike – . Tuli artiklis Jaru Suw ilusti ka pildile. Kuid miks kaardile mäe asukohta tähistavat märgendit ei tekkinud? --Hirvelaid (arutelu) 15. detsember 2016, kell 16:46 (EET)

:: Midagi oli valesti nende parameetritega: | ülemine = 50| alumine = 44 | vasak   = 16 | parem   = 27. Kust sa need leidsid?

:: Võtsin enwikist x ja y koodi ja nüüd töötab. Muide mallis Mägi pole vaja laius- ja pikkuskoordinaate lisada, sest need ta saab juba Wikidatast. Cumbril 15. detsember 2016, kell 17:31 (EET)

:Ma panin nüüd mallile interlingid ka külge. Kaardi võtsin vene vikist. Seal parameetreid ei olnud. Siis avastasin katsetades, et parameetrite muutmine minu Kaukaasia kaardi väljanägemist ei muutnud. Jäin siis rahule.

:Aitäh abi eestǃ Eks ma varsti tülitan jälle. Mõned asjad tuleb ikka välja uurida --Hirvelaid (arutelu) 15. detsember 2016, kell 18:04 (EET)

Esitasin mõne aja eest ühel lehel viite autoriõiguste "rikkumisele" (vt Possible copyright violation (see 310 new patriotic slogans by North Korea (BBC))), millele vastati lingiga Earwig's Copyvio Detector; kena link, mo meelest, aga, etwi-t sisse ei söö...; oskad ehk kommenteerida; suunaga: vidina kasutamine etwi-s. Aitähh!Minu lemmikloosungiks Kimi repertuaarist on kujunenud: "Aid the people!", lihtne ja lööv...—Pietadè (arutelu) 29. detsember 2016, kell 20:33 (EET)

Tundub, et selles tööriistas (Earwig's Copyvio Detector) on näpuviga. Kuskil saab aadressist et.wikipedia.org aadress tet.wikipedia.org. Püüan tööriista arendajat veast teavitada. Cumbril 29. detsember 2016, kell 20:49 (EET)

:Thanks! Mul polnud/pole mahti teiskeelsetega, peale et(wi), katsetada, ehk järgmine aasta...Aid the people!—Pietadè (arutelu) 29. detsember 2016, kell 21:33 (EET)

:: Kirjutasin arendaja arutelulehele sõnumi: siin. Loodetavasti saab asi peatselt korda.

:: "Aid the people!" sobib kõigi Vikipeedia kasutajate kohta. Me kõik aitame inimesi; kes sellega, et kirjutab lugejale artikleid, kes sellega, et püüab artiklite kirjutajale kirjutamise mugavaks teha. Cumbril 30. detsember 2016, kell 16:48 (EET)

::  arendaja kirjutas, et on vea parandanud. Cumbril 30. detsember 2016, kell 21:31 (EET)

:::  Töötab jah.Aid the people!—Pietadè (arutelu) 30. detsember 2016, kell 23:04 (EET)

Äkki oskad midagi sellise vea kohta öelda: Eri:Diff/4561179. Samas nt siin töötab: Põhja konn. Mulle meenub ka, et kunagi ma etwikis või enwikis küsisin sedasama asja--Estopedist1 (arutelu) 16. jaanuar 2017, kell 15:58 (EET)

see viskab vea, sest suunamisleheküljel Mihhail Kalinini tänav on suunamine tehtud REDIRECT-i abil ja mitte suuna abil. Moodul Redirect saab praegu hakkama vaid eestikeelse sõnaga tehtud suunamistega. Cumbril 16. jaanuar 2017, kell 16:28 (EET)

Tegin korda. Tänan, et veast teada andsid. Cumbril 16. jaanuar 2017, kell 16:53 (EET)

:selle peale ma ei tulnudki. Igatahes suur tänu!--Estopedist1 (arutelu) 16. jaanuar 2017, kell 17:51 (EET)

Meil siin vist midagi sellist (en:Template:Infobox officeholder) ei leidu, eks? Vähemalt ma esmapilgul ei leidnud küll. Tahtsin küsida, et kui kunagi muude tegemiste kõrvalt aega/viitsimist on, ehk viitsid sellega tegeleda? Oletan, et üsna paljude artiklite puhul tuleks kasuks, inglisevikis näiteks lausa umbes 100 000+ puhul.
- Neptuunium (arutelu) 19. jaanuar 2017, kell 20:55 (EET)

Mul on ammuilma palve, et selle malliga midagi ette võetaks: Mall:Laevad. Olen sinna korduvalt aruelusse kirjuanud, aga keegi ei tee ja ise ei oska. Seal on vaja parandada järgmised read: Kiil maha pandud > Kiil pandud, Mahutavus > Kogumahutavus ja Liinimeetrid > Rajameetrid. Kas saaksite selle ära teha? Ssgreporter (arutelu) 19. jaanuar 2017, kell 23:59 (EET)

: Nüüd peaks vist korras olema. - Neptuunium (arutelu) 20. jaanuar 2017, kell 00:16 (EET)

Tänan, aga üht rida palusin veel teie arutelulehel. Ssgreporter (arutelu) 20. jaanuar 2017, kell 00:36 (EET)

:: Ei ole korras. Nüüd on kuskilt tekkinud ülearune loogeline sulg }, mis on kõigi laevamalliga lehtede alguses. --Metsavend 20. jaanuar 2017, kell 00:42 (EET)

::: Nüüd on korras. --Metsavend 20. jaanuar 2017, kell 00:44 (EET)

Vaata palun, miks viidete koondamise bot selle artikliga ei taha koostööd teha. --Ivar (arutelu) 22. veebruar 2017, kell 14:31 (EET)

See juhtub selle stringi pärast: <ref name"asharoken">. Cumbril 22. veebruar 2017, kell 15:09 (EET)

:Veel üks kandidaat: Teadvuse neuraalsed korrelaadid. --Ivar (arutelu) 23. veebruar 2017, kell 09:21 (EET)

::  Siin on põhjuseks see string:  Wilder Penfield. The Cerebral Cortex and Consciousness, 1937 . Cumbril 23. veebruar 2017, kell 12:41 (EET)

Ega sellist tööriista pole loodud, mis suudaks tulpa asetatud isikute nimed lingistada ühe korraga? --Hirvelaid (arutelu) 14. märts 2017, kell 12:28 (EET)

Ma teen seda Wordis "replace" viisardiga. Paragrahvimärk (reavahetus, asendusviisardi sümbol ^p) asendada: ]]^p# või ^p*[[ olenevalt kas tahad number- või täpploendit. Ja siis "replace all". Adeliine 14. märts 2017, kell 12:53 (EET)

:Päris keeruline mulle. Asendusviisardis on kaks lahtit: "otsitav" ja "asenda". Selge, et teise lahtrisse tuleb panna ]]^p*[[. Kuid esimesse lahtrisse ma saan aru, et tuleb panna ^p. Kuid karee-märki ma ei saa sinna tekitada. Klaviatuuril seda märki ei ole, kopeerida ka ei saa. --Hirvelaid (arutelu) 14. märts 2017, kell 14:25 (EET)

:: Alt+094 = ^ (numbrid tuleb valida numbriklahvistikult, samal ajal Alt klahvi all hoides)—Pietadè (arutelu)

:: Teine³ võimalus (eesti klaviatuuril): hoiad all Alt+Ctr nuppe ja vajutad ä klahvile, seejärel tühik ja tulemuseks on: ^.—Pietadè (arutelu)

:::Näe, hakkaski tööle! Aitäh kolleegidele abi eest! --Hirvelaid (arutelu) 14. märts 2017, kell 14:37 (EET)
Seda saab Vikipeedia tekstiaknas ka teha:
# vali nupp "Otsi ja asenda" akna paremas ülaservas
# lahtrisse "Otsitav" kirjuta ^(.+)(\n)
# lahtrisse "Asendaja" kirjuta $1$2
# pane linnuke "Pea otsisõnet regulaaravaldiseks" ette
# vajuta "Asenda kõik"
See vikilingistab tekstiaknas kõik read, kui tahad ainult osa tekstist asendada, pead seda muust tekstist tühjas aknas tegema. Cumbril 14. märts 2017, kell 19:20 (EET)

Töötab küll. Tundub päris mugav olema. Peab ainult valemid kirja panema, et vajadusel kohe võtta oleks. Aitäh! --Hirvelaid (arutelu) 14. märts 2017, kell 20:21 (EET)

: Mhmh. Ja kui tahad loendit teha, siis viimasel real kas * $1$2 või # $1$2. Cumbril 14. märts 2017, kell 20:28 (EET)

::Tobe küsimus, aga kas siin tekstiaknas redigeerimisel käiku tagasi võtta ei saa? --Hirvelaid (arutelu) 14. märts 2017, kell 20:49 (EET)

::: Ei ole tobe, ma ka otsisin seda nuppu. Ei leidnud. Visual Editoris saab. Cumbril 14. märts 2017, kell 20:53 (EET)

:::: Mis käiku tagasi? Parempoolne hiireklõps äkki ja rippmenüüst esimene valik.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. märts 2017, kell 21:02 (EET)

:::::Ja ongi nii. Viis aastat teadmatust:) --Hirvelaid (arutelu) 14. märts 2017, kell 21:29 (EET).

::Aga mida rahvas eelistab – kas Visual Editori? --Hirvelaid (arutelu) 14. märts 2017, kell 21:00 (EET)

Tervitus. Selline asi, et jääb mulje nagu tööriist Kriipsuta läbi blokeeritud kasutajanimed ja IP-aadressid. läheb vastuollu kasutajaeelistusega Rühmita viimased muudatused ja muudatused jälgimisloendis lehekülje järgi. Kas sa saaksid selle asja üle vaadata.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. märts 2017, kell 16:36 (EET)

Mis mõttes ta vastuollu läheb? Ei kriipsuta kasutajanimesid läbi, kui viimased muudatused on rühmitatud? Ma praegu ei näe ühtegi blokeeritud IP-aadressi viimastes muudatustes, ei saa kontrollida. Võib vabalt nii olla, et see tööriist ei töötagi rühmitamise korral. Siis ei saa neid asju koos kasutada. Kui see oleks mingi lihtne koodiviga, siis võiks ju korda teha, aga kuna keegi seda seni teinud pole (enwikis on sel tööriistal mälu järgi tuhatkond kasutajat ja ma pole näinud, et keegi oleks samal teemal isegi arutelulehel kirjutanud), siis tõenäoselt see pole lihtne. Cumbril 23. märts 2017, kell 16:59 (EET)

: Kui see jubin sisse lülitada ei näe viimastes muudatustes ka neid pisikesi kolmnurki, millest muudatused pikemalt lahti teha. Inglisvikis ilmselt pole seda tähelegi pandud, sest sealse suure muudatuste arvu tõttu pole mõtet ka seda kasutajaeelistust sissegi lülitada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. märts 2017, kell 17:15 (EET)

:: Sa kasutad vist Firefoxi? Tundub, et Chrome'ga probleemi ei teki. Arvatavasti on tegu mingi CSS-i veaga. Cumbril 23. märts 2017, kell 17:26 (EET)

::: Kasutan tõesti fx-i. Seda arvasin minagi, et cssi-i viga ja vaatasin enne kui sulle kirjutasin igaks juhuks üle, kas keegi globaalseid css-e muutnud pole - ei olnud. Aga millised css-id vastuollu lähvad, ei oska ise üles leida. Aga las ta siis olla.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. märts 2017, kell 17:48 (EET)

:::: Ei noh, kui see on CSS-i viga, siis ei ole see midagi selle kõrval, et Javascripti koodi tuleks hakata ümber kirjutama. Püüan hiljem CSS-i üle vaadata. Cumbril 23. märts 2017, kell 18:21 (EET)
Paistab, et sai korda. Iseenesest lahe viga. Firefoxiga oli viimastes muudatustes selline HTML-kood:

Chrome'iga selline:

"mw-collapsible-toggle-collapsed" klass oli see, mis Firefoxis ära kadus. Kusjuures ma ei saagi praegu aru, mida skript tegi, et see ainult Firefoxi mõjutas. Müstika. Cumbril 24. märts 2017, kell 01:37 (EET)

: Igastahes suur tänu vaevanägemise eest. • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 24. märts 2017, kell 02:32 (EET)

Oskad ehk öelda, miks artikli Donbassi sõja kronoloogia (2017. aasta aprillist) loomisel tekkis (iseeneslikult, st, ilma minupoolse teadliku suunamiseta jne) kirje "(Märgis: ProveIt)"?Sama asi tekkis ka Sõda Donbassis värskendamisega.  Aitäh!—Pietadè (arutelu) 1. aprill 2017, kell 20:50 (EEST)

Kui avada ProveIt-i aken ja lisada mõni viide (ka ainult prooviks), paneb skript selle märgise. Akent avamata ei tohiks seda juhtuda, kuid ma pole skripti koodi viimastesse muudatustesse süvenenud, võib-olla ta nüüd lisab selle märgise ilma akent avamatagi. Cumbril 1. aprill 2017, kell 21:09 (EEST)

:Tegin neid toimetusi Opera 12 kaudu (W 7), hiljem võtsin Eelistuste alt linnukese ära. Huvitaval kombel pani ta kolmest Donbassiga seotud muudatusest kahele selle tägi külge. Tegelikult kasutan seda relikti (Opera 12) väga harva, nii et sellest pole lugu. Tänan vastuse eest!—Pietadè (arutelu)

:: Mingi jama on jah sellega. Mul tekitab samamoodi märgise, ilma et oleksin ProveIt-i akent avanud. See ei sõltu brauserist. Cumbril 2. aprill 2017, kell 02:55 (EEST)
Vea põhjus on välja selgitatud, vt phab:T154357. Võtsin praegu märgise maha. Cumbril 2. aprill 2017, kell 16:03 (EEST)
----
Arutelu:Neuromorphic engineering. Minu meelest peaks selle taastama, sest sealset infot võib veel tarvis olla. 194.150.65.195 15. aprill 2017, kell 19:25 (EEST)

palun seleta inimloetavalt, miks oli see mustand vaja kustutada ???, soovin, et toodud viited ja mall jne tagasi pandaks! suwa 1. mai 2017, kell 04:45 (EEST)

