Arutelu:Vabaduse väljak

See artikkel vajab ajakohastamist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuli 2008, kell 22:14 (UTC)
Siin oleks hädasti tarvis ajakohastamist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. august 2009, kell 05:59 (UTC)
vb sõnastus ei ole 1966. aasta ümbernimetamise juures parim, aga ma ei viitsind pikalt mõtlema hakata -- [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoo]][[Kasutaja_arutelu:Ahsoous|us]] 13. jaanuar 2010, kell 18:23 (UTC)

Mitmes kohas on kirjas, et Peetri platsiks nimetati 1910, kui pandi püsti Peeter I kuju. Miks siin on 1875? [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 6. juuni 2011, kell 22:34 (EEST)

Artiklis kasutusel olev fail :File:Voidusammas590.jpg on Commonsist kustutatud ja kopeeritud siia :File:Voidusammas590.jpg. Tuleb kontrollida, kas see pilt vastab mittevaba sisu kriteeriumitele. Commons fair use upload bot 23. veebruar 2012, kell 00:59 (EET)
----
Viljandis on Vabaduse plats (väljak ja tänavanimi). Adeliine 12. mai 2012, kell 00:07 (EEST)
Koristage see pilt siit!

Kaitseministeerium on kinnitanud:  "Vabadussõja võidusamba kujundi kasutamine on kõikidele ettevõtetele, organisatsioonidele ja eraisikutele tasuta. Kujundi kasutamiseks ei pea taotlema sellekohast luba."1

Mittevaba pildi kandidaat Commonsist: [[:File:Voidusammas590.jpg]]

AHHAA Tallinna filiaal suleti vist 2013. Ivo (arutelu) 28. detsember 2014, kell 13:40 (EET)

Ruumid nähti ette Rahvarinde muuseumile. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 11:25 (EET)

: Artiklis ei ole sulgemist mainitud. Andres (arutelu) 6. mai 2015, kell 01:21 (EEST)

Siin muudeti EEKS-maja arhitekti, kusjuures viited jäid samaks. Andres (arutelu) 6. mai 2015, kell 01:21 (EEST)

See ei ole EEKS-maja. See "Esimese Eesti Kindlustuse Seltsi Maja (EEKS-Maja) hoone," millega wikiartikkel algab ja "Väljaku ääres asuvad asutused" jätkab, oli Majaomanikkude panga maja. Küll aga oli katusel "EEKS Maja" reklaam, ja nii sai majast rahvasuus omajagu "EEKS-maja" Ja siin wikis sai majast "EEKS-Maja maja". Paljud väär-teavadki seda nii ja kindlasti ka otsivad selle fraasi järgi seda maja, st wikis võiks olla nii õige teave kui ka linnalegendi mainimine. Bstard12 (arutelu) 14. märts 2022, kell 06:06 (EET)

Pildi https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Harju_värav,_19sajI.jpg võiks vast asendada pildiga https://commons.wikimedia.org/wiki/File:TLA_1465_1_155_repro_Johannes_Hau_maalist_harju_värav.jpg

"19. saj I poole" pildist on wikis palju parem koopia


Arutelu:Ukko usk

Vast oleks kõige parem pealkiri ikkagi Ukonusko.  Andres 19. juuli 2008, kell 12:59 (UTC)
vaadates teiskeelseid Vikipeediaid (lisasin lingid asjassepuutuvatele artiklitele), tundub siinse artikli sisu olevat veidi aegunud. see soome omausuliste ryhmade dynaamika on 1990. aastate teisest poolest saati kõvasti muutunud, ryhmi on tekkinud, lagunenud ja nad on oma identiteedikirjeldust muutnud. tahaks paremat läbikirjutamist, aga see eeldab korralikku ylevaadet.
ei suuda ise kah kuskilt kinni hakata. siit saab mingi otsa ehk kätte. artikkel iga ryhma kohta eraldi, vahest yldmõisteks soomeusk, mis paistab sealpool Viru merd juurdunud. Ohpuu 26. veebruar 2010, kell 08:21 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.morfeus.org/kansanuskovat/
** In Ukko usk on 2013-06-24 14:00:47, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Ukko usk on 2013-07-07 06:17:04, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 09:17 (EEST)


Arutelu:Viivikonna

sellisel kujul mall:linn on mõtet?--Hendrix 20. juuli 2008, kell 10:50 (UTC)

malli ei kasutata enam artiklis--Bioneer1 (arutelu) 7. juuli 2014, kell 12:39 (EEST)

Esimene ja kolmas link viivad valesse kohta. --Epp 7. juuli 2014, kell 05:17 (EEST)

lisasin arhiveerimislingi, kust seda katkist linki saab näha, ja seega ka fakti kontrollida--Bioneer1 (arutelu) 7. juuli 2014, kell 12:39 (EEST)

Kohtla-Järve koosseisust arvatakse välja Viivikonna linnaosa:--Ivar (arutelu) 24. oktoober 2017, kell 11:02 (EEST)
Narva-Jõesuu linna koosseisu lisatakse kaks uut küla: Viivikonna küla ja Sirgala küla. Viivikonna küla moodustatakse endise Viivikonna linnaosa läänepoolse lahustüki piires ja Sirgala küla moodustatakse idapoolse lahustüki piires. Seni oli nimetatud territooriumiosa Kohtla-Järve linna koosseisus.


Arutelu:Urmas Espenberg

Urmas Espenberg on üks kaasaegse eesti erootilise meesromaani rajajaid, kuid tema kirjutamisampluaa ulatub märksa kaugemale, haarates nii näitekirjandust, esseistikat, armastuse ja erootika filosoofiat kui ka ühiskondlik-poliitilisi päevateemasid.

Selle lause esimene osa on hinnang. Andres 20. juuli 2008, kell 14:57 (UTC)
Peaks olem muuhulgas on uuu

Minu meelest võiks artiklite loetelu jääda. Andres (arutelu) 10. detsember 2018, kell 19:46 (EET)

Peaks olema muu hulgas.Pean samuti artiklite loetelu kasulikuks, kasutan ise sageli Vikipeedia biograafiaid huvitavate artiklite leidmiseks, guugeldades on see keerulisem, minu meelest on sellised loetelud siin enamasti "net positive".Miacek (arutelu) 10. detsember 2018, kell 20:31 (EET)

: Vikipeedia ei ole lingikogu. Selliseid kümneid (teenekate arvamusliidrite puhul sadu) suvalisi leheartikleid hõlmavaid loendeid pole vaja artiklitesse koguda. Laiemat kõlapinda leidnud asjad võib panna välislinkide alla. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. detsember 2018, kell 20:52 (EET)

:: Jah, kõige katalogiseerimine pole entsüklopeedia eesmärk. Selle asemel saab loomingust rääkides tuua välja olulisemad tööd ning teatud artiklitele võib olla soblik viidata, kui räägitakse näiteks vaadetest. Pikne 10. detsember 2018, kell 21:23 (EET)

::: Nõustun Miacekiga. Andres (arutelu) 17. detsember 2019, kell 23:53 (EET)

::: Teen ettepaneku artiklite loetelu tagasi panna. Andres (arutelu) 17. detsember 2019, kell 23:54 (EET)

::::Artiklite loetlemise juures tuleb endiselt arvestada Vikipeedia põhimõtteid nagu nt autoriteetsete allikate vajadus, tähelepanuväärsus. Miinimumkriteerium peaks olema, et artikkel on avaldatud või seda on kommenteeritud mõnes autoriteetsemas väljaandes. Kõik seal loetelus olnust kindlasti tagasi panemiseks ei sobi. --Minnekon (arutelu) 18. detsember 2019, kell 10:23 (EET)

:::::: Millised väljaanded ei ole autoriteetsed?

:::::::Uued Uudised ja Objektiiv.--Minnekon (arutelu) 18. detsember 2019, kell 12:37 (EET)

::::::: Minu meelest, kui ta esitab oma vaateid, siis ei ole tähtis, millise väljaandega on tegemist. Ka Sinu poolt nimetatud on toimetatud väljaanded, neil lihtsalt on avalik maailmavaateline kallak. Andres (arutelu) 18. detsember 2019, kell 23:43 (EET)

::::::::Vikipeedia isikuartikkel pole selleks, et siin kõik isiku suvalistel teemadel avaldatud suvalised mõtted ära tuua. See, et isik on millegi poolest artiklivääriline, ei tähenda, et ka kõik muud ta mõtted, vaated ja teod on märkimisväärsed. Eristamaks olulist ja märkimisväärset (ehk põhjust, miks isikuartikkel Vikipeedias üldse eksisteerib) ebaolulisest ja mittemärkimisväärsest on olemas autoriteetse sõltumatu allika nõue. Kui isiku arvamusavaldus pole sõbra blogist kaugemale jõudnud, siis see polegi entsüklopeediavääriline. Samuti pole isikuartikkel tema vaadete (sh poliitikute propaganda) valimatu levitamise koht. Võib-olla sa pidasid silmas, et kui isik avaldab eksperdina arvamust teatud teemal, siis see saab kaalukuse ka sõltumata arvamuse avaldamise kohast. Teatud määral olen nõus, aga antud juhul on nende portaalide pidajatel oma arvamus käsitletud teemade osas ja ei saa uskuda, et nad annavad autorile vabad käed kirjutada mida iganes. Ka ei näe ma tõendeid, et Espenberg oleks asjatundja neil teemadel, millest ta kirjutab. --Minnekon (arutelu) 19. detsember 2019, kell 17:59 (EET)

::::::: Ega tavalised väljaanded ka ei avalda ka, mida tahes. Minu arvates arvamusartiklid väärivad loetlemist, sest see on publitsistika. See, kas tegu on asjastundjaga, pole oluline, sest need artiklid on allikas ainult autori vaadete kohta. Ma ei leia, et Vikipeedia peaks tegema valiku arvamuste sisu järgi.   Andres (arutelu) 21. detsember 2019, kell 18:02 (EET)

::::::::Kas sa põhjendaksid, miks isiku arvamusavaldused väärivad Vikipeedias kajastamist sõltumata nende avaldamise kohast? Minu meelest on see üsna radikaalne seisukoht. "Toimetatud väljaanne", nagu sa ülalmainitud veebilehti kirjeldasid, kõlab uhkelt, aga on sisult triviaalne, st selle alla kvalifitseerub vast enamik internetis olevaid lehekülgi koos igasugu kodulehtede, teemalehtede, blogide, Facebooki lehtedega jne. Kõik nad avaldavad midagi ja neil on toimetajad. --Minnekon (arutelu) 21. detsember 2019, kell 22:09 (EET)

:::::: Temaga on küll see lugu, et ta on avaldanud tõesti väga palju artikleid (ajakirjanikuna), siin olid ainult mõned. Minu meelest tuleks valida need artiklid, kus ta esitab oma vaateid. Mul ei ole täieliku loetelu vastu iseenesest midagi, aga need artiklid peaksid olema hõlpsasti leitavad ja kuidagi esile tõstetud. Andres (arutelu) 18. detsember 2019, kell 11:28 (EET)

:::::::Miks just selliseid eelistada ja kas ta mitte kõigis oma artiklites oma vaateid ei esita? --Minnekon (arutelu) 18. detsember 2019, kell 12:37 (EET)

:::::::: Sest tema vaated ütlevad midagi tema kohta. Paljudes artiklites ta lihtsalt tutvustab midagi, ilma et ta oma vaateid kuigivõrd avaks. Andres (arutelu) 18. detsember 2019, kell 23:43 (EET)

:::::::::Päris kõikide sisu ei vaadanud, aga ka pealkirju vaadates tunduvad pea kõik arvamusartiklitena. Millised nt ei ole? --Minnekon (arutelu) 19. detsember 2019, kell 17:59 (EET)

:::::::::: Nähtavasti neid siin ei olegi. Andres (arutelu) 21. detsember 2019, kell 18:02 (EET)

Ta on EKRE kultuuriministri kandidaat
Sellisel kujul arusaamatu väide. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 16. detsember 2019, kell 22:06 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sirp.ee/.php?option=com_content&view=article&id=8008
** In Urmas Espenberg on 2013-06-24 14:02:17, 404 Not Found
** In Urmas Espenberg on 2013-07-07 20:34:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:34 (EEST)


Kasutaja arutelu:Vido~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Vido! Andres 20. juuli 2008, kell 16:52 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Vido~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kruusamägi/Uus esileht/arhiiv

<— Mine tagasi praeguse arutelu juurde

Ilus --Hendrix 12. juuni 2007, kell 21:05 (UTC)

Tänan. Meeldib ka mulle - seetõttu selle tegingi. Siiski vajab lehekülg veel mõningast iluravi ja mitmete kohtade pealt on vaja koodi korrastada.

Ajendiks selle lehekülje loomisel (mida ma peaksin veel vajalikuks põhjendada, sest uusi esilehe variante on teisigi) on aga see, et mulle lihtsalt ei meeldiks, kui kui keegi otsustaks uue esilehe kasutusele võtta (millest on vist juba kaua räägitud (st. kirjutatud)) aga mulle ei ole seni meeldinud ükski väljapakutud variantidest. Juuni algul on mul pealegi kõvasti vaba aega ja mallidega sai ka pikalt tegemist tehtud ... Nüüd siis lihtsalt natuke suuremat sorti mall.

Tõsi, see kood on valminud suures osas inglise Vikipeedia esilehe põhjal - nullist ei oskaks ma lihtsalt midagi teha.

Selle esilehe puhul olen ma rõhku pannud iga päev vahetuvale sisule, mis võiks esialgu siiski probleeme põhjustada. Nimelt oleks minu arvates vaja päeva artikleid, pilte ja uudiseid. Nende tekitamine ei oleks aga kerge.

