Arutelu:Maria Tomson

Vahendan mu Facebook'i tulnud asjakohase kirja, mis võib huvi pakkuda:

Märkasin*, et eestlanna Maria Tomson http://et.wikipedia.org/wiki/Maria_Tomson võis oma elu lõpul olla ühtlasi vanim elusolev inimene maailmas, vt http://en.wikipedia.org/wiki/Oldest_people#Chronological_list_of_the_verified_oldest_living_person_since_1955. 30. detsembril 1964. võinuks ta võtta "tiitli" 111 ja 3 päeva vanusena ja hoida seda surmani 26. aprillil 1966.
(* kirja lõpus oli ka kommenteerija pärisnimi, mida ma igaks juhuks ei maini) --Bioneer1 (arutelu) 9. juuni 2014, kell 18:43 (EEST)

Ma saatsin organisatsiooni, mis asja üle arvet peab, koopia tema surmatunnistusest (minu poolde pöörduti inglise vikipeedia kaudu; ja surmatunnistuse elektrooniline koopia saadeti mulle tuttava demograafi palvel), ja nüüd on ta poolverifitseeritud staatuses. Kui ma õigesti mäletan, tahavad nad ka abielutunnistust. Ma ei ole rohkem asju ajanud. Andres (arutelu) 10. juuni 2014, kell 16:00 (EEST)

Vaata ka :en:User_talk:Andres#Maria_Tomson. Andres (arutelu) 10. juuni 2014, kell 16:08 (EEST)

Tegelik sünniaasta ju 1866 VKJ ja 1867 UKJ - ta ei elanud isegi 100 aastaseks (99 jäi piiriks)
https://www.geni.com/people/Maria-Tomson/6000000143334031853
Mina usaldan ka varem tehtud analüüsi:
https://photos.geni.com/p13/4d/48/43/05/5344485dfea54295/mariathomson_original.pdf
Sünnikanne SAAGAs
http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.1259.1.72:1?1212,1697,1014,295,0
Sama ka PR (personaalraamatus):
http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.1259.1.319:76?155,861,756,585,0
Sündinud 27.12.1866 VKJ = 08.01.1867 UKJ
Juhin tähelepanu samas PR raamatus kõige vanema venna sünnile (suri lapsena): Michael / Michel 05.10.1853 - 11.06.1959
Selle aastanumbriga Mari Keermann (Venemaal Maria Geelman) oma andmeid võltsiski.

Geni välislink on väga huvitav ja tänuväärne, aga seda nimetatakse vist originaaluurimuseks? --46.131.48.188 11. veebruar 2021, kell 19:32 (EET)

Igatahes artiklit ei tohiks kindlasti kustutada, vaid see võltsingu osa tuleks kokkuvõttes lisada sisu juurde. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. veebruar 2021, kell 23:07 (EET)

: Sünniajaga seonduvat saab täpsustada, kui mõni usaldusväärne sekundaarne allikas on sellest kirjutanud. Geni ja muud Geni kasutajate üles riputatud materjalid ei sobi allikaks. Pikne 12. veebruar 2021, kell 20:09 (EET)
Lisaks sellele need nn allikaid ei ole lisatud artiklisse.212.7.23.23 12. veebruar 2021, kell 20:31 (EET)
Castellum, viide kirikuraamatule ei sobi samuti. See on primaarne allikas, kus pole üheselt selge, et tegu on sama isikuga ning nii on tegu Vikipeediasse sobimatu originaaluurimusega. Kuniks puudub usaldusväärne sekundaarne allikas, mida refereerida, ei peaks siia uut sünniaastat (1866) panema. Veel vähem peaks artikkel sisaldama originaalseid hinnanguid selle kohta, kuidas ajakirjanduses "legende" avaldatakse. Vikipeedia ei ole koht, kus n-ö tõde jalule seada. Pikne 22. veebruar 2021, kell 18:07 (EET)

Arvan sama, me ei tohi reegleid painutada sellepärast, et meile mõnikord tundub, et sekundaarne allikas eksib. Sekundaarse allika nõue ei taga küll absoluutselt alati väidete tõelevastavust (võib-olla Tomsoni juhtum on üks neist), aga sellest loobumisel oleks palju hullemad tagajärjed - iga teema puhul kuni Maa kuju ja kliimamuutusteni välja leidub inimesi, kes arvavad, et neil on tõendeid, kuidas asjad tegelikult on. Sekundaarsete usaldusväärsete allikate märkitabamise tõenäosus on siiski suurem kui lihtsalt mõnede asjahuviliste kogunemisel tekkival arvamusel. Ma pakun käesoleva juhtumi lahendamiseks 2 varianti: üks on Tomsoni kohta käivad väited täpselt väite autorile omistada (st mitte kindlasõnaline "Tomson elas nii kaua", vaid "X teatel-andmetel-sõnul elas Tomson nii kaua") ja allikate kõlblikkus-usaldusväärsus kriitilise pilguga üle vaadata; teine on ühendust võtta mõne ajakirjanikuga (nt Tomsonit hiljuti maininud Aime Jõgiga) ning soovitada tal asja uurida ja teemat klaariv artikkel avaldada. --Minnekon (arutelu) 23. veebruar 2021, kell 13:21 (EET)

Miks on reeglite kohaselt levitatav vale parem, kui primaarallikatest leitud tõde? --193.40.110.66 23. veebruar 2021, kell 14:50 (EET)