Sellise pealkirjaga ("Mustand:Škoda Karoq") artiklid ei ole aktsepteeritavad. Lisaks pole täidetud artikli sisu miinimumnõuded (vähemalt definitsioon). Panin kustutatud materjali kasutajalehele Kasutaja:Suwa/Škoda Karoq. Cumbril 1. mai 2017, kell 13:11 (EEST)

: ahah, et mustandid pole lubatud? ja siis kui sinu arvates säherdust nimeruumi polegi, pead kohe vandaalitsema? ja peale meeldetuletust taipasid minu alamleheks kopida? kas taoitlen pännimist või vabandad viisakalt? suwa 1. mai 2017, kell 13:17 (EEST)

:: Nimeruumi olemasolu ei sõltu minu, sinu ega kellegi teise arvamusest, vaid serveri konfiguratsioonist. Vandaalitsemiseks oleme lugenud taoliste asjade tekitamist artiklite alla. Mõtle teine kord natuke pikemalt, enne kui tegutsed. Cumbril 1. mai 2017, kell 13:25 (EEST)

::: päris naljakas ... et serverit konfivad ufonaudid ? irw :P mine maga end kaineks ! :P ehk siis skriptija võimekusega juuser ei tohiks end nõnda väljendada ... suwa 1. mai 2017, kell 13:37 (EEST)
Cumbril (erinevalt Suwast) on väljendunud viisakalt. Aga enne kustutamist oleks pidanud asja arutama või vähemalt materjali sobivasse kohta teiseldama. Puuduliku sisuga artikli paigutamine artiklinimeruumis ei ole vandalism; igatahes just seda on kirjutaja püüdnud vältida. Andres (arutelu) 1. mai 2017, kell 15:38 (EEST)

Suwa keerab asju nii sageli vussi, et ma olen hakanud eeldama, et ta saab ise ka sellest (vähemalt tagantjärgi) aru. Ja sellest tulenevalt ei pane teistele pahaks, kui need tema tegevuse tagajärgi likvideerivad. Aga noh, ilmselt see reaktsioon käib Suwa-olemise juurde. Mul igatahes oli naljakas. Cumbril 1. mai 2017, kell 16:25 (EEST)

miks oli mustandite alt vaja ärakustutada škoda karoq ?

Minu meelest ei ole selline täpsustus sugugi vajalik ja inglise keele kõnelejatele on see üldse pigem humoorikas. Pigem kasutada siis juba otse ingliskeelset File ja mitte selle kaheldava väärtusega mugandust. Ivo (arutelu) 9. mai 2017, kell 19:20 (EEST)

Ma pole nõus, aga eks kasuta siis ingliskeelset sõna "File". Ingliskeelsed nimeruuminimed töötavad alati. Cumbril 9. mai 2017, kell 20:05 (EEST)

:Kus selleteemaline arutelu üldse käis? Ivo (arutelu) 11. mai 2017, kell 00:12 (EEST)

:: Vikipeedia:Üldine arutelu#Nimeruumi alias. Cumbril 11. mai 2017, kell 00:34 (EEST)

Kas Sa saaksid lisada abilehe Raamatuotsimine alaossa "Välismaa" internetipoe Venemaalt Ozon.ru? --Hirvelaid (arutelu) 1. juuni 2017, kell 07:03 (EEST)

Lisatud. Cumbril 1. juuni 2017, kell 19:14 (EEST)

:Aitäh!! --Hirvelaid (arutelu) 1. juuni 2017, kell 19:24 (EEST)

Jälgimisloendi alt leidsin sellise väljundi kui "Uute lehekülgede loend". Toksinud kasutajanime lahtrisse enda kasutajanime, saan kätte viimase kuu aja jooksul enda poolt alustatud artiklid kronoloogilises järjekorras. Väga tore. Aga kui oleks vaja pikemat ajaperioodi, näiteks kolm kuud või aasta, mis siis teha? --Hirvelaid (arutelu) 20. juuli 2017, kell 08:49 (EEST)

Enda kasutajalehel klikid ülal paremal nurgas "Kaastöö", siis rullid lehekülje alla ja valid "Loodud artiklid". Seal nad kronoloogilises järjekorras ongi. Kuvab viimased 100, ent klikkides loendi all "Veel", näed kõiki. --VillaK (arutelu) 20. juuli 2017, kell 09:14 (EEST)

: Nii see käib jah. Kui soovid kellegi teise artikleid vaadata, siis asendad URL-is user=Hirvelaid muu kasutajanimega. Kui tahad vaadata oma loodud lehekülgi teistes nimeruumides, siis klõpsad sama moodi kõigepealt "Kaastöö" peale, valid alt "Redigeerimiste arv", siis klõpsad teksti sees "Alustatud lehekülgi" järel olevale numbrile. Seejärel saad valida nimeruumi kaupa. Seal näitab ka loodud suunamisi ja juba kustutatud lehekülgi. Cumbril 20. juuli 2017, kell 09:30 (EEST)

::Jah, "Kaastöö" all olen varemgi käinud, aga ilmselt nii harva, et ei tulnud meelde, et seal sai parameetritega timmides väljundi soovitud valikuks. Kuid et lehekülje all saab klikkida valikul "Loodud artiklid", seda pole minu silmad varem märganud. Aitäh abi eest! --Hirvelaid (arutelu) 20. juuli 2017, kell 10:57 (EEST)

Enda alustatud artiklite kronoloogiline loend

Pärast viimast Tulirebase uuendust ei saa ma seda tööriista antud brauseris enam kasutada (aknakesi, kuhu linnukesi sai panna, enam ei kuvata). Kas Sa saaksid selle ära parandada? --Ivar (arutelu) 16. september 2017, kell 17:42 (EEST)

Proovisin just Firefoxi kõige viimase versiooniga (55.0.3 (32-bitine)) ja mul töötab ilma tõrgeteta. Kas sul viidete asukoha valimise raadionuppe ei kuvata? Või mingeid muid valikukohti? Sa võiks kuhugi üles laadida ekraanipildi veaolukorraga ja öelda brauseri versiooni/arvuti operatsioonisüsteemi. Cumbril 17. september 2017, kell 16:38 (EEST)

Greetings,
The team that made ORES is working on a new tool called JADE. The new tool is for humans to review the work of ORES, to provide human feedback and oversight. The team would like to hear about how your experience using ORES has been on your wiki, and what you might expect from a tool like the one proposed. If you are interested, you can comment on this page on mediawiki.org.
The team is also interested in sharing updates with you as JADE is developed. Short messages will be sent to this talk page every month or two, linking to a page with further information. Is this something you would like to sign up for? Simply reply to me here if so and I will put your name on the list.
Happy editing to you. Keegan (WMF) (arutelu) 4. oktoober 2017, kell 20:51 (EEST)

You can also sign yourself up for updates anytime. Keegan (WMF) (arutelu) 6. oktoober 2017, kell 19:45 (EEST)

Robot MamboBot on artiklites 29 laeva kohta viidetes kuupäeva kirjaviisi automaatselt vahetanud, kas sellest mingit häda ei sünni? Roboti arvates on eestipärane, kui kirjutada nullesimesel päeval nullkomandal kuul ja mingil aastal. Ssgreporter (arutelu) 8. jaanuar 2018, kell 01:33 (EET)

Kui kuupäev pole osa lingist või faili nimest, siis ei tohiks häda sündida. Cumbril 8. jaanuar 2018, kell 09:51 (EET)

Nullesimesel päeval ja nullkolmandal kuul on korrektne, ehkki ilusam oleks võib-olla ilma nullita.

"Kuidas kirjutada kuupäeva? – Mõni näidis: 3. aprillil 2009. a, 3. aprill 2009, 3. IV 2009, 03.04.2009, 3.4.2009." (http://keeleabi.eki.ee/index.php?leht=4&act=2&vld=9.) Cumbril 8. jaanuar 2018, kell 11:33 (EET)

:Kasut6an ainult 2., 3. ja 5. näidet, seekord koristasin ühelt nullid ära, aga kõiki 29 laeva pole aega ümber teha. Raske aru saada, kas see mõjutab midagi, kõik need parandused olid viidetes kodulehele Fakta om fartyg. Artiklis Georg Ots (laev) olite selle robotiparanduse tagasi pööranud, seepärast kirjutasin sel teemal teile. Kõik teised robotiparandused olid samasugused. Ssgreporter (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 00:45 (EET)

Kas mitme Tartu kooli korraga terveks aastaks blokeerimine natuke liiga karm karistus pole? --WikedKentaur (arutelu) 13. veebruar 2018, kell 11:10 (EET)

Kui vaatad, mis kaastööd sealt tulnud on, siis peale sodimise midagi muud polegi. Kas on siis parem neid sodimisi ükshaaval tühistada?  Cumbril 13. veebruar 2018, kell 11:34 (EET)

:Raskus on selles, et see teeb Vikipeediasse kirjutamise võimatuks ka neile, kes sodimisega üldse seotud ei ole, liiatigi veel aastaks. Ma sain eelmise bloki kohta kaebuse. Andres (arutelu) 13. veebruar 2018, kell 22:58 (EET)
Vaata kui inimene võtab kätte ja ignoreerib Vikipeedia reegleid veel niimoodi, et muudab õiged asjad oma äranägemise järgi vigaseks, siis pole miskit parata, kuid õigem on need muudatused tühistada. Pealegi pole ma kindel mitte ühegi tema postituse puhul, et need autoriõigustega vastuollu ei lähe. Tõenäoliselt küll ei lähe, aga mingit kindlust selles osas ei ole.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. aprill 2018, kell 12:56 (EEST)

Jah, selles muudatuses on vormistusreeglite vastu eksitud ja õigeid asju valeks muudetud. Mina aga vaatan asja nii, et üldine muudatus (artikli sisuosa laiendamine) tõi rohkem kasu kui kahju. Seega tühistamine pole õige.

Kui keegi minu poole sellisel viisil pöörduks, hakkaks ma juba trotsist ta nõuandeid eirama. Tegelikult mulle piisaks palju vähemastki. Cumbril 2. aprill 2018, kell 13:08 (EEST)

: Kindlasti selles viimases osas võib sul õigus olla, aga kui see kestab juba mitu nädalat ja palve peale eesti keele ja vikipeedia reegleid natukenegi järgida, ignoreeritakse neid järjepidevalt ning sisuliselt öeldakse, et ta ei kavatsegi seda teha, siis on minul ka kujunenud oma arvamus sellise tegevuse kohta.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. aprill 2018, kell 13:32 (EEST)

:: No tore, aga sa pole siin Vikipeedias üksi – mul ja teistel kaastöölistel on ka oma arvamus. Minu arvamus selles küsimuses on, et antud kasutaja kaastööst on palju rohkem kasu kui kahju. Kui ta ei järgi vormistusreegleid, siis kahju küll, midagi pole teha. Ei kujuta ette, kuidas keegi saaks teda praeguses olukorras vormistusreegleid järgima panna. Eriti sina. Aja jooksul parandatakse vormistusvead artiklites ära. See on lihtsam kui sisu kirjutamine. Cumbril 2. aprill 2018, kell 14:57 (EEST)

::: No ei ole nii. Tunduvalt lihtsam nii talle endale kui kõigile teistele on see kui ei oleks vaja mitmeid tunde kulutada toimetamistöö peale. Muide see ei ole lihtne töö, kontrollida kogu artikkel üle ja leida, et kuskil on näpukas või prantslasest Léon-Lévy Brunswickist saab muidu saksa kultuuriruumist rääkivas artiklis Braunschweig. Aga eks sa ise tead. Toimeta ja siis näed.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. aprill 2018, kell 15:30 (EEST)

Olete tühistanud kõik muudatused, mis ma viisin sisse artiklis Ingvar Villido.
Informatsioon ei olnud ülistav, vaid reaalsete viidete põhine (mis olid kõik ka tekstis märgitud).Kas võiksite väljatuua, mis teie jaoks on ülistav?
Olin teinud ülevaatliku uurimuse, kus ka teie lisatud punktid olid välja toodud veel edasises osas. Ma ei kustutanud midagi "lihtsalt" ära, vaid arendasin sisu ning sõnastust edasi erinevate viidete põhiselt.
Ka te palun ennistaksite teksi, et saaksin lõpetada korralikult tehtud ülevaatliku artikli? Loomulikult ka teie poolt algselt loodud punktid on ka välja toodud.

Ma vastasin lehel Arutelu:Ingvar Villido. Jätkakem arutelu seal. Arutelulehel oma kommentaari allkirjastamiseks lisage lõppu neli tildet (~~~~) või vajutage tööriistaribal allkirjanuppu . Cumbril 6. juuni 2018, kell 15:46 (EEST)

Märkasin, et oled teinud portsu artikleid telesaadetest.
Üldiselt on kirjatöödes selline komme, et enne kui mõne asutuse, ajakirjandusväljaande jms kohta kasutada tekstis lühendit, peaks esimesel esinemiskorral siiski nime korralikult välja kirjutama. Näiteks ei sobi artikli algul definitsioonis öelda, et see ja see on "ETV-s valminud telelavastus", vaid tuleks kirjutada "Eesti Televisioonis valminud telelavastus" ning alles tagapool viidata samale asutusele või väljaandele lühendiga. (Tegelikult on sama lugu ka viidetes väljaandenimede lühendamisega: EPL-i asemel tuleks sealgi kirjutada Eesti Päevaleht ja PM-i asemel Postimees. Praegu need väljaanded ilmuvad ja me oskame need lühendid läbi närida, aga miks teha elu keeruliseks järgmistel põlvkondadel, kelle jaoks need lühendid on juba abrakadabra.)

Tänan tähelepanu eest ja ära siis pikka viha pea! :) Kuriuss 19. juuni 2018, kell 20:11 (EEST)

: Tean ja kasutan seda kommet. Tolle artikli puhul mäletan, et võtsin artikli Nõiakivi (telelavastus) toorikuks. Seal oli varem lühend ETV definitsioonis sees, mille oled nüüdseks ära parandanud. Seega mina ei tea mitte kui midagi, kõiges on süüdi Mona ;).