Ma nimelt ei kiidaks kuidagi heaks kuuartiklite ideed. Nädala artikleid, mida oleks vaja 52, ei oleks keerukas tekitada, kuid miks mitte natuke rohkem pingutada. 366 artiklit (ning nõndasamal arvul väljavalitud pilte) ei oleks ju palju (neid ei oleks enamuses vaja ka kahe või kolme aasta jooksul väljagi vahetada). Ma võiksin juba enda poolt mitu pilti ja artiklit välja pakkuda. Kuid siin ma kujutan ette, et Andrese arvamus oleks kohe, et Eesti Vikipeedias ei ole nii palju eeskujulikke artikleid. Kuid miks peaksid need artiklid täiuslikud olema? Sobivad ka lihtsalt heal tasemel artiklid. See kutsuksi inimesi üles artikleid täiustama.

Päeva piltide koha pealt niipalju, et pildid peaksid olema eestlaste tehtud. Vahet pole, kas nad on üles laetud Eesti Vikipeediasse või Commonsisse.

Kõige keerukam oleks tegelikult ajakohaste uudiste tekitamine esilehel, kuna neid tuleks igapäevaselt muuta. Kuna aga Eesti Vikipeedia kasutajaskond kasvab pidevalt ja maailmas toimuvate sündmuste lisamisega tulleks juba praegu kenasti toime, ei oleks ka see ületamatu takistus.

Tore oleks aga 2008. aastat vastu võtta juba uue esilehega.

iffcool 12. juuni 2007, kell 22:52 (UTC)

: Kas ei võiks teha esilehele esialgu sellise uue kujunduse, kus viiteid nädala artiklitele jne ei oleks? Sellised artiklid ei pea olema tingimata eeskujulikud, kuid vähemalt sellised, mida poleks häbi näidata. St neid peaks vähemalt tasuma lugeda. Andres 13. juuni 2007, kell 01:28 (UTC)

:::Juhul, kui võtta kasutusele uus esileht, ei näe ma vajadust nn. pooliku esilehe järgi. Iga poole aasta järel ei ole vaja ju uut esilehekülge. Kui teha, siis teha selline, mis enam uuendamist ei vajaks.

:::Samuti ei usu ma, et kui võtta sihiks esilehe kujunduse muutmine, siis vaevalt see lähema poole aasta jooksul teoks saab. Selle ajaga jõuaks aga päeva artiklid ja päevapildid välja valida küll.

:::Iseasi see, kas pildid peavad just iga päev vahetuma. Piltide puhul piisaks ka nädalapiltidest. Sellisel juhul oleks iga aasta vaja 52 uut pilti aga ühe aasta piltide väljavalimisega peaks küll nädalaga toime tulema.

:::Päeva artiklist ei tahaks ma loobuda aga seetõttu, et ma ei kujuta ette, mida sinna asemele panna saaks. Piltide osa saab ära jätta lihtsalt Vikipeedia sõsarprojektide osa laiemaks venitamisega aga kui artikli ja uudiste osa ära kaotada, siis jääks esileht minu arvates liiga tühjaks (uudiste osa saab kategooriate osaga asendada).

:::iffcool 13. juuni 2007, kell 08:58 (UTC)

:::: Arvan, et pingutuse korral nädalaartikleid ehk jätkuks. Üleminek nädalaartiklilt päevaartiklile oleks ju tehniliselt ülilihtne. Kui seda arvestada, siis pole minu meelest mingit mõtet oodata 1. jaanuarini. Asi on ainult hääletuse taga. Tuleb välja valida see kujundus, mis inimestele kõige rohkem meeldib. Kui see on valitud, siis võib ju veel kujundust lihvida.

:::: Tähtpäevadega seotud päevaartiklid on küll iga (?) kuupäevaartikli arutelulehel olemas, kuid minu meelest enamik neist ei ole piisavalt head.

:::: Uudiste eest esilehel peab siis konkreetne isik vastutama. Andres 21. juuni 2007, kell 04:53 (UTC)

:::::Maailmas toimuvate sündmuste kirjapanemisega Vikipeediasse tegeleb hetkel põhiliselt Sacerdos79. Kui ta nõus oleks, siis miks mitte.

:::::Kui see esileht kasutusse läheks, tuleks seda kohe natuke muuta (tekitada mall viimastele sündmustele, jne). Ühesõnaga pisiparandused.

:::::Kui rääkida, et meil ei ole piisavalt häid artikleid, siis heade artiklide leidmine oleks lapsemäng. Ainus probleem asja juures on, et head artiklid koonduvad teatud teemade alla (nt. geoloogia alased artiklid) ja mõned teemad on vaeslapse osas. Seega oleks keeruline osa leida häid artikleid, mis kajastaksid võimalikult palju erinevaid erialasid. iffcool 23. juuni 2007, kell 00:00 (UTC)

Ma arvan, et kui rubriigid panna, nagu on inglisvikis, oleks see üsna korralik esileht --Dj Capricorn 18. juuni 2007, kell 14:09 (UTC)

Päevaartikkel tuleks asendada mingi teise sõnaga, kas kuu või midagi sarnast (meil pole lihtsalt häid artikleid ilmselt nii palju) --Dj Capricorn 18. juuni 2007, kell 14:10 (UTC)

:Asjalik asi. Vaiab veidi iluravi ja mõnes kohas täpsustamist, kuid üldiselt kena. Siit Sulle teema mõtlemisesks, idee minu poolt.... Akra 18. juuni 2007, kell 19:56 (UTC)
{| style="width:280px; border:solid 0px; background:none;"
Tere tulemast
veebientsüklopeediasse
Vikipeedia,
 mida igaüks teist paremaks võib teha!
Hetkel on Vikipeedias  artiklit
----
Teeks ettepaneku teha kategooria Kultuurilugu, kuhu jõuavad kokku muusika-, kunsti- ja kirjandusajaloo artiklid. Stiilid ja ajastud oleks ka kultuuriloo kategooria. Kategooriate jagamisel võiks hakata looma sellist süsteemi nagu Vikipeedia:Vikiprojekt Muusika#Kategooriad_kultuurilugu. Kultuuriloo link oleks pealehel.--Tiuks 3. detsember 2007, kell 18:46 (UTC)

:Selline suhtumine mulle ei meeldigi, et meil pole häid artikleid. On ikka küll (ja artikkel ei peagi täiuslik olema, lihtsalt hea artikkel käib ka). Vajaminevad artiklid moodustaksid ainult 1% (!) praeguste artiklite arvust. Kas seda oleks siis palju? Või on selle jutu tagamõtteks, et kõigist artiklitest on 99,9 % sobimatud? (0,1 % artiklite arvust oleks 36 artiklit) Samuti, kui on paika pandud järgnevad päeva artiklid, siis sellisel juhul võib eeldada, et neid täiustatakse kõvasti, enne kui jõuab kätte aeg olla päeva artikliks. Uue esilehe kasutuselevõtuks peaksin mina sobivaimaks 2008. aasta 1. jaanuari või kui kõik väga hästi sujuks selle aasta oktoobrit või novembrit. Seega oleks täiustamisaega tohutult.

See päeva artikli valimine nagu motiveeriks üles leidma, esile tõstma ja veelgi täiustama Eesti Vikipeedia parimaid artikleid, mis oleks minu arvates igati positiivne teguviis. Ja olgem ausad, kui meil oleks valitud kuu artikkel, kas ühe artikli pidev nägemine (terve kuu aega) siis teid ära ei tüütaks - mulle käiks see küll närvidele. Hädapärast veel nädala artikkel aga mitte rohkemat.

Natuke iluravi on selle võimaliku esilehevariandi juures paratamatu.

P.S: Parandasin natuke eelnevate kommentaaride liigendatust.

:iffcool 19. juuni 2007, kell 20:15 (UTC)
Kuidas on parem?
{| style="width:280px; border:solid 0px; background:none;"
Tere tulemast Vikipeediasse,
vabasse veebientsüklopeediasse, mida igaüks täiendada võib!
Hetkel on Vikipeedias  artiklit
{| style="width:280px; border:solid 0px; background:none;"
Tere tulemast Vikipeediasse,
vabasse veebientsüklopeediasse, mida igaüks täiendada võib!
Hetkel on Vikipeedias  artiklit
{| style="width:280px; border:solid 0px; background:none;"
Tere tulemast veebientsüklopeediasse
Vikipeedia,
mida igaüks teist täiendada võib!
Hetkel on Vikipeedias  artiklit
{| style="width:280px; border:solid 0px; background:none;"
Tere tulemast veebientsüklopeediasse
Vikipeedia,
mida igaüks teist täiendada võib!
Hetkel on Vikipeedias  artiklit
Kuidas peaks välja nägema tervitava teksti osa, mis kujundusega peaks olema teemaviited ja millistele teemadele peaks üldse viited olema? iffcool

Hetkel meeldib mulle neist viimane. kõige juures meeldivad mulle pildid ja seal tundub olevat ka kõige enam linke. avjoska 20. juuni 2007, kell 04:23 (UTC)

:Minule meeldib eelviimane – mida konkreetsem, seda parem. Google otsingusüsteemi üheks eeliseks teiste ees on kõikvõimalike tulede ja vilede puudumine. Arvan, et Vikipeedia võiks järgida askeetliku joont ja vältida ilustreerivate nupukeste kasutamist, juhul, kui neid tõesti vaja ei ole. Uutest esilehekavanditest meeldib mulle esimene. Joel 20. juuni 2007, kell 06:14 (UTC)

::Minu arvates sõna "teist" sinna küll ei sobi, minu kõrvadele kõlab imelikult. Muidu eelistaks ka viimast varianti--Hiraanitiger 22. juuni 2007, kell 23:16 (UTC)

Teises variandis on pealkiri "viiteid sõsarprojektidele" kangesti sama värvi taustal nagu "Sulle on uusi sõnumeid". rootsi viki esilehel on vahva boks "Kas teadsid, et...", mulle väga meeldib. Praeguste esilehe variantide seas sellist vist näinud ei ole. mis arvate? avjoska 20. juuni 2007, kell 04:21 (UTC)

:Esilehekavanditest on põhiline esimene varjant. Teise kavandi puhul püüdsin lihtsalt pakkuda varianti, milles puudub nädala pilt (värvilahendus on selline, kuna mul ei tulnud värve valides midagi muud lihtsalt pähe).

"Kas teadsite, et ..." osa võib ja on kindlasti huvitav aga kui probleeme on juba päeva artiklitega, siis selliste faktide väljaotsimine ei saaks kerge olema.

Väljapakutud varjantidest meeldib mulle kõige rohkem esimene aga minul eriti vahet ei ole milline esilehele minema peaks.iffcool 20. juuni 2007, kell 14:35 (UTC)

Vikipeedia eri keeltes: See on mind juba aastaid häirnud. selle asemel et teha jaotus 100', 10' ja 1' võiks olla hoopis 100', 50', 30' ja 10'.Neid miljonid väikseid vikipeediaid, kus ainult paartuhat artiklit on, pole minu meelst küll vaja välja tuua--Hiraanitiger 22. juuni 2007, kell 23:20 (UTC)

Lisaks ma vaatan, et osad riigid on ülde valedes lahtrites, ntx soomes on juba üle 100 000 artikli --Hiraanitiger 23. juuni 2007, kell 21:54 (UTC)

:Sellised vead annab kiirelt parandada (Mall:Vikikeeled). Küsimus oleks aga selles, kuidas peaks täpsemalt olema keeled paigutatud. Sobib praeguna 100 000+, 10 000+ ja 1000+ või peaks olema näiteks: 300 000+, 30 000+ ja 3000+. Enne ei tasu vist muutma hakata, kui see on päris selge. iffcool 23. juuni 2007, kell 22:18 (UTC)

Mulle tundub hea mõttena lisada ka punaste linkide rubriik (nagu ntx soome wikis), kus on ära toodud enim vajaminevad artiklid, mida veel kirjutatud pole. --Hiraanitiger 22. juuni 2007, kell 23:25 (UTC)

: vaata :Mall:Mida teha - äkki võtta sealt miskit sisse - Ahsoous 22. juuni 2007, kell 23:34 (UTC)

::Vaatan mida teha annab. iffcool 23. juuni 2007, kell 19:45 (UTC)

:::Mall kasutusele võetud. iffcool 23. juuni 2007, kell 22:18 (UTC)

Vastuseid ettepanekutele:

Ei ole eriti keeruline valdkondi lisada. Esialgu peaks aga olemasolevatega hakkama saama, siis võib midagi lisada (lisada saaks edukalt paarikaupa, mitte niiväga hästi üksikult). See mida lisada on aga hoopis omaette teema. Mulle meeldiksid kõige rohkem tänasel päeval maailmas toimunut ja huvitavaid fakte märkivate osade lisamine. Probleem oleks aga lisatava jooksvas uuendamises ja praegu selleks ressurssi napiks.

Keelte osa mina rohkem ei kärbiks. Selleks lisasin ka äärele lingid, mida on mugav kasutada ja mis kujutavad endas suuremaid Vikipeediaid  + võrukeelset (loe: 'võru murde') Vikipeediat.

Selle 'teist' eemaldamine seisneb ainult ühe redigeerimise taga. Pigem oleks küsimus aga selles, kas pildidega või ilma. Mulle meeldib ilma rohkem. Ning viimsed variandid paistavad eraldiseisvatena küll toredad aga esilehe algusesse sobiks minu arvates kõige esimene varjant kõige paremini.
P.S: Millised on õieti kirjutatud: varjant, variant, variandi, varjandi, varjanti, varijanti ... ? (ma vaatan, et ma vist eksin siin vahepeal õigekeelsusega selle sõna kirjutamisel)

iffcool 23. juuni 2007, kell 00:00 (UTC)

: Variant, variandi, varianti.