:Sellise küsimuse püstitamiseks peaksime enne olema kindlaks teinud, et üks on tõesti vale ja teine tõde. Primaarsed allikad võivad kergesti olla vigased või tavainimesele valesti tõlgendatavad - seega on kõigepealt vaja, et keegi piisava kompetentsuse ja usaldusväärsusega isik hindaks ja tõlgendaks neid. Pole teada, kas siinses artiklis kasutatud sekundaarsete allikate väited põhinevad tugeval alusel, aga erinevalt nt meist siin või muudest juhuslikest arvajatest on vähemalt osad ajakirjandusväljaanded võtnud kohustuse kontrollida väidete tõesust ja eksliku väite puhul nad vastutavad oma sõnade eest (nt on liitunud ajakirjanduse hea tava leppega ja allutanud end ajakirjanduse kontrollorganitele). Võib-olla ükski hetkel artiklis olev väljaanne ei kuulugi nende usaldusväärsete sekka või on vanuse määramine nii keerukas küsimus, et seda ajakirjanikule usaldada ei saagi - sel juhul tuleks Tomsoni ea kohta esitatud väited eemaldada. Kindlasti aga ei tohiks artiklisse lisada vikipedistide originaaluurimust. --Minnekon (arutelu) 23. veebruar 2021, kell 18:05 (EET)

Kui öelda teatel-andmetel-sõnul vmt, siis sellega väljendame minu meelest mõningast kahtlust, mille puhul tekib ikkagi küsimus, mille põhjal seda teeme. Kui asi on kahtlane ja head allikat ei ole, siis võib-olla võiks eraldi artikli ära jätta ja piirduda isiku mainimisega loendis lehel Vanim eestlane või jätta ta üldse Vikipeediast välja. Ülal on viidatud arutelule, mille järgi ta pole piisavate allikate puudumise tõttu inglise viki vastavatesse loenditesse pääsenud. Pikne 23. veebruar 2021, kell 20:37 (EET)

:Kahtlust väljendaksime seepärast, et kasutatud allikad pole piisavalt usaldusväärsed, et olla väidetus täiesti kindel. Kui aga pidada neid allikad veel viletsamateks, nii et nende põhjal ka enam-vähem kindel olla ei saa, siis tuleks Tomsoni kohta käivad väited Vikipeediast välja jätta. Kui väide vanuse kohta pole piisavalt usutav siin, ei saa see olla ka vanima eestlase loendis. --Minnekon (arutelu) 23. veebruar 2021, kell 21:08 (EET)

:: Jah, põhimõtteliselt küll, pole vahet kummal lehel väide on. Kui allikad pole piisavalt usaldusväärsed, siis tuleks need minu meelest lihtsalt kasutamata jätta. Pikne 23. veebruar 2021, kell 22:04 (EET)
Ma ei usu, et lugeja aru saab, mida need roosad plärakad tähendavad. --Andres (arutelu) 4. veebruar 2024, kell 17:28 (EET)
Kui siia on nüüd vaidlustusmärkus lisatud sünniaja pärast, siis kuidas seda lahendame? Või kas jätame vaidlusmärkuse seniks, kuni ilmub mõni vaidlustajaid rahuldava sisuga allikas? Selline originaaluurimuslik vaidlustus minu meelest ei ole sobilik. Kui ei lepita sellega, et sekundaarsed allikad väidavad seda, mida nad väidavad, siis tuleks minu meelest otsustada, et need allikad ei usaldusväärsed ja lahendada asi samamoodi nagu on tehtud inglise vikis ehk jätta see isik lihtsalt Vikipeediast välja. Pikne 4. veebruar 2024, kell 22:38 (EET)


Arutelu:Keila-Joa kiigesild

Kas kuupäevad on uue või vana kalendri järgi?
Ma ei saa aru, kuidas rippsild ehitati vana silla asemele, kui nende vahemaa on kilomeeter. Või on jutt mitmest sillast? Sel juhul ma panin vale lingi. Andres (arutelu) 12. juuni 2014, kell 21:36 (EEST)

Mul puuduvad igasugused andmed kalendri kohta, kas peaks kuupäevad seetõttu eemaldama?
Keila-Joa kiigesild asus praeguse Keila-Joa Alumise silla kohal. Pildiga link praegusest asukohast - Alumine sild.
Rippsild asub tõesti kilomeeter eemal ja pole üldse kiigesillaga seotud. Homokandiliider (arutelu) 12. juuni 2014, kell 22:12 (EEST)

Kui pole teada, millise kalendri järgi kuupäev on, siis jäetakse link panemata. Andres (arutelu) 13. juuni 2014, kell 00:05 (EEST)
Kumb rajati varem, kiigesild või rippsild? Andres (arutelu) 13. juuni 2014, kell 00:07 (EEST)
Sellist asja nagu Krahv Benckendorffi nimepäeva pole kindlasti olemas.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. juuni 2014, kell 07:15 (EEST)

Kiigesild rajati varem. Krahv Benckendorffi nimepäeva all mõtlen nime Aleksander(Alexander)nimepäeva. Homokandiliider (arutelu) 13. juuni 2014, kell 08:52 (EEST)

:: Aleksandri nimepäev on 11. september (juliuse kalendri järgi 19. sajandil 30. august), seega lauses on ka faktiviga.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. juuni 2014, kell 12:37 (EEST)

Nojah, kui ta oli luterlane, siis on tema nimepäevast rääkimine problemaatiline. Andres (arutelu) 13. juuni 2014, kell 11:25 (EEST)

:Selle fakti võtsin Eesti sildade raamatust, see nimepäev võib ju muidugi erinevate usundite poolt erineva daatumiga ju olla.
Nimepäev on seotud konkreetse pühakuga (kuigi uuema aja kalendrinimepäev mitte). Vene viki järgi on Aleksandri nimepäevi õigeusu kirikus umbes sada, katoliku kirikus mitukümmend, sealhulgas 1. august, aga ma pole leidnud sellele kinnitust. Andres (arutelu) 13. juuni 2014, kell 13:08 (EEST)


Arutelu:Aleksei Lvov

Kas rippsild ehitati samasse kohta? Andres (arutelu) 12. juuni 2014, kell 21:39 (EEST)

Rippsild ei asunud samas kohas, ma võtan volituse muuta sellekohane lause ära. Homokandiliider (arutelu) 12. juuni 2014, kell 22:14 (EEST)


Kasutaja arutelu:Valdur55

Tänuväärne töö, et Jolla ära tõlkisid, mis sest et grammatikavigadega (neid saab hiljem parandada). -Mardus (arutelu) 20. juuni 2014, kell 17:21 (EEST)