: Ka teist süüdistust ei võta omaks. Põle teind, kulla härra! Ma ep ole mitte teind portsu artikleid telesaadetest! Selle ühe ja ainsa ma tegingi (olgu see päev neetud, mil ta ilmavalgust nägi).

: (Oleksin võinud muidugi tähelepanelikum olla.) Cumbril 19. juuni 2018, kell 23:43 (EEST)

Ja et sulle mitte võlgu jääda, sa tekitasid artiklis Nõiakivi (telelavastus) oma parandusega vikilingi omastavas käändes: Eesti Televisiooni. Tänan tähelepanu eest ja ära siis pikka viha pea! :) Cumbril 19. juuni 2018, kell 23:56 (EEST)

Kas saaksid malli "Sõjaväelane" täiendada – lisada sellesse 3 vabarida – selliseid nagu neid on mallis "Persoon"? (muidugi juhul, kui see pole töömahukas ettevõtmine) --Hirvelaid (arutelu) 26. august 2018, kell 22:17 (EEST)

https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Eri:Lehek%C3%BClje_taastamine&target=Daniil+Kr%C3%B5lov×tamp=20180929115319
-  Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. september 2018, kell 15:14 (EEST)
Wikipedia üks põhiprintsiip on eeldada, et inimesed tegutsevad heas usus (en:Wikipedia:Assume good faith). Kui äsja kasutajakonto loonud inimene loob uue artikli, milles sisaldub vaid 'lox', siis ei saa siit küll mingit pahatahtlikkust välja lugeda. Kui nii teha, siis peaks juba enda sisse vaatama. Cumbril (arutelu) 29. september 2018, kell 15:32 (EEST)

Ma ei tea, ühe kahtlasevõitu muudatuse järgi on raske midagi eeldada.

Blokeerimata võinuks jätta lihsalt sellepärast, et see on ebavajalik, kui soditakse korra, lehtede rikkumine ei jätku või kui sodija on ilmselt juba minema läinud.

Vt ka: :en:WP:BLOCK#Recording in the block log. Pikne 29. september 2018, kell 18:21 (EEST)

: Muidu olen nõus, aga slängis on lox (lohh) võrdlemisi ebaviisakas sõna kellegi kirjeldamiseks. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. september 2018, kell 19:18 (EEST)

:: Ma ei tulnud selle peale, et lox võiks tähendada lohhi. Kui loen lox, siis mõtlen "liquid oxygen" (veeldatud hapnik, raketikütuse osa). Aga võib-olla tähendab see veel midagi kolmandat. Või ei tähenda üldse midagi. Kui kindlust pole, siis ma ei hakka pahatahtlikkust eeldama. Cumbril (arutelu) 29. september 2018, kell 21:48 (EEST)

Palun teisalda artikli Aasta matkaja ja aasta matkategelane pealkiri Aasta matkajaks. Mul see pole seni õnnestunud. --Hirvelaid (arutelu) 3. detsember 2018, kell 08:06 (EET)

Tehtud. Nagu muu seas muutsin ka sõnastust selgemaks (enda meelest). Cumbril (arutelu) 3. detsember 2018, kell 10:55 (EET)

:Aitäh! --Hirvelaid (arutelu) 3. detsember 2018, kell 14:34 (EET)

Mis mõttes on TVPlay omakanalid Viasat History. Explore. Nature. Golf. Motor ning muud TV 1000. TV 1000 Action ja Ruuskoe kino?. Ma arvan et see väide on vale. Randoskar (arutelu) 15. detsember 2018, kell 16:55 (EET)

Artikkel on ettevõttest AS TV Play Baltics. Ettevõtte AS TV Play Baltics varasem nimi oli Viasat AS, nagu Inforegistrist näha on: https://www.inforegister.ee/10308880-VIASAT-AS. Mitte Viasat Eesti AS, milleks sa selle muutsid. Kuna see sinu muudatus oli vale, siis tühistasin ka ülejäänu, sest see polnud usaldusväärne. Kas need on omakanalid või mitte, seda ma ei tea. Cumbril (arutelu) 15. detsember 2018, kell 17:28 (EET)

Äkki oskad midagi tarka öelda selle kohta. Redigeerimiskastis välislingi teise kohta tõstmisel kandub mul uude kohta üle ainult URL-i viimase kaldkriipsu järel olev osa ja ülejäänu kustub. Näiteks märgin redigeerimiskastis ära terve aadressi http://www.postimees.ee/111105/online_uudised/182795.php ja lohistan ta tekstis mujale, siis uude kohta tekib ainult 182795.php ja ülejäänu on kaotsis. Ainult Chrome'is juhtub nii, Firefoxis töötab. Arvuti restart ei aidanud. Probleem tekkis hiljuti ja on võib-olla seotud sellega, et ühe teise probleemi lahendamiseks muutsin mingeid Chrome'i seadeid? Adeliine 21. detsember 2018, kell 14:03 (EET)

Katsetasin – mul juhtub sama. Ükskõik mis URL-iga tegu on, alles jääb vaid viimase kaldkriipsu järel olev osa. Poleks seda tähele pannud, kui sa poleks öelnud, sest ise ma niimoodi teksti enamasti brauseris ei lohista. Ma pole Chrome'is sätteid muutnud viimasel ajal, seega asi ei saa sellega seotud olla. Google'ist otsinguga ei leidnud ka midagi. Arvan, et see on ehk Chrome'i viimase versiooni bug. (Ei kujuta ette, et selline feature oleks millekski hea.) Cumbril (arutelu) 21. detsember 2018, kell 15:21 (EET)

Miks sa mind usaldatud kasutajate rühmast eemaldasid? Kas see tähendab, et mind enam ei usaldata? Miks mind ei usaldata? Ursus scribens (arutelu) 25. detsember 2018, kell 16:20 (EET)

Ma eemaldasin sinu kasutajalt kasutajarühma, sest eemaldan selle kõigilt usaldatud kasutajatelt, kes administraatoriks saavad. Administraatorite õigused sisaldavad ka seda õigust, mis usaldatud kasutajate kasutajarühmal on. Usaldan sind jätkuvalt :). Cumbril (arutelu) 25. detsember 2018, kell 16:25 (EET)

:Selge. Küsisin seda sellepärast, et leidsin usaldatud kasutajate loendist paljusid administraatoreid. Ursus scribens (arutelu) 25. detsember 2018, kell 16:56 (EET)

:: Ei ole ühtegi ju. (Loend). Cumbril (arutelu) 25. detsember 2018, kell 17:00 (EET)

:::Vaatasin vist valest loendist. Minu viga. Ursus scribens (arutelu) 25. detsember 2018, kell 17:14 (EET)

Hi Cumbril!  I'm working on a research study to look into how :mw:ORES is working out on wikis where it has been enabled.  I was wondering how the ORES filters have been working for you, if you use any tools besides Special:RecentChanges to take advantage of them, and what other observations you have about how they are working.  --EpochFail (arutelu) 5. juuni 2019, kell 23:38 (EEST)
I should mention that I'm "halfak" on Phabricator and in IRC -- so you know you're talking to the person who originally worked with you to train ORES for Estonian Wikipedia. --EpochFail (arutelu) 5. juuni 2019, kell 23:39 (EEST)

I have been away from Wikipedia editing for about a year and therefore my observations are somewhat limited. I don't recall myself using ORES filters outside Special:RecentChanges view. It took some time for me to get used to the new filters interface. By now it's familiar, I have a general understanding of how to achieve what I want to achieve. I rarely use filtering here, as this is a small wiki, the amount of recent changes is low, there's not much to filter. Color highlighting damaging edits in recent changes works very well, and is very useful in reducing the amount of time/effort it takes to catch damaging/bad faith edits. Having the option to load the latest changes since the last refresh without reloading the whole web page is nice. Not sure if this came as part of the new filters 'package' though. The only issue that I would like to point out is that since the script is Javascript-based, it causes a short lag after the browser has downloaded the page and is preparing to display it. But this is to be expected and one can live with it. Cumbril (arutelu) 16. jaanuar 2020, kell 15:03 (EET)

: I'm glad to hear that the ORES filters (damaging/goodfaith) are working for you and they are helpful.  Please keep me in mind if you notice any issues.  I'm very happy to work on improvement if you see any consistent types of mistakes.  --EpochFail (arutelu) 18. jaanuar 2020, kell 00:09 (EET)

Ehk leiad tahtmist, aega, oskusi jms mooduli «Iga» tõlkimiseks, ehk siis sõnaühikutele aasta/kuu/nädal/päev/tund/sekund mitmuse sõnalõppude lisamiseks (proovikohana vt nt Kasutaja arutelu:Pietadè/Mall:Seeds, ajendatud nt enwi viiruse infokastis sulgudes olevast ajaloendurist).See tähendab siis ilmselt seda, et igale ajaühikule peab määrama eraldi mitmuse lõpu, ja kaotama tulemusnäitude vahelt koma... jne. ✅ Pietadè (arutelu) 14. veebruar 2020, kell 14:09 (EET)

Tänan pakkumast, pole huvitatud. Kaniivel (arutelu) 15. veebruar 2020, kell 15:45 (EET)

Mul ka palve. Minu arutelulehele laekus selline palve, ehk saad aidata või suunata selle edasi mõnele oskajale? Mina ei oska ja praegu pole aega ka õppida.
"Kas oleks võimalik ühendada lehed: Süsinikuheitme mõõdik ja Süsiniku jalajälg. Tänudega --Pault (arutelu) 9. september 2020, kell 23:36 (EEST)"
Tänan nii või naa! Kuriuss (arutelu) 9. september 2020, kell 23:56 (EEST)

See käib nii, et esmalt tehakse artiklite liitmise ettepanek. Selle märgiks lisatakse liidetavatele artiklitele etteotsa mall . Siis võiks veidi oodata, et kaastöölised saaks arvamust avaldada. Kui on juba oodatud nädal või paar ja üldine meelsus on, et võib liita (või keegi pole reageerinud), siis võib liidetavate artiklite tekstist moodustada ühe artikli selle pealkirja alla, mis alles jääb. Sellele või nendele artiklitele, mis kaob (kaovad), lisada kustutamismärkus. Administraatori õigustega kaastöölised siis kustutavad/liidavad artiklite ajalood, nii kuidas vajadus on.

Ma konkreetse liitmise osas seisukohta ei võta. Selleks peaks süvenema, kuid mul ei ole praegu soovi seda teha.

Kaniivel (arutelu) 10. september 2020, kell 21:23 (EEST)

en:User talk:Kaniivel/Reference Organizer#Bug report --Guy Macon (talk) 21. november 2020, kell 01:54 (EET)

Suur aitäh, et nomineerisite mind kuu vikipedistiks! Ma ei oska oma heameelt kirjeldada. Iga päev saan Vikipeedia kohta midagi uut teada, selline tunnustus oli samuti suur üllatus. Aitäh, see tegi meele rõõmsamaks ja motiveeris edasi töötama. Jõudu kaastööle! --Pudrunui (arutelu) 1. juuni 2021, kell 11:27 (EEST)

Hello! Thanks for your reaction to that vandalism issue. Could you please also delete the talk page of blocked user because it contains my nickname? Thanks.--Renvoy (arutelu) 8. september 2021, kell 12:15 (EEST)

No problem. Deleted. Kaniivel (arutelu) 8. september 2021, kell 12:23 (EEST)

Please block Aspen00. Thanks.--Renvoy (arutelu) 24. september 2021, kell 18:32 (EEST)

Kasutaja Merleke5 teeb head tööd. Miks teda kiusad? Ma ei ole sugugi nõus sinu nn lingiparandustega. Ivo (arutelu) 26. oktoober 2021, kell 17:26 (EEST)
Usaldatud kasutaja õiguste äravõtmine on minu meelest liiast. Kui selgeid kriteeriume pole, siis tundub selline õigustega mängimine ka mulle rohkem kiusamisena. Eriti veel arvestades, et samal ajal pole neid õiguseid ära võetud mitmelt teiselt kasutajalt, kelle tegevust saab otsesemalt sarisoperdamiseks pidada. (Iseasi küll, kas praegu on mõtet kellelegi neid õiguseid anda, kui see üks tööriist võiks vabalt olla ka mingi teise olemasoleva kasutajarühmaga seotud.)
Ma olen nõus, et teatud lingid võiks Merleke küll pigem muutmata jätta, aga märkimisväärselt halvemaks ta neid minu meelest samas  ka ei muuda. Ma saan aru kaalutlusest, et artiklite pealkirjad võivad muutuda ja lingid võivad mingil määral näidata, millest nimevarianti pealkirjas eelistada ning sellega seoses on parem linke mitte edasi-tagasi parandada. Samas Merlekese parandused puudutavad vist peaasjalikult asutuste endiseid nimesid ja neil juhtudel on sellest kaalutlusest üsna ükskõik, kuna endine nimi jääb peaaegu alati teiseseks nimevariandiks. Selles rahvaliidu ja EKRE näites on minu meelest lisaks sisuliselt lahtine, kumba artiklisse linkida.
Teiseks, nagu teises arutelus enne juba märkisin, päris iga hinna eest tegelikult ei tule n-ö läbipaistmatuid linke vältida ju ka inglise viki reeglite järgi. Seal on loetleud hulk juhtumeid, mil läbipaistmatut linki peetakse õigustatauks. Kui lingitud sõna seejuures ei lange kokku kohtspikri tekstiga, siis see iseenesest võib mõnetist segadust tekitada, aga selles suhtes minu meelest üldjuhul pole kuigivõrd vahet, kas linkida ümbersuunamist või mitte, kuna ka teise pealkirjaga artiklisse sattumine tekitab paratamatult vähemalt samavõrra segadust. Märksa häirivam on minu meelest see, kui linkide läbipaistvuse nimel teed suunamisi nagu Staapelplats, mis tekitavad lisaks segadust sellega, et ei vasta artikli teemale. Pikne 31. oktoober 2021, kell 19:50 (EET)

Minu jaoks on usaldatud kasutaja õiguse andmise põhitingimus see, et kasutajal ei pea pidevalt järel käima ja tema tehtud tööd parandama. Merleke5 lisasin usaldatud kasutajate hulka, sest ta oli kuu vikipedistiks valitud. Kuigi mul olid juba siis tema suhtes kahtlused, ent otsustasin siiski usaldada. Praegu mul usaldus tema vastu puudub ja seepärast võtsin selle kasutajarühma ära.