: Kõige lihtsam oleks heade artiklite rubriik. Lisaks juba olemasolevatele eeskujulikele artiklitele saaks sinna paigutada artikleid, mis on nõuetekohaselt vormistatud, keeleliselt ja stiililiselt korras, kontrollitud sisuga ja piisava pikkusega. Neid tuleks hakata kuskile koguma. Need tuleb ühiselt kinnitada. Teiste rubriikidega on raskem, sest ka nendes peavad olema lingid headele artiklitele. Andres 23. juuni 2007, kell 07:37 (UTC)

::Ma püüdsin juba asjaga algust teha ja hakata mingit nimistut koostama (Kasutaja:Iffcool/Nädala artiklite ja piltide valimine) aga ma ei ole jõudnud sellega eriti tegeleda ja seega on see veel väga viletsas seisus (see sisaldab ka täielikku jama ja kindlasti on palju häid artikleid puudu). Lihtsalt Eesti Vikipeedias on natuke palju neid artikleid selle jaoks, et nende hulgast oleks võimalik mõne tunniga parimad välja noppida. iffcool 23. juuni 2007, kell 19:45 (UTC)

::: Arvan, et seda võiks teha lehel Vikipeedia:Heade artiklite kandidaadid. Andres 24. juuni 2007, kell 06:05 (UTC)

Veelkord vastuseid/ Nädala pildid ja artiklid

Ma püüdsin kujunduses erinevad kastid vastakutti sättida. Kuidas võib erinev ekraanisuurus/resolutsioon esilehe kujundust muuta? Kas see võiks olla probleem? iffcool 23. juuni 2007, kell 21:43 (UTC)

:Kui sa vastakuti all mõtled, et paremas ja vaskus tulbas, siis minu resolutsiooni juures nad küll päris täpselt ei kattu--Hiraanitiger 23. juuni 2007, kell 21:53 (UTC)

::Alumist varianti ei tasu vaadata. Selle ma varsti eemaldan. See on pigem võrdluse loomiseks, kui vajadust on.

::Päris täpselt ei pea kastid ka kattuma, kuna kastides olev info hakkab pidevalt muutuma ja millimeetri pealt klapitamine on natuke keeruline. Peaasi, et vahed oleksid minimaalsed. iffcool 23. juuni 2007, kell 22:18 (UTC)

Minu küsimusi/ettepanekuid/arvamusi:
Kuidas sobib praegune kategooriate jaotus: Ajalugu, Bioloogia, Füüsika, Geograafia, Keemia, Kunst, Matemaatika, Poliitika, Religioon, Sport, Ühiskond, Kõik kategooriad ?

Nende teemade arvu ei saaks kasvatada ja neid vähendada ei ole vast mõtet — seega tuleb kõne alla ainult olemasolevate teemade muutmine. Mida muuta ja kas midagi üldse vajaks muutmist? Näiteks Matemaatika --> Tehnika.

Samuti leian, et antud teemade alt peaks tegelikult saama teemaportaalidesse, kust edasi on võimalik liikuda alles antud teema kohta käivasse artiklisse. Teemaportaalides saaks antud valdkondi ikkagi palju laiemalt käsitleda. Ise võiksin teha teemaportaali, mis käsitleks kunstivaldkonda.

Ja üldse on artiklid, mis käivad antud teemade kohta, väga viletsas seisus.
Mida arvate vasakul ääres paiknevatest keeltest. Sinna sai paigutatud suurimad + võru keel (minu jaoks murrak).

Mina arvan, et need keeled võiksid seal olla. Kas leidub keegi, kellele see ei sobi?

Kas keeli ei ole äkki liiga palju? Jätta praeguse 36 keele asemel alles ainult 20 (või mingi muu säärane väiksem arv keeli). Sellisel juhul peaks vist ainult arvestama, et välja tuleks jätta ainult keeli, mida 99,9 % eestlastest ei oska (mitte välja jätma ainult väiksemaid).
Kas on veel rubriike juurde vaja?

Kui oleks, siis tuleks arvesse võtta, et rubriike saaks lisada ainult kaks korraga. See tähendaks, et vaja oleks nii mingit üldist rubriiki (a la "Täna maailmas") kui otseselt Vikipeedia alast rubriiki (näiteks: "Sõsarprojektide" osa).
Kas värvilahendus sobib?
Kuidas sobib tervituskasti all olev teemade jaotus?

Olen ma midagi unustanud, on midagi üleliia, peaks midagi teise kohta tõstma?
Õigekeelsus. Vajaks midagi parandamist?

Näiteks: Hetkel Praegu on Vikipeedias 37 589 artiklit
iffcool 18. juuli 2007, kell 18:32 (UTC)

: Kategooriate jaotuses soovitaksin võtta eeskuju inglise vikist. Ei ole mõtet viidata eraldi keemia ja füüsika artiklitele. Kui me vaatame kogu seda teadmiste hulka, mida entsüklopeediasse on võimalik lisada, siis moodustavad nad ühe terviku. Ja loomulikult peaks lingid viima portaalide, mitte artiklite juurde, aga see juba meie kogukonna väiksuse taga kinni. Siim 20. juuli 2007, kell 16:46 (UTC)

: Leidsin nüüd, et Portaal:Teadus on täiesti olemas, aga see on Atsi tehtud, mis tähendab, et enne kasutuselevõtmist tuleb teda põhjalikult rookida. Siim 20. juuli 2007, kell 17:08 (UTC)

: Vahetuva sisu idee mulle ei meeldi. See sobib suurtele entsüklopeediatele, kuid minu meelest mitte meile. Esileht peaks olema võimalikult lihtne ja lollikindel. Mitte nii, et muutub naeruväärseks, kui teda nädal aega uuendatud pole. Aga kui meil leidub inimesi, kes võtaksid asjaga tegelemise enda peale, siis miks ka mitte. Nädala pildist ma aga aru ei saa. Kas poleks mõistlikum pilte commonsisse laadida? Siim 20. juuli 2007, kell 16:46 (UTC)

:: seda mõtlen minagi et tsipa keeruliseks läheb meie kogukonna väiksuse juures sellistel suurtel laiadel teemavaldkondadel silma peal hoida ja miskipärast kardan et portaalide arendamisest ei tule praegu veel suurt miskit välja, aga mine võta kinni. Muide piltide koha pealt niipalju, et näiteks mina ise olen täiesti loobunud piltide commonsisse laadimisest - ja põhjus on väga lihtne - ma ei viitsi oma pead hakata vaevama võõrkeelsete litsentsitingimuste läbilugemisega ja veel vähem nende juriidilisest mõttest aru saamisega ja seni kuni seal pole eestikeelseid juhendeid, litsentsitekste ja muud asjassepuutuvat ei hakka mina end küll paari pildi pärast sellega end vaevama hakata. Aga esilehest niipalju, et mina olen rahul ka praegusega, aga seda on tegelt meeldiv näha, et keegi on võtnud vaevaks, seda veelgi kohendada. Jõudu. - Ahsoous 20. juuli 2007, kell 17:41 (UTC)

:::Sättisin natuke portaale (Mall:Portaalid). Sobib?

:::: Siin tuleb ikka veel palju tööd teha. Looduse paneks ma teaduse alla. Tekitaksin kultuuri, kuhu läheksid religioon ja kunst ja sport. Poliitika paneksin ühiskonna alla. Aga ma ei ole muidugi kõige targem inimene ega pruugi asjadest õigesti aru saada. Seda peaks laiemas ringis arutama. Siim 20. juuli 2007, kell 18:43 (UTC)

:::::Huvitavad ideed sul portaalide osas. Siiski oli mul planeeritud 11 teemat + Kõik kategooriad. Kui mingi teema ära kaotada, võiks midagi juurde tuua. Need teemad vajavad aga tõenäoliselt veel ühte pikka arutelu.

:::::Vaata ka: Vikipeedia:Hääletus esilehe teemade üle ja Vikipeedia:Hääletus uue esilehe teemal. iffcool 20. juuli 2007, kell 19:06 (UTC)

:::Esilehe lollikindlus on plaanitud saavutada esilehega seotud mallide abil. Enne kui seda esilehte saaks käiku lasta, valmiksid mallid, mis sisaldaksid endas nädala artikleid ja nädala pilte (mis oleksid varem välja valitud: Kasutaja:Iffcool/Nädala artiklite ja piltide valimine). "Kas teadsid" osaga ma juba tegelen (vaata: Mall:Kas teadsid, Kasutaja:Iffcool/Kas teadsid). Ainuke probleem on seotud veel osaga "viimased uudised" (keegi peaks täiendama malli Mall:Viimaseid uudiseid) aga kui on juttu viimastest uudistest, ei tähenda, et seal mainitu peaks olema sama päeva hommikul toimunud. "Sündmused maailmas" osaga tuleme ju toime, ei tohiks olla raske sealt natuke uudiseid kopeerida.

:::: Ma tahan rõhutada seda, et ma pole mingi põhimõtteline vastane. Ma olen lihtsalt pisut skeptiline asjade suhtes, mille teostamine nõuab inimressurssi, sest selle nappus on minu meelest eestikeelse vikipeedia kõige suurem probleem üldse. Paljud suured projektid lähevad õhinal käiku, aga kui neid veab vaid üks inimene, siis tema lahkumisel jääbki asi seisma. Ja kõik kasutajad lahkuvad vikipeediast ükskord. Siim 20. juuli 2007, kell 18:43 (UTC)

:::::Seetõttu peavadki olemasolevad kasutajad pingutama, et muuta Vikipeedia uutele tulijatele atraktiivseks. Ka mina ei tea kui palju või kas üldse ma paari aasta pärast Vikpeediaga kokku puutun. iffcool 20. juuli 2007, kell 19:06 (UTC)

:::Pildid võivadki olla Commonsisse laetud. Tingimuseks on ainult see, et nad on mõne eesti vikipedisti tehtud. Ka Teie pilte oli mul plaanis nädala piltideks valida. Ega Te vastu pole?

:::: Ei ole, ja mulle võib sina ka öelda, sest tegeleme ju koos ühise projekti arendamisega. Siim 20. juuli 2007, kell 18:43 (UTC)

:::::Sellisel juhul: Äkki oskad Sa sinna loetellu lisada ka mõne enda pildi, mille heas kvaliteedis sa kindel oled ja arvad, et tegemist võiks olla nädala pildiga. Mul on lihtsalt raske tuhandete piltide seast parimaid leida ja paljud head pildid võivad olla tähelepanuta jäänud. iffcool 20. juuli 2007, kell 19:06 (UTC)

:::Portaalidest niipalju, et neid ei ole kohe vaja. Esialgu piisab ka artiklitest. Lihtsalt, kui portaalidega keegi ei tegeleks, ei tuleks neid kunagi. Aga selle aasta lõpuks võiks juba mõned portaalid olemas olla. Vähemasti Kunstiportaaliga püüan ma valmis saada.

:::: Väga tore. Kui aega ja viitsimist leian, siis võib-olla proovin isegi midagi näiteks maateaduste vallas teha, sest portaale oleks minu meelest hädasti vaja. Artiklid praegusel kujul on väga halb lahendus, sest just ülevaateartiklid, mis peaksid olema korralikud, on meil pahatihti väga nukras seisus ja sinna pole ju mõtet lugejaid suunata. Siim 20. juuli 2007, kell 18:43 (UTC)

:::::Nendesamade üliviletsate artiklite pärast ma ka nende Portaalidega algust tegin. iffcool 20. juuli 2007, kell 19:06 (UTC)

:::Eesti Vikipeedia kasvab samuti väga kiiresti. Ma olen täiesti veendunud, et aasta pärast ei ole Esilehe uuendamine enam mingi probleem. Te arvatavasti mäletate, kui palju artikleid oli Eesti Vikipeedias aasta eest. Koos artiklite arvu kasvuga kasvab kindlasti ka Vikipeedia kogukonna liikmete arv.

:::iffcool 20. juuli 2007, kell 18:00 (UTC)

:::: Kindlasti kasvab nii liikmete kui ka artiklite arv, aga kas ka kvaliteet kasvab, selles ma nii veendunud ei ole. Sinu optimism on muidugi tore, aga ma olen seda asja paari aasta jooksul jälginud ja ma ei saa öelda, et eesti vikipeedia areng minus suurt vaimustust tekitaks. Päris viimase aja asju ma ei tea, sest olen ära olnud, aga minu teada ei kirjuta eriti keegi siia füüsikast, keemiast bioloogiast, astronoomiast. Ja nende aastate jooksul, mis ma siin olen olnud, pole ma peale enda ka ühtki geoloogi siin toimetamas näinud. Niimoodi läheb veel sada aastat kuni eesti vikipeedia kasutatavaks teatmeteoseks muutub. Siim 20. juuli 2007, kell 18:43 (UTC)

::::::: ma olen isegi mõelnud et miks füüsikast (keemiast, matemaatikast) on siin üldse suht vähe juttu... vahest on põhjus selles, et nendel teemadel on väga raske lihtsalt arusaadavat teksti kirjutada, või nagu David Hilbert ütles :"Füüsika muutub füüsikute jaoks liiga keeruliseks". -
Ahsoous 25. juuli 2007, kell 19:51 (UTC)

:::::::: Erialainimestele arusaadavat teksti on lihtsam kirjutada. Võiks alustada kas või sellest. Hiljem saab artiklit arusaadavamaks muuta. Andres 26. juuli 2007, kell 07:58 (UTC)

:::::Atraktiivsem esileht tooks kindlasti ka kasutajaid juurde. iffcool 20. juuli 2007, kell 19:06 (UTC)

Kas võiks sihiks seada uue esilehe kasutuselevõtu 1. septembril (esmaspäev) 2008?

Kui palju meil peaks häid (ja eeskujulikke) artikleid varuks olema? Andres 2. juuni 2008, kell 18:02 (UTC)

:Selliseid artikleid on meil praegu 20. Selle aja peale on juba loodetavasti 30. Ma usun, et sellest peaks piisama, kuna see on enam kui poole aasta varu ja tolle järgneva poole aastaga vähemalt eelduste kohaselt peaksid Vikipeedia populaarsus ja artiklite hulk ning kvaliteet ikka kõvasti kasvama.

:Piltidega probleemi pole, kuna neid annab alati juurde tekitada. Hea artikli kirjutamine võtab oluliselt rohkem aega, kui pildi tegemine/hankimine/otsimine. iffcool 2. juuni 2008, kell 18:11 (UTC)

:: Arvan, et peaksime fikseerima vajaliku heade artiklite arvu ning uue esilehe käiku laskma niipea, kui see on olemas. Andres 2. juuni 2008, kell 20:21 (UTC)

:::Septembri alguseni on kolm kuud. Seame eesmärgiks võimalikult palju artikleid heade artiklitena kirja saada ja uue esilehe käikulaskmisega probleeme ei esine. Ei ole ju vahet, kas selleks ajaks on häid artikleid 29 või 31. Peaasi, et neid on, ja et neid tuleks juurde.