Kasutaja arutelu:Myrk~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Myrk! Adeliine 23. juuni 2014, kell 12:58 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Myrk~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Sattesele piiramine (1212)

Tere!
Selle artikli infokastis on jaotis "Väejuhid või liidrid", kuid juhin tähelepanu sellele, et minu arvates ei sobi sõna "liider" nii kauge ajaloo konteksti. Kuna see sõna paistab olevat sisseloginud lihtkasutaja eest peidetud, siis ma ei saa seda ise parandada.
Kuriuss (arutelu) 23. juuni 2014, kell 21:35 (EEST)

Tänud mu kirjutatud teksti grammatika paranduste eest! Miks sa arvad, et 'liider' Liivimaa ristisõja konteksti ei sobi? Minnekon (arutelu) 24. juuni 2014, kell 18:03 (EEST)
Sõnavaravaliku üks põhireegleid ütleb, et sõnade (sh oskussõnade ehk terminite) valimisel tuleb väga hoolikalt arvestada konteksti (kirjutise žanri, ajastut, teemat, stiili, sihtrühma jne).
Kui jutt käib juhtidest, siis sõna "juht" on oma laia tähendusvälja ja neutraalsusega MÕISTE, mida katvate TERMINITE hulka kuuluvad näiteks sõnad "administraator", "boss", "president", "füürer", "hegemoon", "ninamees", "ülem", "liider", "kubjas", "imperaator" jms. Kõik need näitesõnad tähendavad üldises mõttes juhti, kedagi, kelle käes on võim (ükskõik kas vormiline või sisuline või mõlemad), aga neil kõigil on mingi lisanüanss, millest sõltub nende sobivus ühte või teise konteksti. "Liider" on eesti keeles uuema aja sõna ja minu arvates see neutraalsust nõudvas tekstis vanema aja sõjategevuse konteksti hästi ei sobi. Jah, sellist konkreetset andmebaasi ma ei tea, kus oleksid kirjas kõikide eestikeelsete sõnade kõik stiilinüansid ja nendega sobivad kontekstid. Sõnavaliku mõtteid ja ideid annavad vahel ka
* "Eesti keele seletav sõnaraamat" (EKSS; http://www.eki.ee/dict/ekss/);
* "Fraseoloogiasõnaraamat" (http://www.eki.ee/dict/fraseoloogia/);
* "E-keelenõu" (http://keeleabi.tk/);
* "Ametniku soovitussõnastik" (AMSS; http://www.eki.ee/dict/ametnik/) ja
* paljud muud sõnaraamatud, erialaleksikonid, entsüklopeediad jne.
Jõudu ja edu heade otsuste tegemiseks! :)
Kuriuss (arutelu) 31. juuli 2014, kell 01:48 (EEST)

Mul pole midagi põhimõttelist sõna väljavahetamise vastu, kuigi ma ei saa aru, mida sa ebaneutraalsuse all mõtled. Sõna tähendus jääb ikka samaks, ükskõik, mis aega ta kirjeldama pandud on. Tegemist on võib-olla lihtsalt mõningase harjumuse/harjumatusega. Mida sa "Väejuhid või liidrid" asemele pakud? Minnekon (arutelu) 31. juuli 2014, kell 13:58 (EEST)

: Ma leian ka, et see sõna stiililiselt ei sobi 13. sajandi konteksti. Pean ütlema, et see "väejuhid või liidrid" on mulle arusaamatu, sellepärast ei oska ka midagi soovitada. Kui teine pool peab silmas poliitilisi juhte, siis võib-olla sobiks lihtsalt ühesõnaline "Juhid". Andres (arutelu) 31. juuli 2014, kell 14:31 (EEST)

::Mina olen 'liidrit' jah poliitilise juhina tõlgendanud. 'Juht', '(väe)juht'? Võib-olla peaks eraldi mallid olema lahingu ja sõja kohta, lahingus pole väga oluline, kes poliitiline juht on. Minnekon (arutelu) 31. juuli 2014, kell 16:17 (EEST)

::: Sel juhul võiks olla kaks eraldi rida, mida saaks vastavalt vajadusele kasutada. Aga selle teise rea jaoks ma head väljendit ei leia. Andres (arutelu) 31. juuli 2014, kell 16:56 (EEST)

Sõna "liidrid" ei sobi ajaloolisse konteksti


Arutelu:Jüri Raidla

Kas ETBL-is on sünnikuupäev 2. august? Andres (arutelu) 26. juuni 2014, kell 13:50 (EEST)
Leidsin kolm teatmeteost, kus on 2. juuli, viiteid praegu ei viitsi panna. --Epp 27. juuni 2014, kell 02:11 (EEST)
Mis põhjusel on Vikipeedia nimetanud rahvusvaheliselt laialt tuntud ja kõrgelt hinnatud rootslaste Lundi Ülikooli Lünekundi Ülikooliks. See initsiatiiv vajab allikapõhist selgitust.

Leidsin ta tunnustamise ainult 2017. kuidas alates 2012. aastast tunnustused nagu, kust need paistavad? Ave Maria (arutelu) 23. september 2021, kell 20:33 (EEST)


Arutelu:Tallinna Mustamäe Gümnaasium

Kooli ajaloost saab põhjalikult lugeda Ellen Kuumi mälestustest siit (docx). -Mardus (arutelu) 27. juuni 2014, kell 21:54 (EEST)
Ellen Kuum on miskipärast koos koolilõpetajatega vilistlaste nimekirjas, kus pole päris õige koht,
direktorid võivad ju ka eraldi peatükis olla (peale E.Kuuma ja enne Kaidorit vist veel Valeri Aava, kes oli ametis 1a)

Jah, tee ümber. Andres (arutelu) 22. september 2015, kell 23:40 (EEST)