Merleke5 muutis alguses massiliselt artiklites Eesti teenetemärkide linke, nii et need suunamislehe asemel läksid nad üldisele lehele. Morel juhtis sellele tähelepanu ja siis vist teenetemärkide linkide muutmine lõppes. Siis hakkas koolide nimede linkide massiline muutmine samal põhimõttel. Praegu on tuhandeid artikleid, kus on täiesti mõttetult lingid ära muudetud. Kui täpsustuslehe asemele tekib artikkel, kas siis hakkab keegi neid linke artiklites tagasi muutma või?!

Täiesti igal juhul ei pea artiklis lingi tekst kattuma lingi sihtmärgiga. Aga neid juhtumeid, kus nad võiks erineda, on väga vähe. Seal ingliskeelsel reeglite lehel on need juhtumid välja toodud:
# kui link on navigeerimismalli sees
# kui kohtspikri sees olev tekst (ehk suunamislehe pealkiri) mõjuks lugejale üllatavalt. (Aga siis mõjuks ju teksti sees nähtav nimi ka üllatavalt, sest nad on samad.)
# ei ole vaja teha suunamislinki trükiveaga nimele ja kasutada siis tekstis trükiveaga nime
# ei ole vaja teha linki täpsustuslehele
# ei ole vaja teha linke raadio- ja telejaamade lühendile
# malli ja portaali nimeruumis pole vaja teha linke suunamistele
# pole vaja teha linke Vikipeedia esilehele
# pole vaja teha linki, mis suunamise kaudu jõuab samasse artiklisse tagasi, kus link asub. (See tähendab, et sellel lehel pole vaja sellist linki panna, mujal artiklites on OK.)

Palun leia mulle nüüd mõni Merleke5 tehtud lingiparandus, mis inglise viki reeglite järgi on õigustatud.

See mittekattuva kohtspikri asi on väike probleem. Põhiline on see, et artiklis tulekski linkida just neid mõisteid, nimesid ja nimetusi, mis artikli tekstis on. Sest kunagi ei tea, millisest nimest, mis praegu on punane link, võib tekkida oma artikkel. Ja polegi vaja hakata mõistatama, lingi lihtsalt seda mõistet, mis tekstis on!

kuna ka teise pealkirjaga artiklisse sattumine tekitab paratamatult vähemalt samavõrra segadust

Jah! Kui sama nimega artiklit pole, siis olukorras, kus "suunamine" tehakse artiklis oleva lingi kaudu või tehakse läbi suunamislehe, saab lugeja mõlemal juhul tünga. Sinna pole midagi teha. Alternatiiv on jätta punane link. Aga kui artiklis on link suunamisele ja suunamise asemele tekib artikkel, siis on olukord lahenenud. Kui "suunamine" on tehtud artiklis, siis juhtub see, et just artikli tekstis olevast mõistest oleva artikkel on olemas, aga lugeja suunatakse kuhugi mujale. Kuni linki pole artiklis korrigeeritud. Ja seepärast on parem lahendada olukord päris suunamise kaudu, mitte pseudosuunamise kaudu.

Rääkides "staapelplatsi" suunamisest. Seal oli enne vist selline link -- staapelplats. See tähendab, et lugeja näeb tervet sõna lingina. Lugejana ma eeldaks, et saan lugeda staapelplatsist. Klõpsan lingile ja tuleb hoopis artikkel staaplist, ehk tüng. Ka praegu saab lugeja tünga. Aga praegusel lahendusel on see eelis, et kui Vikipeedia tegijad leiavad, et selline suunamine on eksitav ja teeb rohkem kahju kui kasu, siis saab lihtsalt suunamise ära kustutada. Ja kõigisse artiklitesse, kus see link on sees, jääb punane link. Või äkki tekib mõni staapelplatsile lähedasem artikkel, kuhu oleks mõtet suunata. Siis on ju vaja parandada vaid suunamine. Ainult üks parandus. Mitte parandused kümnetes, sadades või tuhandetes artiklites.

Veel üks halb praktika, mida osad kasutajad harrastavad, on linkida mingist nimest osa ja jätta teine osa linkimata. Ühes kohas oli selline link Mari ANSV. Mida lugeja sellest arvama peaks? Kuhu ma selle "Mari" peale klõpsates saan? Kas see räägib maride rahvusest või millest? Mõiste, mida linkida tuleks, on "Mari ANSV". Aga kuna selle kohta artiklit pole, siis lingiti ainult osa nimest. Tekitasin suunamise Mari ANSV > Marimaa ja linkisin artiklis kogu mõiste. Kui see ei sobi, siis võib suunamise ära kustutada ja artiklisse jääb punane link. See on selgem ja korrektsem kui ühe sõna linkimine nimes. Kaniivel (arutelu) 1. november 2021, kell 18:05 (EET)

: Kui pole selge, et teised nimetatud kasutajat piisavalt ei usalda või et konkreetseid tehnilisi õigusi on otseselt kuritarvitatud, siis minu meelest ei tohiks käia õiguste äravõtmine sama lihtsalt nagu nende andmine.

: Minu meelest ei saa üheselt öelda, et kõik need lingid, mida oled parandanud, olid inglise viki reeglitega vastuolus. See inglise viki juhendist :en:WP:DONOTFIXIT tõlgitud loetelu pole ju ammendav. Öeldud on, et (võimalike) põhjuste hulka kuuluvad loetletud põhjused. Näiteks on küll öeldud, et täpsustuslehele ei tuleks linkida, aga pole eraldi välja toodud, et ei tuleks teha ka muid linke, mis viivad valesse kohta ja mis peaks olema ütlematagi selge. Seejuures ei ole seal öeldud, et neil loetletud juhtudel tuleb tekitada ümbersuunamised nagu Paide Gümnaasium (1992–2018) (lihtsalt selleks, et lingitud nimevariant ja link oleksid sarnasemad). Näiteks parandas Merleke lingid kujul Paide Gümnaasium kujule Paide Hammerbecki Põhikool, mis oli minu meelest hea ja vajalik, kuna need lingid ei viinud enam õigesse kohta. Nagu öeldud, ükskõik, kas linkida ümbersuunamist või mitte, kummalgi juhul ei saa välistada, et lugeja satub veidike segadusse, kuna kooli nimi on muutunud. Seejuures lihtsalt poleks tarvis tekitada linkimisel lisasegadust aastaarvudega, mida võib kergesti pidada kooli tegutsemisaastateks, kuna tavapäraselt aastaarvud pealkirjades seda tähendavad.

: Ei, ma ei väida, et linke tuleks edasi-tagasi parandada. Kui link ei viinud valesse kohta, siis oleks võinud pigem lingi parandamata jätta. Aga nagu öeldud, nende endiste nimede puhul pole see eriti oluline, kui parandus millegipärast siiski tehti. Nagu öeldud, vaevalt parandatud kujul link lugejat kuigivõrd rohkem või vähem segadusse saab viia. Sellepärast pole selliste linkide parandamist minu meelest mõtet eraldi tagasi pöörata.

: Kui link on staapelplats, siis lugeja vähemasti ei pea tingimata lingil klõpsama nägemaks, mille kohta artikkel tegelikult on. See on iseenesest tavaline, et lingitud artikli pealkiri ei pruugi olla aimatav ilma kursoriga lingi kohale minemata, ka siis, kui lingi lõpus on ainult käändelõpp või mingi muu järelliide. Kui sõna tähendus on lihtsasti tuletatav selle osade tähendusest ja pole selge, et terve sõnaga tähistatu väärib eraldi artiklit, siis on sõna esimese poole linkimine minu meelest üldjoontes sobilik. Punane link "staapelplats" seevastu tähendaks mingil määral otsustust selle kohta, et peaks tulema eraldi artikkel.

: Nõus, et nime osasid ei peaks eraldi linkima ja et selline Mari ANSV link oli halb, aga ebatäpne suunamine jällegi ei tee minu meelest asja paremaks. Seal võiks ehk küll pigem lingi punaseks jätta.

: Nende teenetemärkidega on nähtavasti mingi eraldi teema. Ma ei tea, kas kellelgi on kavas teenetemärkide klassidest eraldi artiklid teha või miks täpselt sellised mõneti eksitavad suunamised on tehtud. Juhul kui oli tehtud näiteks ebatäpne link Valgetähe V klass, siis see oli küll samuti halb. Seevastu võiks vabalt kirjutada näiteks "Valgetähe V klass" või "Valgetähe teenetemärgi V klass". Pikne 2. november 2021, kell 17:19 (EET)

Kui teised (mitmuses) usaldavad, siis saavad nad õiguse tagasi anda. Kui õiguse andmine käib ühe inimese otsusel, siis ei pea ka selle ära võtmiseks kogukonnas hääletust tegema.

Sellised lingiparandused, kus link viis varem valesse kohta, on kasulikud. Aga selliseid parandusi on Merleke5 kõikide lingiparanduste seas vähe. Enamik tema lingiparandusi on parandused lihtsalt selleks, et artiklis ei oleks lingitud suunamist. Teenetemärkide teema pole eraldi teema, vaid sama teema. Seal on täpselt sama tüüpi lingiparandused Merleke5-lt. :en:WP:DONOTFIXIT ütleb, et ära asenda suunamisi linkides n-ö lingi sees oleva suunamisega. Sellega on Merleke5 just tegelenud.

See, et lugeja satub segadusse ka suunamisele linkides (kui lingi silt ja artikli pealkiri erinevad), ei ole ainuke ja peamine põhjus, miks selliseid linke ei ole vaja teha ja miks sellised parandused tuleb tagasi pöörata.

Kasutajal Merleke5 on ehk mingi kiiks, miks ta selliseid lingiparandusi teeb. Siin ei ole vaja arutada, kas mingi konkreetse kooli lingi parandamine oli kasulik või kui palju sellest kahju võib sündida. Vaja on sellest linkide parandamise kombest lahti saada. Veel parem, kui ei tekitaks ka selliseid linke. See ei käi ainult Merleke5 kohta.

Sulgudes aastaarvud tähendavad perioodi. See, mille kohta periood käib, on konteksti küsimus. Pealkiri "Iirimaa ajalugu (1939-1945) tähendab, et jutt on selle perioodi Iirimaa ajaloost. Ma arvan, et need sulgudes aastaarvud ei tekita segadust.

staapelplats ja staapelplats näevad kasutaja jaoks täpselt samad välja. Nii: staapelplats ja staapelplats. Ega sa ometi ei eelda, et ongi normaalne kursoriga iga allajoonitud sõna kohale minnes kontrollida, kuhu see link tegelikult  viib? Mina küll nii ei kontrolli. Ma eeldan, et kui on sõna lingitud, siis on ka sellele vastav artikkel. Ainult siis, kui on lingitud lause osa, siis ma ei ole kindel, mida on lingitud ja kontrollin ehk enne klõpsamist. Käändelõpp ei ole probleem, sest me ei tee käänatud sõnadest artikleid ja igaüks oskab käändest nimetava käände tuletada. Veel hullemad on sellised lingid, kus liitsõna kaks eri poolt on lingitud eri artiklitesse ja mis artiklisse lugeja satub, sõltub sellest, kuhu ta klõpsama juhtus (eeldades tavainimese kombel, et ju siis ongi sellest liitsõnast artikkel olemas). (Staapelplatsist peakski olema omaette artikkel!)

Kokkuvõttes: pole vaja lugejale midagi kotis müüa; kui sa pead häda sunnil kotis müüma, siis tee seda vähemalt selliselt, et tulevikulugeja jaoks võiks kotil olev silt ja sisu samad olla ilma lisatööd tegemata. Kaniivel (arutelu) 3. november 2021, kell 20:23 (EET)

: Teenetemärkide juures on teistmoodi see, et suunamine ise on ebatäpne ja seetõttu minu meelest vähemalt sama halb kui läbipaistmatu link, kui mitte halvem. Need uue nime järgi tehtud asutuselingid seevastu viivad vähemalt sama asutuse juurde.

: Ei pea alati kursoriga sõna kohale minema, et kontrollida, kuhu link tegelikult viib, aga vähemasti selline võimalus on olemas. Sedasi on üsna sageli kasulik linki kontrollida, näiteks nägemaks, kas lingis on mingi sulgudes täpsustus või kas pealkiri on ainsuses või mitmuses või milline on isikunime või muu võõra sõna algvorm. Võib olla ka näiteks mingi muu järelliitega link nagu kerakujuline, mille puhul võib eeldada, et terve sõna ei vasta mingile eraldi mõistele. Seevastu selle ebatäpse suunamise korral ei jää muud üle kui lingil klõpsata. Mulle pole ilmne, et staapelplatsist peaks tulema eraldi artikkel. Võimalik, et seal poleks öelda eriti muud, kui et tegu on staaplina kasutatava platsiga vmt, mis oleks üsna triviaalne.

: Aastaarvude juures ma pean silmas, et artiklid on enamasti nimekandjatest ja eeskätt on siis tegu perioodiga, mil ühe või mitme nime kandja eksisteeris. Muidu ka, iseenesest on tavaline, et täpsustuslehel või täpsustusmärkuses loetletakse linke igasugustele sünonüümidele, mitte ainult sarnase kujuga linke, ning neid linke pole ju tegelikult tavaks sulgudega suunamiste abil kuidagi sarnasemaks töödelda vmt.

: Ma saan aru, miks tuleks enamasti linkida ümbersuunatud märksõna, aga selle põhjenduses toodud kaalutlused peavad eri linkide juures paika paratamatult erineval määral. Kuigivõrd võib aru saada ka sellest, kui tahta teha reegel, mille järgi ümbersuunamisest möödaminemise eesmärgil ei tohi mitte kunagi teha n-ö läbipaistmatuid linke, kuna sellist reeglit oleks ehk lihtne järgida. Tahan öelda lihtsalt seda, et inglise viki juhendist ega muust üldisest praktikast minu meelest samas ei saa tuletada nii ranget lähenemist nagu osast sinu lingiparandustest. Pikne 4. november 2021, kell 19:36 (EET)

Jah, teenetemärkide linkide "parandamine" oli halvem kui koolide linkide "parandamine".