:::Ma proovin suve jooksul ka paar enda pooleliolevat artiklit heade artiklite standarditele sobivaks kohendada (näiteks: Eesti keraamika, Nartsiss, Konteiner, Varbuss, mõni artikkel fotograafide teemast, mida ma arendada püüan ning ehk veel midagi).

:::1. september on lihtsalt liiga hea kuupäev, et seda käest lasta. Ainuüksi see, et tegu on ülemaailmese teadmiste päevaga, on hea fakt, mida pressiteates mainida ning mida Vikipeediaga siduda. See kuu hakkab esmaspäeval ja me ju püüame oma esilehte nädalasele režiimile panna ning kõige lõpuks – kolm kuud peaks olema täiesti piisav aeg, mille jooksul antud eesmärk täita. iffcool 2. juuni 2008, kell 21:54 (UTC)

:::: Mulle isiklikult tundub, et me ei pea kuupäeva pärast venitama. Ja uus esileht ei tundu nii oluline asi, et selle pärast pressiteadet teha. Andres 3. juuni 2008, kell 09:38 (UTC)

:::::Seda, kas pressideadet vaja on, näeb vast siis. Võimalik, et on põhjust. Näiteks ületati 10 000 kasutaja piir vms. Ainult esilehe pärast pole jah põhjust.

:::::Seda on keeruline ennustada, kas peaks venitama või hoopis edasi lükkama. Kuna vajaminevat artiklite arvu on liiga keeruline ennustada siis on mingi arvu paikapaneminine keerukam, kui kuupäeva paikaseadmine. iffcool 3. juuni 2008, kell 12:28 (UTC)

Tegin kujunduse vähe värvikamaks, et see rohkem inglise Viki kujundusest erineks. Sobib? iffcool 5. juuli 2008, kell 21:29 (UTC)


Arutelu:Päriskonnalised

Tegin ümbersuunamise konn siia --Dj Capricorn 20. juuli 2008, kell 19:57 (UTC)

Konna all mõistetakse ka perekonda, kuid täpsustuslehte pole ilmselt mõtet teha --Dj Capricorn 20. juuli 2008, kell 19:57 (UTC)
Kas poleks taxoboxis parem kasutada retsentse asemel mõnd eestikeelset sõna. Kaasaeg, tänapäev, praeguseni vms?--WooteleF 20. juuli 2008, kell 19:59 (UTC)

:retsentne liik on tunnustatud mõiste, kasutada võiks näiteks eestipärast praeguseni või tänapäevani, kuid nende sõnade tähendus ei pruugi olla üheselt arusaadav --Dj Capricorn 20. juuli 2008, kell 20:04 (UTC)
Saksa vikipeedia järgi on taksoni autriks Gotthelf Fischer von Waldheim. --Metsavend 2. veebruar 2010, kell 15:13 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://loodusaed.kirikiri.ee/article.php3?id_article=2
** In Päriskonnalised on 2013-06-24 13:01:08, 404 Not Found
** In Päriskonnalised on 2013-07-06 20:24:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:24 (EEST)


Kasutaja arutelu:Black~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Black! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. juuli 2008, kell 10:44 (UTC)

Palun märgi pisiparandusteks ainult mittesisulised parandused. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. juuli 2008, kell 20:35 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Black~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:SMART Technologies

Pildid on Commonsist kustutatud, sest on luba, kuid pole litsentsi. Parem juba need pildid eesti vikisse üles laadida. Andres 21. juuli 2008, kell 20:17 (UTC)
Hangime litsentsi hetkelKasutaja 22. juuli 2008, kell 11:56 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://smarttech.com/}
** In SMART Technologies on 2013-06-24 13:19:07, 404 Not Found
** In SMART Technologies on 2013-07-06 23:21:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:21 (EEST)


Arutelu:Isomeerid

Mis on strukturaalsed isomeerid? Andres 21. juuli 2008, kell 20:41 (UTC)

Selline tähelepanek, et isomeeria ei esine ainult orgaaniliste ühendite hulgas vaid hõlmab ka anorgaanilisi ühendeid. Näiteks võib tuua cis-trans isomeeria kompleksides, kus esineb metall nelja või kuue ligandiga ([Pt(NH3)2]Cl2 jne...). Samuti esineb kuue ligandiga metallidel vähemtuntud fac-mer  isomeeria. Ja veel on võimalik bidentaalsete ligandidega optiline isomeeria.

Tegin paranduse. Võid artiklit täiendada. Andres 29. juuli 2010, kell 23:13 (EEST)
Kas näiteks D-glükoos ja L-glükoos on isomeerid ja enantiomeerid? Loen enwikist lehelt L-Glucose, et:  As the l-isomer of glucose, it is the enantiomer of the more common d-glucose. --Nimelik (arutelu) 26. juuli 2022, kell 19:25 (EEST)
Glükoos on küllalt levinud, oluline molekul, äkki võiks sellest ka siin artiklis näitena juttu olla? --Nimelik (arutelu) 26. juuli 2022, kell 21:11 (EEST)

Keemias on isomeerid ... erinevad orgaanilised ühendid.


Kasutaja arutelu:Veixm

Tere tulemast Vikipeediasse, Veixm! Andres 22. juuli 2008, kell 11:19 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Kristiina Piperal.jpg juurde sobiv litsentsimärgis. Pikne 9. oktoober 2010, kell 17:20 (EEST)


Arutelu:Oru (Kose)

Asub Tartu mnt ääres 34 kilomeetril. Paremale näitab viit Oru 3 Tammiku 4 ja Polli loomaaed ka.

Välja. Andres 22. juuli 2008, kell 17:50 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.oru.ee
** In Oru (Kose) on 2013-06-24 12:42:17, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Oru (Kose) on 2013-07-06 17:33:45, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:34 (EEST)

Külas olevast elamurajoonist võiks esialgu rääkida küla enda artiklis. Elamurajoonile link on ette nähtud Männimäe (Oru)--Estopedist1 (arutelu) 10. aprill 2016, kell 11:58 (EEST)


Arutelu:Manuaal

Manuaalidel, erinevatel orelitel võivad olla nimetatud Hauptwerk - peamanuaal, Oberwerk - ülemine manuaal, Brustwerk - oreli rindvärk, ehk siis mängivad need viled, mis asuvad "oreli rinnal", Schwellwerk - crescendo.  Sellest lausest ei saa mitte midagi aru. --Tiuks 22. juuli 2008, kell 19:51 (UTC)

Orelil võib olla mitu manuaali, ehk klviatuuri, vastavalt sellele, lähtuvalt oreli suurusest ja manuaalide arvust on ka need manuaalide nimetused, mis ma selles artiklis loetlen. Orelitel võib olla üks kuni viis manuaali. Võimalik, et see jutt tundub inimesele, kes pole orelitega kokku puutunud keeruline? OK ma veel ei nimeta, kuidas eri manuaalide nimed on näiteks prantsuse keeles prantsuse tüüpi orelitel... Võimalik et see on tõesti juba liiga keeruline, kuid tulevikus äkki seda võib mõni organist või oreliehitaja lugeda ja kui on jutt liiga lihtne, no ei tea mida ta võiks arvata... Millised on Vikipeedia taotlused? Kas lihtsamalt teatud terminoloogiat seletada, et tõepoolest oleks kõigile arusaadav, või vahest ka spetsialistide jaoks natuke erikeelt kasutades.

Ausalt öeldes mulle ei jõua kohale sellepärast, et lause ehitus on imelik. Käänded on ju täiesti valesti. Kas need on oreli manuaalide nimetused? Kui see on nii, siis tulebki nii kirjutada ja parema ülevaate saamiseks need loendisse panna (*). --Tiuks 23. juuli 2008, kell 20:05 (UTC)

Jah, jutt on lauseehitusest. Terminid võivad olla. Andres 23. juuli 2008, kell 20:51 (UTC)

Loomulikult jutt on ORELI manuaalidest, ega teistel pillidel selliseid termineid pole. Kui lause ehitus on imelik, palun toimetage seda õigesti. Ma ei kirjutagi siin teistest pillidest, mida nii hästi ei tunne kui orelit.

Laused on nii vigased, et asja tundmata pole isegi võimalik aimata seda, mida öelda on tahetud. Juhul kui Su emakeel pole eesti keel, siis kirjuta sama jutt siia aruteluleheküljele oma emakeeles. Valju 24. juuli 2008, kell 07:03 (UTC)
Kas on kindel, et teiste pillide puhul manuaalidest ei räägita. Kuidas on lood näiteks elektrioreliga? Andres 24. juuli 2008, kell 11:35 (UTC)
Ja kas klavessiini, klavikordi ja süntesaatori puhul ei räägita manuaalist? Andres 24. juuli 2008, kell 11:38 (UTC)
Aga praegune alguslause on eksitav ja imelik. Kas ikka iga pilli klaviatuuri nimetatakse manuaaliks? Arvan, et mitte. Edasi, kas klaviatuuri saab mängida teisiti kui kätega? Tõsi küll, on olemas mehaanilised klaverid, mille klahvid liiguvad automaatselt. Andres 24. juuli 2008, kell 11:44 (UTC)

Seda rõhutatakse sellepärast, et pedaale mängitakse ja vajutatakse jalgadega. Võõrsõnade leksikonis on "oreli käsiklahvistik, kätega või sõrmedega mängitav klahvistik". Inglise vikis on ju pikemalt kirjutatud aga kes see viitsib tõlkida? --Tiuks 24. juuli 2008, kell 11:53 (UTC)

: Pedaalid ju ei moodusta klahvistikku. Või moodustavad? Andres 24. juuli 2008, kell 14:34 (UTC)
Inglise vikis on nii: "Terminit manual kasutatakse nende instrumentide [need on nüüd meie esilauses loetletud] iga käsiklahvistikku, et seda eristada pedalboardist, mis on klahvistik, mida organist mängib jalgadega. Seega on rääkides pedalboardiga instrumendi käsiklahvistikkudest õige kasutada sõna keyboard asemel sõna manual."   Andres 24. juuli 2008, kell 14:42 (UTC)

Meil on vaja artiklit "pedaal (muusika)" (:en:Pedal keyboard, :en:Pedalboard), kus oleks kõikidest pedaalidest juttu. Ka klaveri (süntesaatori), kitarri ja trummide pedaalidest. --Tiuks 24. juuli 2008, kell 22:47 (UTC)

Manuaaliks nimetatakse oreli, klavessiini, süntsaatori klaviatuuri, kuid pole kunagi kuulnud näiteks klaveri manuaalist. Klaveril on klaviatuur. Lihtsalt on nii ajalooliselt  kujunenud. Kuna klahvid on väikesed, mängitakse neid loomulikult kätega täpsemalt sõrmedega. Kuigi kunagi oreli klahvid olid nii suured, et neid löödi rusikaga. Selliste klahvide orelil oli eesmärk anda ainult mingi toon vajalik koorilaulu alustamiseks. Organisti siis XII-XIII sajandil nimetati "pulsator organi" ehk oreli lööja. Hiljem oreliehitus arenes nii et oreli ülesandeks oli muusika esitamine ja klahvid muutusid väikesteks. Klavessiinil, klaveril on samuti klahvid väikesed. Pedaali mängitakse jalgadega. Oreli pedaal koosneb suurtest klahvidest tavaliselt 2,5 oktaavi ulatuses ja seda organist mängib jalgadega. Ka klavessiinil võib taoline pedaal olla, klaveril on pedaal heli pikendamiseks.

Sellisel juhul peab selle peealkirja all rääkima ka klasvessiini ja süntesaatori manuaalist. Lisaksin veel klavikordi ja elektrioreli. Andres 24. juuli 2008, kell 14:36 (UTC)


Arutelu:Dispositsioon (muusika)

Tõstsin välja:
"Organist on nagu dirigent, ja osaliselt nagu helilooja, kellest sõltub väga palju oreliteose esituses, sest organistist väga palju sõltub milliseid registreid ta kasutab teatud orelis." --[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 22. juuli 2008, kell 21:22 (UTC)

Dispositsioon on peale oreli ka [[tšembalo]]l, võib-olla ka mõnel muul pillil. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. juuli 2008, kell 13:18 (UTC)

Sooviks täpsustada, mida mõeldakse tšemabalo dispositsiooni all. Samuti ka allikas, kust sellist tšembalote dispositsiooni mainitakse. Ausalt pole sellisest dispositsioonist kunagi kuulnud. Tšembalol, ehk klavessiinil võib olla kaks manuaali ja teatud tämbrite ümberlülituse nupud, kuid tal pole registreid sellises mõistes nagu orelil. Dispositsioonist võib näiteks rääkida ka harmooniumil. Dispositsioon on registrite loetelu orelil ja ka harmooniumil. Harmoonium on teatud mõttes oreli sugulane. Ta on samuti puhk-klahvpill. Heli tekiib õhuga ja tal on samuti registrid (oreli mõistes).

Võib-olla ma eksin, sest lähtusin ingliskeelsest allikast, mis pealegi on kontrollimata: :en:Disposition (harpsichord). Igatahes aga, kui harmooniumil on dispositsioon, siis tuleb praeguse pealkirjaga artiklis rääkida ka sellest. Andres 23. juuli 2008, kell 20:55 (UTC)

: Klavessiinil on näiteks "harfi" ja "lauto" register. (Muusikaentsüklopeedias). --Tiuks 24. juuli 2008, kell 00:53 (UTC)

Aitäh! Sain teada cembalo(it.) sama nimi (klavessiin(fr.), harpsihord(ingl.)Võib küll rääkida dispositsioonist. Olen vaadanud arvan, et usaldusväärsest allikast: encyclopedia.thefreedictionary.com. Dispositsioonist võiks rääkida kui teatud pilli iseloomustusest, tema omadustest (orel, harmoonium, cembalo). Ei julge sama väita teiste pillide kohta, kas võib näiteks rääkida klaveri, viiuli, trompeti jne dispositsioonist. Terminil "dispositsioon" on palju erinevaid mõisteid.

