Malli arutelu:Kiiljaht

Kas infokasti  mall on kasutatav nii, et kast ise oleks lehe paremas servas?
suwa 8. veebruar 2011, kell 10:58 (EET)

nagu infokasti asemel kasutan infoboxi, nii on mall korras. Mis sel Infokasti mallil viga on ?

suwa 8. veebruar 2011, kell 13:05 (EET)

:Oot, mida sa küsid? Infobox=infokast. Infokastid ongi kõik ju paremal servas. Pelmeen10 8. veebruar 2011, kell 18:14 (EET)

:: Kui class="infobox" siis on korras kui class="infokast" siis asi ei tööta, tabel visatakse vasakusse serva.

:: suwa 9. veebruar 2011, kell 01:03 (EET)

:::Jah sellised asjad on inglisekeelsed, "class" on ju ka. Millele see mall mõeldud on? Pelmeen10 12. veebruar 2011, kell 16:01 (EET)

:::: Nendele, mis siin on loetletud: :Mall:Kiiljaht-nav ja teistele kiiljahtidele, mida tolles navigeerimismallis pole.

:::: suwa 12. veebruar 2011, kell 16:07 (EET)


Arutelu:Jane Eyre

Ka tegelase kohta peaks artikkel olema. Andres 9. veebruar 2011, kell 10:35 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gutenberg.org/ebooks/1260
** In Jane Eyre on 2013-06-24 11:23:17, 403 Forbidden
** In Jane Eyre on 2013-07-06 04:16:26, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:16 (EEST)


Arutelu:Saab 91 Safir

Puudub lehekülg Safir. Andres 9. veebruar 2011, kell 11:24 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vectorsite.net/avj29.html
** In Saab 29 Tunnan on 2013-06-24 13:19:19, 404 Not Found
** In Saab 29 Tunnan on 2013-07-06 23:26:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hb-dbl.ch/
** In Saab 91 Safir on 2013-06-24 13:19:37, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Saab 91 Safir on 2013-07-06 23:27:11, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:27 (EEST)


Arutelu:Rex Stout

Palun mitte kasutada lühendit ek. Andres 9. veebruar 2011, kell 23:11 (EET)
Halvad alapealkirjad. Andres 9. veebruar 2011, kell 23:12 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nerowolfe.org/htm/stout/author.htm
** In Rex Stout on 2013-06-24 13:11:38, 404 Not Found
** In Rex Stout on 2013-07-06 22:13:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:14 (EEST)


Arutelu:Ntare Rushatsi

välislink ei tööta. --Metsavend 10. veebruar 2011, kell 00:16 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.netpress.bi/hist/fomone.htm
** In Ntare Rushatsi on 2013-06-24 12:37:17, 404 Not Found
** In Ntare Rushatsi on 2013-07-06 16:48:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:48 (EEST)


Arutelu:Richmond

| elanikke = 195 200 (2007) Andres 10. veebruar 2011, kell 17:31 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ci.richmond.va.us/
** In Richmond on 2013-06-24 13:12:22, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Richmond on 2013-07-06 22:18:31, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:18 (EEST)


Arutelu:Hiina filosoofia

Ivo Vahur kirjutas: Hiina klassikalises kultuuris on lähimaks lääne mõistele “filosoofia” vastavaks, ent samas mõneti laiemaks terminiks zi (laps, poeg). See ei ole küll tõsi. Kust see väide pärit on? Märk 子 zì esineb küll filosoofide nimedes, kuid filosoofia endaga pole sel vähimatki seost. Ma arvan, et Sa peaksid oma väidetele viited juurde lisama. --Vihelik 10. veebruar 2011, kell 19:30 (EET)

子 on vist seni tõlgitud Hiina filosoofia kontekstis eesti keelde valdavalt sõnaga "õpetaja", kui olen õigesti aru saanud. yhinen kahtlusega, et see ei pruugi olla päris seesama kui "filosoofia". ehk tuleks sõnastust artiklis parandada, kui kahtlusel on alust. Ohpuu 11. veebruar 2011, kell 10:20 (EET)

: Kui Te isegi ainekohast artiklit ei loe, mille kohta Te kahtlustega  ühinete, siis milleks see? Viide oli juba enne Teie kahtlustusi. Alla on isegi link pandud. Vene juhtiva sinoloog Kobzjevi artikli juurde.--Ivo Vahur 11. veebruar 2011, kell 10:31 (EET)

:: lugesin viidatud artiklit. saan sellest aru, et 子 võiks tõlkida "filosoof", kuid mitte seda, et 子 võiks tõlkida "filosoofia". ja yritasin juhtida tähelepanu Linnart Mälli "Vestete ja vestluste" tõlkele, millest võiks terminoloogia osas ehk lähtuda. arvan, et see lause artiklis ei ole piisavalt täpne: "Hiina klassikalises kultuuris on lähimaks lääne mõistele “filosoofia” vastavaks, ent samas mõneti laiemaks terminiks zi (laps, poeg)." ei ole asjatundja, sestap ei rutta parandama, vaid yritan siin asja arutada. Ohpuu 11. veebruar 2011, kell 10:36 (EET)

::: Artikli algus: В традиционной китайской философии отсутствует термин, точно соответствующий западному понятию «философия». Некоторым, хотя и более широким по смыслу аналогом такого термина выступает категория цзы [3], охватывающая творения философов, ученых, мудрецов, наставников жизни.  Selles artiklis: Hiina klassikalises kultuuris on lähimaks lääne mõistele “filosoofia” vastavaks, ent samas mõneti laiemaks terminiks zi (laps, poeg). Jutt on lähimast ja vastavast aga mitte samasest ja kattuvast.  Mõneti tuleb mul siiski Teid tänada, sest nüüd jõudis mulle kohale ka erakordselt oluline artikli viimane lause: Воспринявшая подобное наименование философская традиция самоосмыслялась как натуралистическое учение о преодолении хаоса смерти органическими средствами «порождения жизни» (шэн шэн). Jälle eelnevat kokku võttes otsene viide "elu toitmise (tekitamise)" kunstile,  millest tuleneb neidan. See tasus end küll ära. Kui nii edasi läheb tuleb mul Teie poole asesõnaga Nemad pöörduma hakata. Ja Mälli raamatule on ka Nende poolt kahtlustatavas artiklis Hiina filosoofia viidatud. --Ivo Vahur 11. veebruar 2011, kell 10:55 (EET)
Shangi dünastia ajal oli keskseks Jumala mõiste Shangdi (kõrge Jumal) ehk Di, kes oli ka Shangide esivanem ja kelle poole ennustamisel valdavalt pöörduti. Kust see väide pärineb? 上帝 shàngdì tähendab 'ülemist keisrit' (mitte kõrget jumalat). Shang Shangi dünastias kirjutatakse teise hieroglüüfiga 商 ja hääldub teise tooniga (shāng), kui 上 shàng sõnas 上帝 shàngdì. Taevasel keisril ja Shangi dünastial pole mitte mingisugust omavahelist seost, välja arvatud toone eirav sarnane kirjapilt ladina kirjas. Kust pärineb väide, et taevane keiser oli Shangide esivanem? Kas see on Sinu enda oletus? Kui mitte, siis lisa viide! --Vihelik 10. veebruar 2011, kell 19:50 (EET)

Ma loodan et ma olen õieti aru saanud, et tegemist on inimesega kellel tuleb palju oma töökohustuste tõttu suhelda erinevates keeltes erinevate inimestega.  Ja kes valdab seetõttu hästi nö "aktuaalselt" olemasolevaid keeli. Võiksite vähemalt enne viidete küsimist vaadata küsimusi teistes Vikides. Kui Te aga olete erialasem või selles orienteeruda soovite siis ka vastavatest sõnastikest, mis on kergelt kättesaadavad ka netist (sinoloogilistest, hiina filosoofia kohta käivatest, jt ainekohastest). Teie hõivatuse ja vajalikkuse tõttu ei eeldagi Teilt erialaste artiklite tundmist ega neis orienteerumist.--Ivo Vahur 11. veebruar 2011, kell 08:59 (EET)

: asi pole siin yhegi yksiku kasutaja huvides, vaid selles, et artiklites sisalduvad väited võiksid olla konkreetselt Eesti Vikipeedias korralikult viidatud. kui allikad on võrgus kergesti kättesaadavad, võiksid viited neile sisalduda ka selles artiklis, et huvi korral saaks igayks asju põhjalikumalt edasi uurida. Vikipeedia võiks anda lähtekoha asjade paremaks mõistmiseks, sh viiteid, kuhu edasi minna. Ohpuu 11. veebruar 2011, kell 09:47 (EET)

:: Üldistele sõnaraamatutele viitama hakata? Erialastele sõnaraamatutele, teostele ja artiklitele küll. Kui inimene mingit keelt ei valda pole talle mõtet viitama hakata, kui aga valdab milles siis küsimus? Et leida mingi ala sõnastikku? Või on siis talle vaja viidata, et vaata vene keelset, inglise keelset jne Vikit? PS Shangdi teemat on pea sada aastat uuritud, vaieldud ja sellest kirjutatud. Ja milles küsimus on? Kas ei vaevunud artiklit lugema ja vaatamagi? Esimene küsimus, mis tõesti ka eesti inimestele võiks huvitav olla, on juba ammu viidatud. --Ivo Vahur 11. veebruar 2011, kell 10:21 (EET)
Kuid Teid aga asi huvitab, siis välislingid on artikli all. Prantsuse, inglise ja vene keelsed. Oleks seda märganud, oleks võinud ka asjaga tegelda ja lisada siiski ka eesti keelne! --Ivo Vahur 11. veebruar 2011, kell 16:23 (EET)

Tekst on viideteta ja nõuab täiendamist. Võib olla kohati ebatäpne.Praegu mõneks ajaks siia.
Hiina klassikalise filosoofia ja selle terminoloogia mõistmise üheks aluseliseks lähtepunktiks on see, et klassikalises keeles wenyanis pole nimetavat predikaati „on”. Täpsemalt: on viitavaid asesõnu ja abisõnu, kuid pole nimetavat. Näiteks eesti keelde ei sobi lause:”Moskva – see linn.”, mis on aga vene keeles loomulik:”Moskva – eto gorod.” Eesti keeles tuleb aga öelda: „Moskva – see on linn.”  Vene keelele lähedane ja viitav eesti keelne väljend kõlaks: „Moskva – aaa – linn!” Seejuures on „aaa” (tõusva tooniga mõistmist väljendav) selles viitavaks sõnaks.   Sarnase raskusega põrkusid kokku ka araabia filosoofid, kui asusid Aristotelese loogika alaseid töid tõlkima, võttes neil puuduva „on” asemel kasutusele omakeelse „see” ja andes sellele nimisõnalise tähenduse. Wenyanis kasutatakse aga „olema” (Euroopalikus mõttes?) asemel nimetamisel sõna „omama”. Seegi on   lääne keeleteaduse seisukohalt kummaline, sest keelde tekkivat ennem nimetav predikaat „omama” ja alles siis „olema”. (Vaevalt et olemine neile nii tühine tundus, et nad selle logose valgusest lma jätsid, unustasid ja vaid sellele viitasid?)
Just see „olemise” viitamise kõrvalt nimetavalt mitteeristamine ei aktualiseerinud  konkreetselt (nimetava) loogika ega dialektika (nende otseses mõttes) kui distsipliini(de) loomist. Kuna „olemist” ei võeta kõne alla, siis ei saa ka rääkida  mõistelise mõtlemise esimesest seadusest, kui  mõste (väite) samasuse (identeedi) püsivuse aksioomist. Mõiste määratlemise asemel (läbi  kõnealloleva omaduste)  jääb ja on vaid selle viitav piiritlemine. Viide millegile-kellegile silmaspeetavale, kui taolisele.
Üks tänane hiina filosoof on viidanud lääne tõlgetele, kus kasutatakse sõna olemine aga hiina keeles on hoopis sõna ilmneb.  Näiteks nagu:  Tao on loomulik, aga tekstis on tegelikult Tao ilmneb loomulikuna.
See tähendab aga seda, et kui viidatavast  olemise taolisusest nagu see on ei eemalduta, ei saa ka nimetavalt rääkida Platonlikest ideedest ja ideaalsest. Demokritose „Panta rei” (Kõik voolab, kõik muutub?) sai Platonliku vastuse igavestest (st mittemuutumatutest) ideedest. (Ta vasturääkivuse vältimine sai Aristotelesel juba loogika seaduseks.) Hiinas oli vastus Muutuste raamat. Pole (nö üheselt) jäävat, kõik muutub.  Kuid kui ei eristata nimetatavalt olemist ja ideed (oleva omaduslikku määratlemist) ei tähtsustu ka dialektika aluseks olev vasturääkivuse ületamise probleem (kolmas seadus). Mis tekitab sünteesini viiva dialoogi. Eitus aristotellikus loogikas tähendab esmalt muud (st kui see pole tõsi, siis on muu tõsi (mis on sedatüüpi eituse tegelik sisu)). Hiinalik eitus tähendab hiinlastele valdavalt reaalset vastandit. (Polaarset liigimõistet üldises soomõistes.)   „Üks (kord) yang, üks (kord) yin – see (on) (kulg) dao.”
Samas puudub hiina keeles gramaatiline ainsuse ja mitmuse eristamine. Ja tavaliselt asjaks tõlgitut sõna wu tähenda nii asju, kui olendeid (keegi-miski). Tegusõnades pole selgelt eristuvat gramaatilist aktiivi ja passiivi  (toimima-toimuma). Mis viitab nimetava keele osa kõrgele üldisuse astmele, kuna abisõnadega on selliseid asju võimalik täpsustada. Kuid muudab klassikaliste filosoofide tekstide tõlked hoopis millekski muuks (nö konkreetsemateks). Tekkivad ka eituse läbi tõlkevormid mitte-tegutsemine, toimimatus ... (Kui oleks võimalik hoopis mitte-toimise asemel tõlkida toime-ta-mine, toimumine jne.)
Praeguses hiina keeles on silpe 400 ringis ja koos toonidega sõnadena umbes 1200. Samas on neile vastavaid hieroglüüfe 10 000 (koos harvemini kasutatavatega nii 40 000). (Hieroglüüf koosneb maksimaalselt 64 joonest.) (Muidugi on ka enamsilbilis sõnu, valdavalt kahe- (ja kolmesiblisi) sõnu.) Kuid põhisõnavara on ühesilbiline, kusjuures enamusel neist on kahesilbilised sünonüümid või võimalus neid selliseks teha. (Kõne ja märgistiku proportsioneerimiseks ja rütmistamiseks.) See tähendab seda, et erinevalt Eruoopa häälikutest ja tähtedest loodavatest erinevate pikkustega sõnadest on hiina korral tegemist täpsete (arveldus)ühikutega (justkui ruudud või tellised), mille abil saab luua pinnalisi ja ruumilisi konstruktsioone. Mis on  sisemiselt läbi kohtade asetuse seostatud. Praegused uurijad on püstitanud esemetel olevaid tekste uurides juba isegi oletuse, et klassikalised ja vanemad tekstid ja nende kogumikud (vähemalt osa) võisid olla ka kolmemõõtmeliselt organiseeritud. Kahemõõtmeliselt organiseerituid on juba piisavalt, ent mitte küllaldlaselt, tuvastada suudetud.
Aristotelese loogika sai endale (nö algebralise) aluse läbi tähtede kasutamise muutujate märkimiseks. Tähed kui sisuta tühjad kohad (mahutid).   (Ent ta ei pööranud tähelepanu sellele, et tähti on kindel ruumiliselt korrastatud ja järjestatud hulk.) Hiinlastel olid sellised tühjad kohad vormarvuõpetus märgid. Guade joonepositsioon on Xici zhuanis otseselt nimetatud tühjadeks (hiinalikus sõna tähenduses ilmingutest tühjadeks (Aristotelikus tühjuse mõtte on enam: sisult tühi)). Ilmingud (ilmsused) läbivad neid muutustes.
Selles mõttes oli vormarvuõpetuses olemas formaalselt vormiloogiline (morfo-loogiline) formaalne järeldamine, täpsemalt tulenemine (tuletamine). Kui keegi-miski wu "asetub" mingi vormarvu positsiooni (, mis on teistega kindlates vahekordades) siis tuleneb (tuleva tulevikuna) sellest see ja see.
On olemas ka oma üldistamise tüüp, kuid seegi on vormiloogiline ühestes kujudest ühise leidmine ja väljatoomine. Representatiivne generalisatsoon. On ka pretsedentne abstraheerimine. Kuid see pole ideede loogika, mis opereerib ideaalselt eristatud tingimuslike ja nimetatavate omadustega (sisudega).
--Ivo Vahur 11. veebruar 2011, kell 13:14 (EET)
Muide! Seda kummalist Yijingi "omama" vormi (ka nimetavalt "olemiseks" tõlgitavat) on paljudes tõlgetes tõlgitud "tuleb". Nö väljendid: tuleb kahetsus, tuleb usaldus jne. Hinnangulised otsused kellegi-millegi suhtes selles nö positsioonis asetumisega, mis on kindlas kohas astmestikus ja teiste kindlate positsioonidega kindlates vahekordades.--Ivo Vahur 11. veebruar 2011, kell 13:31 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ewidgetsonline.com/cup/widget.aspx?bookid=M6EbrKR28cHQ7apupw45hA==&buyNowLink=http://www.cambridge.org/uk/catalogue/AddToBasket.asp?isbn=9780521608923
** In Hiina filosoofia on 2013-06-24 11:09:13, 404 Not Found
** In Hiina filosoofia on 2013-07-06 01:42:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 04:42 (EEST)