Arutelu:Koitjärve

Svwikis on samanimeline interwikideta artikkel (:sv:Koitjärve), mis vist räägib mingist laagrikohast Kungsbacka kommuunis; sealsed svwikis olevad välislingid on kahtlased--Bioneer1 (arutelu) 29. juuni 2014, kell 00:12 (EEST)

Koitjärvel olid 1930-ndatel aastatel Noorte Meeste Kristliku Ühingu laagripaik: . Pole midagi imestada, kui väliseestlased panid nostalgilistel kaalutlustel oma noortelaagri nimeks Koitjärve. Ja sellest on nimi kandunud ka rootsi keelde (ja rootslaste teadvusse). Midagi pole katki, sest sealt (rootsikeelselt) ei suunata eestikeelsele artiklile. Muidugi võiks mõni rootsi keele oskaja teha rootsikeelse artikli Kuusalu valla Koitjärvest. Ja lisada (rootsikeelse) jutu: see artikkel on... Ning miks ka mitte teha rootsi Koitjärvest eestikeelne artikkel Koitjärve (Hallandi lään) või Koitjärve (Kungsbacka vald). --Juhan121 (arutelu) 29. juuni 2014, kell 00:50 (EEST)

:Venekeelses vikipeedia artiklis on veel huvitavaid andmeid Koitjärve ajaloost. Näiteks neid, mis puudutavad küla omandisuhteid (enne mõisa rajamist) alates Tallinna raehärra Heise Patinerist 1518. Ehk siis küla või vähemalt 1 talu võis juba siis olemas olla. Võib-olla ka varem? Suurel külade esmamainimiste ajal 1219-1220, mil taani mungad Harjumaad ristisid, oli Koitjärvele lähim kirja pandud küla Sigula - umbes 5km kaugusel. Suure tõenäosusega polnud Koitjärvel siis veel püsielanikke. Samuti on artiklis mainitud, et Põhjasõja ajal laastas küla katk, mille elas üle vaid kolm tööealist inimest. Kui keegi oskab neile andmetele viiteid leida, siis palun ka eestikeelset artiklit täiendada.--Yx teine (arutelu) 17. juuli 2017, kell 16:07 (EEST)

Palun pange siia link [[Koitjärve (Rootsi)]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 28. august 2018, kell 02:42 (EEST)

EW ajal taheti siia ehitada Koitjärve sanatoorium, ent sanatoorium jäi ehitamata. Kas see ehitamata jäänud sanatoorium on artiklit väärt?--Estopedist1 (arutelu) 8. november 2018, kell 10:02 (EET)


Arutelu:Keila kultuurimälestiste loend

Pealkiri võiks olla ikkagi loend?--Bioneer1 (arutelu) 30. juuni 2014, kell 10:04 (EEST)
Me ei pidanud ju selliseid loendeid artikliruumi tegema. (Osa, mis alguses siia nimeruumi sattusid, said ära tõstetud.) Siin loetletakse asju, millest artiklit ette ei nähta. Pikne 1. juuli 2014, kell 22:12 (EEST)

jah, palun teisaldada nimekuju alla: Vikipeedia:Vikiprojekt Kultuuripärand/Keila kultuurimälestised. Ise ei saa seda enam teha, kui alt on vaja kustutada midagi--Bioneer1 (arutelu) 6. juuli 2014, kell 10:18 (EEST)

: Miks? Enamvähem sama asi on projektiruumis juba olemas. Sealne loend on küll pisut teisiti struktureeritud, on samasugused on praegu ka kõigi teiste omavalitsuste loendid. Pikne 6. juuli 2014, kell 11:47 (EEST)

: Kas põhjus on ainult see, et loetletakse asju, millest eraldi artiklit ette ei nähta? Minu meelest sellepärast küll ei tasu teise nimeruumi viia. Lugeja ju võib ka neid asju teada tahta. Andres (arutelu) 6. juuli 2014, kell 12:27 (EEST)

:: Mina saan aru, et need loendid on tehtud pildikogumise hõlbustamiseks. Kõiki mälestisi iseenesest võib vastavates artiklites mainida, aga vähemolulise (välislingid, aadressid jms) koondamine ehk andmebaasi kopeerimine pole minu meelest entsüklopeedias ka eesmärk. Pikne 6. juuli 2014, kell 12:47 (EEST)

::: Siin on küll liiasus ja võib-olla sellist tabelit pole tarvis, aga siin ei ole minu meelest midagi niisugust, mida Vikipeedias ei peaks olema. Andres (arutelu) 6. juuli 2014, kell 13:18 (EEST)

::::küsimus on ju süsteemsuses. Meil on kõik need loendid üksnes Vikiprojekt Kultuuripärandis (vt: :Kategooria:Eesti kultuurimälestiste loendid). Kui hiljem tahetakse siit Vikiprojektist teisaldada neid ka artikli nimeruumi, nt nimekujule Abja valla kultuurimälestised või Abja valla kultuurimälestiste loend, siis tuleb seda teha süsteemselt--Bioneer1 (arutelu) 7. juuli 2014, kell 10:41 (EEST)

::::::: Olgu peale, aga minu meelest ka need välislingid ja aadressid ei ole vikipeedias kõrvalised. Andres (arutelu) 7. juuli 2014, kell 12:27 (EEST)

:::::::: Olen püüdnud korduvalt tähelepanu juhtida asjaolule, et kõnealused vikiprojekti alamlehed tuleks artikliteks muuta. Leian, et see on paikkonna kohta infot otsivale inimesele väga oluline informatsioon, mille vastu võiks lugejatel kindlasti huvi olla ning ma ei leia, et siin oleks midagi ebaolulist.

:::::::: Antud lehekülg võiks toimida näitena, kuidas neid alamlehekülgi artikliteks (loenditeks) kohendada.