Kursoriga lingi kontrollimise võimalust ei ole näiteks puutetundliku ekraaniga seadmest (mobiilist, tahvelarvutist) Vikipeediat lugedes. Ilmselt kuidagi ikka saab, aga praktilises mõttes võib öelda, et see võimalus puudub. Lingi läbipaistvana hoidmine on kooskõlas ka inglise viki juhendis öelduga: "Keep piped links as intuitive as possible. Per the principle of least astonishment, make sure that the reader knows what to expect when clicking on a link."

Merenduses võhik lugeja pruugi teada sedagi, et staapelplatsi sõnas "staapel" mingit iseseisvat tähendust omab. Sarnaseid saksa keelest tulnud sõnu on ju teisigi (platsdarm, vöörmeister), mille puhul, isegi kui saad aru liitsõna mõlemast poolest eraldi, ei aita see mõistest aru saamisele lähemale. Juba seepärast peaks olema sellest sõnast oma artikkel.

Enamasti on artiklid nimekandjatest, aga mitte alati. Juba mainitud Iirimaa ajalugu (1939-1945) või Eesti Vabariik (1918-1940) ei ütle, et selle nimega riik oli sellise kestusega, see käib ühe ajalooperioodi kohta. Täpsustuslehel on võimalik täpsustus pikemalt välja tuua. Nagu siin: Noorsooteater. Kui teha suunamine, siis see peaks olema sama, mis võimaliku artikli pealkiri. Aastaarvud ei pea just sulgudes taga olema, kuid see on lihtne ja lühike täpsustuse viis.

Küsimus pole ranges lähemises. Ma ei usu, et sellist linkimise stiili saaks 100% vikis rakendada. Kuigi midagi uut selles ju pole, inglise viki juhendis linkide kohta (:en:Wikipedia:Manual of Style/Linking#Redirects) on sama jutt. Arvan, et enamik kaastöölisi pole linkide teemat endale lõpuni selgeks teinud. Ma ise ka tegin alguses linke nagu siis parem tundus. Katse-eksituse meetodil. Olgu enamiku kaastöölistega kuidas on, aga kui mõni kaastööline hakkab massiliselt artiklites linke oma vildaka arusaama põhjal ringi tegema ja teeb sellega asju halvemaks, siis tuleb sellele reageerida. Ja kui reageerida, siis nii, et oleks arusaadav. Hakata nüansse selgitama kellelegi, kelle põhiline arusaam tundub olevat see, et on kasulik asendada lingid suunamistele püstkriipsuga linkidega, ei näi väga paljutõotav. Või täpsemalt: kui kaastööline teeb linke massiliselt ringi, siis on kohane öelda, et ära tee ühtki linki ringi (lihtsalt ringi tegemise pärast) ja püüda seda mõtet kohale viia. Kaniivel (arutelu) 7. november 2021, kell 02:16 (EET)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Palun eemaldada kasutaja EvilestPomorie blokeering, sest konto on globaalselt lukustatud. Oskar (arutelu) 28. mai 2022, kell 23:25 (EEST)

Miks sa seda eemaldada tahad? Konto ei ole lukustatud globaalselt, vaid kohapealselt. Globaalselt tähendab üle kõigi vikiprojektide lukustamist ja selline "au" saab osaks vähestele. Kaniivel (arutelu) 29. mai 2022, kell 22:56 (EEST)

: Vaata , kui sa selle lahti teed, siis blokeerimislogist allpool on kiri "See konto on globaalselt lukustatud, vaata üksikasju globaalse konto kohta", klõpsates sinna, siis näed konto lukustamise põhjust. OskarRand1 (arutelu) 30. mai 2022, kell 10:40 (EEST)

:: Olgu, ma eksisin, see konto on globaalselt lukustatud. Aga sa ei vastanud küsimusele, miks sa lukustuse eemaldamist soovid. Kaniivel (arutelu) 30. mai 2022, kell 11:08 (EEST)
Seega, blokeering jääb. Oskar (arutelu) 4. juuni 2022, kell 11:37 (EEST)

Muutsid seda malli, aga nüüd on meil hulk artikleid, kus on error rea "coauthors" tõttu (näide). Selle võiks vast lisada või botiga eemaldada mallidest neid tühjasid parameetreid. Ivo (arutelu) 1. juuni 2022, kell 19:15 (EEST)

Olen teadlik ja plaan on ka botiga töödelda selliste probleemidega artikleid. Pole lihtsalt seni jõudnud. Kaniivel (arutelu) 1. juuni 2022, kell 23:45 (EEST)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:07 (EEST)

Dear interface administrator,
This is Samuel from the Security team and I hope my message finds you well.
There is an ongoing discussion on a proposed policy governing the use of external resources in gadgets and UserJS. The proposed Third-party resources policy aims at making the UserJS and Gadgets landscape a bit safer by encouraging best practices around external resources. After an initial non-public conversation with a small number of interface admins and staff, we've launched a much larger, public consultation to get a wider pool of feedback for improving the policy proposal. Based on the ideas received so far, the proposed policy now includes some of the risks related to user scripts and gadgets loading third-party resources, best practices for gadgets and UserJS developers, and exemptions requirements such as code transparency and inspectability.
As an interface administrator, your feedback and suggestions are warmly welcome until July 17, 2023 on the policy talk page.
Have a great day!
Samuel (WMF), on behalf of the Foundation's Security team 8. juuli 2023, kell 02:02 (EEST)

Need your input on a policy impacting gadgets and UserJS

Hello Kaniivel
Hope this message finds you well!
I’m contacting you as you edited Growth features configuration in the past, using Special:EditGrowthConfig. This page is visible to anyone, but only a selected group of users can edit it and configure Growth features.
The Growth team plans to create a Community Configuration 2.0, based on Special:EditGrowthConfig.
This new feature will allow local administrators to change settings for Wikimedia Foundation-designed features. This way, they can configure the different features to best suit their wiki’s specific needs. This strategy eliminates the technical barrier for admins, to customize local settings. This also encourages a more inclusive and collaborative product development process.
But, there are currently two primary limitations to Community Configuration:
* Discoverability: Many Administrators are unaware of the existence of Community Configuration.
* Usage Scope: At present, only the Growth features can use Community Configuration.
We plan to integrate Community configuration into MediaWiki, as a default feature. Other Wikimedia Foundation teams and volunteer developers will be able to create Community configurable features. We expect this central place to be more discoverable.
Before the Growth team starts this project, we are seeking feedback, to guide our efforts in the right direction. We are particularly interested in your thoughts on the following:
# How do you feel about more Wikimedia Foundation features that can be configured (enabled, disabled, edited) by Administrators?
#* Do you have any reservations or concerns about this idea?
# What can we do to ensure that all Administrators are well-informed about Community Configuration?
# How confident are Administrators in making changes using Community Configuration?
# Based on your experience editing Special:EditGrowthConfig, are any parts of the procedure unclear or ambiguous?
# Community Configuration should be visible to all. Should it only be modifiable by a select group of experienced Wikimedians?
# Should all configuration options be only editable by Administrators and interface administrators?
#* Should we consider different user access levels for certain configuration options?
# Out of curiosity, do you have any thoughts on how many edits would be made to this community configuration page each year?
Your insights will be invaluable in shaping the trajectory of this project. We look forward to your constructive feedback!
If you have any questions, please don't hesitate to ask.
Best, Trizek (WMF) (arutelu) 18. juuli 2023, kell 18:00 (EEST)

Hello Kaniivel

This is a reminder about this message. Soon, I will have to stop collecting answers, as the Growth team needs to move the the next step for this project. I don't want you to miss the opportunity to share your thoughts.

Best, Trizek (WMF) (arutelu) 1. august 2023, kell 19:47 (EEST)

Tere!Eestikeelses (etwi) jälgimisloendis kuvab "Jälgimisloendi seaded", ja all: "Seletus", nt FF viimase versiooniga fine; ingliskeelses  (enwi) jälgimisloendis ent kuvab mingist hiljutisest ajast alates "List of abbreviations (help)", kusjuures need kaks ühikut ("help") ja lühendite loend on osatud sellisel moel siduda, et nt FF (viimane vers) avab väga sageli "iseseisvalt" (loe: käsukorras) lehe "Help:Watchlist#How_to_read_a_watchlist_(or_Recent_Changes)" (mingi overlapping käskude komb.). Mina ei tea, kelle poole enwikis pöörduda (aegagi pole); tegemist peaks olema suhteliselt hiljutise muudatusega enwi koodis.Ehk siis viimastel päevadel sattunud lihtsalt, mingi omapoolse vastava tegevuse/soovita eelnimetatud ""Help:Watchlist#How_to_read_a_..." lehele...;-)Abi/selgitus teretulnud! ☆☆☆ — Pietadè 27. veebruar 2024, kell 16:11 (EET)

Ma algul otsisin tükk aega taga seda kohta, kus jälgimisloendis on seaded ja seletus. Mul ei ole eelistustes "Kasuta JavaScripti-vaba liidest" juures linnukest ja sel juhul seadeid ja seletust ei kuvata.

Vaadates aga inglisvikis jälgimisloendit, siis link Help on selliselt Legendi kõrvale paigutatud, et kui Legendi peale klõpsata, liigub Helpi link täpselt kursori alla. Seega kui teha ühe klõpsu asemel topeltklõps, siis teine klõps avabki Help-lehe. Samas võib tulla ka arvutihiire riistvara kulumisest, kui üks klõps tegelikult saadab kaks klõpsu. Kaniivel (arutelu) 27. veebruar 2024, kell 20:08 (EET)

:Tänan vastuse eest!Üks minu „indiviididest“ (FF 123 (32-bit)) kipub avama 'help' lehte "omavoliliselt", vist ~50% siis kui Watchlist on alglaadimise ajal avatud... Mõne päeva eest kinnitas üks MSi juhtfiguure, et MS teeb AI kättesaadavaks kõigile maailma riikidele...;-)  ☆☆☆ — Pietadè 29. veebruar 2024, kell 10:07 (EET)


Kasutaja arutelu:Angmar Brekker

Tere tulemast Vikipeediasse!
Kui soovid osaleda artikliga Saimaa hüljes [[Vikipeedia:Soome-Eesti artiklivõistlus|Soome-Eesti artiklivõistlusel]], siis lisa oma kasutajanimi siia: [[Vikipeedia:Soome-Eesti artiklivõistlus/Osalejad]]. --Metsavend 14. detsember 2016, kell 11:14 (EET)

Palun ära tee automaattõlkega artikleid, sest nende keel on vigane. --Metsavend 15. detsember 2022, kell 23:27 (EET)

Tere! Ei ole teinud ühtegi automaattõlkega lehte. Tundub, et mu enda keel on vigane sellisel juhul. Angmar Brekker (arutelu) 16. detsember 2022, kell 08:06 (EET)

:Siis on hästi. Palun vaata üle artiklid võrkpalli Euroopa meistrivõistluste kohta. Kui on toimunud võistlus, siis tuleks minevikuvorme kasutada, nt: 2011. aasta Euroopa meistrivõistlused võrkpallis olid meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis, mis toimusid 27. korda. --Metsavend 16. detsember 2022, kell 08:26 (EET)

::Selge, saab tehtud. Tänan tähelepanu juhtimise eest! Angmar Brekker (arutelu) 16. detsember 2022, kell 09:00 (EET)

Tegin algelise infokastimalli, mida saab kasutada nende meistrivõistluste ariklite alguses keerulisema koodiga tabeli asemel (näide artiklis 2021. aasta meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis). Pikne 16. detsember 2022, kell 17:48 (EET)

Suur aitäh! Olen ka ise mitu korda hakanud tegema, aga selliste mallide loomisest minu jõud ja teadmised veel üle ei käi. Angmar Brekker (arutelu) 16. detsember 2022, kell 18:08 (EET)

Tervist!
Õnnitlen Sind maikuu vikipedisti auhinna saamise puhul! Selleks, et saaksime Sulle MTÜ Wikimedia Eestist saata tehtud töö eest auhinna, saada mulle palun meilile kerdo@wikimedia.ee oma e-maili aadress, telefoninumber ja täisnimi (viimane juhul kui see ei ühti Su kasutajanimega).
Parimate soovidega
Kerdo Kristjan Tamm
WMEE büroojuht  KerdoKristjan (arutelu) 12. juuni 2023, kell 16:35 (EEST)


Arutelu:FC Viktoria Plzeň

Pealkirjad võiks ikka ühtemoodi korrektsed olla.
*FC Flora Tallinn => Tallinna FC Flora (Tallinna Flora)
*FC Viktoria Plzeň => Plzeňi FC Viktoria (Plzeňi Viktoria)
*jne. --LeeMarx (arutelu) 17. detsember 2016, kell 09:56 (EET)

See on klubi ametlik nimi. Leian, et seda pole tarvis tõlkida. Andres (arutelu) 18. detsember 2016, kell 13:09 (EET)


Arutelu:Millennium Stadium

Meedia poolt on kasutuses mõlemad variandid, aga kumb on eesti keeles õige? --LeeMarx (arutelu) 17. detsember 2016, kell 14:32 (EET)

Millennium Stadium. Ei ole vaja tõlkida, ma arvan.--Raamaturott (arutelu) 17. detsember 2016, kell 14:42 (EET)

Millennium Stadium => Millennium staadion või Milleniumi staadion


Arutelu:Raimo Pullat

Tunnustuste osa vajab toimetamist. Andres (arutelu) 17. detsember 2016, kell 23:34 (EET)

Lisada oleks vaja alajaotus tema seotusest NL organitega, mille jaoks on rikkalikult materjali tema enese mälestusteraamatus. 193.40.12.10 4. märts 2024, kell 11:32 (EET)


Arutelu:Eduard Tüür

Üks teine Eduard Tüür on veel: http://epl.delfi.ee/news/arvamus/lennundus-on-ponev?id=50733576 Velirand (arutelu) 21. detsember 2016, kell 13:17 (EET)
Tegemist on karikaturisti isaga --Kopo25 21. detsember 2016, kell 13:45 (EET)

Pojaga vist ikka. Velirand (arutelu) 21. detsember 2016, kell 13:55 (EET)