Arutelu:Ragnar Klavan

Kas viimane parandus on õige? Andres 10. veebruar 2011, kell 22:51 (EET)

Inglise vikis on sama. --Epp 10. veebruar 2011, kell 23:01 (EET)

Sel juhul tuleb muuta ka "| klubi_seisuga = ". Pelmeen10 11. veebruar 2011, kell 10:03 (EET)
Selle malliga tuleb midagi teha. --Epp 14. november 2012, kell 22:43 (EET)
Mingis tänases päevalehes vist kirjutab, et ta sünnipäev on hoopis täna. Terevisiooni saatejuhid rääkisid ligi minut sel teemal. Ave Maria (arutelu) 3. oktoober 2013, kell 07:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.soccernet.ee/klavan-tegi-meistrite-liiga-debuudi
** In Ragnar Klavan on 2013-06-24 13:04:50, 404 Not Found
** In Ragnar Klavan on 2013-07-06 21:10:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:10 (EEST)
----
Ma panin ajakohastamismärkuse, sest minu teada on ta koondisekarjääri lõpetanud ja lahkumismängki peetud. --Andres (arutelu) 31. mai 2024, kell 14:34 (EEST)

Lahkumismängu ei ole toimunud. Pelmeen10 (arutelu) 5. juuni 2024, kell 22:04 (EEST)


Arutelu:Iker Casillas

Kas see kaitstud väravate tabel on õige? Pelmeen10 11. veebruar 2011, kell 12:40 (EET)

Panin tabeli aruteluleheküljele. --KungFuDuck 7. oktoober 2011, kell 23:49 (EEST)

Meeskond
Aasta
Maailmameistri võistlused
Euroopa meistri võistlused
Kokku
********
Kaitstud väravad
Kaitstud väravad
Kaitstud väravad
Hispaania
2008
0
4
4
Hispaania
2007
0
7
7
Hispaania
2006
3
3
6
Hispaania
2005
9
0
9
Hispaania
2004
3
3
6
Hispaania
2003
0
8
8
Hispaania
2002
5
2
7
Hispaania
2001
2
0
2
Hispaania
2000
3
0
3


Arutelu:11. veebruar

See on ka ülemaailmne 112 päev. Pelmeen10 11. veebruar 2011, kell 15:14 (EET)


Arutelu:Kati Saara Murutar

Minu meelest peaks olema pigem Kati Murdmaa. Andres 11. veebruar 2011, kell 16:32 (EET)

pikalt kahtlesin Murdmaa ja Murutari vahel, muidu oleks see artikkel ehk juba jaanuaris tekkinud. Lõpuks leidsin, et ta on siiski senini tuntust kogunud pigem Murutari kui Murdmaana. Kui aga ka teised leiavad, et pealkiri peaks olema pigem Kati Murdmaa, siis võib ju muuta. Ave Maria 11. veebruar 2011, kell 16:48 (EET)

:Mis ta nimi praegu on?--WooteleF 11. veebruar 2011, kell 21:29 (EET)

:: Kati Murdmaa. Andres 11. veebruar 2011, kell 22:21 (EET)

:::Siin on juttu mitme perekonnanime kasutamisest.--WooteleF 13. veebruar 2011, kell 11:54 (EET)

::::Ma saan aru, et ta plaanib seda pärast lahutust. Samuti loen välja, et ta veel lahutatud ei ole. Avaldus küll sisse viidud aga see võtab aega ka. Ave Maria 13. veebruar 2011, kell 12:05 (EET)

::::: Mina sain nii aru, et ta üldse ei kavatse oma nime muuta. Ja selle pika nime lubas ta raamatu kaanele panna, ja sedagi ta ju ainult lubab.

::::: Leian, et pole mingit põhjust hoida siin sellist pealkirja, sest ta on oma nime muutnud Murdmaaks ega kavatse seda Murutariks tagasi muuta. Andres 13. veebruar 2011, kell 12:40 (EET)

:::::: Selles viidatud artiklis on ...ei kavatse ta Murutari otsa liidetud Murdmaa nimest loobuda. Kas see tähendab, et ametlikult on tal mõlemad nimed? --Epp 13. veebruar 2011, kell 15:34 (EET)

::::::: Kindlasti mitte. Andres 13. veebruar 2011, kell 16:03 (EET)
Kust on võetud, et ta kandis nime "Murdmaa" 2011. aastani? Minu arust on ta endiselt Murdmaa ja ta ei kavatse ka nime muuta. Leian, et artikli pealkiri peaks olema "Kati Murdmaa". Andres 24. veebruar 2011, kell 16:12 (EET)

Jah, see on ju lausa viidatud artikli pealkiri. --Epp 24. veebruar 2011, kell 18:28 (EET)
Lehtedes esineb ta Kati Saara Vatmanni nime all. Kuidas selle Saaraga lood on? --Oop 7. august 2011, kell 14:37 (EEST)
Kas praegune on viimane perekonnanimi? Siis peaks selle järgi ka järjestama.--Morel (arutelu) 30. juuni 2012, kell 23:43 (EEST)

Kolmandat abielu tuleks ikka mainida, kui see on tõendatav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 22. september 2017, kell 08:47 (EEST)

Soone talust saab rääkida minevikuvormis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 27. märts 2019, kell 20:20 (EET)

Kas see praegune artiklinimi on korrektne? Ivo (arutelu) 25. märts 2022, kell 20:16 (EET)

Borodini-nimelisest mehest läks ta igatahes lahku ja sellest lahkuminekust rääkivas artiklis on talle vihjatud kui Murutarile. Ehk siis äkki muutis nime tagasi?

Metzziga (arutelu) 25. märts 2022, kell 20:36 (EET)


Arutelu:Hiina meditsiin

Ei soovitaks sõna "traditsionaalne". Andres 11. veebruar 2011, kell 22:42 (EET)

Nõustun Andresega. Ehk võiks artikli nimi lihtsalt Hiina meditsiin olla? --Vihelik 11. veebruar 2011, kell 22:45 (EET)

:Sõna "traditsionaalne" tähendus on "traditsionaalisse puutuv". Selles artiklis on mõeldud "traditsioonisse puutuvat", mistõttu õige sõna on "traditsiooniline". Ssgreporter 11. veebruar 2011, kell 23:14 (EET)

:: Vt artiklit traditsionalism.--Ivo Vahur 12. veebruar 2011, kell 14:49 (EET)

:: Muide seda pealkirja ma tahtsingi panna. Aga kuna igas Vikis on muutkui see THM ja hiina traditsiooniline siis algatuseks panin selle. (Ssgreporter on õigus, mõeldud on traditsioonidesse puutuvat.) Ja isegi klassikaline tundus parem olevat ja selle lisasin omal algatusel. Aga siis tabas mind kõhklus.
Nimelt on olemas ka nooruke uusaegne Hiina. Uusaegne hiina filosoofia, meditsiin, kultuur, teadus jm.  Kas ei tuleks teha eristust: klassikaline (kultuuri keeleks wenyan) ja uusaegne? Siis tuleks ka artikkel hiina filosoofia ümber nimetada klassikaliseks või vähemalt eristada uusaegne osa (mida ma ei tea). Või on hiina klassikaline kultuur ainult selle suurte algete tekkeaeg? Minu loetud sinoloogid kipuvad nagu nii hoogu minema nagu unustades kohati selle uusaegse ära. Ja ma olen vist selle hooga kaasa läinud. On ju keeles ja kirjas tehtud suuri uuendusi. Loogikaõpetus ja sellega seotud sõnavara ning sellest tulenev mõtlemine. Mida klassikalises kultuuris nimetavas vormis polnud.  See aga ei tähenda et klassikaline surnud oleks. Aga traditsionaalne on tegelikult väga ebatäpne ja sobib pigem pärimuslike ja mitte kirjalike kultuuride kohta. On ju Hiinas isegi wenyani perioodil toimunud suuri muutusi (eriti Songi ajal).
Pakun välja klassikaline ja uusaegne? Aga mis vormis? Allolev link toob esile klassikalise Hiina aga eelistaksin siiski Hiina klassikalist ...  --Ivo Vahur 11. veebruar 2011, kell 23:51 (EET)
*EESTI KLASSIKALISE HIINA MEDITSIINI SELTS

Klassikaline minu arust küll ei sobi. Ja pole põhjust seda ka "uusaegsele" vastandada. Hiina meditsiini praktiseeritakse ju ka tänapäeval ning meetodid pidevalt muutuvad ja täienevad. Hiinas praktiseeritakse lääne ja hiina meditsiini rööbiti. Pakun veelkord välja pealkirjaks lihtsalt Hiina meditsiin. Nii kutsuvad seda hiinlased ka ise: 'hiina meditsiin' 中医 zhōngyī (中 zhōng 'hiina', 医 yī 'meditsiin'), millele vastandub 'lääne meditsiin' 西医 xīyī (西 xī 'lääs', 医 yī 'meditsiin').--Vihelik 12. veebruar 2011, kell 00:05 (EET)

:: PEAKÜSIMUS. Kuidas Hiinas oma klassikalise ja tänapäevase (kaasaaegse, uusaegse) meditsiini (st terviksüsteemi: haiglaid, kliinikuid, asutusi, õpet, uuringuid, teoseid jne, ) vahet tehakse? Mis nimetusi kasutatakse. Ametlikult?  Või sama sõna kahte tähendust ei eristatagi.  --Ivo Vahur 12. veebruar 2011, kell 09:29 (EET)

::  Mõtlemisvõtete ja sellest tuleneva eritüüpsus pole ei hiina ega lääne ainuomand vaid aju funktsionaalse asüümmeetria ilming. See et Aristoteles mingil moel Platoni arendatatud ideed seadusteks sõnastas on mõistelise mõtlemise aluste avastus aga mitte leiutis. Milleni peab ka igaüks omaette jõudma, sest ilma nendeta pole see võimalik. Järjepidevuse mõistetes ja väidetes, nende muuga mitte kokku segamise ja vasturääkivuste ületamise. (Aga see tegevus on vaid valdavalt ühe ajupoolkera päralt.)

: Tahaks praegust olukorda enamteadva inimesega asja arutada. Kas nad kogu oma riikliku meditsiinisüsteemi nimetavad lääne süsteemiks? Mida õppeasutustes õpetatakse, mis on seotud ju kõikide teadusuuringutega, milles nad räägivad Hiina saavutustest. Ja ma ei mõelnud ainult meditsiini vaid kogu kultuuritervikut, mis kanduks üle ka teistele artiklitele. Jah peale Mao surma on 50te lõpust vaikselt alanud klassikalise uurimine ja taaselutumine hoogu läinud. Vastandumine oleks: klassikaline Hiina ja uusaegne Hiina. Aga tuua artiklite sees välja: Hiina klassikaline ja Hiina uusaegne osa.   Sest uusaeg on toonud tõesti suure lisandumise, ning eelneva juurde pole veel tõsiselt naasema hakatudki ja täiesti ei naasetagi, sest oma klassikalist kultuuri uuritakse praegu kaasaegsete teaduse ja selle metodoloogiatest lähtudes. Ja vägagi tõsiselt. Mida läänes ei niivõrd ei tehta.

: Uusaeg: loogika ja sellega seotud sõnavara! Täielik keeleuuendus: nimetava  predikaadi "olema" kasutuselevõtt. Selle najal parempoolse mõtlemise osa kultuuris kasv ja sellega seotud kultuuriosised igas valdkonnas. IGAS VALDKONNAS.  Alfabeet ja kirjamärgid, kirjutamisviis. Wenyanist loobumine. Uus aeg on ikka uus aeg.
See tähendab vasakspoolse ajupoolkera, mis juhib paremat kehapoolt, funktsionaalse osa kasvu ja esiletulekut. Ning sellest tulenevat.