:::::::: PS: kunagi tekitasin ka artikli Kose valla kultuurimälestised. Ivo (arutelu) 8. juuli 2014, kell 14:49 (EEST)

:::::::::Haldusreformi järel on paljud vallad vastava lehekülje jaoks ehk liiga suureks muutunud (üks põhjus, miks selliseid asju vikist otsida, on kavatsus piirkonda külastada) Väiksem arv objekte võiks olla pigem kohaartikli sees. - Melilac (arutelu) 20. juuli 2019, kell 10:09 (EEST)

:::: No ma ei tea, küünlajala aadress ei ole kõrvaline? Välislingid on üldiselt kohased vastava artikli vastavas alaosas, kui viidatav lehekülg on pühendatud suuresti artikli teemale. Me ei tee ju loendeid üldiselt välislinkide loetlemiseks. Ka koordinaadid ega pildid pole asjad, mis iseenesest vajaks loetlemist. Omaette loendi tegemist on minu meelest põhjust kaaluda eeskätt siis, kui (kõik) loetletavad asjad (kultuurimälestised) ise on olulised (artikliväärilised). Mulle on jäänud mulje, et seni on loendeid tehtud seda silmas pidades.

:::: Ja lugeja huvi iseenesest pole kriteerium. Neid asju on rohkem, mida lugeja ehk leida tahaks, aga mida ta ei pea leidma just entsüklopeediast. Andmebaase saab kasutada info allikana, aga me ei pea neid entsüklopeedias kopeerima. Meelepärase päringu kultuurimälestisi puudutavate detailide kohta saab ta teha kultuurimälestiste registris (millele me artiklites sobivas kohas viidata saame). Pikne 9. juuli 2014, kell 20:39 (EEST)

:::1) Leian, et loendid, mis ei kanna mingit lisainfot, on mõttetud. Lihtsa nimekirja objektidest saab juba kategooriate baasil.

:::2) Kui objekt on arvatud kultuurimälestiseks, siis küll on sellest ka midagi kirjutada. Tõenäoliselt on paljudest sellistest kultusekividest, altarimaalidest, hauaplaatidest jm isegi rohkem kirjutada, kui paljudest tänavatest, millele meil kah on loendeid pühendatud.

:::Ivo (arutelu) 10. juuli 2014, kell 17:07 (EEST)

:::: See on iseküsimus, et paljude loendite juures on raske aru saada, miks neid tarvis on.

:::: On mida kirjutada, aga minu pole seda harilikult siiski enam kui näiteks vastava kiriku või asula artiklis kohane (nii ka vähemoluliste tänavate puhul). Erandjuhul võib muidugi ka omaette artikli ette näha, aga ma eeldan ja loodan, et me siiski ei hakka kõigist kaitsealustest küünlajalgadest ja kividest artiklinupukesi vorpima. Pikne 10. juuli 2014, kell 19:25 (EEST)

::::: Ivole: samamoodi võiks öelda, et kategooria, mis ei kanna lisainfot võrreldes loendiga, on mõttetu.

::::: Oluline on selle hoone aadress, kus küünlajalg asub, mitte küünlajala enda aadress.  Aga ma ei väida, et see info peab tingimata loendis olema, vaid et ta ei ole Vikipeedias kõrvaline. Artikliväärilisus ja olulisus ei pruugi kattuda, sest üksikutest esemetest ei ole hea teha artiklit lihtsalt sellepärast, et neil pole nime.  Andres (arutelu) 14. juuli 2014, kell 07:29 (EEST)
Ma arvan ka, et andmebaasi üks-ühele kopeerimine artiklinimeruumis ei ole mõistlik, sest andmebaasis võib tekkida muudatusi, mida me ei jaksa siin ajakohastada. Ja entsüklopeedia oma olemuselt ei ole mõeldud andmebaasi kopeerima, vaid andma ülevaadet (ja Vikipeedial on väga hea võimalus linkide abil edasi suunata täpsemate andmete juurde). Adeliine 20. juuli 2019, kell 10:41 (EEST)

Eks siin ole küsimus tasakaalus. Teine äärmus on küsida, kas Vikipeedial on mõtet, kuna muutuvas maailmas tekib niikuinii muudatusi, mida me ei jaksa ajakohastada. Mingid andmed peaks ikka olema, viite kaudu saab väga hästi edasi suunata. Lihtsalt välislinkide alt ei pruugi lugeja teda huvitavat infot kätte saada, kuna ei taipa sealt otsida või ei oska andmebaasi kasutada. - Melilac (arutelu) 20. juuli 2019, kell 11:01 (EEST)

Kas see on loend või osa Vikiprojektist Kultuuripärand?


Arutelu:Loránd Eötvösi ülikool

Kas nimed teistpidi ei peaks olema? --Epp 12. juuni 2013, kell 15:37 (EEST)

Võimalik. Leidsin netist eestikeelsetelt lehtedelt peamiselt nii, nt , , . Adeliine 12. juuni 2013, kell 16:50 (EEST)

: Tundub, et ei pea, sest ametlik ingliskeelne nimi on ka niisugune. Andres (arutelu) 12. juuni 2013, kell 23:09 (EEST)

:: Arvaks siiski, et eesti keeles ikkagi eesnimi kirjutatakse ette. Vaata ka ladinakeelset teksti ülikooli embleemil :hu:Fájl:ELTE logo.png. Aga tegelt võimalik, et parem oleks pealkirjaks panna Budapesti Ülikool.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. juuli 2014, kell 18:53 (EEST)

Kas ungarikeelse ametliku nime tõlge (läbiv esisuurtäht) saab olla selline? Pikne 2. juuli 2014, kell 18:02 (EEST)

Pean silmas, et tõlkes oleks "teadusülikool". Kui tegu pole ametliku nimega ega isegi mitte selle tõlkega, siis ei tohiks olla põhjust kirjutada "ülikool" suure tähega. Pikne 1. detsember 2021, kell 16:24 (EET)

: Mina ei oska ungari keelt, aga arvan, et "teadusülikool" tähendab akadeemilist kõrgharidust pakkuvat ülikooli (mitte "rakenduskõrgkool" vms). Eesti keeles sellist kõrgkooli teadusülikooliks küll ei ole ju põhjust nimetada. Väike või suur täht ... jah, nõus, eks välisülikoolide nimed on kõik ju mitteametlikud tõlked, aga ma ei arva küll, et suurtähte vältima peaks. Siis võiks kõigi välisülikoolide puhul suurtähest loobuda. Praegu on see väga suvaline ju.--Merleke5 (arutelu) 2. detsember 2021, kell 06:56 (EET)

:: Mina saan aru, et rakenduskõrgkoole nimetatakse Ungaris teisiti (főiskola) ja samas ei nimetata seal kõiki ülikoole (egyetem) teadusülikoolideks. Sellepärast mulle tundub praegune pealkiri tõlkena siiski ebatäpne.