: Sorry, minu viga ikka pojaga --Kopo25 21. detsember 2016, kell 21:09 (EET)

ESTERi otsingust () tuleb välja 1961 sündinud kirjanik (?), kes avaldanud kolm raamatut. Kas see isik on tähelepanuväärne?--Estopedist1 (arutelu) 25. märts 2017, kell 20:04 (EET)

Veebist ei leia ma kirjaniku (?) Eduard Tüüri kohta midagi peale kolme raamatu, ent iga inimene, kes on midagi kirjutanud, pole automaatselt Vikipeedia jaoks tähelepanuväärne. Kas selle isiku kohta on usaldusväärseid veebi- või kirjalikke allikaid?--Estopedist1 (arutelu) 26. märts 2017, kell 12:07 (EEST)

: Ma usun, et see on sama Eduard Tüür (sünd. 1961), kellest ülalpool seoses lennundusega juttu on. Ta oli vist kunagi ajakirjanik. (https://www.inforegister.ee/DUZNOSX-EDUARD-TuuR). Velirand (arutelu) 26. märts 2017, kell 12:13 (EEST)
Ta on pandud ilma lingite ka Eesti kirjanike loendisse. Me peaksime selgusele jõudma, kas ta on tähelepanuväärne. Andres (arutelu) 26. märts 2017, kell 12:52 (EEST)
----------------
"Kogumik "Valik Pikkeris aastatel 1978–1988 avaldatud karikatuuridest" 2010, Narva" - Esteris sellise pealkirjaga kogumikku pole. Kuriuss (arutelu) 16. märts 2021, kell 16:18 (EET)


Kasutaja arutelu:Andres/Kersti Kaljulaidi suhted Eesti Evangeelse Luterliku Kirikuga

Mul on plaanis seda täiendada, praegu ma rohkem ei jaksa. Igatahes võib nüüd põhiartiklit lühendada, kui tarvis. Arvestades Kruusamägi ja Moreli seisukohta panin ka kustutamismärkuse. (Andres) 194.150.65.20 21. detsember 2016, kell 18:36 (EET)

Minu meelest on praegu vahepealkirju liiga palju. Ent kui pealkirjade alla tuleb rohkem teksti, siis on OK. Igatahes tänan selle artikli loomise eest. Cumbril 21. detsember 2016, kell 18:47 (EET)

Täitsa lolliks läinud, ilmselt pole vikipedistidel midagi teha. EELK peapiiskop on tühja teema mulliks puhunud, samas kui Eesti presidendi funktsioonide seas on "suhted kirikuga" (millise kirikuga? siin on igatahes ainult EELK-st jutt ja sedagi väga lühikese aja, umbes kuu jooksul) täiesti marginaalsed. Sisuliselt on tehtud terve artikkel kahe inimese suhetest, kellest naisterahvas ei taha suhet ja meesterahvas käib peale nagu uni, meelas nägu peas. Kas keegi kujutab ette, et kogu Kaljulaiu elu ja tegevust hakatakse sama innukalt ja põhjalikult kajastama? Ja enne kui keegi "avalikkuse huvi" põhjenduseks hakkab tooma, tuletan meelde, et 1) seks ja usk on Eestis üsna ühtviisi inimese eraelu 2) "avalikkuse huvi" oli ka Toomase ja Evelini suhte vastu väga suur, aga sellest ei ole eraldi vikiartiklit ja praeguseks juba ei tundugi, et peaks olema. Klatši jooksev kajastamine ei ole entsüklopeedia asi, isegi kui ajalehtedes ilmuvad kolumnid, kus kellegi suhet kajastatakse. Või tahate Mihkel Kunnuse suhetest kah eraldi artiklit teha? Aga miks ikkagi Toomas Hendriku üleaisalöömistest ei ole? Tehke siis ennem juba artikkel "Arnold Rüütli suhted õigeusu kirikuga", need on vähemalt olemas, mitte ühe mehe luul.

:Pealkiri võiks ka teistsugune olla, mul ei tule paremat pähe.

: Ma väljendasin oma seisukohta lehel Arutelu:Kersti Kaljulaid. Ma ei leia, et siin oleks jutt isiklikest suhetest. Aga ka isiklikest suhetest võib minu meelest Vikipeedias rääkida. Kuidas ja millises mahus seda teha tasuks, peaks igal juhtumil eraldi vaatama. Andres (arutelu) 24. detsember 2016, kell 10:40 (EET)

: Mulle tundub, et selles stiilis repliik, nagu anonüümne kirjutaja siin kirjutas, kahjustab Vikipeediat just sellel viisil, millise kahjustamise vastu see on suunatud. Andres (arutelu) 24. detsember 2016, kell 10:53 (EET)

:: Mulle tundub, et mõne Vikipeedia kaastöölise arvates on temal voli otsustada, kes keda ja kuidas kritiseerida tohib. Ja selle tunde rakendamine kahjustab Vikipeediat, sest seda peaks tehtama argumentide, mitte tunnete (isegi mitte kellegi usulise solvumise) põhjal. Aga kahtlemata võib mind nii ignoreerida kui ka tsenseerida, miks mitte, vaba maa.

::: Palun allkirjasta oma kommentaarid lisades teksti lõppu ~~~~ - Neptuunium (arutelu) 24. detsember 2016, kell 19:32 (EET)

::: Palun vabandust, kui minu repliik tundub Sulle ülekohtune või ebakohane. Sa ütlesid: "Klatši jooksev kajastamine ei ole entsüklopeedia asi, isegi kui ajalehtedes ilmuvad kolumnid, kus kellegi suhet kajastatakse." Jah, selles on Sul küllap õigus. Aga kui Sa nüüd ütled: "Sisuliselt on tehtud terve artikkel kahe inimese suhetest, kellest naisterahvas ei taha suhet ja meesterahvas käib peale nagu uni, meelas nägu peas," siis minu mulje põhjal Sa tekitad ise klatši või siis levitad seda. Isegi kui see on arutelulehel, ei ole see minu meelest Vikipeedias rohkem kohane kui see, mille kohta Sa ütlesid, et see ei ole entsüklopeedia asi.

::: Kus ma olen öelnud, keda ja kuidas kritiseerida tohib? Andres (arutelu) 24. detsember 2016, kell 21:04 (EET)

::: Mulle tundub küll, et on kaks enesestmõistetavat kaalutlust, (parandatagu mind, kui tohib). Kui me siin üksteist kritiseerime, peaksime seda tegema lugupidavalt, vältides üksteise halvustamist, pilkamist, nokkimist, kiusamist jne. Kritiseerimine peaks toimuma ainult selleks, et aidata kaasa Vikipeedia sisu ja siinse õhkkonna parandamisele. Ja Vikipeedia-väliseid isikuid pole siin üldse tarvis kritiseerida, kui see pole vältimatult vajalik Vikipeedia enese tegevuse huvides. Meelsust võib avaldada ajakirjanduses, kommentaariumides, Facebookis, meeleavaldustel, eravestlustes jne. Poliitilised avaldused ja poliitiline debatt siinses arutelus segavad Vikipeedia sisu loomist. Kas Sa ei ole sellega nõus? Ma ei näe, et siin oleks põhjust rääkida usulisest solvumisest või muudest tunnetest. Ja tähtis pole ka see, kas kriitika on õigustatud või mitte.

::: Nagu näed, ma ei ignoreeri ega tsenseeri Sind, kuigi ma ülalnimetatud kaalutlustel leian, et oleks parem, kui mõni asi oleks kirjutamata jäänud.  (Andres, unustasin alla kirjutada) Andres (arutelu) 24. detsember 2016, kell 22:27 (EET)

:: Ja muide, selguse huvides: artikkel on nii praegusel kujul sisult kui ka teemapüstituselt POV. EELK on algatanud kampaania, survestamaks presidenti, kes ei tahas kirikus käies kristlast teeselda. Neid ei huvita Kaljulaiu usklikkus ega kristlus üleüldse, vaid luteri kiriku riigile lähedase positsiooni säilitamine, nagu on selgelt näha ka Viilma (kelle nime artikli autor kirjutada ei oska) "jõulujutlusest" ERRis. Artikli tekitamine, mille pealkirjas EELK kui ühe konkreetse organisatsiooni huvid üldistatakse suheteks kirikuga üleüldse, teenib neidsamu ühe organisatsiooni huve, mis muide on vastuolus Eesti põhiseadusega, mille kohaselt ei peaks riik olema ühe usuorganisatsiooniga läbi põimunud, luues sellele eelisolukorra kõigi teiste usuorganisatsioonide ja riigi usuorganisatsiooniväliste kodanike ees - sõltumata sellest, kas autor sellest aru saab. Neutraalsust teesklevas stiilis artikkel kajastab valdavalt Viilma ja EELK seisukohti, tsiteerimata teiste ühiskondlikus arutelus osalenute vastuargumente. Viilma ja Kaljulaiu napi mõttevahetuse kontekstiks on artiklis valitud üksnes see osa, mida Viilma on esile tõstnud, jättes kõik muu kõrvale. Pealkirja alla "suhted kirikuga" ei ole mahtunud ei ühelt poolt Kaljulaiu visiidid EELK-ga seotud asutustesse ja kohtumised vaimulike, sh Viilma endaga, teiselt poolt aga ka mitte suhted ühegi teise usuorganisatsiooniga peale EELK ega ühegi teise organisatsiooni esindajate või liikmete arvamused. Ei ole ka kommenteeritud, mil määral on varasematel Eesti presidentidel olnud suhteid EELK ja teiste usuorganisatsioonidega, kuna kõik "suhted" on taandatud ühele tänujumalateenistusele (enamik allikaid pärineb ajast, mil jõulujumalateenistused polnud veel toimunud). Veel kord: selline mitteneutraalne ülesandepüstitus viib üsna loomulikult mitteneutraalse, Vikipeedia aluspõhimõtetega vastuolus oleva materjaliesituse ja üldise tonaalsuseni, raamistades hoolikalt valitud napid faktid teemapüstituses etteantud moel ning mõjutades lugejaid hindama olukorda kunstlikult tekitatud "konflikti" ühele osapoolele kasulikul viisil.

: Tegelikult on ju nii, et kogu see debatt elab oma elu ajakirjanduses, president ise ei tee ühtegi selleteemalist avaldust. Ainus, mida ta on kommenteerinud, on põhjendus, miks ta tänujumalateenistusel osalemast loobus. Viilma käest saadi napp kommentaar presidendi otsusele. Ülejäänud möll on käinud ajakirjanduses ja ei president ise ega ka Viilma pole midagi lisanud. Nad said korra Kadriorus kokku ja selle kohtumise põhjal avaldati üsna formaalne sõnum stiilis "oleme sõbrad edasi ja kõik on tore". Jõuluteemalises intervjuus poetas president napilt, et tema meelest ei pea jõulude ajal tingimata kirikus käima. See napp lause tekitas ajakirjanduses uue tugeva reaktsiooni: ilmus mitu arvamusartiklit. Viilma "jõulujutlus" ERR-is ainult vihjab debatile. Selles mõttes ei ole artikli pealkiri "Kersti Kaljulaidi suhted kirikuga" päris õige. Teema on pigem millisena ühiskond presidendi institutsiooni ja kiriku suhteid tajub vms.

: Mul küll ei ole tunnet nagu artikkel oleks EELK poole kaldus. Olen just vastupidist mõelnud: et see toetab rohkem presidenti ja tema seisukohta, ja et peaks rohkem kirjutama EELK positsioonist, et artikkel oleks neutraalsem. Selguse mõttes avalikustan oma editor-biasi: suhtun presidendi otsusesse mitte osaleda tänujumalateenistusel sümpaatiaga, ma toetan pigem presidenti kui EELK-d. Cumbril 24. detsember 2016, kell 20:50 (EET)

:: Anonüümsele kaastöölisele. Ka minul ei ole mingit tahtmist sellesse artiklisse erapoolikust tuua. Ja see artikkel ei ole ka mingil erapoolikul motiivil algatatud. Kui artikkel jätab erapooliku mulje, siis oled teretulnud artiklit suurema erapooletuse huvides muutma. Ma saan muidugi aru, et Sa leiad, et sellise artikli olemasolu ise on erapoolik. Andres (arutelu) 24. detsember 2016, kell 22:21 (EET)
Muutsin pealkirja, arvestades anonüümse kaastöölise kriitikat. Andres (arutelu) 24. detsember 2016, kell 23:14 (EET)

Mulle tundub praegu ilmne, et "Kersti Kaljulaidi suhted kirikuga" või "Kersti Kaljulaidi suhted Eesti Evangeelse Luterliku Kirikuga" on liiga laiahaardeline pealkiri. Kui artikli põhiteema on Kaljulaidi suhted kirikuga, siis ei ole selles suurt millestki kirjutada. President ei osalenud tänujumalateenistusel. Kohtus ühe korra Viilmaga. Ei osalenud advendikontserdil. Käis ühe kogudusega tutvumas. On öelnud, et hindab usuvabadust. Kui aga teha artikkel, milles refereeritakse põhjalikult ajakirjanduses presidendi käitumisele ja seisukohtadele reaktsioonina ilmunud arvamusi, siis sobiks pigem pealkiri "Kersti Kaljulaidi keeldumine tänujumateenistusest ja üldsuse reaktsioon sellele" vms. Cumbril 24. detsember 2016, kell 23:19 (EET)
(Kirjutasin selle enne Sinu repliiki.) Olen nõus, et see pealkiri ei väljenda teemat kõige paremini. Teemaks on presidendi otsus mitte viibida jumalateenistustel (ei ole selge, kas see välistab mis tahes jumalateenistusel viibimise). Kas siis võiks pealkirjaks olla Kersti Kaljulaidi otsus mitte viibida jumalateenistustel vms? Andres (arutelu) 24. detsember 2016, kell 23:22 (EET)
Minu meelest on tänujumalateenistuse mainimine liiga kitsas. Mina saan küll nii aru, et ei arutata mitte konkreetselt ühest teenistusest keeldumist, vaid seda, et president põhimõtteliselt ei taha jumalateenitustel viibida.
Minu meelest seda, et siin on jutt ka avalikkuse reaktsioonist sellele otsusele, ei ole tarvis eraldi mainida, sest iga sündmuse esituse juurde käib ka avalikkuse reaktsiooni kirjeldamine. Andres (arutelu) 24. detsember 2016, kell 23:26 (EET)