:Aga kuidas siis nimetada uusaegset mitte weyanis olevat filosoofiat, nende uuringuid? Mis tõesti kasutavad hoopis teisi loogilis lähenemismeetodeid? Nad võivad küll rääkida väga austavalt oma praegustes teostest oma vanast kultuurist aga uurivad seda ja räägivad sellest hoopis teist tüüpi mõlemisvõtete ja keelendite abil. Lõpude lõpuks räägivad kurjad keeled, et hiina keskmine eluiga mis enne sajandi keset oli 35 aastat on just lääneliku meditsiini läbi praeguseks 70 eluaastani jõudnud. Nad võivad ju moe ja rahvusliku eneseteadvuse pärast küll oma vana esile tõsta, aga kui tõsine häda (eriti traumatoloogia ja kirurgia) eelistavad ikkagi oma uut meditsiinisüsteemi. Mis võib kasutada ja kasutab paralleelselt ka uut moodi vana. (Näiteks anasteseerimine - valuvaigistamine operatsioonidel nõeltega.) --Ivo Vahur 12. veebruar 2011, kell 01:08 (EET)
Leian, et ei ole põhjust teha eraldi artikleid hiina meditsiini ja klassikalise hiina meditsiini kohta. Me ei hakka ju tegema artiklit eesti meditsiinist või poola meditsiinist. Vajaduse korral oleks Eesti tervishoid ja Eesti arstiteadus, samuti võiks olla Hiina tervishoid ja Hiina arstiteadust. Klassikalisest meditsiinist ja selle edasiarendustest võib vabalt siin rääkida. Andres 12. veebruar 2011, kell 11:20 (EET)

Mul on praegu asjad segamini.
# Keisririigi aegse Hiina korral kasutatakse siiski järjepidevalt sõna traditsionaalne. Jutt käib ka traditsionalistidest (XX sajandil). Nagu keskaeg läänes oli traditsionaalne?!  Mitte traditsiooniline??? Muidugi sõna traditsonaal kasutatakse traditsionaalse laulu kohta.
# Klassikaline on selle eelne kirjaliku kultuuri klassikaliste aluste tekkimise aeg.
# Hiina arstiteadus? Meditsiin (ladina keeles ars medicina 'arstimiskunst') ehk arstiteadus. Googles on kord nii ja naa. Arstiteaduskond ja meditsiiniteaduskond?  Hiina meditsiinil (tänapäevasel) on oma osa ja panus tänapäevasesse teadustöösse, oma õppeasutuste (kus on õpilasi ka mujalt, eriti arengumaadest) ja muu võrk, mis ei piirdu tervishoiuga.  Ka seoses teadusliku oma klassikalise meditsiini uurimise ja rakendamisega. Kui poola ja eesti meditsiinil oleks piisavalt oma silmapaistvaid saavutusi, töid, koole ja asutusi siis oleks neist mõtet eraldi kirjutada.
# On olemas eesti rahvameditsiin jmt. Vist on juba ka artikkel Tiibeti meditsiin?
# Hiina kaasaegne ja varajasem meditsiin on omavahel selgelt eristuvad. Mitte küll täpselt nagu rahvameditsiin ja meditsiin, kuid midagi analoogset. Varajasem hiina traditsionaalne klassikalisele meditsiinile toetuv meditsiin on täiesti erineva maailmavaate ja metodoloogiaga. Ja kuivõrd seda praeguses uuritakse ja kasutatakse tehakse seda ikkagi lähtudes teaduslikust metodoloogiast.  (Teine lugu on New Age ja alternatiivse meditsiiniga.)
# Miks peab hiina meditsiini artiklis leidma täielikku avamist selle klassikaline meditsiin? Selle aluseks olev maailmavaade, metodoloogia, somaatika, diagnostika, sümptomaatika, nosoloogia, teraapia, farmaatsia jne. Füsioteraapilised osad.  Vahekord võitluskunstide, taoismiga jne.  Isegi selle eri osad väärivad eri artikleid (osa algjärgusolevaid juba on): kanalite süsteem (jmt),  akupressuur, akupuntuur, kronoteraapia, hiina herbeoloogia, ...   Qigong.  Selle ajalugu, autorid ja silmapaistvamad arstid. Selle osa kaug-ida maades ja eri vormid. Vahekord hiina rahvameditsiini ja selle uskumustega. Selle, selle osiste ja sellega seonduva osa lääne meditsiinis ja lääne kultuuris. Kogu see allolev võimalik viidete, linkide ja kirjanduse uputus. Mul on endal terve riiulitäis neid raamatuid. See pole mingi rahvameditsiin ega traditsionaalne meditsiin, millest paar või tosin tõsisemat raamatukest kirjutatakse. See on raamatukogu.
# Kas eesti keeles on mingeid traditsioone ja korralikke eeskujusid nende sõnade kasutamises?--Ivo Vahur 12. veebruar 2011, kell 14:44 (EET)
Üks usaldatavaimaid lääne arstiteadlasi sellel alal, kes on kirjutanud väga korralike töid (liiga kallid, et neid kõike osata) Dr. med. Claus C. Schnorrenberger kasutab tavaliselt nime hiina traditsiooniline meditsiin.--Ivo Vahur 12. veebruar 2011, kell 15:04 (EET)

: Mul ei ole midagi nimetuse "hiina traditsiooniline meditsiin" või "traditsiooniline hiina meditsiin" vastu.

Leian lihtsalt, et kui tahetakse rääkida arstiteadusest Hiinas, siis võiks kasutada pealkirja "Hiina arstiteadus". Kuivõrd tavaliselt mõistetakse hiina meditsiini all klassikalist või traditsioonilist hiina meditsiini, siis minu meelest ei ole otstarbekas niimoodi neid asju eristada.

: Aa! (Viitav sõna.)  Tavakeelne nimetav sõna  meditsiin ju on tõesti ka teaduseelsete meditsiinidega liiteid moodustav! Kuid arstiteadus juhib Vikis linki meditsiin. Siis tuleb ka need lahku lahtikirjutada. (Hiinas on olemas ka rahvameditsiin.)

"Meditsiini" ja "arstiteadust" võib teatud kontekstis kasutada sünonüümidena küll, kuid leian, et traditsiooniline meditsiin (ega rahvameditsiin) ei ole teadus, kuigi seda nimetatakse meditsiiniks.

: Muidugi pole teadus. Eriti veel rahvameditsiin. Kuid on olemas õpetused ja prototeadused. Kaasaegse Hiina eel oli seal nii rahvameditsiin, kui klassikaline meditsiin (õpetus, kool). Mis põhines äärmiselt väljaarendatud morfo-loogilisel (vormiloogikal) õpetusel ja koolil või kui Euroopa ajalooga võrreldes siis naturalismil või analoogsusel (nagu analoogarvutid või analoogmatemaatika). Kus kasutatakse vormilisi (ka arve kasutades) analooge ja mille alused on hoopis teise ajupoolkera töös.  See ilmneb eesti keeles sõnapaari arendustes: teada-tunda, teadvus-tundvus, teadus-"tundus". Täielik hiinalik vaste! Tundumine ja tundmine (qi) taolisuse suhtes (viitavus). Vahetu ja alati tunde tõttu hinnaguline!

Pigem võiks lääne meditsiinist mõjutatud Hiina meditsiini kohta rääkida artiklis pealkirjaga Hiina arstiteadus.

: Täiesti nõus aga eelnevalt tuleb lahku kirjutada lingid arstiteadus  ja meditsiin. Ja mainida neis ka protomeditsiin või kuidas seda ka ei nimetatud ja analoogmeditsiini või kuidas seda ka ei nimetatud. Praegused ühed uurimused näitavad, et on suva kuhu nõelu torgata. Tegemist on plateseeboga, kuid sellisega mis mõjub tugevamalt kui ravimid (uuriti analgeesi korral)! Ei tea kui usaldatav. Võimalik et mõju põhineb mingitel ruumiliste analoogkujundite toimel ajutegevuses kujundlikus tegevuses tekkivatel sünkroonsustel. Niiöelda ühildumistel. Nagu  rahvameditsiiniski on kasutatud palju ka natuke robustsemad analoogkujundilisi võtted.

:  Need kaks mõtlemisviisi ja neist tulenevad eritüüpsused pole ei hiina ega lääne ainuomand vaid aju funktsionaalse asüümmeetria ilming. See et Aristoteles mingil moel Platoni arendatatud ideed seadusteks sõnastas on mõistelise mõtlemise aluste avastus aga mitte leiutis. Milleni peab ka igaüks omaette jõudma, sest ilma nendeta pole see järjepidevalt võimalik.   Järjepidevuse mõistetes (A=A), nende muuga mitte kokku segamise ja vasturääkivuste ületamise, mis viib dialoogis teesi ja antiteesi sünteesini (dialektika). (Aga see tegevus on vaid valdavalt ühe ajupoolkera päralt.)

:Pole sellist asja nagu lääne meditsiinist mõjutatud Hiina meditsiin (st arstiteadusena, küll aga klassikalise ja rahvameditsiinina). Arstiteadus teadusena alles loogilise mõtelemise keelde (üle)võtmisega saigi tekkida.    Hiina on keeles ja kirjas kultuuris omaks võtnud teise ajupoolkeraga seotud saavutatud taseme. Seda Hiinat, mis oli enne keisririiki enam pole. See, et on olemas kultuuris ka veel nende klassikaline s.t, esmajärguline  kultuur sh  meditsiin (wenyani tõttu nimetaks küll seda klassikaliseks) ei tähenda seda, et oleks olemas sellist elu. Keel on teine! Olemine on nimetava kõne alla võetud! Wenyani see ei huvitanud, olemisele vaid viidati. Loe Arutelu:Hiina filosoofia#Keelest ja kirjast.--Ivo Vahur 12. veebruar 2011, kell 17:58 (EET)

:: Pane tähele, ma räägin Hiina meditsiinist, mitte hiina meditsiinist.

:: Siinne võimalik pealkirjade lahkuviimine ei eelda minu meelest, et arstiteaduse ja meditsiini kohta peaksid olema eraldi artiklid. Leian, et asjad saaks sirgeks rääkida ka ühes artiklis. Andres 12. veebruar 2011, kell 20:10 (EET)

Sõnade "traditsiooniline" ja "traditsionaalne" tähenduse erinevust mõistan mina nii, et traditsionaalne on see, mis kandub põlvest põlve suulise pärimuse teel. "Traditsiooniline" on see, mida korratakse enam-vähem muutmatul kujul tava ning mõnel juhul ka iidsusega seotud autoriteedi tõttu. Tõsi küll, sõnaraamatud seda vahet ei tee. Andres 12. veebruar 2011, kell 16:14 (EET)

: Vikis on kaks artiklit traditsioon ja traditsionalism.--Ivo Vahur 12. veebruar 2011, kell 17:58 (EET)

:Inglis keelses Vikis on eraldi Klassikaline hiina meditsiin ja   Traditsionaalne hiina meditsiin. Seejuures on viimase eesmärgiks tõesti vaid pärimuse ja tavandi järgmine aga mitte elav üleandmine traditsioonis nagu Viki artiklites on kirjutatud.--Ivo Vahur 12. veebruar 2011, kell 18:42 (EET)

:: Teises artiklis oleks minu meelest sobiv tõlge "traditsiooniline", mitte "traditsionaalne". Esimene, kus klassikalist eristatakse traditsioonilisest, ei tundu olevat piisavalt tõendatud. Andres 12. veebruar 2011, kell 20:07 (EET)

:: Ei ole jah. Aga tundub olevat tõepärane, ehki üksikasjades end kohati tõesti nö "reklaamiv" ja nõuab silumist.  Eesti viki traditsionalism (kiriklik, poliitiline, filosoofiline, radikaalne) viitab järgimisele, mitte jätkamisele.

::: Vikipeedia ei erista artiklite algusnimedena suurt ega väikest tähte. Aga sel juhul oleks küll väga kena hiinlastele vastu tulles see tõesti hiina meditisiiniks jätta. (Sinul:  Kuivõrd tavaliselt mõistetakse hiina meditsiini all klassikalist või traditsioonilist hiina meditsiini.) Kardan et ka tavainimesed seda nüanssi eriti ei märka. (Minu endagi suure tähe kasutamise harjumused eesti keeles on segased, kuna ma viimasel ajal enam eesti keeles eriti ei loe ja inimestega ei suhtle.)
Kuna artiklis meditsiin kasutati ka sõna meditsiiniteadus siis muutsin artikli nimegi selleks. Tavaliselt kiputakse meditsiini all mõtlema küll teraapiat - st teaduslikku ravikunsti. On olemas palju meditsiini, kui ravikunsti, eristusi: proto-, klassikaline, rahva-, traditsiooniline, traditsionaalne, alternatiivne, teaduslik, ebateaduslik jne.  Võimalik et ka empiiriline. Kas ka rahvuslik? Ka tiibeti, hiina, maajade (?), ... Jne --Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 00:10 (EET)

Ma ei soovita niisugust pealkirja muutmist. Andres 13. veebruar 2011, kell 00:36 (EET)
----
Kõik lingid siia peavad silmas traditsioonilist hiina meditsiini. Arvan, et sellest peakski siin rääkima, mitte sellest, millest on juttu intervikis. Mis me teeme? Andres 12. märts 2011, kell 16:12 (EET)
----
Varasem redaktsioon:
Hiina meditsiin (中医, pinyin: Zhong yi; Hiina meditsiin),  olles osa hiina kultuurist ja selle ajaloost,  arenes välja šamanistlikust kultuurist, organiseeriti terviksüsteemiks  vormarvuõpetuse abil ning on läbi  tänapäevaste teaduslike  meetodite ja vahendite kasutuselevõtu omandanud kaasaegse kuju, milles uuritakse ja kasutatakse ka oma klassikalise meditsiini saavutusi.
20. sajandil toimus loogikapõhise teadusliku meditsiini ülevõtmise läbi hiina meditsiini uuenemine ja teisenemine. HRV tervishoiu ministeeriumi andmetel oli sellel oma otsustav osa teiste faktorite seas keskmise eluea tõusul ajavahemikus 1949-2009 35 eluaastalt  70-ni. Peale 2000 aastal alustatud haiglasüsteemi reformi on hakanud tekkima ka privaatkliinikud ja -haiglad. Paljudes nendes pole omanikud saanud läänelikku meditsiiniharidust ja enamuses neist praktiseeritakse ida meditsiini.