Inglise vikis :en:Disposition (harpsichord) on sama tekst, kopipeist :). --Tiuks 26. juuli 2008, kell 00:38 (UTC)

: Ei, asi on ümberpöördult: tollele saidile on kopeeritud artiklid Vikipeediast.

: Häda on igatahes selles, et me ei saa inglise sõna disposition tähendusi automaatselt üle kanda eesti sõnale "dispositsioon". Seetõttu tuleks toetuda eestikeelsetele allikatele. Andres 26. juuli 2008, kell 01:03 (UTC)

:: Artiklis Valga Jaani kiriku orel on registrite loetelu. Nüüd saan aru, et see siin saab kirjutada kõikide pillide dispositsioonist, millel on registrid. Akordionis on need paika pandud pilli suurusega (80 või 120 bassiline). Vastavalt sellele oleks registrite loetelu. --Tiuks 29. juuli 2008, kell 08:24 (UTC)
----
Välja tõstetud:
Kõik orelid on erinevad ja isegi ühe ja sama oreliehitaja orelid on erinevad nagu inimesed. Oreli registrid on omamoodi hääled, ilma milleta orel ei mängi.  --Tiuks 28. juuli 2008, kell 09:14 (UTC)

Siin artiklis ei ole ju üldse oreli registrite loetelu kuigi definitsioon ütleb seda. --Tiuks 28. juuli 2008, kell 09:16 (UTC)
Ma parandasin nüüd natuke. Kirjeldan oreli dispositsiooni reegli, mis järjekorras registreid orelitel kirja pannakse, kuid ei tea nüüd , kas registrite kirjelduse peaks registri artikli juurde panema? Paraku oreliehituses on kõik seotud, ei oskagi eraldada  termineid ja mõisteid. Kas kõik need artiklid nagu Register, Manuaal, Tuulepõhi, Dispositsioon, Vile ei peaks oreli kohta artili juurde lisama? Mujal, näiteks saksa Vikipedias lugesin oreli kohta, seal on küll kõik need terminid oreli artikli juures. Väga põhjalik. Või iga termin tuleb eraldi?
--Jyriorel 28. juuli 2008, kell 17:15 (UTC)

Oreli artikli juures kirjutatakse lühidalt ja vastavas alajaotuses kasutatakse malli  ja juhatatakse põhjalikuma artikli juurde. Igast terminist peab olema artikkel, sest muidu ei saaks ju linke lisada. --Tiuks 28. juuli 2008, kell 17:50 (UTC)


Arutelu:Aleksander Jaakson

Aleksander Jaakson - http://www.hm.ee/index.php?03308 - Kas samanimeline või sama isiki ? suwa 23. juuli 2008, kell 05:27 (UTC)

RTL 1936, 40.
1. Vabastan ametist Haridusministri Nikolai Kann'u omal palvel 10. maist 1936 arvates.
2. Nimetan Aleksander Jaakson'i Haridusministriks 11. maist 1936 arvates.
K. Päts

Peaminister

Riigivanema ülesannetes.


Arutelu:Rooma Klubi

Siin märgitud isik oli president septembrini 2007. Tollest ajast saadik on klubil kaks kaaspresidenti (või -eesistujat?). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. juuli 2008, kell 14:05 (UTC)

Jällegi, siin ei ole tarvis rääkida [[Eesti Rooma Klubi]]st üle ühe lause. --[[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 31. detsember 2022, kell 15:53 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* https://secure.metafoundation.org/Merchant2/merchant.mvc?Screen=PROD&Store_Code=META&Product_Code=ltg
** In Kasvu piirid on 2013-06-24 11:38:10, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Rooma Klubi on 2013-06-24 13:15:55, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Rooma Klubi on 2013-07-06 22:48:18, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:48 (EEST)


Arutelu:Urmas Nemvalts

tal on kolm poega ja tütar esimesest abielust

See on kahemõtteline. Andres 23. juuli 2008, kell 18:02 (UTC)

Miks "mürakarud" väikse tähega peavad olema? Andres 27. detsember 2008, kell 18:14 (UTC)

Nagu sa hästi tead, ei ole ma õigekeele alal just spetsialist. Seega võin ma eksida aga siin kirjutaksin mina suure tähe, kui viitaksin koomiksi nimele ("Mürakarud") ja kui räägiksin nendest endist, siis säärane üldnimi oleks väikeste tähtedega (mürakarud; nagu Eesti, kui riiginimi, ja eestlased, kui ühe rahvuse esindajad, kes selles riigis ringi müttavad). iffcool 27. detsember 2008, kell 18:22 (UTC)

: Jah, nõus. Aga minu meelest tulekski viidata koomiksi nimele. Andres 28. detsember 2008, kell 07:14 (UTC)

"Peres kasvab" on ebamäärane väljend. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. oktoober 2009, kell 18:21 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hip.ee/151206/esileht/kultuur/234442.php
** In Urmas Nemvalts on 2013-06-24 14:02:20, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Urmas Nemvalts on 2013-07-07 20:35:09, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:35 (EEST)


Arutelu:Elron

Puudub lehekülg Elektriraudtee. Andres 23. juuli 2008, kell 20:08 (UTC)

Praeguseks on see olemas. --Jaan513 (arutelu) 3. juuli 2013, kell 13:53 (EEST)
Kaubamärk on Elron, "e" seal ees on logo. Mujal peale koduka avalehe päise seda nime ees ei ole. --Ehitaja (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 12:55 (EET)

Lisasin viite. --WikedKentaur (arutelu) 4. jaanuar 2014, kell 13:09 (EET)
Ei ole päris täpne öelda, et Edelaraudtee lõpetas tegevuse, sest ettevõtet ei likvideeritud. Majandustegevus on küll lõpetatud, aga ilmselt loodavad omanikud, et selle saab kunagi (pärast avalikku konkurssi) taastada. Pressiteade 31. detsembrist 2013: "Edelaraudtee AS on sunnitud majandustegevuse lõpetama seoses 2012. aastal suvel riigi tehtud otsusega anda uued rongid konkurssi korraldamata opereerida riigiettevõttele Elron. Sõlmitud otselepingu seadusvastasust on tänaseks kinnitanud nii riigihangete vaidlustuskomisjon kui kaks kohtuastet. Ringkonnakohus jättis lepingu jõusse ajutiseks perioodiks üksnes reisirongiliikluse katkematuse huvides, kuid riik peab uute rongide operaatori leidma kahe aasta jooksul avaliku konkursi kaudu. / Edelaraudtee kontserni kuuluv Edelaraudtee AS on diiselrongidega reisijaid teenindanud Tallinna-Narva, Tallinna-Pärnu, Tallinna-Valga, Tallinna-Rapla, Tallinna-Türi-Viljandi, Tallinna-Tartu-Valga ja Tartu-Koidula rongiliinidel aastast 1996. Edelaraudtee lõpetab reisijate teenindamise 31.12.2013. Lisaks kuuluvad Edelaraudtee kontserni raudteetaristu-ettevõtja Edelaraudtee Infrastruktuuri AS, jaamahoonete haldust korraldav Edelaraudtee Halduse AS ja rongide hooldust ning remonti teostav AS Ühinenud Depood, mis jätkavad tegevust." http://www.edel.ee/uudised/1/readmore/711/ --Ehitaja (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 12:59 (EET)

* Toivo Promm (-2014), Andres Vainola (-2014)
* Kalev Kaljuste (2014-2015)
* Annikky Lamp (-2015)
Ettevõtte nõukogusse kuuluvad 2014. aasta seisuga Remo Holsmer, Annikky Lamp, Kalev Kaljuste (2014-2015) ja Siiri Odrats-Koni (2014-).MKM: Riigi osalusega äriühingud
Andres (arutelu) 25. veebruar 2015, kell 11:04 (EET)


Kasutaja arutelu:Thomsen.richard~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Thomsen.richard! Andres 24. juuli 2008, kell 14:25 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Thomsen.richard~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Portaalid/Arhiiv 1

Siin peaks tõstma teksti artiklist Vikipeedia:Värav. --Tiuks 25. juuli 2008, kell 09:06 (UTC)
Panin tähele, et õpetus on ainsuses ja siia tuleb portaalide sisukord. --Tiuks 25. juuli 2008, kell 09:07 (UTC)

Ma olingi selle lehe täitsa ära unustanud.

Lehe Vikipeedia:Värav võib küll siinsega liita. iffcool 25. juuli 2008, kell 09:21 (UTC)

:Seda ei saa siia liita. Värava peab ümbersuunama Vikipeedia:Portaal (:en:Wikipedia:Portal).--Tiuks 25. juuli 2008, kell 09:25 (UTC)

::Alati saab liita. Ainult tahtmist on tarvis ;) iffcool 25. juuli 2008, kell 09:27 (UTC)
Kena. Panen ette portaali Geograafia pealkiri asendada pealkirjaga Maateadus, ja sinna alla peale praegu seal oleva lisada Geoloogia. Kk 25. juuli 2008, kell 09:46 (UTC)

Olen vastu: maateadus on geograafia osa. Geoloogia võib olla Portalli:Loodusgeograafia alamportaalina. Geonarva 25. juuli 2008, kell 09:57 (UTC)

:Ei ole. Näiteks on Tartu Ülikooli Maateaduse Instituudi all geograafia ja geoloogia. Teiseks on maateadus rohkem eesti sõna. Kk 25. juuli 2008, kell 10:00 (UTC)

:: Las olla parem Maateadused, siis ei teki segadust. Meil on ka maateaduste mõistete loend.

:: Ainult et häda on selles, et maateadus ja maateadused on kindlalt loodusteaduslikud, nii et terve geograafia sinna ei sobi. Kindlasti ei sobi riigid, asulad jne. Sellepärast tuleks minu arvates teha maateadustest eraldi geograafiliste kohtade portaal, ja see võiks olla üks põhiportaalidest.
Andres 25. juuli 2008, kell 11:27 (UTC)

::: Geograafiliste kohtade alaportaal võiks vabalt olla Maateaduste all. Maateaduste iseära on tugev ajaloolisus ja kirjeldava aspekti ülekaal, seetõttu on nad ka täppisteadustest lahus. Kk 25. juuli 2008, kell 11:43 (UTC)
Samuti panen ette portaali Loodusteadused pealkiri asendada pealkirjaga Täppisteadused. Põhimõtteliselt võiks siis ka Matemaatika minna sinna alla kui alamportaal. Kk 25. juuli 2008, kell 09:51 (UTC)

Olen vastu: bioloogia ei ole täppisteadus. Sellest juba oli arutelu lehel Kasutaja arutelu:Iffcool/Uus esileht Geonarva 25. juuli 2008, kell 09:57 (UTC)

:Õige. Seepärast peabki bioloogia olema eraldi põhiportaalina. Kk 25. juuli 2008, kell 10:00 (UTC)

::Minu poolest sobib Matemaatika Täppisteaduste alla liigutamine küll.

::Esilehel eksponeeritud põhiportaalide seast kaoksid Inimene ja Matemaatika, lisanduksid Biograafiad ja Bioloogia, Kategooriate portaal asendataks lingiga Kõik portaalid (st siine lehekülg).

::Geograafia portaali nimemuutuse kohta pole mul ei poolt- ega vastuväiteid. iffcool 25. juuli 2008, kell 11:15 (UTC)

::: Matemaatika sobib täppisteaduste alla küll (koos füüsika ja küberneetikaga). Kuhu aga läheb keemia? Andres 25. juuli 2008, kell 11:27 (UTC)

:::: Keemia sobiks täppisteaduste alla. Kk 25. juuli 2008, kell 11:34 (UTC)

::::: Võib-olla tõesti. Ma ei leia praegu allikat, mis seda kinnitaks. Andres 25. juuli 2008, kell 11:37 (UTC)

:::::: vt näiteks http://www.merriam-webster.com/dictionary/exact+science Kk 25. juuli 2008, kell 11:40 (UTC)

::::::: Olgu siis pealegi. Hea oleks siiski toetuda eestikeelsetele allikatele. Paistab, et vähemalt meie teadusametnikud keemiat täppisteaduste hulka ei arva, ja see nähtavasti põhineb mingil traditsioonil. Andres 25. juuli 2008, kell 11:45 (UTC)

Kui meil juba on humanitaarteaduste lahter, siis peaks ju ka ajalugu seal sees olema, sest ajalugu on kindlasti humanitaarteadus. Humanitaarteadus on ka kultuuriantropoloogia. Humanitaarteaduseks on peetud ka õigusteadust, psühholoogia kuulumine sinna on kahtlane. Pigem on tegu osalt sotsiaal-, osalt isegi loodusteadusega. Ka kirjandusteadus, kunstiteadus, muusikateadus on humanitaarteadused. Andres 25. juuli 2008, kell 11:41 (UTC)

Ajalugu põhiportaalina tundus mulle mõistlik, kuigi pole ka vastu, kui ta Humanitaarteaduste alla pannakse. Kultuuriantropoloogia on kindlasti humanitaarteadus; samasse käiksid ka lingvistika, etnoloogia, folkloristika. Kui Kaunid kunstid on eraldi, siis peaks kirjandus, kunst, muusika seal all olema, nagu ka praegu on (muidu, tõepoolest, oleks nad humanitaaria all). Kui Humanitaarteadused ja Sotsiaalteadused on eraldatud, siis nt Tartu Ülikoolis toimiva jaotuse järgi kuuluvad psühholoogia, õigusteadus, politoloogia, majandusteadus kõik Sotsiaalteaduste alla.  Kk 25. juuli 2008, kell 11:55 (UTC)

: Minu ettepanek on "Humanitaarteadused" üldse ära jätta, vaid  loetleda neid üksikult või väiksemate blokkidena.