Aga ta pole ju kuskil öelnud, et ta põhimõtteliselt keeldub jumalateenistustel osalemast. Või on? See ei oleks faktiliselt õige pealkiri. Kui lähtuda pealkirja valikul sellest, mida avalikkus arvab (et president on keeldunud kõigist jumalateenistustest), siis peab pealkirjas olema ka öeldud, et see on avalikkuse arvamus. Et mitte eksitavat muljet jätta. Cumbril 24. detsember 2016, kell 23:32 (EET)

:Hea küll, aga siis lihtsalt "mitteviibimine"? Andres (arutelu) 25. detsember 2016, kell 01:15 (EET)
Ma ei tea, mida nüüd sellest arvata. Igatahes seda ta ütles, et kirikusse ta jõulude ajal ei lähe. Siin tundub olevat mingi vastuolu. Ma ei saa enam midagi aru. Andres (arutelu) 25. detsember 2016, kell 01:21 (EET)
Seda nimetatakse mõtiskluseks, ja advendikontserti nimetatakse kontsert-mõtiskluseks. Ma ei tea, kas see on jumalateenistus. Andres (arutelu) 25. detsember 2016, kell 01:24 (EET)
Kui aga piirduda pealkirjas ainult tänujumalateenistusega, siis minu meelest on teema liiga kitsas. Andres (arutelu) 25. detsember 2016, kell 01:26 (EET)

:Kustutaks äkki selle lihtsalt ära? Kohe vähem probleeme. Ivo (arutelu) 25. detsember 2016, kell 02:17 (EET)

Küll aeg annab arutust. Võib juhtuda, et sellest saab alapeatükk artiklist pealkirjaga "President Kaljulaidi suhted Eesti usuühingutega". Juba oodatakse huviga, kas Kaljulaid jääb oma kaljukindlale ateismile truuks ka siis, kui kutse tuleb sünagoogi või mošee esindajailt. 2001:7D0:87FF:6480:852E:FD41:123F:3A4B 25. detsember 2016, kell 04:01 (EET)

Siin on mõned teemakohased artiklid, mida pole artiklis refereeritud:
* "Kaarel Tarand | Kas president peaks ka satanistide või kloriidisööjate „koguduses“ kaasa tegema?". Õhtuleht.ee, 3. november 2016
* Andrus Kivirähk: "Kivirähk: selge, et ühes ilmalikus riigis pole sünnis presidendile „taevastelt vägedelt” toetust anuda". EPL.ee, 5. november 2016.
* "President ja kirik 2". Toomas Jürgensteini blogi, 7. november 2016
* Janek Mäggi: "Janek Mäggi: miks president Kersti Kaljulaid Jumalat kardab?" Postimees.ee, 17. november 2016
* "Orenti Kampus: Mäggi artikkel on demagoogia ja propaganda kõrgtase". Postimees, 18. november 2016
* Evelyn Kaldoja: "Evelyn Kaldoja: president pole usuvalguse lambijalg". Postimees.ee, 25. november 2016.
* "Uuring: 61% Eesti elanike arvates peaks president osalema jõulujumalateenistusel". Õhtuleht.ee, 8. detsember 2016
* "Sibul: presidendi käitumine tundub pigem nagu vastuolude otsimine või kristlaste jaoks oluliste väärtuste eitamine". Delfi.ee, 17. detsember 2016.
* "Jaanus Kangur: miks peaks president kirikus käima". ERR.ee, 20. detsember 2016
* "Peeter Espak: kirik ja riik – uus kunstlikult ülesköetud lõhe Eesti ühiskonnas". EPL.ee, 24. detsember 2016
* "Kaljulaid: austan traditsiooni kaasata kirikut oma tegemistesse ja mõistan ka soovi seda mitte teha". ERR.ee, 24. detsember 2016
* "Mart Niineste: Mitu korda me peame ütlema, et elame ilmalikus riigis?". EPL.ee, 25. detsember 2016.
* Mart Sander: "ARVAMUS: Kirikulõhe ateismiparadiisis ehk Mart Sander presidendi ususaagast: kas riigipeal on kohustus tähistada riiklikke pühi?" Publik.delfi.ee, 26. detsember 2016
* Sirje Kiin: "Sirje Kiin: jätke ka presidendile alles tema usuvabadus". Postimees.ee, 29. detsember 2016
* Mart Helme: "Mart Helme: president peaks pühade ajal kirikus käima, sest riik koosneb rituaalidest". EPL.ee, 4. jaanuar 2017
Siin on sellised arvamusartiklid, mis pole otseselt teemakohased, kuid mainivad teemat:
* "Rain Kooli: usuvabadus või vabadus usust". ERR.ee, 23. detsember 2016
Cumbril 30. detsember 2016, kell 15:36 (EET) (loendit uuendatud 5.1.2016)
----
"anetisse nimetamise päeval" pole vist õige, küllap ikka ametisse astumise või ametisse vannutamise päeval.
Arvan, et sellest tänujumalateenistusest võiks olla eraldi artikkel. Andres (arutelu) 27. detsember 2016, kell 17:39 (EET)

Miks "ametisse nimetamise päeval" pole õige? Ajakirjanduses kasutatakse ametisse nimetamist, ametisse vannutamist ja ametisse astumist paralleelselt.

Mind väsitab artikli pealkirja üle arutamine rohkem kui artikli kirjutamine. Ja kui siis pika arutelu järel saab pealkiri valitud ja artiklit ei teki, siis on eriti nõme. Arvan, et küll kirjutamise käigus selgub, mis pealkiri on õige ja mitu artiklit peaks olema. Cumbril 27. detsember 2016, kell 18:44 (EET)

: Vabandust, et ma frustratsiooni tekitan. Ma ei mõelnud Sind kritiseerida, vaid tahtsin ainult oma mõttega välja tulla. Ma ei saa aru, mille ajendil Sa pealkirjast räägid. Palun vabandust, ma pole jaksanud seda artiklit kirjutada. Palun vabandust, ma ei oska inimeste tunnetega arvestada.

: Vabandust, ma pole märganud, et mujal on seda ametisse nimetamiseks nimetatud, või olen pidanud seda sulevääratuseks. Mulle tundub "nimetamine" selles tähenduses arusaamatu, see viib mul mõtted hoopis presidendiks valimisele, kuigi seda ei nimetata nimetamiseks. Andres (arutelu) 27. detsember 2016, kell 19:24 (EET)

:: Sa ei pea vabandama, ma lihtsalt ütlesin, miks ma ei soovi arutleda. Pealkirjast rääkisin seepärast, et eelnevalt oli sellest juttu ja see käib selle arutelu juurde, mitu artiklit olema peaks. Cumbril 27. detsember 2016, kell 19:32 (EET)

::: Kui me midagi ei aruta, siis me ei saa koostööd koordineerida, ja võib juhtuda, et töötame teineteisele vastu.

::: Minu meelest ei ole teise artikli tegemisel artikli pealkirjaga midagi pistmist. Teine artikkel räägiks lihtsalt, mida see tänujumalateenistus endast on kujutanud ja millal seda on peetud, peaaegu mitte midagi selle artikli teemasse puutuvat.

::: Vikipeedias on nii palju stressi, et ma vist ei jaksa enam midagi teha, mis nõuab teistega kokkupuutumist. Andres (arutelu) 27. detsember 2016, kell 19:40 (EET)
----
Lugesin kogu artikli ja aruetelulehe läbi, asi muutub üha aburdsemaks ja marginaalsemaks. Pooldan kustutamist.--Morel (arutelu) 5. jaanuar 2017, kell 01:18 (EET)

Mis muutub absurdsemaks ja marginaalsemaks, kas asi ise või siinne kajastus?

Ma ei saa aru. Minu meelest näitab seda, et tegu on millegi olulisega, et seda on soliidsetes ajalehtedes soliidsete inimeste poolt laialdaselt arutatud, uuringufirma on inimeste arvamust selle  kohta küsinud. Kui me ütleme, et sündmus ise on tühine, siis me väljendame ainult oma isiklikku arvamust, mis ei pruugi teiste ühiskonnaliikmete, sealhulgas paljude lugejate arvamusega ühtida.
Andres (arutelu) 5. jaanuar 2017, kell 05:11 (EET)

: Vägev! Artikli arutelu ületas uudiskünnise:  --VillaK (arutelu) 26. jaanuar 2017, kell 17:44 (EET)

: Ja kuna pretsedent on loodud, siis võib uskuda, et Vikipeedia põnevatest aruteludest sünnib edaspidigi uudisnupukesi ;-) --VillaK (arutelu) 26. jaanuar 2017, kell 17:58 (EET)

Kustutage see jama. --Fennomaani (arutelu) 26. jaanuar 2017, kell 18:58 (EET)

::Kuram küll. Alles kirjutasin pika selgituse vastusena Delfist tulnud päringusse, et siin ei ole mingit skandaali (mida väga loodeti) ja uudisväärilist. Saadi aru küll. Nüüd on sama asjaga välja tulnud Postimees ja paistab, et neile ei ole taibatud seda selgitada (seda enam, et MTÜ ei puudu üldse kuidagi Vikipeedia sisusse). Oli seda vaja või? Ja mis värk neil ajakirjanikel üldse selle teemaga on. Teoreetiliselt pole nagu praegu hapukurgihooaeg.

::Jään kindlaks oma varasemale seisukohale. Vikipeedia pole mingi peldikusein. See asi tuleb siit likvideerida. (ja Eesti ajakirjandus võiks nurgas häbeneda) Ivo (arutelu) 26. jaanuar 2017, kell 19:00 (EET)

:::Artikli autor käis möödunud aastal Tartus Wikipedia 15. synnipäeva tähistamisel; ju hakkas teema meeldima ja Kaarel Vaidla jättis oma sõnaosavusega kustumatu mulje :) Tõsi, ka tookordne artikkel polnud suurem asi. Tänane selgitab vähemalt Vikipeedia toimimispõhimõtteid, kuigi intriig jääb nõrgaks (ma oleks reporteri asemel yhendust võtnud paari aktiivsema vaidlejaga, et seeläbi vastandlikke positsioone esile tuua). Daniel Charms (arutelu) 26. jaanuar 2017, kell 23:09 (EET)
*Kustutada või ümber nimetada ja täielikuult ümbertöödelda. Et see artikkel käib kitsalt presidendi valikute kohta religiooni suhtes, on kohatu, sest religioon on Eestis sügavalt isiklik asi.

Ümbernimetamise variandid: "EELK ja Eesti Vabariigi vahelised suhted", "Eesti Vabariigi suhted kirikuga", või veidi filigraansemalt: "Kiriku ja Eesti riigi lahusolemise nüansid". Siis saab kajastada näiteks nii Eesti juhtivate tegelaste suhteid religiooniga ametisoleku ajal riigitegelastena ja vabariigi esindajatena, ning riigi ja kiriku(te) omavahelist suhestumist. Antud tänujumalateenistus ei ole niivõrd suure tähtsusega institutsioon ja seega eraldi ariklit ei vaja. Küll saab tänujumalateenistust kui sellist mainida kui traditsiooni. -Mardus /arutelu 26. jaanuar 2017, kell 20:28 (EET)

::Pooldan kustutamist. Kui üldse, siis "Presidendi institutsioon ja religioon(id)." või midagi sellist. Kas on mingi ametijuhend või hea tava vms. presidendi kohustustest kirikute teenistustel osalemise kohta? --.Toon (arutelu) 26. jaanuar 2017, kell 21:57 (EET)
* Pooldan kustutamist. Teema vääriks käsitlemist Kaljulaidi teiste sarnaste aktide kontekstis (nagu trall Pätsu ausamba ymber), kuna need on minu meelest tema käitumise mõistmiseks ja mõtestamiseks väga olulised. Viitaks siin möödunud aastal kirja pandud ettepanekutele tähelepanuväärsuse kriteeriumite täiendamiseks: "Mõnikord on tähelepanuväärset teemat parem käsitleda osana suuremast artiklist, kus sellele on võimalik pakkuda rohkem konteksti, mis iseseisval leheküljel kaduma läheks." Kõige objektiivsem oleks seda teha pärast Kaljulaidi presidendiametist lahkumist või veelgi hiljem, kuid nii kaua ei malda kardetavasti keegi oodata. Seniks olgu see lugu vaid tema artiklis paari lausega ära mainitud. Daniel Charms (arutelu) 26. jaanuar 2017, kell 23:25 (EET)

:Toetan eelnevat seisukohta ja pooldan samuti artikli kustutamist. Leian, et niisugused päevauudiste juhtumid ja online-ajakirjanduse trall nende ümber pole entsüklopeediavääriline teave. Ssgreporter (arutelu) 26. jaanuar 2017, kell 23:34 (EET)

:Kaljulaidi artiklis on seda temaatikat igati põhjalikult kajastatud.

:Senise põhjal paistab, et kaks kasutajat eelistaksid teksti säilitamist ning (vähemalt) seitse selgelt selle kustutamist. Kustutan. Ivo (arutelu) 26. jaanuar 2017, kell 23:37 (EET)
Nüüd saab varsti lehest lugeda, kuidas ajakirjanduse tähelepanu tõi kaasa artikli kustutamise.

Igaljuhul minu meelest märk sellest, et sisse tuleks viia mingi uus kord kustutamise osas. Näiteks teha selle jaoks eraldi hääletusteleht vms, umbes nagu enwikis ja mujal. - Neptuunium (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 00:08 (EET)

:Küsimus ei olnud siin ajakirjanduse tähelepanus, vaid selles, et Vikipeedia ei ole päevauudiste blogi. Ssgreporter (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 00:11 (EET)

::Sellest olenemata. Mu point tegelikult hõlmaski seda praegust artiklite kustutamise süsteemi laiemalt, lihtsalt kasutasin juhust seda siin (mnja, üldine arutelu oleks võibolla õigem koht olnud) mainida. Näiteks "Kustamiseks esitatud artiklite" lehel on osad artiklid seisnud juba päääris pikalt, kas nendele pööratakse ka tähelepanu alles siis kui Postimees neist artikli kirjutab? Selle artikli arutelu kustutamise osas, muuseas, oli ka võrdlemisi vaikne ja peaaegu kuu aega vana kuni tänaseni. - Neptuunium (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 00:16 (EET)

:::Seda enam huvitab mind, et kuidas juhtus nii, et nädala eest kirjutati mulle Delfist ja nüüd "juhuslikult" tundis teema vastu huvi ka Postimeees. Vikipeedias toimuv ei huvita reeglina ajakirjandust mitte üks põrm. Seda enam, et Delfist saadetud kiri algas "Minu tähelepanu juhiti sellele, et Wikipedias on artikkel...". Mis värk on? Väga kahtlane.