*Hiina Meditsiini Assotsiatsioon
*Hiina meditsiinikoolide nimekiri
Andres 13. märts 2011, kell 09:00 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cp1897.com.hk/html/profess/chime/essays/profess0403s02.htm
** In Hiina meditsiin on 2013-06-24 11:09:16, 404 Not Found
** In Hiina meditsiin on 2013-07-06 01:43:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 04:43 (EEST)
-------
"Eestis on parimaid Hiina meditsiini tundjaid ja praktiseerijaid olnud Lembit Kuhlberg." – sellised väited nõuavad viidet ja neutraalsemat sõnastust. Sest ma tean näiteks inimesi, kelle arvates on parim Eestis Hiina meditsiini praktiseeriv arst hoopis Rene Bürkland. Kuidas ma võhikuna peaksin teadma, kellel on õigus? Tegu on ju hinnanguga, mis pole ühegi konkreetse mõõdupuuga mõõdetav. Kuriuss (arutelu) 6. aprill 2022, kell 17:08 (EEST)


Arutelu:Pontus De la Gardie

Kas võib siia panna täpsustusmärkuse Pontus Alexander Ludwig von Brevern de la Gardiele? Andres 12. veebruar 2011, kell 12:10 (EET)

Kas kõikides vikides (sh venekeelses äramärgitud artiklis) on surmakuupäev vana kalendri järgi? Peaks ju eelistama uut kalendrit?--Bioneer1 (arutelu) 24. juuni 2013, kell 12:34 (EEST)

Mujal on kas teistsugused põhimõtted (inglise vikis) või viga. Andres (arutelu) 24. juuni 2013, kell 13:34 (EEST)
Kas on siis nüüd nii, et tema surmakuupäev on 15. november (vkj 5. november)? Andres (arutelu) 24. juuni 2013, kell 13:41 (EEST)

toetun üksnes raamatule "Eesti ajalugu: kronoloogia" (2007), mille järgi peaks uue kalendri järgi olema 15. november; võib-olla see raamat eksib--Bioneer1 (arutelu) 24. juuni 2013, kell 13:46 (EEST)

: Mul pole hetkel toda raamatut käepärast, aga vaata loe selle sissejuhatus korralikult läbi, seal on nende kuupäevade kasutamise kohta midagi öeldud. -- Ahsoous (arutelu) 24. juuni 2013, kell 14:06 (EEST)

:: Seal on kuupäevaks 5. november. Sissejuhatuses on öeldud, et uuele kalendrile ülemineku kuupäevast (1918) varasemad kuupäevad on vana kalendri järgi. 88.196.241.249 24. juuni 2013, kell 15:39 (EEST)
Surmakohaks tuleks vist ikka kirjutada Narva, mitte Narva jõgi?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 6. detsember 2017, kell 19:06 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Pontus De la Gardie


Arutelu:Mena Suvari

tekstis on sünnikuupäev 9 ja mallis 13. Ave Maria 13. veebruar 2011, kell 12:13 (EET)

Parandasin teiste vikide järgi. Ave Maria 13. veebruar 2011, kell 12:16 (EET)

Genis on ta oma nimeks ise kirjutanud: Mena Alexandra Süvari, kas Adrienne on näitlejanimi?
NB! Kõikides teistes keeltes Wikis on lisanimi Alexandra.
LauriKreen (arutelu) 14. märts 2022, kell 08:06 (EET)


Arutelu:Orenburg

Linkida tuleb maakondadele, mitte maakonnakeskustele. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. veebruar 2011, kell 17:10 (EET)

| elanikke = 525 600 (2010)<ref>[http://www.gks.ru/bgd/regl/b10_109/Main.htm Venemaa Riikliku Statistika Föderaalamet]</ref> --[[Kasutaja:Mona|Mona]] 6. mai 2011, kell 19:52 (EEST)
{{Viited}}

Lauses 'Kuna aga enamik Orenburgi ümbritsevate territooriumite elanikke olid rändrahvad, oli Orenburgi linna elanikkond põhiliselt venekeelne.' on nüüd küll põhjus ja tagajärg sassis.  • • • [[Kasutaja:Ahsoous]] • [[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] • 2. august 2015, kell 10:55 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.admin.orenburg.ru/orenburg
** In Orenburg on 2013-06-24 12:41:36, 404 Not Found
** In Orenburg on 2013-07-06 17:28:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:29 (EEST)


Arutelu:Visby

Visby teenis sakslastele hüppelauana vene turule, kust uustulnukad peaksid götalasi (Gotländer) jõhkralt välja tõrjuma.

Arusaamatu lause. Ajaloo osa vajab üldse kohendamist. Andres 14. veebruar 2011, kell 12:40 (EET)

Mis tähendab "Visby hansalinn"? Andres 16. veebruar 2011, kell 11:56 (EET)

Tundub, et midagi sellist nagu Visby vanalinn. Velirand (arutelu) 25. veebruar 2024, kell 11:12 (EET)

:Vastasin su arutelulehel. Minnekon (arutelu) 18. september 2021, kell 11:37 (EEST)
----
Visby hansalinna kohta peaks olema eraldi artikkel. Velirand (arutelu) 25. veebruar 2024, kell 10:25 (EET)


Arutelu:Treptow-Köpenick

vana elanike arv: elanikke = 236 600 (2007) Taivo 14. veebruar 2011, kell 17:13 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.berlin.de/ba-treptow-koepenick/index.html
** In Treptow-Köpenick on 2013-06-24 13:54:06, 404 File not found
** In Treptow-Köpenick on 2013-07-07 05:04:55, 404 File not found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:05 (EEST)


Arutelu:Herman Liikane

Vana versioon läks kaduma. Taivo 14. veebruar 2011, kell 22:09 (EET)

Kas peaks selle lihtsalt taastama? Andres 15. veebruar 2011, kell 14:49 (EET)

: Minu meelest küll. Praegu on arusaamatu. --Epp 15. veebruar 2011, kell 17:30 (EET)
Tühistatud versioon:

teenistus Merejõud, juhataja käsutuses
-> Mereväe ekipaaž, komandör (määratud) 15.01.1920
auaste alamleitnant
-> leitnant, Mereväe ekipaaž (ülendamine) 21.04.1920
auaste mereväeleitnant
-> vanemleitnant, Läänemere laevastiku divisjon (ülendamine) 22.02.1924
auaste
-> vanemleitnant, Läänemere laevastiku divisjon (auastme vanuse täpsustamine) 10.04.1924
teenistus Läänemere laevastiku divisjon
-> k/l "Lembitu", komandöri abi (nimetamine) 01.06.1924
auaste vanemleitnant
-> kaptenmajor, S/l. "Lembitu" (ülendamine) 25.11.1925
teenistus Mereväe õppekompanii
-> Mereväe aspirantide ettevalmistamise erialakursus 1937, ülem (määratud) 15.06.1937
auaste kaptenmajor
-> kaptenleitnant, Merelaevastiku divisjon (ülendamine) 16.02.1940 ''

Siin on öeldud, et andmed on saadud Riigiarhiivist. Kas sinna () peab tegema vastava päringu, et andmeid kontrollida?--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2015, kell 23:45 (EEST)


Arutelu:Kortrijk

Kortrijki vanalinna kohta võiks olla eraldi artikkel.
Kortrijki kui asulat tuleks eristada Kortrijki vallast ehk "Kortrijki linnast". Asendikaart ja pindala käivad valla kohta. Andres 15. veebruar 2011, kell 20:29 (EET)

Ei tuleks eristada. Siin on küll linn ühtlasi haldusüksus, aga mis siis. Eestis on ka iga küla ühtlasi haldusüksus. Me ei ole teinud eraldi artikleid külast kui asulast ja külast kui haldusüksusest ning see oleks minu meelest ka tobe. Alustades juba sellest, et Kortrijki kui asula, mis ei langeks kokku Kortrijki kui haldusüksusega, pindala ja elanike arvu määratlemine ei oleks võimalik (läheks originaaluurimuseks). Taivo 18. märts 2011, kell 17:17 (EET)

: Ma ei saa sellest argumendist aru. Kortrijkil on määratletud territoorium, pindala ja elanike arv, mis on hollandi vikis ka kirjas. Ta on üks Kortrijki valla osavaldadest (kuigi osavaldadeks nimetatakse tavaliselt ainult teisi). Arvan, et me võime asulat samastada selle osavallaga. Teised osavallad on tekkinud ümberkaudsete valdade liitmise teel ja sisaldavad maapiirkondi. Andres 19. märts 2011, kell 00:50 (EET)
Midagi sellist siis: (--Pietadè (arutelu) 2. detsember 2012, kell 20:16 (EET))

Kortrijk jaguneb järgmisteks linnaosadeks ja keskusteks.
#	Nimi                                                                                Pindala(km²)	Rahvaarv(01/01/2012)
I	Kortrijk - Binnenstad (ajalooline keskus + Buda + Overleie)- Doorniksewijk- Blauwe Poort- Sint-Jan- Sint-Elisabeth- Sint-Denijsewijk- Sint-Anna + Marionetten- Drie Hofsteden- Brugse Poort- Lange Munte- Gentse Poort - Magdalenawijk- Gentwijk - Hoog-Kortrijk- Pius X- Venning- Walle	22,38       	41 268
Artiklisse Kortrijki vald:
Kortrijki vald jaguneb järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks.

{| class="wikitable"
#   	Nimi                                          	Pindala(km²)	Rahvaarv(01/01/2012)
I   	Kortrijk                                      	22,38       	41 268
II  	Heule - Heule-Centrum- Heule-Watermolen- Sente	11,69       	10 620
III 	Bissegem                                      	3,44        	5522
IV  	Marke - Marke-Centrum- Rodenburg              	8,22        	7933
V   	Aalbeke                                       	7,17        	2919
VI  	Rollegem                                      	8,47        	2721
VII 	Bellegem                                      	13,98       	3795
VIII	Kooigem                                       	4,79        	767
----
Vana elanike arv: Elanikke: 75 219 (2012) Velirand (arutelu) 28. september 2018, kell 14:01 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kihnu

Tere tulemast Vikipeediasse, Kihnu! Andres 16. veebruar 2011, kell 11:51 (EET)

Tere! Kas oled ise selle pildi autor? Kui ei, siis tuleks autori luba kasutada seda pilti toodud litsentsi all edastada aadressile permissions-etwikimedia.org. Pikne 27. august 2013, kell 12:05 (EEST)


Arutelu:Olduvai kultuur

Pilt vajab allkirja. Andres 16. veebruar 2011, kell 14:04 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://my.tele2.ee/uno/0001/inimene.htm
** In Olduvai kultuur on 2013-06-24 12:39:45, 404 Not Found
** In Olduvai kultuur on 2013-07-06 17:13:40, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:14 (EEST)


Arutelu:UEFA Meistrite Liiga 2010–2011

Minu meelest oleks parem aastaarv välja kirjutada. Andres 16. veebruar 2011, kell 19:21 (EET)

Mulle nii rohkem meeldib, aga kuidas siin tavaliselt tehakse ma küll ei tea. Keegi võib teiseldada, kui soovi on. --KungFuDuck 16. veebruar 2011, kell 19:51 (EET)

:Minu arvates võiks kõik olla sarnaselt kirjutatud, ka Premier League'ga sama moodi. Meil on nt Meistriliiga 1996/97. Pelmeen10 16. veebruar 2011, kell 19:57 (EET)
Kellaajad on Eesti ajavööndi järgi? Pelmeen10 23. veebruar 2011, kell 13:12 (EET)

Jah. --KungFuDuck 23. veebruar 2011, kell 13:13 (EET)

Kas sõna report on õige asendada sõnaga aruanne, kui räägitakse jalgpallist? See on link UEFA leheküljele, kus on info mängu kohta. --KungFuDuck 23. veebruar 2011, kell 13:22 (EET)

Pigem "raport" või "protokoll". Pelmeen10 23. veebruar 2011, kell 13:57 (EET)

:: "Protokoll" on parem, kui see on ikka õige. Andres 23. veebruar 2011, kell 14:22 (EET)

:::Peaks olema ( ). Pelmeen10 23. veebruar 2011, kell 14:26 (EET)
----
Skoorides märgitakse koolon kohe numbrite kõrvale ilma sõnavahedeta. Andres 18. märts 2011, kell 21:35 (EET)
----
Mida tähendab "UEFA Meistrite Liiga eelkäija, Euroopa karika 56. hooaeg"? UEFA Meistrite Liiga ei saa olla UEFA Meistrite Liiga eelkäija, Euroopa karikas lõppes 1992. Jääb arusaamatuks, mida on tahetud öelda. c.c. 14. august 2011, kell 11:50 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uefa.com/uefachampionsleague/matches/season=2011/round=2000119/match=2003752/index.html
** In UEFA Meistrite Liiga 2010–2011 on 2013-06-24 13:59:28, 404 Not Found
** In UEFA Meistrite Liiga 2010–2011 on 2013-07-07 05:56:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:56 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uefa.com/uefachampionsleague/matches/season=2011/round=2000119/match=2003755/index.html
** In UEFA Meistrite Liiga 2010–2011 on 2013-06-24 13:59:28, 404 Not Found
** In UEFA Meistrite Liiga 2010–2011 on 2013-07-07 05:56:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uefa.com/uefachampionsleague/matches/season=2011/round=2000119/match=2003751/index.html
** In UEFA Meistrite Liiga 2010–2011 on 2013-06-24 13:59:28, 404 Not Found
** In UEFA Meistrite Liiga 2010–2011 on 2013-07-07 05:56:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uefa.com/uefachampionsleague/matches/season=2011/round=2000119/match=2003758/index.html
** In UEFA Meistrite Liiga 2010–2011 on 2013-06-24 13:59:28, 404 Not Found
** In UEFA Meistrite Liiga 2010–2011 on 2013-07-07 05:57:01, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uefa.com/uefachampionsleague/matches/season=2011/round=2000119/match=2003754/index.html
** In UEFA Meistrite Liiga 2010–2011 on 2013-06-24 13:59:28, 404 Not Found
** In UEFA Meistrite Liiga 2010–2011 on 2013-07-07 05:57:11, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uefa.com/uefachampionsleague/matches/season=2011/round=2000119/match=2003757/index.html
** In UEFA Meistrite Liiga 2010–2011 on 2013-06-24 13:59:28, 404 Not Found
** In UEFA Meistrite Liiga 2010–2011 on 2013-07-07 05:57:21, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uefa.com/uefachampionsleague/statistics/round=2000118/players/type=topscorers/index.html
** In UEFA Meistrite Liiga 2010–2011 on 2013-06-24 13:59:29, 404 Not Found
** In UEFA Meistrite Liiga 2010–2011 on 2013-07-07 05:57:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:57 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:UEFA Meistrite Liiga 2010–2011


Arutelu:Post-rock

Kas "postrokk" ei ole õige? Andres 17. veebruar 2011, kell 22:34 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.undertheradarmag.com/Issue%201/Interviews/Mogwai/mogwai.html
** In Post-rock on 2013-06-24 12:57:09, 404 Not Found
** In Post-rock on 2013-07-06 19:42:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:42 (EEST)


Arutelu:Koroona (mäng)

Vist on see inglise keeles Novuss? --KungFuDuck 18. veebruar 2011, kell 16:47 (EET)

Mitte päris. Eesti meistreidki selgitatakse eraldi koroonas ja novuses. Ehk siis arvan et artikleid ei peaks ka mitte liitma.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. detsember 2015, kell 23:54 (EET)

Ka sellisele nähtusele nagu coronavirus on viidatud mitmel pool kui koroonale. Vast peaks sellele ka mingi link minema?