: Vahest siis mitte teha koondportaali kaunitest kunstidest, vaid eraldi kirjandus, muusika, teater jne. Täbar on ainult see, et "kunst" on kahemõtteline.

: Ka sotsiaalteadused võiks lahti haakida. Politoloogia võiks minna poliitika teema alla, Õigusteadus õiguse teema alla. Võib-olla ka sobiks riigiteadused mingi koondnimena. Andres 25. juuli 2008, kell 12:00 (UTC)

:: Minu meelest on ka hea mõte, kui olekski ainult üheastmelised portaalid. Jääks ka palju dubleerimist ära. Siis ei peaks ju täppisteadustele ka ühist portaali tegemagi; kõigile tuleb niikuinii omaette portaal. Ja majandusteadus läheks majanduse alla ega peaks mõtlema, kuhu alla majandustegevust panna. --Epp 25. juuli 2008, kell 12:16 (UTC)

::: Jah, tundub, et see oleks kõige parem. Portaale ei tohiks olla kuigi raske teha, sest vahetatavaid rubriike ei ole esialgu tarvis tingimata teha. Andres 25. juuli 2008, kell 12:45 (UTC)

Ei tahaks muusikateemalisi alamportaale veel teha aga muusikateaduse portaalis peaks olema muusikateooria, -ajalugu, -pedagoogika ja tegelikult ajab asja ära portaal:Muusika. Vikiprojektid tahan korda teha ja tulevikus huvirühmade järgi alamportaale teha. See jääb aga tulevikku. --Tiuks 25. juuli 2008, kell 11:50 (UTC)

: Jah, kui meil on Portaal:Muusika, siis võiks selle all vabalt olla kõik muusikaga seotu. "Humanitaarteadused" võiks üldse ära jääda. Andres 25. juuli 2008, kell 11:55 (UTC)

Leian, et kui meil on selline lehekülg, siis pole vajadust kaheastmelise portaalide süsteemi järele. Ajaloo ja geograafia  alajaotused on minu meelest suuremalt jaolt liigsed. Iseasi kui keegi tahab huvi pärast mingit portaali käigus hoida. Andres 25. juuli 2008, kell 11:48 (UTC)
Ei ole tarvis ka portaale "Ühiskond" (teha eraldi portaalid), "Meelelahutus" (sama põhjus), "Avastused ja leiutised" (iga asi on avastatud või leiutatud). Andres 25. juuli 2008, kell 11:51 (UTC)

Jätkan arutelu siit, sest muidu on raske järge pidada. Kunst on tõesti kahemõtteline ja seepärast ma Portaal:Kultuur välja pakkusingi :en:Portal:Contents/Portals#Culture and the arts, :de:Portal:Kunst und Kultur. --Tiuks 25. juuli 2008, kell 12:31 (UTC)

: "Kultuur" haarab kõiki inimtegevuse valdkondi. Selles mõttes oleks "kaunid kunstid" parem. Andres 25. juuli 2008, kell 12:45 (UTC)

:: Meil on ju kategooria , samamoodi kategooria. Pakuks välja siis Portaal:kunst ja kultuur nagu saksa vikis. Siis ei peaks mõtlema kuhu sport, mängud, tants, toit, keel, meedia jne lisada. Kirjandus, kunst (kitsamas tähenduses) ja muusika on ju kõik kultuuriga seotud (subkultuurid). --Tiuks 25. juuli 2008, kell 13:02 (UTC)

::Kunstivaldkond sobib just nõnda nagu praegu on.

::Tekitan siis põhiportaalidena juurde "Poliitika", "Psühholoogia" ja "Keeled" ning kaotan "Humanitaarteadused" ja "Avastused ja leiutised" (ning alamportaali Haridus, mille siia lisamise eesmärgist ma hästi aru ei saa)?

::Geograafia alateemas võib neid alamportaale kah hulgemini olla. Kahju see ikka ei tee.

::Esilehele läheks siis Humanitaarteaduste asemel Filosoofia? iffcool 25. juuli 2008, kell 13:05 (UTC)

::: Arvan, et teaduste portaalid tuleb ära jätta nagu ma muusikateaduse kohta enne kirjutasin ja mõelda lihtsad koondnimetused. Meil on ju Portaal:Teadus. Ei pea tegema portaali muusikateadus vaid link läheb portaal:Muusikale. (:de:Portal:Wissenschaft, :en:Portal:Science). Laiemalt ette võttes hõlmaks kultuur ka keelt, mis hetkel on humanitaarteaduste all. --Tiuks 25. juuli 2008, kell 13:38 (UTC)

::: Arvan, et ka kategooriad "Kultuur" ja  "Ühiskond" ei ole head.

::: "Kunst ja kultuur" ei ole minu meelest parem pealkiri kui   "Kultuur".

::: "Kaunid kunstid" sobib põhimõtteliselt küll, aga siis tuleks kindlasti teha allportaalid. Praeguse seisuga on kaunite kunstide teemade jaotuse sees visuaalsetel kunstidel proportsionaalselt liiga suur kaal.

::: Soovitan mitte "Keeled", vaid "Keel". Muidu jääb mulje, et tegeldakse ainult keelte loetlemisega.

::: Kuhu siis haridus, kasvatusteadused jms paigutuks?

::: Noh, ma ei tea, kas on tarvis iga maailmajao peale portaali teha. Midagi põhimõtteliselt erinevat seal ju pole.

::: Filosoofia võib esilehele minna küll. Andres

::: Pooldan lihtsaid koondnimetusi seal, kus need on võimalikud. Näiteks "Muusika" sobib hästi.

::: Portaal "Teadus" tuleks minu meelest küll ära kaotada.

::: Humanitaarteadused jätame üldse ära.

::: "Kultuur" on nii üldine mõiste, et ta hõlmab kõiki meie portaale. Sellise pealkirjaga portaali ei maksa teha. Andres 25. juuli 2008, kell 13:43 (UTC)

:::: Kategooriad "Kultuur" ja  "Ühiskond" on ju igas vikis. Kultuuriportaal samuti. Haridus on teistes vikides ühiskonna all. --Tiuks 25. juuli 2008, kell 14:50 (UTC)

::::: Ei maksa lasta ennast taandada suurimale ühisnimetajale:-). Kui tõsiselt mõelda, siis "Kultuur" ja "Ühiskond" ei ole head pealkirjad, sest nad on ebamäärased ja nende maht langeb kokku "inimese" mahuga. Andres 25. juuli 2008, kell 15:21 (UTC)

Kas muidu alamportaalideta portaalile Biograafiad võiks äkki ette näha veel alamlehekülje "Portaal:Eesti inimesed" näol. (Võib pakkuda ka teisi nimesid.) [[Kasutaja:Iffcool|iffcool]] 1. september 2008, kell 16:13 (UTC)

teemad Toit ja Meditsiin on Ühiskonna alajaotused. Miks nii? Elusolend vajab toitu ka siis, kui ühiskonnast pole jälgegi. Sama ka meditsiiniga ehk ravimisega. Ka üksi olles on vaja teinekord mingit droogi manustada, et tervisehädasid leevendada. Kohe kindlasti ei ole toit ja meditsiin ühiskonnaga seotud nähtused. Need mõlemid on äärmiselt indiviidikesksed nähtused.--Hendrix 24. november 2008, kell 18:13 (UTC)

Proovisin selle soovituse ellu rakendada. Loodan, et sobib. iffcool 30. detsember 2008, kell 00:18 (UTC)

Praegune jaotus on asjatundmatu. Geoloogiat ei saa mingil juhul toppida geograafia alla. Suurem osa geograafiast ei ole üldse Science. Samas on seda kogu geoloogia. Aga (loodus)teadusportaali pole siin üldse. On täppisteadused, aga mina asendaks selle nime kohe "loodusteadustega". Asi selles, et seda sama geoloogiat ei saa panna täppisteaduste alla ning ka keemiat ei saa, sest kogu keemia ei ole täppisteadus. Näiteks biokeemia ei ole. Siim 28. detsember 2008, kell 18:38 (UTC)
Inglise viki jaotuse võiks võtta aluseks. Bioloogiat ei ole põhjust hoida eraldi teistest loodusteadustest. Oleks vaja portaali loodusteadused, kuhu kuuluvad kõik täppisteadused, geoloogia, bioloogia jne. Geograafia olgu eraldi portaalina. Siim 28. detsember 2008, kell 18:48 (UTC)

Selle üle saime seda süsteemi välja mõeldes ikka päris pikalt vaielda (vt.). Bioloogia võib ka eraldi põhiportaalina eksisteerida seetõttu, et selle all on ikka üsna palju artikleid ja sinna annaks ka mitmeid alamportaale välja nuputada. Kui geoloogiat kuskile alla toppida ei õnnestu, annab selle samuti põhiportaaliks teha. See lihtsalt ei jõua esilehele (nagu praegu nt Ühiskond) kuigi algselt oli neid avalehel esindatud põhiportaale veel kolm tükki vähemgi. iffcool 28. detsember 2008, kell 19:01 (UTC)

: Miks me peame siin jalgratast leiutama? Inglise viki kogukond on meist tuhat korda suurem ja targem. Sellise asja võiks sealt lihtsalt maha kopeerida. seda enam, et minu põgusal hinnangul on nende süsteem päris hea. Siim 28. detsember 2008, kell 19:08 (UTC)

:: Inglise viki kogukond on meist tuhat korda suurem ja targem. Suurem - jah, aga targem - pole kindel. Pole nõus ka sellega, et peame lihtsalt maha kopeerima - inglise vikis on nii palju portaale, et me ei jõua neid teha. Meil ei ole isegi võimalust neid portaale, mis on olemas, korda teha ja edasi areneda. Arvan, et kui Sa tahad, siis saad uut portaali teha ja midagi muutuda. Vikipeedias on isegi Portaal:Geoloogia tehtud (vene ja heebrea keeles). Geonarva 28. detsember 2008, kell 19:40 (UTC)

: Ma ei taha teemast kõrvale kalduda ega arutada, kes kellest targem on. Selge on vaid see, et eesti viki praegune süsteem on küündimatu. Siin ei saa silma kinni ka pigistada, sest see värk on esilehel. Samuti ei taha ma kõiki portaale, mis inglise vikis on. pole seda kunagi öelnud. Soovitasin vaid peamise jaotuse loomisel seda eeskujuna kasutada. Ma ei taha ka mingit eraldi geoloogia portaali. Geoloogia on küll üks enam lahti kirjutatud valdkondi siin, aga kui mina selle tegemiseks aega ei leia, siis ei tee seda keegi. Asjal peab olema laiem kandepind, et selliseid portaale teha. Geoloogia sobib suurepäraselt loodusteaduste alla, samuti bioloogia, samuti keemia. Lihtsalt häirib see, et võtan geograafia portaali lahti ja seal on petroloogia mõistete loend. Kas kellegi arvates on petroloogia osa geograafiast? Siim 28. detsember 2008, kell 19:51 (UTC)

:: Loomulikult on petroloogia osa geoloogiast, aga kui valime kõikidest portaalidest, siis kuhu see loend sobib rohkem? Geoloogia ja geograafia on üsna tihedalt omavahel seotud, nt maastik-pinnamood-geoloogiline ehitus-kivimid ja mineraalid. Geonarva 28. detsember 2008, kell 20:07 (UTC)

::::Meil on kord juba kombeks kõik asjad enda jaoks võimalikult keeruliseks muuta, et oleks, mille kallal nokitseda ;)

::::Geograafiaportaali annaks muidugi kohendada ja geoloogia materjali sealt eemaldada.

:::::Aga kuhu seda panna? Geonarva 28. detsember 2008, kell 20:07 (UTC)

:::::: Ainult selle pärast ma selle arutelu siin algatasingi, sest ma tean väga hästi, kuhu see panna. Loodusteaduste portaali loomulikult. Siim 28. detsember 2008, kell 20:23 (UTC)

:::::: Praeguse süsteemi küündimatuse all ma peangi silmas seda, et sellist portaali pole ja pole ka seega geoloogiale kohta päikese all praegu. Siim 28. detsember 2008, kell 20:25 (UTC)

::::Põhiprobleemiks inglise süsteemi rakendamisel olid kategooriad kultuur ja teadus. Muidu soovisime, et neid portaale võimalikult vähe järgi jääks aga välja kukkus nagu kukkus. Lihtsamaks osutus põhiportaalide arvu suurendamine.

::::Aga kuna alateema Ühiskond (loe: teema, kuhu mahutada kõik mujale sobimatud) vajaks ka ühte korralikku raputamist ja jupitamist siis põhiportaalideks hulk suureneks niikuinii. Kuna aga mingeid muudatusi tuleks igal juhul tegema hakata siis võib kaaluda ka täppisteaduste portaali teisaldamist uue pealkirja alla ning mõningast alamportaalide ümberpaigutamist.