:: Minu meelest võiks küll selguse huvides kõigi välisülikoolide puhul suurtähest loobuda.

:: Varem on püütud teha nii, et suur täht on ametliku nime tõlkes ja mujal mitte. Seetõttu päris suvaline praegu asi ehk siiski pole. Täiesti järjekindel küll jah pole selles oldud. Tundub, et näiteks siin pole. Pikne 2. detsember 2021, kell 17:40 (EET)

etwikis on link Eötvösi kolledž. Ma eeldan, et mõeldakse ülikooli--Estopedist1 (arutelu) 9. september 2016, kell 12:17 (EEST)


Arutelu:California Ülikool Berkeleys

Eelnevalt on paar toimetajat-kaastöö tegijat muutnud kooli nimekuju "UC Berkeley"-st "Berkeley ülikooliks". Kuna Berkeley Ülikooli kui sellist pole olemas, vaid on "California Ülikool Berkeleys", siis kasutaksin lühivarjandina "UC Berkeley"-t, mis on selgelt kooli nime järel sulgudes ära toodud ning vastab inglisekeelses keskkonnas kasutusel olevale nimevormile. Samamoodi kasutatkse California Ülikool Los Angeleses lühikest nimevormi UCLA, mis on universaalselt aktsepteeritav. Kui kellelgi on sellekohaselt vastupidiseid arvamusi, siis palun tõstatage see teema Arutelus.

Kui me juba selle nime oleme eesti keelde tõlkinud, siis peaks ka tekstis eestikeelset nime kasutama. Me ei pea kasutama ka igal mainimisel pikka nime. Ka inglise vikis on  Berkeley University sellesse artiklisse ümber suunatud, seega võib minu arust vabalt öelda Berkeley ülikool. Samamoodi on suunatud Illinoisi ülikool, sellepärast võtsin sealt selle eksitava lisanduse ära, sest vaatasin esialgu, et ta on kahes eri linnas. Kui need ka üheks piirkonnaks kokku võtta (:en:Champaign–Urbana metropolitan area), peaks ikkagi selle nime üle veidi mõtlema. --Epp 8. juuli 2014, kell 12:15 (EEST)


Arutelu:Arvamusfestival

Kui kirjutaja pole ise teksti autor, tuleb see ümber sõnastada. --Epp 8. juuli 2014, kell 16:35 (EEST)

Ka asjalikumaks kirjutada. Andres (arutelu) 14. juuli 2014, kell 04:43 (EEST)

:Võtsin järgneva välja. Ehk saab kuidagi kasutada. Ivo (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 00:34 (EET)

Arvamusfestivalil osalejad saavad kuulda inspireerivaid kõnelejaid eri teemadel ja lavadel, olla osalised ühiskondlik-poliitilises debatis ja arvamusvahetuses, osaleda ideede loomises avatud arutelu alades või väljendada oma seisukohti vaba mikrofoni alal. Festivalil saab uusi teadmisi õpitubadest, samuti luua uusi kontakte, leida uusi sõpru ja kohtuda vanadega. Osalevad organisatsioonid saavad võimaluse luua festivalil oma sündmus või korraldada diskussioon huvipakkuval teemal oma laval või avatud arutelualal. See võimaldab edastada inimestele oma sõnumit ja osaleda aruteludes ning kutsuda ka sündmusele oma võrgustik või sihtrühm. http://arvamusfestival.wix.com/arvamus2#!mis-see-on/c10hz
Festival on ühiskonnaülene ja kõigile avatud. Ühiskonnaülene tähendab, et sündmus ühendab endas praktiliselt kõiki erinevate tegevusvaldkondade esindajaid. Avatud kõigile tähendab, et festivalile on oodatud osalema kõik huvilised ning festival on avatud kõikidele organisatsioonidele ja institutsioonidele oma seisukohtade esitamiseks või teiste osalevate organisatsioonide aruteludes osalemiseks oma ideedega.

Festivali taotlus on, et ärksate ning aktiivsete inimeste vahel leiaks aset eluterve, inspireeriv ja lugupidav mõttevahetus Eesti ühiskonna jaoks kesksetel teemadel. Festivali põhimeetod on arutelu. Kasutatakse vestlust soodustavaid meetodeid (avatud ruum, maailmakohvik jne). Kaasa aitab arvamusplatside paljusus ja erinevatest valdkondadest inimeste viibimine ühel ajal samas kohas. See loob võimaluse sundimatuks mõttevahetuseks ja aruteluks.