Arutelu:Klaas

"Mitteläbilaskev" Mida see läbi ei lase? Näiteks kõik FM sagedused lähevad sealt päris edukalt läbi:) --Mihkel Väljaots 18.02.2011 Kell 17:23

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hermanns.ee
** In Klaas on 2013-06-24 11:43:23, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Klaas on 2013-07-06 08:12:45, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:13 (EEST)
----
Klaas on ka teatav jooginõu. Velirand (arutelu) 28. august 2015, kell 15:01 (EEST)
----
Klaas on läbipaistev, suhteliselt tugev, raskesti kuluv, oluliselt inertne See inertne tähendab siin sama, mis keemiliselt stabiilne? --Nimelik (arutelu) 27. mai 2024, kell 19:42 (EEST)
----
See läbipaistvus tuleneb asjaolust, et klaasi moodustavas materjalis ei ole ühtki aatomijoone üleminekuolekut, millel oleks nähtava valguse energia. Mis on aatomijoon? (Aatomite valentselektronide energianivood, mis aatomi joonspektris avalduvad?) Mis on aatomijoone üleminekuolek (üleminek elektroni ühest energiaolekust teise?) Seda klaas läbipaistvust selgitavat lõiku tuleks minu arvates täpsustada, linkida, lahti kirjutada. --Nimelik (arutelu) 27. mai 2024, kell 20:27 (EEST)


Arutelu:Paide linna staadion

Seda on ka nimetatud Paide linna staadioniks.
Kas "Paide staadion" on sama asi? Andres 20. veebruar 2011, kell 13:53 (EET)
Kas "Paide linnastaadion" on hüüdnimi? Kust see teada on? Ja teabekastis pole ka kirjas, et see on hüüdnimi. Praegune esitus on arusaamatu. Andres 20. veebruar 2011, kell 15:55 (EET)

See on nüüd originaaluurimus, kuid staadioni lähedal on teeviit, millel kirjas "Paide linnastaadion". Staadioni väraval vist ka sama kiri.--WooteleF 20. veebruar 2011, kell 19:57 (EET)

:"Asukoht kaardil" on kirjas Paide linna staadion. Pelmeen10 20. veebruar 2011, kell 20:13 (EET)

::ilmselt on Paide Ühisgümnaasiumi staadion ja Paide linna staadion eri staadionid. Vt nt Spordiregistrit: . Igaks juhuks linkisin ka Paide staadioni, Paide linnastaadioni--Estopedist1 (arutelu) 29. veebruar 2016, kell 13:11 (EET)

::: Mina leidsin sealt Paide Gümnaasiumi staadioni ja Paide linna staadioni. Paide Ühisgümnaasiumi staadioni ei leidnud. Andres (arutelu) 21. august 2016, kell 10:49 (EEST)

:::: Paide linna staadion, Paide Ühisgümnaasiumi staadion, Paide linnastaadion, Paide staadion - See on üks ja seesama staadion. --LeeMarx (arutelu) 26. august 2016, kell 05:20 (EEST)

::::: Aga Paide Gümnaasiumi staadion ei ole, eks ole? Andres (arutelu) 26. august 2016, kell 08:20 (EEST)

::::: Täpselt nii. See on kesklinnas asuv staadion, Eesti liiga jalgpalli seal ei mängita. --LeeMarx (arutelu) 26. august 2016, kell 16:51 (EEST)
Praegu kõlab, nagu oleks ainuke staadion linnas. Pelmeen10 (arutelu) 10. september 2016, kell 18:22 (EEST)

Teeme asja arusaadavamaks siis. :) --LeeMarx (arutelu) 10. september 2016, kell 18:49 (EEST)

Staadioni nimi on ilmselt ikka Paide Linnastaadion. Tuleks teisaldada! Amherst99 (arutelu) 6. veebruar 2023, kell 18:09 (EET)

Võib "linnastaadioni" kokku kirjutada, aga liigisõna kirjutatakse keelereeglite järgi väikese tähega. Pikne 7. veebruar 2023, kell 20:41 (EET)


Minu arvates ei ole vaja sinna lisada märksõna, neutraalsuse huvides...olgu see isegi hea tagamõttega. Alts 21. veebruar 2011, kell 15:59 (EET)

Mida pole vaja lisada? Andres 21. veebruar 2011, kell 16:04 (EET)

Miks ta ajakohastamist vajab? Andres 22. veebruar 2011, kell 07:58 (EET)

Mis tekstis vajaka jääb?--Lohusalu 25. veebruar 2011, kell 12:41 (EET)

: Siin on pisivigu (kirjavahemärgid jms). Andres 25. veebruar 2011, kell 13:48 (EET)

võtsin välja need kaks katkist välislinki, mida ei leia ka arhiiviprogrammidega:
* {{PisiLipp|Poola}} vabariigi suursaadik Grzegorz M. Poznanski<ref>Poola vabariigi suursaadiku Grzegorz M. Poznanski kaastundeavaldus.</ref>.
* {{pisiLipp|Prantsusmaa}} suursaadik Frédéric Billet<ref>Prantsuse suursaadiku kaastundeavaldus.</ref>.--Bioneer1 (arutelu) 27. august 2014, kell 13:24 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2011. aasta Haapsalu lastekodupõleng


Arutelu:Rakvere JK Tarvas

Eelistatud embleemi versioon on logo ilma musta ääreta. EJL-i kodulehel hetkel samuti vale. Tarva koduka päises on must äär seetõttu, et tuleks kirju tausta seest konkreetsemalt esile.
Sooviks ajaloo osas välja tuua ka esimese VJK Rakvere aegse (2004-2007) embleemi. Klubil pole kahjuks seda digitaalselt säilinud. Juhul kui keegi teab kus selle leida võib, siis palun lisada või võtta ühendust andres.rattassep (at) jktarvas.ee [[Kasutaja:Andres1221|Andres1221]] 19. märts 2017, kell 12:44 (EET)
Logo on aegunud. [[Kasutaja:Andres1221|Andres1221]] 18. märts 2017, kell 20:46 (EET)

Vana peaks kuidagi säilitama. [[Eri:Kaastöö/146.255.183.180|146.255.183.180]] 15. aprill 2017, kell 20:43 (EEST)
Nüüd on nimi vist Rakvere JK Tarvas. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 21. veebruar 2011, kell 19:27 (EET)

Võtsin järgmised lõigud välja, panen siia et päris ära ei kaoks;
=== Meistriliiga üleminekumängud 2012 ===
2012. aasta hooaja lõpus osalesid meistriliiga 9. koht ja esiliiga 2. koht üleminekumängudel (iseseisvate klubide arvestuses), mille võitja sai õiguse osaleda järgmisel hooajal meistriliigas, kaotaja esiliigas.
 Tallinna Kalev säilitas oma koha meistriliigas, võites kahe mängu kokkuvõttes 3-1. Rakvere Tarvas jäi esiliigasse.Meistriliiga üleminekumängud 2012
=== Meistriliiga üleminekumängud 2013 ===
2013 hooaja lõpus osalesid Meistriliiga 9. koht ja Esiliiga 2. koht üleminekumängudel, mis selgitas välja 2014 aastal vastavates liigades mängivad võistkonnad.

Tartu JK Tammeka säilitas koha Meistriliigas, võites kahe mängu kokkuvõttes 6-2. Rakvere JK Tarvas jäi jäi teist hooaega järjest Esiliigasse pidama.
=== Eesti jalgpalli karikavõistlused ===
Hooaeg   	Voor       	Vastasseis                                    	Tulemus
2006/2007	1/32 finaal	VJK Rakvere – JK Piraaja                      	2:1 (la)
2006/2007	1/16 finaal	VJK Rakvere – Tartu Quattromed                	4:0
2006/2007	1/8 finaal 	VJK Rakvere – Pärnu JK Vaprus                 	1:2
2007/2008	1/32 finaal	Narva JK Trans II – VJK Rakvere               	6:1
2008/2009	1/64 finaal	Rakvere FC Flora – FC Flora Järva-Jaani       	9:1
2008/2009	1/32 finaal	Narva JK Trans – Rakvere FC Flora             	5:0
2009/2010	1/64 finaal	Rakvere FC Flora – SK Tapa                    	9:1
2009/2010	1/32 finaal	JK Sillamäe Kalev II – Rakvere FC Flora       	1:0
2010/2011	1/64 finaal	Rakvere FC Flora – Kohila JK Püsivus          	9:0
2010/2011	1/32 finaal	Võru JK – Rakvere FC Flora                    	-:4
2010/2011	1/16 finaal	JK Sillamäe Kalev II – Rakvere FC Flora       	3:0
2011/2012	1/32 finaal	Rakvere JK Tarvas – FC Eston Villa            	5:0
2011/2012	1/16 finaal	Keila JK – Rakvere JK Tarvas                  	2:5
2011/2012	1/8 finaal 	FC Viljandi – Rakvere JK Tarvas               	1:1 (la 2:1)
2012/2013	1/32 finaal	Tartu Quattromed II – Rakvere JK Tarvas       	0:8
2012/2013	1/16 finaal	FC Viljandi – Rakvere JK Tarvas               	2:0
2013/2014	1/64 finaal	JK Tallinna Kalev – Rakvere JK Tarvas         	5:3
2014/2015	1/64 finaal	Rakvere JK Tarvas - Tallinna Castovanni Eagles	3:0
2014/2015	1/32 finaal	FC Otepää - Rakvere JK Tarvas                 	0:2
2014/2015	1/16 finaal	Tallinna FC Infonet II - Rakvere JK Tarvas    	2:1
2015/2016	1/32 finaal	Rakvere JK Tarvas - Ambla Vallameeskond       	10:0
2015/2016	1/16 finaal	Rakvere JK Tarvas - Tallinna FC Forza         	0:4
2016/2017	1/64 finaal	Rakvere JK Tarvas - Fc Sssolutions            	13:0
2016/2017	1/32 finaal	Rakvere JK Tarvas - Maardu Linnameeskond      	5:1
2016/2017	1/16 finaal	Rakvere JK Tarvas - Paide Linnameeskond       	2:3
2017/2018	1/64 finaal	Pirita JK Reliikvia - Rakvere JK Tarvas       	1:5
2017/2018	1/32 finaal	JK Tallinna Kalev - Rakvere JK Tarvas         	0:0 (p 5:6)
2017/2018	1/16 finaal	Rakvere JK Tarvas - Pärnu JK Poseidon         	4:0
2017/2018	1/8 finaal 	JK Narva Trans - Rakvere JK Tarvas            	0:0 (la 2:0)
2018/2019	1/32 finaal	Rakvere JK Tarvas - Tallinna JK Legion        	:
=== Märkimisväärsed endised mängijad ===
* Sergei Akimov (251 kohtumist, 154 väravat, 2005–2015)
* Alar Petrovits (149 kohtumist, 133 väravat, 2004–2012)
* Jüris Sahkur  (129 kohtumist, 1 värav, 2008–2015 - (liigamängud))
* Argo Aava  (89 kohtumist, 5 väravat, 2005–2008, 2010, 2012)
* Yao Silven Kouassi  (26 kohtumist, 2015-2016)
* Juhan Jograf Siim  (22 kohtumist ja 4 väravat, 2016)
* Alex Sander Sepp  (21 kohtumist ja 2 väravat, 2016)
* Samuel Vard  (19 kohtumist, 2016)
* Märten Kuusk  (14 kohtumist ja 2 väravat, 2016)
* Rauno Kald  (14 kohtumist, 2016)
* Toomas Tohver  (11 kohtumist, 2008)
* Stanislav Goldberg  (11 kohtumist ja 2 väravat, 2016)
* Marko Meerits  (11 kohtumist ja 1 värav, 2016)
* Erkki Kubber  (8 kohtumist, 2016)
* Mati Pari  (5 kohtumist, 2008)
* Hans Joosep Tammerik  (2 kohtumist, 2016)
* Kristian Marmor  (2 kohtumist, 2013)
* Rainer Võsaste (2011-2016)
* Vallo Kirs (2004-2008)

2012. aasta hooaja lõpus osalesid meistriliiga 9. koht ja esiliiga 2. koht üleminekumängudel (iseseisvate klubide arvestuses), mille võitja sai õiguse osaleda järgmisel hooajal meistriliigas, kaotaja esiliigas.
 Tallinna Kalev säilitas oma koha meistriliigas, võites kahe mängu kokkuvõttes 3-1. Rakvere Tarvas jäi esiliigasse.<ref>Meistriliiga üleminekumängud 2012</ref>

Duubelmeeskondadest peaks samas artiklis rääkima, sest artikkel on klubist, mitte esindusmeeskonnast.--Metsavend 10. november 2023, kell 18:57 (EET)

Peaks ikka eraldi jääma, kuna võistkonnad on siiski erinevad. Nt. Flora leht oma 10+ duubliga läheks jube pikaks ja segaseks. Lisaks tuleb siis mõelda, kas peaks ka naiskonnad sinna liitma, sest ka nemad on üks osa sellest klubist. --LeeMarx (arutelu) 10. november 2023, kell 20:46 (EET)


Arutelu:Jakob Heinrich von Lilienfeld

Millise kalendri järgi on kuupäevad? Andres 21. veebruar 2011, kell 22:52 (EET)

EEVA järgi uue. --Jaanusele 21. veebruar 2011, kell 22:59 (EET)

: Pange siis vana kalendri omad juurde. Andres 21. veebruar 2011, kell 23:10 (EET)
2009. aastal anti Brüsselis Euroopa Liidu Nõukogu... - Selle lause viited ei räägi asjast.--WooteleF 22. veebruar 2011, kell 03:06 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.anthempress.com/index.php/subject-areas/books-0/history/europe-giving-shape-to-an-idea.html
** In Jakob Heinrich von Lilienfeld on 2013-06-24 11:22:38, 404 Not Found
** In Jakob Heinrich von Lilienfeld on 2013-07-06 04:03:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:03 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Jakob Heinrich von Lilienfeld


Arutelu:Sõpruse Puiestee

Miks osa materjali on välja võetud? Andres 21. veebruar 2011, kell 23:11 (EET)

Nimekuju on Mart Arjukese, nii et kui tema nimi esineb siin veel kuskil, siis pole seda eraldi käänatud. -Mardus /arutelu 26. august 2017, kell 08:26 (EEST)


Arutelu:Gay-Lussaci seadus

Siin räägitakse kahest seadusest? --Epp 24. veebruar 2011, kell 08:29 (EET)

Jah, minu arvates praegune esitus on eksitav. Vähemalt Eestis mõeldakse Gay-Lussaci seaduse all ikka seda teist seadust. See on see, mida me koolis õppisime. Andres 24. veebruar 2011, kell 09:17 (EET)

Mispärast joonis kaotati? Kas sellepärast, et viimane vajaks tõlkimist? Minu meelest on kahju siis suurem, kui joonist pole, võrreldes olukorraga, kus ta on võõras keeles. --kanakukk 24. veebruar 2011, kell 15:46 (EET).