::::Kuigi bioloogia lahushoidmise vastu ei ole minul midagi. iffcool 28. detsember 2008, kell 19:57 (UTC)

::::: Bioloogia eraldi põhiportaalina on kokkuleppe küsimus. Vajadust selle järele ei ole ning mulle meeldiks süsteem, kus põhiportaale oleks võimalikult vähe. Aga kui leitakse, et teda on vaja põhiportaalina, siis see on minu meelest mööndav, sest tegemist on väga mahuka valdkonnaga. Samas, milline valdkond ei ole mahukas? Siim 28. detsember 2008, kell 20:02 (UTC)

::Me saame teha ka nii, et muudame täppisteaduste portaali ümber loodusteaduste portaaliks ja liigutame bioloogia ning geoloogia sinna alla. Esilehel muudame aga ainult täppisteaduste lingi. Nõnda jääks üks link siis alaportaalile. Kuigi bioloogia juurde tuleks küll omakorda moodustada veel paar alamportaali (alates evolutsiooni ja molekulaarbioloogiast kuni mingite liigirühmade erialaportaalideni). Samas tuleks matemaatika sealt loodusteaduste alt välja korjata. iffcool 28. detsember 2008, kell 20:26 (UTC)

::: Tundub hea lahendusena. Nii mõtlesin seda ise ka. Siim 28. detsember 2008, kell 20:32 (UTC)

:::: Aga siis milline portaal inglise vikist vastab loodusteaduste portaalile? Kas :en:Portal:Earth sciences? Vaid paljudes vikides kuuluvad sinna ka klimatoloogia, hüdroloogia jt. Geonarva 28. detsember 2008, kell 20:35 (UTC)

::::: Üks-ühest vastavust ei olegi. :en:Portal:Science on kõige lähedasem, aga meie oma ei sisaldaks ilmselt matemaatikat. :en:Portal:Earth sciences vasteks on Maateaduste portaal, mis tuleks teha. Siim 28. detsember 2008, kell 20:43 (UTC)

::::::: :en:Portal:Science on rohkem loetelude, kategooriate ja alamportaalidele viidete kogumik. Nimetaks seda ülemportaaliks. Geonarva 28. detsember 2008, kell 20:54 (UTC)

:::::: Minub arvates see ongi portaali ülesanne. Ma ei saa eriti aru, miks raisatakse nii palju aega ja energiat rubriikidele "kas teadsid, et...", "valitud pildid" jne. See võib muidugi olla, aga peamine on anda linkidega valdkonnast ülevaade, et lugejal oleks võimalik edasi liikuda. Siim 28. detsember 2008, kell 20:59 (UTC)

::::::: Portaal:Maateadus (:en:Portal:Earth sciences) peaks selle probleemi lahendama. Kahjuks ei ole meil kategooriat  (:en:Category:Earth sciences), kuhu kuulub ka geoloogia. --Tiuks 30. detsember 2008, kell 01:33 (UTC)

:::::Küll Siim selle probleemi peatselt lahendab.

:::::Ei ole lahendamatuid probleeme, on saamatud inimesed ;) iffcool 30. detsember 2008, kell 01:35 (UTC)

Antke nüüd teada, kuidas praegune uus süsteem teid rahuldab. Vajab midagi veel ringitegemist või on kõik korras.Selliste asjadega nagu näiteks kategooriad ei tahaks küll mitu korda järjest midagi ringi teha. Parem ikka kohe õieti paigutada. Ivo 30. detsember 2008, kell 17:44 (UTC)

Matemaatika ja informaatika on nüüd loodusteaduste portaali alamportaalid, mis pole õige. Täppisteaduste all oli ka küberneetika, mis nüüd on kadunud. Andres 30. detsember 2008, kell 17:58 (UTC)

Süsteem ise on võib-olla korras (ma ei tea, kust otsast seda kontrollida), aga kõik ei ole parandatud. Andres 30. detsember 2008, kell 18:01 (UTC)

:Matemaatika on nüüd ju eraldi põhiportaal ja informaatika on selle alamportaal? Ivo 30. detsember 2008, kell 18:31 (UTC)

:: Mõlemas portaalis on öeldud, et tegu on loodusteaduste portaali alamportaaliga. Loodusteaduste portaalis on sisu all matemaatika ja küberneetika. Andres 30. detsember 2008, kell 19:12 (UTC)
kuskilt kandist ei sobi. Tegemist on lasteaia tasemel jaotamisega. Parem üldse ärgu olgu, kui on selline.--Hendrix 30. detsember 2008, kell 18:48 (UTC)
paar sõna veel juurde. Meditsiin on bioloogiast pärit. Samuti ka toitumine. Psühholoogia ei ole küll meditsiin, kuid on bioloogia - bioloogilise subtstraadi funktsionaalne väljendus.--Hendrix 30. detsember 2008, kell 18:56 (UTC)

:No mida kurat. Toituportaal bioloogia alamportaaliks? Meditsiiniportaal... no kuulge Ivo 30. detsember 2008, kell 19:03 (UTC)

::võimalik, et Sa, iffcool, oled selle portaalisüsteemi ise välja mõelnud. Kuid iseväljamõtlemiseks puudub igasugune vajadus. Ja veelgi enam. See oleks originaaluurimus ja mis ei sobi Vikisse. Väidad, et meditsiin ei kuulu bioloogia alla. Aga vaata, palun, artiklit meditsiin. Ja võiksid tutvuda  arstiteaduse õppekavaga 2008/2009, kus öeldakse sõnaselgelt, et "meditsiin kui bioloogia rakendusteadus" --Hendrix 31. detsember 2008, kell 09:21 (UTC)

::: "Bioloogia rakendusteadus" ei tähenda "bioloogia osa". Andres 31. detsember 2008, kell 10:00 (UTC)

::: Meditsiin on rakendusbioloogia haru? Sama hästi võiks öelda, et füüsika on rakendusmatemaatika haru. Siin on mõisted segi läinud. Andres 31. detsember 2008, kell 10:06 (UTC)

::: Kahtlemata kuulub suur osa arstiteaduskonnas õpitavaid distsipliine bioloogia alla, kuid nad ei ole meditsiini osad. Alusteadused uurivad, kuidas asjad on; rakendusteadused uurivad, kuidas mingeid eesmärke saavutada. Meditsiin uurib, kuidas ravida, tervist säilitada jms. Andres 31. detsember 2008, kell 10:10 (UTC)

::: Ka artiklis Meditsiin tehakse seda vahet. Tõsi küll, piiri tõmbamine on sageli problemaatiline ning alus- ja rakendusdistsipliinid on sageli läbi põimunud. Andres 31. detsember 2008, kell 10:14 (UTC)

::::arvan, peame lähtuma meditsiini põhiolemusest - sekkuvast suunatusest bioloogilisele objektile. Ülejäänud tähendused on madalamal astmel. Arstid õpivad muuhulgas ka kõrgemat matemaatikat, kuid see ei tee meditsiinist veel matemaatika haru. Inimteaduste hulka ka meditsiini liigitada ei saa, sest humaanmeditsiin ei erine olemuslikult veterinaarmeditsiinist.--Hendrix 31. detsember 2008, kell 11:23 (UTC)

::::: Jah. Samalaadne on ka näiteks põllumajandus(teadus), metsandus (mille kohta portaali pole). Aga meditsiini portaal on ette nähtud täiesti eraldi, ja see on minu meelest mõistlik. Veterinaaria ja farmaatsia võiksid olla selle all. Andres 31. detsember 2008, kell 11:30 (UTC)

::::::aga peaks meditsiinile õige taseme leidma. Praegu on ta ajaloo, loodusteaduste, tehnikaga jne. ühel tasemel. Aga peaks olema bioloogia allharu. See ei ole oluline, kas rakendusteadus või fundamentaalteadus - meditsiinis tehakse nii ühte kui teist ja peamiselt sõltub see uurija maitsest. Kordan veelkord - peame lähtuma kõige olulisemast. Kas alus- või rakendusteadus - see ei selgita meditsiini olemust.--Hendrix 31. detsember 2008, kell 11:44 (UTC)

:::::: Samade argumentide alusel tuleks tehnika panna loodusteaduse alla, sest tegu on loodusteaduse (eriti füüsika) rakendusega.

:::::: Üldtunnustatud tähenduses meditsiin bioloogia osa ei ole. Küll aga on ta koos näiteks põllumajandusega mingi laiema kogumi (bioteaduste?) osa.

:::::: Portaalide koostamisel tuleb peale mõistelise täpsuse arvestada ka seda, et enamik lugejaid kujutaks ette, mida oodata. Andres 1. jaanuar 2009, kell 14:49 (UTC)

Selline lähenemine on tõesti imelik. Sama hästi võiks ju ka füüsika kultuuri alla panna, kuhu ta ju teatud mõttes kuulub. Kogu inimeste intellektuaalne tegevus on ju osa kultuurist. Siim 30. detsember 2008, kell 19:08 (UTC)

::toitumine on organismide fuktsioneerimise põhialus. Kuna organism on bioloogiline nähtus, siis toitumine ei saa muusse kohta kuuluda, kui bioloogia. Aga järjekordselt - rahune maha--Hendrix 30. detsember 2008, kell 19:10 (UTC)

::: Toit on asi, mis puudutab nii bioloogiat, meditsiini, kokandust  kui etnoloogiat, samuti tööstust ja põllumajandust. Seda ei saa mingi kindla valdkonna alla panna. Andres 30. detsember 2008, kell 19:17 (UTC)

::: Just selle pärast, millest Siim räägib, polegi mõtet teha kultuuri portaali. Andres 30. detsember 2008, kell 19:19 (UTC)

::: Praegu paistab enam-vähem OK olevat, aga "Ühiskond" ei kõlba minu meelest. Sotsiaalteadused uurivad ühiskonda (nende seas peaks olema ka kultuuriantropoloogia ning võib-olla etnoloogia). Nagu "kultuurgi" on "Ühiskond" ebaspetsiifiline ning selle alla on lihtsalt topitud asjad, mis mujale ei sobi. Andres 30. detsember 2008, kell 19:23 (UTC)

::: Selle asemele tuleks teha näiteks "Käitumisteadused" vms (see hõlmaks ka psühholoogia, mida praegu kuskil pole) ning "Vaba aeg". Andres 30. detsember 2008, kell 19:25 (UTC)

::::Kui Ühikond likvideerida portaaliks "Vaba aeg" siis saaks sinna paigutada nii hobid, meelelahutuse kui turismi. Aga mida teha siis haridusega? Ivo 30. detsember 2008, kell 20:32 (UTC)

::::: Inglise vikis :en:Portal:Education kuulub  Society and social sciences portaalide koosseisu. Kui Ühikond likvideerida, siis võiks olla Portaal:Haridus ka põhiportaalide hulgas. Geonarva 30. detsember 2008, kell 20:52 (UTC)

:::::: Haridus võiks olla kasvatus- ja käitumisteaduste all. Andres 1. jaanuar 2009, kell 18:44 (UTC)

:::Kuhu kohta põllumajandus toppida? Ka põhiportaaliks? (mesindus ja kalandus näiteks alamportaalideks)

:::Neid põhiportaale sigineb aeglaselt liiga palju. Ivo 1. jaanuar 2009, kell 17:46 (UTC)

:::: Miks neid ei või palju olla? Kui kasutajal pole selge, kust asja otsida, siis peaks olema põhiportaal. Andres 2. jaanuar 2009, kell 12:02 (UTC)

::::Arvan, et kõik need saavad areneda majandusportaali alamportaalideks. Geonarva 1. jaanuar 2009, kell 18:10 (UTC)

::::: Kui teaduste järgi arvestada, siis mitte. Andres 1. jaanuar 2009, kell 18:44 (UTC)

:::::: Mis tähendab "Kui teaduste järgi arvestada"? Arvasin, et nii põllumajandus, kui ka kalandus on majandusharud. Geonarva 1. jaanuar 2009, kell 19:58 (UTC)

::::::: Põllumajandusteadus ei ole majandusteaduse osa. Andres 2. jaanuar 2009, kell 12:02 (UTC)

:::::Äkki topiks siis Hariduse ka Sotsiaalteaduste alla? Ivo 1. jaanuar 2009, kell 18:20 (UTC)

:::: Psühholoogia põhiportaalina on küll vales kohas. Millegi alla tuleks ta toppida. Siim 1. jaanuar 2009, kell 18:24 (UTC)

::::: Kasvatus- ja käitumisteaduste valla. Andres 1. jaanuar 2009, kell 18:44 (UTC)

::::Kas lihtsalt Sotsiaalteaduste portaali alla ei sobi? Ivo 1. jaanuar 2009, kell 19:10 (UTC)

::::: Kui lähtuda sellest, et psühholoogia ja kasvatusteadused peaksid koos olema, siis mitte. Psühholoogia ei ole sotsiaalteadus (ainult sotsiaalpsühholoogia kuulub võib-olla selle määratluse alla). Andres 2. jaanuar 2009, kell 12:02 (UTC)

Praegu siin toodud kategooriate portaal paistab mingis muus mõttes portaal olevat, kui teistega võrrelda. Selle võiks ehk vikiprojektiks nimetada või iganenuks tunnistada?
Praegu on tehtud ligi 30 ümbersuunamist artiklinimeruumist portaalidesse. Need viivad lugeja otsingutulemuste ja -vihjete kaudu entsüklopeedia sisu juurest minema ja annavad eeldatava artikli asemel midagi muud. Arvatavasti võiks need eemaldada. [1] [2] Pikne 10. juuli 2010, kell 10:39 (EEST)

Võib-olla ei peaks neid suunamisi kustutama? Nad on selleks tehtud, et portaale oleks kergem leida. Andres 16. oktoober 2010, kell 19:03 (EEST)

: Minu meelest neid ei peaks olema. Aga võib-olla, praegu rohkem ei kustuta, tõmbasin siinsele teemale tähelepanu. Pikne 16. oktoober 2010, kell 19:09 (EEST)

:: Minu meelest võiksid need jääda. Lugejad ei tea sellest midagi, et meil siin mingid eraldi nimeruumid on. --Epp 17. oktoober 2010, kell 02:25 (EEST)

::: Peaks ju teadma. Ennemini tuleks siis lugejale selgemini teada anda, et näiteks malli või projekti nimeruumi sattudes pole tegu entsüklopeedia artikliga. Pikne 17. oktoober 2010, kell 10:03 (EEST)

::: Kõigepealt kui sa viid arutelu ühest kohast teise, siis peaks esialgu jääma alles ka algsele lehele viide kuhu see üle viidud on. Aga arvan samuti, et kustutada ei ole neid vähimatki vajadust. -- Ahsoous 17. oktoober 2010, kell 10:18 (EEST)

:: Link ei tulnud õigesti välja, aga viide põhimõtteliselt ju jäi. Põhjus on välja toodud mõned read ülalpool. Pikne 17. oktoober 2010, kell 10:41 (EEST)
Mina ei pea neid portaale üldse vajalikuks, ja nad ei tööta ka tegelikult, aga see selleks. Meil on praegu selline kontseptsioon, et esilehelt lähevad lingid teemaportaalidele. Portaalid on entsüklopeedia osad nii nagu esilehtki, mis siis, et nad artiklid pole, nii et miks peaks keelama nimeruumide vahelist suunamist.
Probleemiks on muidugi nimede kokkulangemine. Portaalide puhul ma seda ei näe, aga esilehega on küll probleem, sest "esileht" on botaanika ja ka raamatuteaduse termin. Andres 17. oktoober 2010, kell 13:23 (EEST)

Ei pea minagi portaale vajalikuks, aga see selleks. Minu meelest portaalid (ja esileht) pole samas mõttes entsüklopeedia osad nagu artiklid ja sellepärast nad teise nimeruumi pagendatud ongi (esileht ka ei pruugiks teoreetliselt artikli nimeruumis olla, aga selle asendamine botaanika mõistega poleks mujalt tulevate linkide tõttu ilmselt mõistlik). Pikne 17. oktoober 2010, kell 13:33 (EEST)

: Ma ei saa sellest probleemist aru. Kuidas ümbersuunamine vale mulje tekitab? Andres 17. oktoober 2010, kell 13:39 (EEST)

:: Mida sa ise siin silmas pidasid siis? Kui ma otsin artikleid, siis tulemuste hulka satuvad ka ümbersuunamised, mille taga pole artikleid. Muud asjad ongi ju eraldi nimeruumides selleks, et entsüklopeedia lehti lapates kogemata muu otsa ei eksiks. Pikne 17. oktoober 2010, kell 13:49 (EEST)

::: Küllap ma tahtsin hoolitseda selle eest, et artiklipealkirju ära ei võetaks. Aga näen  nüüd, et sellega probleemi pole, sest vajaduse korral võib teha panna täpsustusmärkuse. Ja sellised ümbersuunamised on minu meelest vajalikud, kui portaalid ise vajalikud on, sest ei saa eeldada, et lugeja otsib keeruliste pealkirjade järgi.