:::Aga kustutamise koha pealt nii palju, et meil on selliseid kahtlasi artikleid nii vähe, et siin pole nagu välja kujunenud miskit ühest tava ning ma pole kindel, kas me suudaksime mingites sellealastes reeglites kokku leppida. Tahad äkki ise algust teha ja midagi välja pakkuda? Ivo (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 00:25 (EET)

::::Praegu on kustutamiseks esitatud artiklite kategoorias 99 artiklit, nomineeritud kategooriaid on 62. Ettepaneku osas:

::::Teha eraldi lehekülg kustutamisettepanekute ja nende osas hääletamise jaoks, näiteks selle eeskujul: en:Wikipedia:Articles for deletion Järgnev variant on minu meelest üsna hea.
  Articles listed are normally discussed for at least seven days, after which the deletion process proceeds based on community consensus. Common outcomes are that the article is kept, merged, redirected, incubated, transwikied (copied to another Wikimedia project), renamed/moved to another title, transcluded into another article (or other page), userfied to a user subpage, or deleted per the deletion policy.

::::Lisaks tuleks leht muuta lihtsasti leitavaks näiteks sealt aktuaalsete leheküljede loendi kaudu (Üldine arutelu, kuu vikipedist jne). Vandalismi ja muu sellise jama kustutamine jääks samal moel toimima nagu praegu, sest sellega meil minu meelest probleemi pole. Kui pikas perspektiivis peaks selguma, et jääb leht ebaaktiivseks, siis võib seal arutada ka muid tõsisemaid artiklitega seotud probleeme (nt: neutraalsus vaidlustatud jne).

::::- Neptuunium (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 00:46 (EET)

::Ehk peaks selle "Tähelepanu ootavad artiklid"-lingi Viimaste muudatuste lehel lihtsalt punaseks värvima? :)

::Tavaliselt meil jäävadki ripakile ju ainult need artiklid, kus konsensust ei saavutata (või mille kustutamine vahepeal ära ununeb). Kuna aktiivseid kaastöölisi on vähe, siis on ka konsensuse saavutamine keeruline. Kui ikka 2–3 vikipedisti vaidlevad, siis kuidas öelda, et kumb pool on arvukam? Ivo (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 01:30 (EET)

::: See oleks alustuseks ilmselt päris hea. - Neptuunium (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 06:07 (EET)
Võtsin esitatud argumente arvesse ja tegin artikli ümber, et see ei keskenduks Kersti Kaljulaidi suhtele EELK-ga, vaid presidendi institutsiooni suhtele kiriku institutsiooniga. Nüüd ei ole artikkel enam blogilik ja päevakajaline. Cumbril 27. jaanuar 2017, kell 03:41 (EET)
Ma ei saa aru, miks selle pidi nüüd kustutama. Minu meelest tuleks artikkel taastada. Ma teeksin sellesse küll pisikesi parandusi. Ma ei saa nendest argumentidest aru, mis selle artikli vastu on esitatud. Algul öeldi, et põhiartiklis on teemast liiga palju kirjutatud, sellepärast ma tegin eraldi artikli, lisades ka kustutamismärkuse, austades nende arvamust, et asjast ei tohi üldse kirjutada. Esimesed argumendid olid minu meelest poliitilised seisukohavõtud: justkui protestiks teema kunstliku tõstatamise või ülespuhumise vastu me ei tohiks sellest kirjutada. Aga minu meelest Vikipeedia ei ole koht, kus oma poliitilist meelsust näidata. Ma ei saa aru ka argumendist, et jutt on päevakajaline. Kõik sündmused on päevakajalised siis, kui nendest on äsja teatatud, kas me peaksime siis sellepärast nendest kirjutamata jätma? Kui asja kohta on ajakirjanduses toimunud ulatuslik diskussioon, siis minu meelest arvamus, et asi ei paku tegelikult mingit huvi ja ajakirjandus on selle lihtsalt üles puhunud, on äärmiselt subjektiivne. Ma ei ole ka nõus sellega, et asjast ei tohi kirjutada sellepärast, et religioon on sügavalt isiklik asi. Artikkel ei keskendu kellegi religioossetele või teistsugustele veendumustele. Praegu on meil Cumbrili koostatud põhjalik artikkel, mis avab probleemi tausta ning kirjeldab sündmusi ja nende arutelu. Ma ei näe mingit põhjust, miks seda peaks kustutama. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 16:17 (EET)

:Andrese argumentidega nõus. Ei poolda kustutamist. Näen siin välise surve avaldamist, saavutamaks artikli kustutamine vikipeedias. Mida muud see "Minu tähelepanu juhiti sellele, et Wikipedias on artikkel..." tähendab? Delfil ei läinud korda, Postimehel õnnestus? Kas tõesti "ajakirjanduse tähelepanu tõi kaasa artikli kustutamise"? 2001:7D0:87FF:6480:5C96:2B81:71EC:932A 27. jaanuar 2017, kell 18:26 (EET)

:: See on huvitav. Miks keegi väljaspool Vikipeediat peaks tahtma selle artikli kustutamist? (Ma ei välista seda, vaid lihtsalt imestan.) Need, kes siin arvamust on avaldanud, on meie oma kaastöölised, kas pole? Andres (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 18:51 (EET)

::: Ajakirjanduse tähelepanu tõi kaasa selle, et seni oma seisukohta mitte väljendanud vikipedistid avaldasid oma seisukoha.--VillaK (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 18:56 (EET)

Andres, ma usun, et paljud siin varem kirjutanud respekteerivad Sinu õigust eriarvamusele. Ent paistab, et Sa oled vähemuses. Kui küsimus on kustutamise protseduurireeglite järgmises, siis tuleks teha hääletus. Kui on kaks seisukohta - kustutada või mitte kustutada, siis tuleb otsustada neist üks. Iga hääletus on nö poliitiline seisukohavõtt. Mis põhjusel keegi ühte või teistpidi hääletab, muutub teisejärguliseks. Paraku otsustab enamus. Mina pooldan kustutamist. Samal põhjusel, mille lakooniliselt sõnastas Ssgreporter: "Vikipeedia ei ole päevauudiste blogi." Kui Sind, Andres, see teema huvitab, siis palun kirjuta sellest, aga avalda see artikkel kaasautorluses Cumbriliga kusagil mujal - veebis, trükis vms. See siin ei ole õige koht. Selline on minu veendumus, olgu see siis "poliitiline" või analüütiline.--VillaK (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 16:40 (EET)

: Hääletus on muidugi poliitiline seisukohavõtt. Mina rääkisin diskussioonist, millest mulle jäi mulje, et osa arvamusavaldusi ei lähtu mitte tavapärastest Vikipeedia-sisestest kaalutlustest, vaid olid poliitilised meeleavaldused Vikipeedia-väliste sündmuste kohta. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 16:45 (EET)
Viisin artikli üle oma kasutajaruumi, et Cumbrili töö kaduma ei läheks. Uus artikkel on palju vähem põhjalik. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 16:45 (EET)

:Uus artikkel sisaldab vähem ebaolulisi detaile ja on sellisel kujul asjalikum. Iga infokild ei oma väärtust. Ivo (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 16:46 (EET)

: Päevakajalisus ei ole iseenesest probleem. Problemaatiliseks muudab selle kriitilise distantsi puudumine, mis võimaldaks kaaluda, millised faktid on artikli seisukohast olulised ja millised mitte. Kõike ei saa ju artiklisse panna, kuna erinevalt serveriruumist on lugeja tähelepanu piiratud. Kriitilist distantsi võimaldab luua aeg - või siis päevakajalise syndmuse käsitlemine avaramas kontekstis, millega Cumbril juba päris hästi algust on teinud. Daniel Charms (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 18:22 (EET)

:: Kas päevakajalise sündmuse analüüs avaramas kontekstis pole originaaluurimus? Kas keegi väljapool Vikipeediat on neid sündmusi sarnasel moel käsitlenud?--VillaK (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 18:56 (EET)

::: Jah, probleem on olemas. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 19:07 (EET)

:::: Üks asi on päevakajalist sündmust analüüsida avaramas kontekstis. Teine asi on see sündmus avaramasse konteksti paigutada, kuid piirduda faktide ära toomisega. Avaramasse konteksti paigutavad teema juba arvamusartiklidki, mis ei üldiselt räägi mitte konkreetselt Kaljulaidi suhtest kirikuga, vaid presidendi suhtest kirikuga. Põhiallikas on artikkel, mis räägib Eesti presidendi kirikus käimise traditsioonidest, käsitledes samas kontekstis Kaljulaidi keeldumist jumalateenistusest. Ja neid artikleid, mille teema on presidendi suhe kirikuga, on juba enne Kaljulaidigi ilmunud, näiteks see siin: "President, kirik ja rituaal". Muidugi oleks hea leida akadeemilisemaid käsitlusi ja nende abil artiklit põhjalikumaks teha. Cumbril 27. jaanuar 2017, kell 20:58 (EET)

::: Kultusfilmis "Viimne reliikvia" on ütlus: "Jumal olgu kiidetud! Kes lasi tõde jälle sedapidi paista!" Eks seda need arvamusartiklid teevadki, "paigutades teema avaramasse konteksti". Analüütiliselt kasutatakse aga sellist mõistet nagu "kontekstualiseerimine", mis tähendab "vaadeldava vahetu tegevuse või sündmuse paigutamist mitmekihilisse ja vastastikuses seoses olevasse konteksti." Humanitaarteadustes väga levinud meetod. --VillaK (arutelu) 28. jaanuar 2017, kell 05:33 (EET)

::: Igatahes tolles uues artiklis mulle originaaluurimuslikkust silma ei hakanud. Andres (arutelu) 28. jaanuar 2017, kell 19:16 (EET)

:: Piiratud tähelepanuga lugejat saab aidata alapealkirjastamise ja haruartiklitega.

:: Selles, millised faktid on olulised, ei pruugita üksmeelele jõuda, ja eri lugejate tähelepanuvõime (ja muud võimed) on erinevad. Aga kindlasti on lugejaid, kes hindavad üksikasjalikku esitust. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 19:07 (EET)

::: "Kui asja kohta on ajakirjanduses toimunud ulatuslik diskussioon, siis minu meelest arvamus, et asi ei paku tegelikult mingit huvi ja ajakirjandus on selle lihtsalt üles puhunud, on äärmiselt subjektiivne." - jah, jääb ainult küsimus, et mis see "asi" õigupoolest on. Pigem paistab soovina presidendi kohustustele kiriklikud tseremooniad lisada, aga siis ei puutu Kersti Kaljulaid asjasse (või sedavõrd, et temaga seoses teema tekkis). K. Tarandi artiklis (Cumbrili viide) on "asi" ilusti kokku võetud. Pealegi, Kaljulaid ei keeldunud teenistusest, ta lihtsalt ei olnud ise kohal. Kui kõik kirikud tänuteenistusi tahavad pidada, kas president peaks kõigil käima? Võibolla ongi konkreetset otsust vaja. --.Toon (arutelu) 28. jaanuar 2017, kell 11:09 (EET)

::: President tegi konkreetsed otsused (otsustas tänujumalateenistusel ja muudel sarnastel jumalateenistustel mitte osaleda) ja avaldused (selgitas oma käitumist), ja neid arutatigi. Andres (arutelu) 28. jaanuar 2017, kell 11:22 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Andres/Kersti Kaljulaidi suhted Eesti Evangeelse Luterliku Kirikuga


Arutelu:Hent Kalmo

Kas teha nagu Oudekki Loonega, et artikli nimi on Oudekki Loone, mitte Kerstin-Oudekki Loone, sest kodanik ise eelistab vististi nimekuju Hent Kalmo? Vähemasti kirjutab ta õiguskantsleri asetäitja-nõunikuna õiguskantsleri volitusel alla kui Hent Kalmo, mitte Hent-Raul Kalmo (vt nt Õiguskantsleri Kantselei 11.10.2013 pöördumist nr 7-4/130811/1304363 "Õiguspärasuse ja hea halduse tava järgimiseks"). --kanakukk (arutelu) 23. detsember 2016, kell 13:55 (EET).


Kasutaja arutelu:Faruchin

Tere, Faruchin! Mida tähendab "silmamärkav"? --Metsavend 23. detsember 2016, kell 20:13 (EET)

--Kulttuurinavigaattori (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 08:05 (EET)


Arutelu:Kultuurikatel

Inglise ja prantsuse vikides illustreerib Kultuurikatla artikleid see pilt: https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Tallinna_Elektrijaama_administratiivhoone.jpg . Minule on jäänud mulje, et see maja ikkagi ei ole Kultuurikatla osa, Katel jääb lihtsalt lähedale. On siis või? Kui jah, siis tuleks pilt ka siia lisada, kui ei, ütelda teistes vikides ja Commonsis. Omaette küsimus on, kes on selle maja arhitekt ja mis autoriõigus ütleb (Habermann suri varakult, aga Schmidti kohta meil artiklit pole).

Tallinna Linna Elektri Keskjaamast oli saanud soojust tootev ja jaotav ettevõte, mis sai 1982. aastal nimeks Tallinna Soojusvõrk. Katlad töötasid 1990-ndate alguseni.

Välja võetud. 194.150.65.221 6. aprill 2017, kell 09:45 (EEST)

Ma suunasin märksõna Sihtasutus Tallinn 2011 (Tallinn 2011) siia, kuna Äriregistris on see sihtasutuse Tallinna Kultuurikatel kehtetu ärinimi--Estopedist1 (arutelu) 21. mai 2018, kell 17:59 (EEST)