Ei kustutanud ära, panin artiklisse Charles'i seadus. Taivo 28. märts 2011, kell 02:11 (EEST)
"Charlesi" võib täpselt samuti ilma ülakomata kirjutada. Andres (arutelu) 7. september 2015, kell 22:30 (EEST)

: Loomulikult. Aga vaatasin, et praegu on põhiartikkel ülakomaga (keegi on ilma ülakomata variandilt teinud ümbersuunamise ülakomaga variandile ehk valepidi), seepärast ei hakanud ma siin enne seda muutma, sest ma ise ei oska vist ümbersuunamist õigeks ajada. Kes oskab, sellel palun seda siis teha. Kuriuss 8. september 2015, kell 17:44 (EEST)

:: Kõigepealt vaata arutelu:Charles'i seadus ja arutelu:Nantes'i edikt. Andres (arutelu) 8. september 2015, kell 18:17 (EEST)

::: Aitäh, vaatasin. Vahepeal on nii palju muutunud, et uus ÕS on välja tulnud ja kõnealused ülakomad on sealt veelgi hoolikamalt ära korjatud. Minu meelest oleks parim lahendus ajaga kaasas käia (käänata neid nimesid ülakomata) ja nende jaoks, kes vajavad hääldusabi, lisada "kahtlase hääldusega" nimedele hääldus. Seda viimast on vist siin enamasti tehtudki. Kuriuss 8. september 2015, kell 19:30 (EEST)

:::: Ülakomade teema kõrvale.. Saksakeelsel lehel (Thermische Zustandsgleichung idealer Gase, alaosas Gay-Lussaci seaduse kohta) on hea joonis. https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Ermittlung_des_absoluten_Nullpunktes_mit_dem_Gesetz_von_Gay-Lussac.svg Sellelt selgub ka kuidas täpsustub absoluutne nulltemperatuur.  Nimelik (arutelu) 8. märts 2020, kell 17:34 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kmg.tartu.ee:8000/~aare/gaasid/gaassead.html
** In Gay-Lussaci seadus on 2013-06-24 10:56:44, Socket Error: 'Connection refused'
** In Boyle'i-Mariotte'i seadus on 2013-07-04 19:06:07, Socket Error: 'Connection refused'
** In Gay-Lussaci seadus on 2013-07-05 23:15:10, Socket Error: 'Connection refused'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:15 (EEST)
----
Kuidas seda esimest seadust eesti keeles nimetatakse? Mahusuhete seadus? Kordsete mahtude seadus? --Andres (arutelu) 14. aprill 2023, kell 21:45 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mona/arhiiv kuni 24. august 2011

Selleks, et arutelulehekülgedel alla kirjutada, kasuta palun nelja järjestikust märki ~ . Andres 14:37, 13 Mar 2005 (UTC)
----
Me oleme nii kokku leppinud, et kasutame ülakoma kujul ' ja jutumärke kujul " . Andres 16:19, 13 Mar 2005 (UTC)

hea oleks kui mainiksid pildi üleslaadimisel ka selle ära kust kohast see pärit on... - Ahsoous 17:26, 23 Apr 2005 (UTC)

Ja palun nimeta pildid paremaks, kui nende algupärased nimed on väga napid, näiteks :Pilt:Märtin.jpg Pildi üleslaadimise lehel on mõned nõuanded antud mida meeles pidada. Või :Pilt:Majakovski.jpg, lisaks on inglise vikis märge et see on algselt saksa vikist nii et sedasi oleks parem sinna viidata ja seal on ka lisa infot selle pildi algupärastki.

Marko Märtini pildist veel seda et see pilt on vaidlustatud ja seega linnukese panemine "Ma kinnitan, et selle faili autoriõiguste omanik on nõus selle faili litsenseerimisega Vikipeedia copyright tingimuste kohaselt." -teksti ette on küsitav.

: See pilt ei ole vaidlustatud, seal on lihtsalt standardne märge, mis pannakse piltidele, mille allikat pole märgitud. Kas pole mitte nii, et ilma linnukese panemiseta ei saagi üles laadida? Andres 20:06, 24 Apr 2005 (UTC)

:: Võib-olla "vaidlustatud" ei ole kõikse täpsem sõna, kuid sellele kasutajale on esitatud üleskutse lisada märkus õiguste kohta, kuid ta ei ole seda teinud (:en:User talk:Voyag#Source information for images, ja tundub et kasutaja on vaid paar päeva tegutsenud ja siis "kadunud" juba teist kuud).

:: minu teada ka ei saa üles laadida, asi ongi selles et linnuke saab pandud tihti ilma õieti lugemata seda teksti mille ette linnuke pannakse. --TarmoK 21:14, 24 Apr 2005 (UTC)

::: Kaldun arvama, et antud juhul pole (vähemalt osade) piltide puhul autoriõigustest kinni peetud. Kui natuke guugeldada, leiab pea kõik pildid üles. Nt. on inglise wikisse laetud Jaan Krossi pildi autor Tõnn Tormis. --Boy 21:30, 24 Apr 2005 (UTC)

:::: Kui me teame, kust pilt pärit on, siis jääb veel küsimus, kas tema luba on olemas. Seda võib temalt endalt küsida. Muide, kas autori nimi pole mitte Tõnu Tormis? Andres 05:20, 25 Apr 2005 (UTC)

::::: Lehel, kus pildi autori kohta infot sain (http://www.lisest.org/2003/Kolme%20katku%20vahel.htm) oli tegelikult kirjas "Tonn Tormis", aga see võib olla kirjaviga nii "Tõnust" kui "Tõnnist" (ei usu, et Tonn ongi õige nimi). Tõnu muidugi on tuntum tegelane, ju vist arvasin et ehk on Tõnn Tõnu poeg :) --Boy 07:11, 25 Apr 2005 (UTC)

Ei taha oma jutuga indu kärpida, kuid teiste tööde kopeerimisega (seda pildid ju on) peab meeles pidama kas,kuidas ja kes  võib neid töid kasutada. --TarmoK 18:46, 24 Apr 2005 (UTC)
Hästi. Püüan olla tähelepanelikum piltide laadimisega.--Mona 19:03, 24 Apr 2005 (UTC)
----
Esitasin Sind administraatorikandidaadiks. Kui oled nõus kandideerima, siis anna teada leheküljel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid. Andres 08:26, 15 mai 2005 (UTC)

See on väga hea, et sa kategoriseerimisega tegeled, aga parem oleks, kui sa nt. "category:kergejõustiklased" asemel kasutaks "kategooria:kergejõustiklased". Eesti Vikipeedia võiks ju ka redigeerimislehel eestikeelne olla. Siim 11:24, 15 mai 2005 (UTC)

Eks ma püüan end siis ümber harjutada, lihtsalt mingi aeg "kategooria" jäi punaseks ja nüüd on juba n-ö käe sees "Category"--Mona 11:32, 15 mai 2005 (UTC)

Tere! Commonsist ei ole vaja pilte eesti vikisse kopeerida. (:Pilt:Drawing of Edwin Austin Abbey.jpg) Neid saab artiklis kasutada n.ö. otse. Kirjutad vaid selle pildi nime mis on commonsis ja viki tarkvara oskab selle sealt artiklisse "panna".
näiteks see Abbey pildi saad artiklisse lihtsalt kirjutades
Commons on loodud selleks et oleks ühine varamu failidele mida saaksid kasutada kõik vikid ja kogu maailm. kopeerides faile ka n.ö. eesti vikisse saab tehtud vaid samast failist topelt koopia mis võtab serverilt asjatult kõvaketta ruumi ja pikendab viki artiklite tagavara koopiate tegemist. --TarmoK 12:46, 17 mai 2005 (UTC)

Selge. Aitäh.--Mona 12:51, 17 mai 2005 (UTC)

: Kustutan selle sinu nõusolekul siit eesti viksit ära ja kontrollin üle et artikklis tule muutust --TarmoK 13:10, 17 mai 2005 (UTC)
Ole nii hea, tee seda.--Mona 13:18, 17 mai 2005 (UTC)

: see muutus on nüüd tehtud. ... Üks asi veel commonsist pilte kasutades. On hea panna (kui viitsimist jätkub :o) ) sinna commonsisse link eesti vikisse et seal oleks näha et see on meil kasutusel, seda juhtumiteks kui keegi otsustab pilti muuta/vahetada või tuleb näiteks autorikaitse probleeme, siis saab sealse muutuse tegija anda sellest teada. Commonsis ei ole (veel(?)) sellist võimalust et oleks näha kus lehekülgedelt väljaspool commonsi on pildile lingitud.

: Lingi eesti vikile saab teha sama moodi nagu keelte vahelisi linke. Antud juhul siis  ja link tuleb vasakule äärele. ("Pilt"-i asemel võib ka kasutada "Image", nii et lihtne on kopeerida commonis pildi nimi pealkirjast ja lihtsalt panna "et" ette) --TarmoK 13:40, 17 mai 2005 (UTC)
----
Esitasin Sind administraatorikandidaadiks. Kui oled nõus kandideerima, siis anna teada leheküljel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid. Andres 28. august 2005, kell 16.08 (UTC)
Oled nüüd administraator. Andres 2. september 2005, kell 09.21 (UTC)
----
Ärge pange tähele vajutasin valesse kohta. parandan ära--Mona 3. september 2005, kell 09.20 (UTC)
----
Enne ümbersuunamislehekülje kustutamist pööra palun tähelepanu kahele asjale. Esiteks, kui on võimalik, et keegi selle pealkirja alt infot otsib, siis on parem mitte kustutada. Teiseks tuleb vaadata, millised leheküljed sellele leheküljele viitavad, ja seal parandused teha. Andres 27. september 2005, kell 17.22 (UTC)
Ja kolmandaks. Kui näed, et pealkiri on kogemata vigane saanud, siis peale kustutamise asenda see õigega. Andres 27. september 2005, kell 23.27 (UTC)

See asi, et ma ei suutnud välja mõelda kuidas seda täpselt teha. Minu arusaamist mööda oleks tulnud suunamine Aruküla hiidrahn--Hellamaa kivi, aga korrektne oleks vastupidi. Kas on nii ja kuidas seda teha?--Mona 28. september 2005, kell 05.41 (UTC)

: Kas on nii, seda ma ei tea. Protseduur oleks aga järgmine. Kõigepealt kustutada "Hellamaa kivi", siis teisaldada "Aruküla hiidrahn" "Hellamaa kivi" alla. Andres 28. september 2005, kell 06.20 (UTC)

: Peale selle teha asendused loendites (enamik loendeid loetleb ainult põhimärksõnu). Andres 28. september 2005, kell 06.25 (UTC)
Nüüd juhtus Tõnu Õnnepalu artikliga nii, et ta on Emil Tode artikli all, aga kuidas ma oleks saanud teha, et ta oleks Tõnu Õnnepalu artikli all ja suunamine tuleks Emil Tode alt. Variant on, et oleks pidanud alustama Tode artiklist, aga kas siis teistpidi ei saa. Ma mõtlen, et artikli nimi jääb muutmata, aga sinna n-ö viivad teised nimetused. Sai vist segane jutt, aga ehk saab aru ja keegi oskab vastata. Hetkel on seis ka selline, et Eesti kirjanike kategoorias on Emil Tode "Õ" tähe all--Mona 28. september 2005, kell 09.19 (UTC) 28. september 2005, kell 09.14 (UTC)

Kustuta "Tõnu Õnnepalu" ja siis teisalda "Emil Tode" "Tõnu Õnnepalu" alla. Pärast seda on kõik suunamised korras. Andres 28. september 2005, kell 09.35 (UTC)
----
Ära Venemaa oblastitele-vabariikidele kategooria panemisega vaeva näe - föderaalringkonna mall teeb selle ära. - Urmas 29. oktoober 2005, kell 17.34 (UTC)
----
Vabandust. Kui muutsin siis kogemata, sest samal ajal kui redigeerisin võisid ka Sina seda teha ja minul läks ikka vana nimekuju uuesti. Veelkord väga vabandan. Kalle 12. veebruar 2006, kell 15.24 (UTC)
----
Tekkis küsimus, et näiteks Elmo Nüganeni artiklis oled pannud arutelusse copy-paste, kuid mida edasi siis teha, kas natuke teha vikilikumaks ja kategoriseerida või lihtsalt jätta see artikkel nagu on ? Või teine võimalus hoopis teiseks teha, et hoopis teine sõnastus oleks ? Ei ole ju mõtet lihtsalt jätta et copy-paste, andmed on ju tavaliselt ikka väärtuslikud ja õiged Vikipeedia jaoks. --Dj Capricorn 14. veebruar 2006, kell 17.15 (UTC)

Tuleb ümber sõnastada ja ümber korraldada. Andres 14. veebruar 2006, kell 17.33 (UTC)

Palun aidake. Olles sisseloginud ei saa tervet artiklit redigeerida, redaktoriaken ei avane. Milles probleem? Kas olen kuhugi 'linnukese' pannud? --Mona 27. veebruar 2006, kell 18.03 (UTC)
Kas siis keegi ei oska mind aidata? --Mona 27. veebruar 2006, kell 22.46 (UTC)

Paistab, et keegi pole sarnase probleemiga kokku puutund... esimese hooga tuleb pähe, et äkki on miski jama tarkvata uuendamise käigus toimund... ainukese soovituse mis ma pakuks äkki aitab brouseri cache'i puhastamine... ja teine asi millest võib abi on see kui sa logid välja ja siis uuesti sisse (vikisse mõtlen)...- Ahsoous 28. veebruar 2006, kell 01.20 (UTC)

: artikli lõiku saad? siis kui võtad alapealkirja kõrvalt "redigeeri". teine asi mida täpsustaks, et ega sa ei proovi redigeerida n.ö. vana versiooni, siis artikli mitte viimast versiooni (näiteks vaadates muudatusi ja siis püüdes redigeerida, kuigi on tehtud veel muudatusi artiklis)

: võid ka proovida välja logida ja anonüümselt redigeerida näiteks liivakastis, et kas seal sama lugu.