::: Probleem on ainult esilehega, sest me ei saa neid artikleid ära jätta.

::: Probleemi pole aga minu meelest sellega, et lugeja aru ei saaks, et tegu pole artikliga, vaid portaaliga. Andres 17. oktoober 2010, kell 14:10 (EEST)

:: Portaalide leidmiseks on otsimislehel kast linnukese jaoks vastavast nimeruumist otsimiseks. Miks siis üldse nimeruumid olemas on? Ma ei saa aru kuidas lihtsalt ei ole probleemi. Pikne 17. oktoober 2010, kell 14:22 (EEST)

::: Nojah, on küll kastid, aga need on tülikad ja neid kohe ei märka. Näiteks inglise vikis on mitte ainult ümbersuunamised, vaid ka lühendsuunamised tähtsatele lehekülgedele väljaspool artiklinimeruumi. See on ikka selleks, et sinna oleks lihtsam sattuda, kuigi saaks ju kasutada keerulisemat teed.

::: Portaalid on eraldi nimeruumis pigem mingil tehnilisel põhjusel (muidu ei saa vajalikke alamlehekülgi luua), mitte selleks, et teda kangesti lahus tuleb hoida.

::: Ma räägin sellest, et minu arust saab lugeja väga hästi aru, kas ta on parajasti artikli- või portaalilehel, kui tal see üldse peaks korda minema. Andres 17. oktoober 2010, kell 14:30 (EEST)

::: Sain nüüd aru, mida Sa küsid. Probleemi pole sellepärast, et vajaduse korral saab ümbersuunamise asendada täpsustusmärkusega. Andres 17. oktoober 2010, kell 14:33 (EEST)
----
Mina olen vastu punaste linkide väljajätmisele. Nii kaob süsteem ära. Andres 21. jaanuar 2011, kell 19:47 (EET)

Mina arvan, et ei kao. Vanad portaalid võiks üle vaadata. Need punased lingid tähendasid justkui, et need portaalid on vaja luua (eesõigusega vms). Kui keegi tahab portaali luua, siis pole selleks siin vaja punast linki, vaid ta ise teab, mis teemal loob. Pelmeen10 22. jaanuar 2011, kell 01:11 (EET)

:Aga need olidki eesõigusega. Nagu on artiklite loend, mis peavad igas keeles olema. Nende punaste linkide olemasolu ei takista muude portaalide loomist. Adeliine 22. jaanuar 2011, kell 01:16 (EET)

::Natuke imelikud olid osad ja süteem kohati kahtlane/puudulik, pigem siis linkida ainult olemasolevatele. Minu arvates ei portaalid eriti populaarsed, peaaegu pooltest hetkeportaalidest on olemuselt sisutühjad ning ei anna eriti lugejale midagi, võiks need üle vaadata. Pelmeen10 22. jaanuar 2011, kell 01:26 (EET)

:::Paljud sisaldavad taolist teksti: Palun, lugege, parandage, täiustage ja kirjutage uusi artiklid antud teemal. Pelmeen10 22. jaanuar 2011, kell 01:30 (EET)

::::See on ka portaalide ülesanne. Adeliine 22. jaanuar 2011, kell 01:38 (EET)

::::: Ma arvan, et peaks tagasi panema. See aitab ka just nimelt tähelepanu juhtida sellele, et kogu portaalindus on poolik asi. --Epp 22. jaanuar 2011, kell 04:19 (EET)
Äkki keegi tutvustaks, mis eriala on Eesti, muidu olen sunnitud panema toimetamismalli ka sellele lehele. -- Ahsoous (arutelu) 9. veebruar 2013, kell 23:13 (EET)


Arutelu:Parkimine

Kild Eesti nahatöötlemise ajaloost:<br />
[http://www.parnupostimees.ee/120406/esileht/artiklid/10063774.php Olaf Esna, 12.aprill 2006 ''„Kui Vana-Pärnus nahka pargiti”'' @ parnupostimees.ee] [[Kasutaja:Suwa|suwa]] 25. juuli 2008, kell 11:24

Siia viitab kaks lehekülge, mis mõlemad peavad silmas naha parkimist. Siinses tähenduses ei viita siia midagi. See asi tuleb kuidagi korda teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. veebruar 2009, kell 13:18 (UTC)

Nüüd on siin juttu sõiduki parkimisest aga lingid siia on naha parkimisest. --Tiuks 3. veebruar 2009, kell 13:25 (UTC)
Tuleb korda teha. Andres 13. veebruar 2009, kell 14:20 (UTC)

kumba mõistet siis eelistada tuleks, kas toornaha parkimist?--Dj Capricorn 25. veebruar 2009, kell 07:52 (UTC)

: Arvan, et auto parkimine on tuntum. Andres 25. veebruar 2009, kell 10:19 (UTC)

Ma eeldan, et naha parkimist võib lugeda tekstiilitööstuse mõisteks, või on ka olemas sõna tekstiilindus--Dj Capricorn 25. veebruar 2009, kell 19:37 (UTC)

Minu meelest ei ole nahal tekstiiliga üldse pistmist. Andres 25. veebruar 2009, kell 20:37 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://park.baltevent.com/
** In Parkimine on 2013-06-24 12:47:28, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Parkimine on 2013-07-06 18:19:03, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:19 (EEST)


Portaali arutelu:Ajalugu

Minu meelest ei ole siia vähemalt esialgu alamportaale tarvis. Andres 25. juuli 2008, kell 15:29 (UTC)

Uuendasin portaali. Kui eelmine lahendus oli parem, öelge mulle (Kasutaja_arutelu:Postituvi) ning ma taastan eelmise lahenduse. Kui soovite ise taastada, palun tühistage uuendused ka portaalides  .--Postituvi (arutelu) 5. aprill 2015, kell 21:31 (EEST)
Ei tea, mitte et ma seda portaali juures väga olulisels pean, aga minu meelest oli üldmulje enne pisut viisakam. Praegu on siin kohati üsna suured värvikontrastid. Ümmargused nurgad meenutavad natuke väikelastele mõeldud raamatut, mille nurgad on sellised, et laps endale raamatuga viga ei teeks, või siis võib ümaraid nurki pidada kokkusobivaks kirjatüübiga Comic Sans. :) Ümaraid nurki võib muidugi seostada ka modernsusega, aga võib-olla ajalugu ei pea olema modernne. Pikne 12. aprill 2015, kell 11:45 (EEST)

Ajalugu iseenesest ei ole modernne, kuid viis, kuidas seda teisteni viia, võiks olla. Proovin kõiki portaale uuendada, seepärast viin nad samasugusele kujundusele. Postituvi (arutelu) 12. aprill 2015, kell 20:04 (EEST)

Minu jaoks on ka värvi liiga palju. --Epp 12. aprill 2015, kell 11:54 (EEST)

: Vasakpoolne ehk veel sobib, kuid parempoolne veerg küll mitte. Eelmine värvivalik oli parem.--Raamaturott (arutelu) 12. aprill 2015, kell 14:07 (EEST)

::Mida sa mõtled eelmise värvivaliku all? Kas algset (aastast 2008) või minu eelmist värvivalikut, kus vasak tulp oli valge ning parem heledat värvi? Postituvi (arutelu) 12. aprill 2015, kell 20:04 (EEST)

::Nõus, et asi jääb silmale liiga kirjuks. Ivo (arutelu) 12. aprill 2015, kell 15:26 (EEST)

:::Kas selline värvilahendus on parem (mõtlen, et vasak tulp on valge taustaga; paremal on teemavärv (hele, millelt teksti näeb lugeda))? Postituvi (arutelu) 12. aprill 2015, kell 20:04 (EEST)

::::Minu poolest sobib. Ivo (arutelu) 12. aprill 2015, kell 22:42 (EEST)
Kursiivis olevad portaalid on osaliselt kaasajastatud!

Minu meelest see märkus on üleliigne, sest sel pole lugeja jaoks tähtsust. Andres (arutelu) 12. aprill 2015, kell 13:42 (EEST)

:Ehk ongi see hetkel rohkem kasutajale endale, kes portaale kaasajastab? Hiljemalt siis, kui sellega valmis saab, peaks selle eemaldama küll. Ivo (arutelu) 12. aprill 2015, kell 15:26 (EEST)


Arutelu:Bernhard Schmidt

Kirjandus: Jaan Koross, VASTATUULE LAEV, Romaan, Kirjastus Eesti Raamat 1987; Soomeks VASTATUULEN LAIVA, WSOY Helsinki 1990 ISBN 951-0-15313-3 (pjr)
not born 30april?  or is this old-style date?

April 11 New Style, March 30 Old Style. Andres 27. juuli 2008, kell 23:22 (UTC)

http://www.tarbija24.ee/?id=122416 "1935. aastal surnud Schmidt säilitas elu lõpuni Eesti kodakondsuse." --kanakukk 23. mai 2009, kell 04:12 (UTC).

Märkasin, et see on siiski artiklis mainitud. --kanakukk 23. mai 2009, kell 06:41 (UTC).
Mul tekkis küsimus, kellega ta kodus (Bergedorfis?) eesti keelt rääkis. --IFrank (arutelu) 22. august 2013, kell 19:51 (EEST)
------------
Infokastis peaks amet (astronoom) olema väikse algustähega, sest see pole pärisnimi. Kuriuss (arutelu) 20. august 2020, kell 20:35 (EEST)

Esimene sõna igas infokasti lahtris on suure algustähega, nagu iseseisev lause. -- intgr (#%@!) 30. august 2020, kell 17:11 (EEST)

: Ei, seal tuleb kasutada tabeli veergude grammatikat: ainult pärisnimed suure algustähega. Kuriuss (arutelu) 30. august 2020, kell 17:14 (EEST)


Arutelu:NaisteMaailm.ee

Kõvasti reklaamiks kisub see tekst ja samuti on vaid käeoleva hetke vaatevinklist kirjutatud.
Alustus lause oleks vist ka parem muuta, nagu portaal ise end defineerib:
AS Ajakirjade Kirjastuse netiportaal (et siis mitte ainult ajakirju ühendav portaal) allikas: http://uudisvoog.postimees.ee/?DATE=20080724&ID=182633 --TarmoK 25. juuli 2008, kell 23:19 (UTC)

Kohendasin pisut asjalikumaks, aga vajab veel putitamist. Andres 25. juuli 2008, kell 23:40 (UTC)
----
Siia ei viita midagi. Andres 25. juuli 2008, kell 23:41 (UTC)
----
Novembris 2008 on Emori andmetel nädalane külastajate arv ligi 80 000.

Välja. Andres 24. mai 2010, kell 18:02 (EEST)

Link ei avane, portaali ei ole enam? 2016 oli vist veel olemas. Kas see on seotud sellega, et 2018 korraldati Ajakirjade Kirjastus ümber? Adeliine (arutelu) 5. aprill 2022, kell 11:10 (EEST)


Kasutaja arutelu:Maali~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Maali! Andres 26. juuli 2008, kell 22:06 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Maali~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Maa-asula

Kas talu on asula? Kas alevik on maa-asula? Linnalise asula artiklis nimetatakse alevikku linnaliseks asulaks, maa-asula artiklis aga hoopis maa-asulaks. Minu arvates on ka selline tegevusala põhjal asulate jaotamine linnalisteks ja maa-asulateks meelevaldne. Jah nõukogude ajal nii jaotati ja seepärast olid Põlva ja Rapla maa-asulad, kuid elanike arvult mitu korda väiksemad Antsla ja Otepää linnad. Valju 27. juuli 2008, kell 16:46 (UTC)

Vaata
Mitmekeelne demograafia sõnastik 306 (pdf). Seal öeldakse, et majarühma või hoonerühma (ehk üksikõue, mille moodustavad ühe talu hooned) võib mõista asula algosisena. Ma ei tea, kas ta siis on asula. Samuti on seal öeldud, et suuremat, tihedama tuumikuga maa-asulat nimetatakse Eestis alevikuks. See oli kirjutatud 1994, nüüd aga loetakse alevikku linnaliseks asulaks. . Andres 27. juuli 2008, kell 22:58 (UTC)

me oleme maa-asula ühendanud enwiki :en:rural area'ga. Maapiirkond on arvatavasti laiem mõiste kui maa-asula, ent kas maapiirkond on üldse defineeritav?--Estopedist1 (arutelu) 13. juuni 2018, kell 10:17 (EEST)