* Eestis on väga vähe sündmusi, kus osalevad ühtaegu nii mõtlejate paremik kui ka aktiivsed kodanikud, nii vabaühendused kui ka erakonnad; kus kohtuvad erinevate tegevusvaldkondade esindajaid – riigiasutused, vabaühendused, kultuuritegelased, erakonnad, ettevõtjad, ülikoolid, meediaväljaanded, katusorganisatsioonid jne.
* Eestis on vähe sündmusi, kus pääsevad esile uued kõnelejad ja mõtlejad erienevatest valdkondadest. Uutele mõtetele ja uutele kõnelejatele platvormi loomine on üks selle ettevõtmise juhtideedest.
* Puudu on ka sündmustest, mis vaatlevad erinevaid teemavaldkondi ja küsimusi. On ilmne, et igal ühiskondlikul grupil (mõtlejad, kultuuri-, äri-, poliitikategelased jne) on neile iseloomulik suhtluskeskkond ja kohtumispaik. Vähe on aga ühist ruumi oma seisukohtade ühtlustamiseks ja jagamiseks, mis ei ole samas allutatud konkurentsile avaliku tähelepanu pärast; mis oleks mitteametlik ning arendaks omavahelise läbikäimise ja suhtlemise kultuuri. Festival on avatud kõikidele erinevatele osapooltele päevakajaliste teemade tõstatamiseks ja arutamiseks.
----
Ka Narvas on toimunud juba kaks arvamusfestivali, nii et seda pealkirja peaks muutma. Praegune pealkiri tuleks jätta ilmselt üldmõistele. 2001:7D0:87FF:6480:80F5:E9C6:A7A:AF23 31. detsember 2016, kell 21:38 (EET)

:Ma ei ole kindel, et see on üldmõiste. Kas Narva festivalidel on teised korraldajad? Andres (arutelu) 1. jaanuar 2017, kell 00:11 (EET)

::Korraldaja on ilmselt sama - MTÜ Arvamusfestival - muidu poleks teadannet Narva festivali  toimumise kohta nende veebisaidil avaldatud. Narva arvamusfestivali (nad nimetavad seda Arvamusfestivaliks Narvas) kohta on seal öeldud: "Tegemist on teise eelfestivaliga, millest korraldajad loodavad luua traditsiooni nagu on Arvamusfestival Paides." Üldmõiste see nähtavasti ei ole, paistab olevat sündmuse nimetus. 2001:7D0:87FF:6480:80F5:E9C6:A7A:AF23 1. jaanuar 2017, kell 03:55 (EET)

::: Ma arvan, et selle pealkirja all   võiks esialgu kirjutada Paide Arvamusfestivalist ning Arvamusfestivali Narvas võiks artiklis lihtsalt mainida või teha sellest eraldi artikkel. Andres (arutelu) 1. jaanuar 2017, kell 06:20 (EET)


Arutelu:Nullpunkt (film)

Produtsendi alt võeti välja Heli Luik. Kodulehe järgi on ta tegevprodutsent. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 9. juuli 2014, kell 18:18 (EEST)
Sellest õigupoolest peaks kirjutama alles siis, kui ta juba linastunud on. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 10. juuli 2014, kell 21:31 (EEST)
Lause "Filmi põhjal valmib ka 6-osaline draamasari." tundub nati kahtlane. Nimelt — kas sari on plaanis filmi või romaani alusel teha?  • • • [[Kasutaja:Ahsoous]] • [[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] • 11. juuli 2014, kell 00:21 (EEST)

Kuidas neist loogelistest sulgudest ja kirjast "originaalpealkiri" infokastis lahti saab? 2001:7D0:87CA:9180:F0:9B01:206E:6523 22. detsember 2017, kell 15:16 (EET)

Tuli lisada malli parameeter originaalpealkiri ja see lihtsalt tühjaks jätta. Tundub, et malli kood on veidi vigane. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. detsember 2017, kell 15:27 (EET)

:Aitäh! 2001:7D0:87CA:9180:F0:9B01:206E:6523 22. detsember 2017, kell 16:08 (EET)

Adminnil teisaldada pealkirja alla Nullpunkt (film), et ei tekiks mõtet, et veel on mõni film--Estopedist1 (arutelu) 26. detsember 2017, kell 11:37 (EET)


Arutelu:Estcoy

(üle toodud artikli Estcoy-9 arutelust):
See ja teised Estcoydest rääkivad artiklid vajavad kaasajastamist.--WooteleF 27. detsember 2009, kell 15:08 (UTC)

kas on eksisteerinud sõjaväeline asi Estcon (link viib ulmeüritusele)? Veebis on üksjagu kasutatud fraasi Estcon-15, ent on ka link Estcoy-15 (Estcoy)--Estopedist1 (arutelu) 13. märts 2019, kell 15:39 (EET)

pikemalt on siin :Eesti NATO sõjalistes operatsioonides. suwa 4. märts 2020, kell 20:41 (EET)

Peaks ja võiks olla ESTCOY. Lyhendid kirjutatakse suurte tähtedega. Vt ka:
* https://www.riigiteataja.ee/akt/13086792
* https://www.riigiteataja.ee/akt/13083962
* https://www.kvak.ee/files/2020/11/KVUOA_toimetised_nr_17.pdf
* Vt ka raamat "Eesti sinikiivrid", sh viide Eesti Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelisele vastastikuse mõistmise memorandum Eesti kompanii suunamise, positsioonidele asumise ning väljaviimise kohta Norra pataljoni (NORBATT) koosseisus Ühinenud Rahvaste ORganisatsiooni ajutistes ralvajõududes Liibanonis (UNIFIL) [vastuvõetud 05.07.1996] - lk 410.
jne
- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 16. jaanuar 2024, kell 21:45 (EET)

Mul on tunne, et kõigist ESTCOY-dest võiks vististi kirjutada siiski siinsamas. Palju nuppe ei loo mingit erilist väärtust. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. veebruar 2024, kell 21:45 (EET)


Arutelu:Tre Raadio

Tre raadio Pärnu on 92,7MHx Pärnu

Lisatud infokasti. --Tiia (arutelu) 11. juuli 2014, kell 01:16 (EEST)

: nii ei tohiks olla, et infokastis on rohkem infot, kui on artikli sisus--Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 22:51 (EEST)

Minu arvates pole saadetest eraldi artikleid vaja. Adeliine 19. november 2015, kell 19:15 (EET)

nõus. Kui väga tahetakse, siis saab saate lühisisu kajastada ka siinsamas nt peatükis "Tre raadio saated"--Estopedist1 (arutelu) 20. november 2015, kell 13:44 (EET)
----
Internetis on kuulatav 3 jaama "Üle-Eestiline", "Raplamaa" ja "Pärnumaa". Seega on sissejuhatus "Tre raadio on raadiojaam" vale. --Pelmeen10 25. juuni 2017, kell 11:13 (EEST)