:p.s. ei teeks vist paha panna siia mingid vahepealkirjad, lihtsam (ka mõneti kiirem) vastata ühele teemale --TarmoK 28. veebruar 2006, kell 09.32 (UTC)

:: Aitäh, et reageerisite. Anonüümsena saan redigeerida kõiki artikli osi, aga sisseloginuna saan redigeerida ainult alapealkirju, ei saa vaadata ajalugu ega erinevusi, ei näe eelvaadet. Olen proovinud ka päris uusi artikli versioone redigeerida, EI TÖÖTA. Minu loogika ütleb, et see seotud nimega. Võibolla tõesti tarkvara uuendustega seotud probleem, ei tea. Äkki ma pean uue konto, uue nimega tegema? Anonüümseid on ka ebamugav jälgida.--Mona 28. veebruar 2006, kell 10.53 (UTC)

::: Ma arvaks, et Sul on redigeerimisseadete all määratud "Kasuta vaikimisi välist redaktorit". --Ker 28. veebruar 2006, kell 11.08 (UTC)

:::: Korras. Aitäh Ker --Mona 28. veebruar 2006, kell 11.13 (UTC)

::::: Selle võiks vist kuskile kasulike näpunädete rubriiki paigutada - iseasi, kas meil siin sehukene olemas on... - Ahsoous 28. veebruar 2006, kell 16.18 (UTC)

::::::Võiks tõesti olla, ise pole küll sellist kohta kohanud --Mona 28. veebruar 2006, kell 16.24 (UTC)

hello. could you like write an article in et.wiki about Polish city, Świętochłowice, please? you can based on [:en:Świętochłowice|en.wiki]. in pl.wiki this article is candidate to a medal and it`s a needed factor. thank you very much! Szoltys

I tried to create this article, here you can see it: Świętochłowice --Dj Capricorn 2. mai 2006, kell 19.10 (UTC)
Hello! I invite you to my site with word "sugar" in more than 300 languages (http://www.zucker.prv.pl). If you want, please register me to my guestbook (http://ksiegi.emix.net.pl/wpisz.php?user=zucker&lang=en). Have you word "sugar" in language, which is not available on my site? Please write me it! Thank you very much! Vector (talk)

Tere, Mona! olen tähele pannud, et Andres tervitab siin tavaliselt uusi kasutajaid. see on nii armas, mulle kohe tundus, et mind on hästi vastu võetud. täna pole andrest näha. kes siis andrese asemel uusi tervitab, kui teda pole? selle tervitamise peaks traditsiooniks tegema. avjoska 11. juuli 2006, kell 18.13 (UTC)

Tere. Tervitada võivad kõik, ka sina. See on tõesti armas komme ja eks ta olegi traditsiooniks kujunenud. Tervitatud saavad kõik uued tulijad.--Mona 11. juuli 2006, kell 18.23 (UTC)
kas see teiste keelte lisamine ongi robotite töö? või mispärast sa selle inglise viki lingi mul sealt ära kustutasid? ma tõesti ei tea. palun valgusta:) avjoska 14. juuli 2006, kell 08.39 (UTC)

Tere, Mona!
Oled Mustjala ja Haljala kirikud teisaldanud vastavalt lehekülgede "Mustjala Anna kirik" ja "Haljala Püha Mauritiuse kirik" alla. Eesti kirikute loendites on vormistatud nii, et loendis on küll pühaku nimi kiriku nimes sees, kuid artikli pealkirjas see kajastub vaid suuremate linnade puhul, kus on mitu luteri kirikut. Kui luteri kirikust on kirjutatud artikkel, siis nende puhul pühaku nime pealkirjas ei kasutata (v.a. siis Haljala, Mustjala ja ka Võru ning Jõhvi kirik). Kas Sa leiad, et pühaku nimi peab artikli pealkirjas sisalduma? Sel juhul tuleks mõlemad Eesti kirikute loendid ümber teha ja kõik juba kirjutatud artiklid (v.a. eespool nimetatud 4 artiklit) teisaldada uute pealkirjade alla ... Karen 14. juuli 2006, kell 14.14 (UTC)

Palun abi. Kuidas nende loenditega toimida. Ma ise olen järginud seda, et kui ühes külas (linnas) on mitu kirikut, ja isegi mitte ainult luteri kirikud, siis kirjutanud nime välja. Üldiselt, kuidas toimida?--Mona 12. august 2006, kell 09:46 (UTC)

: Võiks teha nii, et kui pikem nimi on olemas, siis seda kasutada. Lühemalt nimelt teha ümbersuunamine või täpsustuslehekülg. Vajaduse korral võib teha erandeid. Andres 12. august 2006, kell 09:59 (UTC)

Mona, minule kategooriad ei meeldi. mulle meeldiks, kui ma saaksin sinna alla hoopis lingi mingile loendile tekitada. sest loendites tundub alati rohkem infot olevat kui kategooriates. kas saab kuidagi artikli lõppu panna lingi loendile? avjoska 18. juuli 2006, kell 09.35 (UTC)

Lingid loenditele võid panna alapealkirja 'Vaata ka' alla. Küsimus on nüdd selles, kuhu ja millal sa neid just panna tahad. Sõltub ka artiklist. Milliseid loendeid ja artikleid sa silmas pead. --Mona 18. juuli 2006, kell 09.44 (UTC)
=== Aitäh ===
Tere Mona!
Aitäh! Praegu on ilusam.
Freelight
13. 10. 2006, kell 23:30

Miks sa eemaldad neid jalgpalli meistrivõistluste peaartiklitelt Jalgpalli maailmameistrivõistlused-kategooria? see et on samalaadne alamkategooria ei tähenda et peaartikkel peaks vaid sinna alamkategooriasse kuuluma. (sama loogika kui näiteks et Jalgpall kuulub Spordialade-kategooriasse ja Jalgpalli-kategooriasse) --TarmoK 22. jaanuar 2008, kell 00:21 (UTC)

Tänan, et täiendad muusikaportaalis sünnipäevalapsi. --Tiuks 31. juuli 2008, kell 15:16 (UTC)

Oota veidi, mul ei ole jaanuar veel valmis. Samurai 28. detsember 2008, kell 16:02 (UTC)

'Sündinud x. jaanuaril' mina rohkem ei muuda. Sündinud lehtedel on olemas kalender aga surnutel ei ole. Oskad öelda, kas surnud lehtedele on ka kalenderit vaja? Samurai 28. detsember 2008, kell 17:08 (UTC)

Tere Mona! Miks olete tühistanud minu poolt tehtud muudatuse? Kasutaja:Al.Neuland
miks sa tankide rahvusvahelise klassifikatsiooni kustutasid? Pannud märgi, et pooleli, kuradi lollaks! vabandust aga võiksid ikka austada teiste tööd!!
Kustutasin, sest see mis sinna kirjutatud oli, ei olnud artikli moodigi.--Mona 10. aprill 2009, kell 13:29 (UTC)

vana jutt: teinud sellest siis nii et oleks - aga ära kustuta olulist teavet. negatiivne toimetamine! ehita, mitte ära lammuta.

:Esmalt õpi suhtlema! Ja kui soovid siin kaastööd teha siis tutvu Vikipeedia reeglite ja teiste artiklitega, et saada aimu sellest milline peab artikkel olema. Sinu loodud artiklid ei sisaldanud isegi täislauset mitte.--WooteleF 10. aprill 2009, kell 23:53 (UTC)

Здравствуйте, Mona! Извините, что пишу по-русски, но эстонским я не владею и у вас указано, что знание русского лучше английского. Я недавно занимался позиционными картами для Эстонии в чешском разделе и заметил, что здесь такого шаблона (ссылка см. заголовок) ещё нет. Он введён в множестве языковых разделов и имеет много преимуществ. Я хотел бы ввести такой шаблон здесь, но я не хочу действовать против консенсуса сообщества и мне конечно помощь при переводе нужна. Раз вы администратор, то можете мне наверное назвать участников, с которыми стоит обсуждать этот проект (желательно со знанием английского, немецкого или русского языка). Поможете? --Obersachse 10. mai 2009, kell 14:23 (UTC)

Здравствуйте! Советую обратится к участнику Kasutaja:WikedKentaur. Если это не удастся то дай знат, чтонибудь придумаем. Mona 10. mai 2009, kell 21:39 (UTC)

:Südamlik tänu! --Obersachse 11. mai 2009, kell 09:15 (UTC)
----
Oled oodatud Norra-teemaliste artiklite võistluse tulemuste väljakuulutamisele neljapäeval, 14. mail kell 18:00 Norra saadiku residentsis toimuval vastuvõtul Sihi 31 Nõmmel Tallinnas. avjoska 12. mai 2009, kell 11:14 (UTC)
Soovin ka vastust, kas Sul on võimalik osaleda. avjoska 12. mai 2009, kell 11:23 (UTC)

[[:ru:Шаблон:ПозКарта]]

Vaatasin, et kasutad portaalikasti tegemiseks minu loodud süsteemi. Spikerda portaali tegemist oma kasutajas minu omast Kasutaja:Tiuks/Muusika portaal. Täpselt see sama on kopeeritud muusikaportaali. --Tiuks 19. mai 2009, kell 16:32 (UTC)

Tänud. Ma siin proovin jah, aga ma ei teagi mida ja kuidas ma täpselt teha tahan, aga ma tean, et mulle isiklikult praegune kirjanduse portaal ei meeldi. Vabanda, aga muusika oma ka mitte. Vaatan ja proovin mis välja tuleb. Aga tänud sulle. Mall on hea. --Mona 19. mai 2009, kell 16:38 (UTC)

Mis puhul minu lisatud link maha võeti.Lisasin selle eelmisele lingile ilma teist kustutamata.Linkides sisu ühe eesmärgiga.
Ei näe sellist eelistamist põhjendatud olevat.

Sinu lisatud lingis pole emuõlist juttu. See link kipub lihtsalt reklaamina olema. --Mona 10. jaanuar 2010, kell 11:12 (UTC)
Võin panna ka täpsema lingi, ning seal on juttu märksa enam kui teisel lingil.

Aga ole lahke, tee seda --Mona 10. jaanuar 2010, kell 11:18 (UTC)
Tänan
Midagi tegin, eks redigeeri (Mall:Iluuisutaja) -- Ahsoous 28. veebruar 2010, kell 21:13 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Jaanilinna kindlus.jpg, Hermanni kindlus Narvas.jpg ja Ehalkivi.jpg juurde sobiv litsentsimärgis. Pikne 23. aprill 2010, kell 11:01 (EEST)

Minu meelest võiks suunamise Malmgård - Malmikartano alles jätta. Amherst99 29. juuli 2010, kell 17:56 (EEST)

Kas Malmgård oleks siis täpsustusleht? Malmgård on nimelt ka üks härrastemaja tüüp, ja sellenimeline küla peaks ka olema. --Mona 29. juuli 2010, kell 18:07 (EEST)

:Võiks olla täpsustusleht küll. Amherst99 29. juuli 2010, kell 19:17 (EEST)

Tere! Mis alusel sa võtsid ära komad kohanimede vahel selles artilis []? Viita minule siin grammatilisele reeglile! Amherst99 24. august 2010, kell 08:53 (EEST)

Tere! Otsisin viidet ja leidsin, et sul on õigus . Parandan oma muudatuse. Aitäh. --Mona 24. august 2010, kell 15:29 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Mona/arhiiv kuni 24. august 2011


Arutelu:Ford Motor Company

Ei ole niisuguse ümbersuunamisega nõus. Andres 24. veebruar 2011, kell 16:23 (EET)
Toodetav automark on Ford, mitte Ford Motor Company.--WooteleF 24. veebruar 2011, kell 18:43 (EET)

Meil on vist halb link Fordsoni mootor. Puudu on Fordson, mis võõrvikides (nt :en:Fordson) räägib kaubamärgist. Mootoreid tootis ilmselt Ford Motor Company--Estopedist1 (arutelu) 13. august 2018, kell 11:42 (EEST)


Arutelu:Elektriohutus

Pildid lõpus on sellisel kujul mõttetud. Andres 24. veebruar 2011, kell 16:29 (EET)

No ma praegu ei tea kuidas 700 lehekülge tihendada ühe artiklisse. Materjal on väga oluline, aga ametliku haridusasutuste õppekavad ei sisalda või mõjutakse väga pealiskaudselt (põhjendus on selline, et haridusasutus ei pea teha tööandja tööd); kuna projektijuhid ühehäälselt väidavad et nad ei ole sepatööde ja elektriohutuse õppejõud ning ei ole kohustuslik teha haridusasutuste tööd, siis peale diploomi või muu lõputunnistuse tuleb veel kulutada ~2500€ ning palju aega täiendkoolitustele. Neid pilte tuleb kindlasti kasutada teksti illustreerimiseks, aga kõigepealt on vaja veel mõelda kuidas vähendada teksti mõtte kadudeta. 90.191.190.76 3. november 2014, kell 17:57 (EET)

::: Õppekava on ülivalt naljakas: sina väga sügavalt ôpid seda informatsiooni, mis ei ole oluline ning suure tõenäosusega ei kasuta seda informatsiooni ühtegi korda oma elus. Kui tuled tööle, siis vestlusel toimub selline dialoog:

::: -projekteerida oskad?

::: -ei

::: -alajaamadega töötama oskad?

::: -ei

::: -maandustakistust ja isolatsioonitakistust oskad mõõtma?

::: -ei

::: -aga mida sa siis oskad?

::: -filosoofia, matemaatika, Kirchoffi seadused, füüsika, keskkonna kaitse, rakendusoptika, ehitusmehhaanika, ja nii edasi

::: -head aega!

::: Kuhu siis vaatab haridus- ja teadusministeerium? 107.178.34.46 8. veebruar 2017, kell 22:44 (EET)

::::Paljud tööandjad kasutavad filtri "eelnev erialane töökogemus vähemalt 2-3 aastat", kuna teavad, et midagi kasuliku õppeasutusest ei tule. Aga mis on kõrgharidus? Kõrgharidus on selline asi kus dekaan tuleb minu firmale, väga hoolikalt konspekteerib mida ma teen oma töökohal ja selle konspekti põhjusel koostab õppekavat. Kuna ühtegi dekaan polnud seda teinud, siis lõpetaja peab mitu aastat elada vaesuses ning vaadata, et ühtegi tööandja ei taha võta teda tööle nende teadmistega mis oli omistatud 5 aasta jooksul.

::::Teine asi on Bologna süsteem: kas teie olete kunagi näinud, et haagis sõidaks veduki eespool? Iga hea õppimine algab teoriast ja lõpeb praktikaga. Vastavalt Bologna süsteemile, matemaatiline analüüs ja muud erialaained algavad juba bakalauruse astmel, kuid aga teoreetilised alused hakkakse õppima vaid magistriastmel. Näiteks, ühtegi autokool ei luba endale alustada õppesõidust ja lõpetada liiklusreeglitega. Miks siis kõrgkoolid lubavad?

::::Elektriohutus oli minuga omistatud täiendkoolitusel ja lisatasu eest. Suureks kahjuks, ülikoolis oli vaid "tööstusohutus", kus elektriohutusest öeldi ainult paar sõnad. Suureks kahjuks, õppekava koostajad ei ole pädevad oma erialas ning neil puudub täielik pilt erialade kohta. Dmitry G (arutelu) 10. veebruar 2017, kell 11:43 (EET)

:: Teksti ei pea tingimata lühendama, materjali võib jagada mitme artikli vahel.

:: Iga pilt tuleb paigutada konteksti. Andres (arutelu) 5. november 2014, kell 15:57 (EET)

Ei tea, kuhu kirjutada kaabli isolatsioonist: isolatsioon kaitseb elektrilöögi eest, kuna probleem on NYM-kaablite isolatsiooni toksilisuses. See on juba jutt keemiast, kuna see on elektritööde kohta. Teine asi on juthmete värvides, kuna paljud kasutavad sinise ja kolla-rohelise juhtmeid faasi pooluseks lüliti ja harukarbi vahel. 90.191.190.76 2. juuni 2014, kell 00:01 (EEST)

Lisage palun materjali, kuna mu eesti keele oskused ei ole piisavad siis tekst läheb arusaamatuks. Nõuded võit leida standardist EVS-HD 60364-7-701. Aitäh abi eest! 90.191.190.76 2. juuli 2014, kell 20:41 (EEST)


Arutelu:Raivo Aavisto

Ta alustas Amservi äri Amserv koos Raivo Kütiga 12 000 rublase algkapitaliga 1991, saades 12 Toyotat firmalt Sumitomo, kust oli tulnud kaup valuutakauplustesse.

On see õigesti? Pelmeen10 24. veebruar 2011, kell 17:00 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.offroad.ee/no1_2001/raivo2.php
** In Raivo Aavisto on 2013-06-24 13:06:26, 404 Not Found
** In Raivo Aavisto on 2013-07-06 21:28:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:28 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.offroad.ee/no1_2001/raivo1.php
** In Raivo Aavisto on 2013-06-24 13:06:26, 404 Not Found
** In Raivo Aavisto on 2013-07-06 21:28:45, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:29 (EEST)


Arutelu:NUPS

* Janno Riispapp - torupill Andres 25. veebruar 2011, kell 15:17 (EET)
Väljavõte: esinemine kooli jõulupeol ei ole sedalaadi info, mis peaks olema entsyklopeedias.

== Antud kontserdid ==
* RRG Trepikontsert
* L-V Noortekogu suvepäevad - Seitsmes Taevas
* Smilers'i soojendajad Tapal
* Rakvere Kultuurimajas 1. Sept. kontsert
* Õpilaskonverents Noor tahab teada
* RG Jõulupidu
* RG Sõbrapäevapidu
* Kära Kantsi sünnipäev
* RG Infopäev
* Noortebändide päev Rakveres

On see yldse tähelepanuväärne? Yks mainimine maakonnalehes, ei yhtki auhinda ega salvestust peale paari Youtube'i-video. --Oop (arutelu) 18. september 2012, kell 10:08 (EEST)

: Piiripealne minu meelest. Andres (arutelu) 18. september 2012, kell 12:18 (EEST)

:: Jah, aga mittetegutsev bänd kipub pigem piirist allapoole vajuma, mitte sealt yles kerkima. --Oop (arutelu) 18. september 2012, kell 15:15 (EEST)

::: Arvan, et ta ei vaju, ei kerki ma muidugi. Andres (arutelu) 18. september 2012, kell 21:26 (EEST)


Arutelu:2011. aasta Liibüa kodusõda

Viha päev oli neljapäeval 17. veebruaril, poisid ei mallanud kauem oodata ja hakkasid lihtsalt varem ehk 15. -l peale.

Püüdsin alustada sündmuste kokkuvõtet. Andres 25. veebruar 2011, kell 23:04 (EET)
Võimalik, et 16. veebruari all on mõnd sündmust kirjeldatud kaks korda. Andres 26. veebruar 2011, kell 00:26 (EET)

Arvan, et see on nüüd korras. 26. veebruar 2011, kell 15:01 (EET)
Mingid poisid madistasid juba 13. jaanuaril, üldiselt inglise viki kaudu saab üsna kokkuvõtliku ülevaate sündmuste arengust.

Allkiri lipu all tuleb tõlkida. Andres 22. märts 2011, kell 01:01 (EET)
Liibüas ei ole parlamenti, vaevalt seal siis parlamendihoone oli, mida süüdata. Postimees Online välisuudised ei ole usaldusväärne allikas, millele viidata. --Ker 24. august 2011, kell 23:43 (EEST)

Midagi parlamendi taolist seal siiski on. Mõeldud on seda hoonet: :en:People's Hall, Tripoli. Andres 28. august 2011, kell 23:34 (EEST)

: Jah, sellepärast ma ei kustutanud väidet. Ma lihtsalt arvan, et seda ei tohiks nimetada parlamendihooneks, see muuhulgas loob sootuks teise pildi Gaddafi Liibüas valitsenud riigikorraldusest või jätab mulje nagu oleks tegemist pikema ajalooga hoonega. (Kuningriigi aegne parlament vist küll ei tegutsenud Tripolis) Ker 28. august 2011, kell 23:58 (EEST)

:: Võid asendada teise nimega, mida pead sobivaks. Hea oleks ka sellest hoonest pilt teha. Andres 2. september 2011, kell 23:14 (EEST)
Selle artikliga on keeruline tegeleda, sest siin on püütud väga detailselt kahe kuupäeva päevauudiseid kajastada. Uudisteagentuurid ei suuda jooksvalt edasi anda tõest pilti ja tagantjärele on infomürast väljanopitu väärtus kaheldav. --Ker 29. august 2011, kell 00:07 (EEST)

Sündmuste kokkuvõtliku ülevaate võib panna eraldi alapealkirja alla. Minu meelest on niisugust detailset kronoloogiat ka tarvis, see peakski õigupoolest olema kokkuvõtte aluseks.

Sündmuste kirjeldust saab hilisema info järgi korrigeerida. Andres 2. september 2011, kell 23:14 (EEST)

: Aga müra ja kuulujutud ei ole kronoloogia. --82.131.108.84 21. oktoober 2011, kell 17:35 (EEST)

:: Mis nimelt on müra ja kuulujutud? Andres 21. oktoober 2011, kell 22:31 (EEST)

Võtsin välja:
Hukkunuid ja kannatanuid. Hukkunuid on üle 519 inimese, haavatuid on ligi 4000 ning kadunuid veel 1500<ref>Heiki Suurkask. [http://www.epl.ee/artikkel/593193 "Liibüa alustas õhulööke oma linnade vastu"] Eesti Päevaleht, 23. veebruar 2011</ref>.
--[[Kasutaja:Ker|Ker]] 21. oktoober 2011, kell 23:42 (EEST)

----
Vaadake seda videot: https://www.facebook.com/Be7hechange/posts/673780119495767 --Pelmeen10 14. aprill 2017, kell 11:25 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2011. aasta Liibüa kodusõda


Arutelu:Bismark

Kuidas seda mängu siis nimetatakse, kas "Bismarck" või "Bismark"? Praegune pealkiri ei sobi minu arvates. Parem oleks Bismarck (kaardimäng). Pelmeen10 25. veebruar 2011, kell 13:49 (EET)

Bismark. --Metsavend 25. veebruar 2011, kell 20:43 (EET)

: hoolimata sellest, mida seletav sõnaraamat ütleb, väidan et seda kirjutatakse 'c'-ga -- Ahsoous 25. veebruar 2011, kell 23:27 (EET)

:: Võid väita, mida tahad, aga Vikipeedia järgib kirjakeele normi. --Metsavend 26. veebruar 2011, kell 02:09 (EET)

::: Kõigepealt võid sa ka endale selgeks teha, et 'Kirjakeele seletav sõnaraamat' ei ole kirjakeele norm - ehk siis tsitaat näiteks Sirbist http://www.sirp.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=9427:teod-eesti-keele-seletav-sonaraamat-&catid=18:varamu&Itemid=15&issue=3268 Seletavat sõnaraamatut kirjakeele normi allikana siiski kasutada ei saa, tegemist on keelt kirjeldava, mitte normiva või suunava teosega nagu õigekeelsussõnaraamat.   -- Ahsoous 26. veebruar 2011, kell 03:58 (EET)

:::: ÕS-is on sama asi: . Andres 26. veebruar 2011, kell 04:07 (EET)

::::: saatsin EKI-le järelepärimise. -- Ahsoous 26. veebruar 2011, kell 04:15 (EET)

::::: Niisiis, aja jooksul on toimunud üleminek lihtsustatud kirjapildile, aga see ei tähenda veel seda, et see siinne vale oleks. -- Ahsoous 26. veebruar 2011, kell 17:25 (EET)

::::::Miks see ära kustutati? Taastage palun ja tehke ümbersuunamine. Pelmeen10 26. veebruar 2011, kell 18:43 (EET)

:::::: Tehtud. Andres 26. veebruar 2011, kell 21:12 (EET)

Bismarcki mängitakse ka 43 ja 52 kaardiga ja lisaks sellele kannab ka üks pokeri variant seda nime -- Ahsoous 26. veebruar 2011, kell 04:06 (EET)
See rootsikeelne :sv:Tre Belli on ka seesama mäng (aga interwiki link pole päris täpne). Lühidalt kokku võttes: artikkel vajab väga kõvasti täiendamist (ja nimekuju ka veel) Aga edasi soomekeelset artiklit lugedes, räägitakse sealgi nati teisest variatsioonist kui siin - nii et ka see interwiki pole täpne -- Ahsoous 26. veebruar 2011, kell 04:39 (EET)
Minu arvates oli kustutatud artiklis rohkem infot. Mis kaduma läks? Pelmeen10 26. veebruar 2011, kell 13:18 (EET)

Minu meelest ka. Taastasin artikli ja tegin ümbersuunamiseks. Nüüd võid ise vaadata. Andres 26. veebruar 2011, kell 20:17 (EET)

: Kes on Miku, Kaku, Poku, ja Loku? --Metsavend 27. veebruar 2011, kell 15:23 (EET)
Tõstsin kommentaari välja: "Kuna mängu õpetas mulle minu vanaisa, kes mängis seda mängu II maailmasõja ajal Eestis, täpsemalt Pärnus, saksa Landeswehri sõduritega toidu peale (munad, soolapekk, suitsuliha, juust), olles ise 16 aastane, siis mängu nimetused on pärit nn saksa armeest. Ühesõnaga jäi talle ja tema perele eluvaim sisse ja jõudis seda ka mulle õpetada. (loo autori kommentaar alamängu nimetustele - vonLucifer)" --Oop 16. märts 2011, kell 02:00 (EET)


Arutelu:Keelekõrv

Kas viimane saade oli 1. jaanuaril või 5. jaanuaril? Andres 26. veebruar 2011, kell 20:23 (EET)

Ka viiendal. 90.190.114.172 27. veebruar 2011, kell 09:10 (EET)

Vaata [[Kasutaja arutelu:37.157.103.165]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. november 2017, kell 08:57 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://arhiiv.err.ee/alamkategooria-failid/uldteadmised/keelekorv
** In Keelekõrv on 2013-06-24 11:39:12, 404 Not Found
** In Keelekõrv on 2013-07-06 07:05:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:06 (EEST)


Arutelu:Rotilõks

Nimesid tuleb kontrollida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. veebruar 2011, kell 20:46 (EET)

Mis tähendab "filmi turulinastus"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. märts 2011, kell 10:50 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rotiloks.ee
** In Rotilõks on 2013-06-24 13:16:32, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Rotilõks on 2013-07-06 22:58:18, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:58 (EEST)
----
Kui filmi kohta artikkel teha, siis võiks ju süžeest ka midagi kirjutada. 90.191.119.98 25. jaanuar 2014, kell 10:16 (EET)

Meil ei jätku inimesi, palun kirjuta. Andres (arutelu) 25. jaanuar 2014, kell 11:36 (EET)


Arutelu:7. armee

7. armee (NSV Liit) on üleliigne ja dubleeriv, kui juba siis õige oleks 7. armee (NSV Liidu relvajõud), kuna Punaarmee väeosad nimetati 1946. aastal Nõukogude armeeks, ja seejärel NSV Liidu relvajõududeks, kuid pärast II maailmasõda ei ole tema tegevus märkimisväärne--Nosser 27. veebruar 2011, kell 18:35 (EET)

Ei saa aru. Mis vahe seal on, kas öelda "NSV Liit" või "NSV Liidu relvajõud"? Andres 27. veebruar 2011, kell 19:02 (EET)

Üks 7. armee osales kodusõjas, teine Teises maailmasõjas. Andres 27. veebruar 2011, kell 19:07 (EET)

:Vaatasin veidi vene wikit seal on 2 artikklit ru:7-я армия (РККА) ja ru:7-я армия (СССР), kuid mõlemad loodi ja saadeti laiali 1. 1918-1920 2. 1940-1945, kuid vene artikkli laiendid ei ole ju korrektsed, rkka kui väeliigi tähis - maaväed ja NSVL kui riik, kuid mõlemad olid Punaarmee  (1918-1946) koosseisus olevad väeosad. Korrektne oleks siin 7. armee täpsustuseks lisada Vene SFNV ja NSV Liit. Arvamus?--Nosser 27. veebruar 2011, kell 20:08 (EET)

:: Jah, Punaarmees olid mõlemad, nii et ühe peaks teisiti sõnastama. Andres 27. veebruar 2011, kell 20:24 (EET)

Puudub lehekülg 7. armee. Andres 1. detsember 2008, kell 16:25 (UTC)
Kumb ta siis oli, 7. armee või 7. Armee?
Andres 2. detsember 2008, kell 20:34 (UTC)
Kuna ta on ametlik nimetus siis peaks olema 7. Armee.Akra 3. detsember 2008, kell 18:39 (UTC)

Paneme siis pealkirjaks 7. Armee? Andres 3. detsember 2008, kell 18:49 (UTC)
Endiselt puudub lehekülg 7. armee. Siia tuleb kahekordseid ümbersuunamisi. Palun aidake seda korda teha. Andres 26. veebruar 2011, kell 20:29 (EET)

Arvan, et sõjaväeformeeringu pärisnimi ei olnud 7. armee, eks ta oli ikka NSV Liidu Kaitserahvakomissariaadi jne...--Nosser 26. veebruar 2011, kell 21:24 (EET) seepärast arvan, et artikli nimetus peaks olema 7. armee ning täpsustusena (Punaarmee)
----
Või äkki peaks siia tegema ümbersuunamise? See NSFV ja NFSV lähevad ilmselt kogu aeg ja kõigil sassi. Athanasius Soter 22. juuli 2011, kell 21:32 (EEST)


Arutelu:Sulev (laev 1957)

Kas me ei leppinud kokku, et laevadest tehtavate artiklite pealkirjades ei ole nii palju tähti sees? MS võeti vist nendest pealkirjadest välja, äkki peaks ka EML välja võtma? Taivo 28. veebruar 2011, kell 14:25 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mil.ee/merevagi/pildid/view_album.php?set_albumName=album424
** In Sulev M312 on 2013-06-24 13:33:25, 404 Not Found
** In Sulev M312 on 2013-07-07 01:35:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:35 (EEST)


Arutelu:Karlovy Vary

Vana elanike arv: elanikke = 51 500 (2005) Taivo 28. veebruar 2011, kell 23:03 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.TVKarlovyVary.com/
** In Karlovy Vary on 2013-06-24 11:37:12, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Karlovy Vary on 2013-07-06 06:45:28, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:45 (EEST)