Mis on raadiojaam? Võib-olla on tegu kolme programmiga? Andres (arutelu) 25. juuni 2017, kell 15:24 (EEST)


Arutelu:Priidu Puusepp

Osa linke peaksid viima kohtunik Friedrich Puusepale, mitte samanimelisele keeleteadlasele:
Friedrich Puusepp (2. aprill 1892 Uue-Antsla vald – 18. mai 1961 Lingen) oli Eesti kohtunik.
Ta lõpetas 1911. aastal Tartu Aleksandri gümnaasiumi ja õppis seejärel Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas 1921. aastal.
1. juunil 1922 määrati ta Narva 3. jaoskonnakohtunikuks ja 7. novembril 1923 Rakvere-Paide Rahukogu (hilisema Rakvere Ringkonnakohtu) liikmeks, millisel kohal töötas kuni vallandamiseni okupatsioonivõimude poolt 31. detsembril 1940. Olles vahepeal asunud Saksamaale, oli Friedrich Puusepp aastail 1941–1944 uuesti Rakvere Ringkonnakohtu liige.
Põgenikuna Saksamaal oli Friedrich Puusepp Grumbi laagri juht, õpetaja eesti koolis Schleswigis, Lingeni eesti algkoolis ja gümnaasiumis.


Arutelu:Alar Kotli

Enne Inglise Kolledži (Estonia pst 10) lisamist oli Erika Nõva artiklis juba kirjas, et kolledžihoone on üks Nõva töid, mis oli tehtud koostös Alar Kotliga. Ühelt poolt pole küll selge, kes neist kahest hoone peamine projekteerija on, sest oleks hea teada, kas tegemist on pigem Nõva või Kotli tööga. Teisalt on kolledži hoone nagunii kuni aastani 2058 autoriõiguse kaitse all, sest Nõva suri 1987. aastal. -Mardus (arutelu) 15. juuli 2014, kell 11:19 (EEST)

[[Tallinna Inglise Kolledž]] ja [[Erika Nõva]]


Arutelu:Donbassi sõja kronoloogia

Hetkel kajastab see artikkel peamiselt konflikti ühe osapoole, nn "ukrainameelsete" seisukohti ja kohati kriitikameeleta. Eriti torkab silma nn "venemeelsete" võitlejate järjekindel nimetamine terroristideks. Minnekon (arutelu) 18. juuli 2014, kell 01:45 (EEST)

Terroristid peaksid kõikjal olema jutumärkides, analoogiliselt ingliskeelsele artiklile, alul panin, pärastpoole hakkas liiga kiireks minema ja mõtlesin, et seda saab ka hiljem teha.Ukraina prokuratuur on kuulutanud nii DRV kui LRV terroristlikeks organisatsioonideks, ja ukrainakeelses wikis on nimetatud terroristideks, ilma jutumärkideta. Samuti on kuulutatud välja "terrorismivastane operatsioon" (ATO), mida teostatakse teatud kindlas piirkonnas. Organisatsioonidest endist peaks kirjutama artiklites DRV, LRV, Novorossija jne. Pealegi on nende kohta objektiivseid andmeid suhteliselt võimatu leida.Hetkel näiteks nimetas Ukraina peaminister lennuki allatulistamist "inimsusevastaseks kuriteoks"..., mille panid toime terroristid... Hetkel räägib, ja mismoodi seda siis edasi anda? ~ Pietadè (arutelu) 18. juuli 2014, kell 12:24 (EEST)

:Nii palju kui võimalik leida on, võiks siin olla enam-vähem neutraalsete allikate tõendatud info. Konflikti osapooltelt tulevatest teadetest muidugi mööda vaadata ei saa, aga see peaks olema tekstis formuleeritud a la "X organi0satsiooni väitel ...". Suures osas siin artiklis ongi juba nii, aga osalt neid esitatud ka justkui faktidena. Samal kujul võiks siin olla rohkem "venemeelsete" seisukohti sees, hetkel on tasakaal paigast ära.

:: Venemeelsete seisukohtadest niipalju, et Moskva väitel nad ei toeta "separatiste" (moskvalased, osseedid, tšetšeenid jne) ega saada neile iga päev uusi relvi, ei tulista oma territooriumilt Ukraina sõjaväelasi, nii et kokkuvõtvalt on jõutud järeldusele, et Moskvas ehk sõjaväeline riigipööre toimunud (kui Kreml ei tea, mis ta sõjavägi, FSB ja GRU teevad), nii et soovitatakse sinna ÜRO rahuvalvejõud delegeerida.Итоги 30 июля: тупость российского солдатика против лжи Путина Pietadè (arutelu) 31. juuli 2014, kell 00:39 (EEST)

:"Terroriste" saab kutsuda nt separatistideks, DRV-LRV vägedeks vms. Muidu peaks ju Ukraina valitsust ja selle vägesid ka siin "fašistideks" nimetama :) Minnekon (arutelu) 18. juuli 2014, kell 16:20 (EEST)
"Viimase nädala jooksul Ida-Ukrainasse ilmunud "rohelised mehikesed" peavad end ülal endiselt viisakalt, ehkki kasutavad vahetevahel tulirelvi ja tapavad inimesi". Sellist "nalja" ei maksaks teha. --Metsavend 21. juuli 2014, kell 13:16 (EEST)

Võtsin maha. Tegelikult on vist nii, et hakkasid uuesti sisse imbuma enne nn vaherahu lõppu; millele olevat kaudselt viidanud ka VP, öeldes, et kui UKR poleks uuesti võitlust alustanud. ~ Pietadè (arutelu) 21. juuli 2014, kell 13:33 (EEST)

Tasuks seda meelde tuletada: Vikipeedia:Vikipeedia ei ole#Vikipeedia ei ole süüdimatu infokogum. Vorstivargus ei ole kindlasti Vikipeedias kajastamist vääriv sündmus. --Metsavend 25. juuli 2014, kell 23:39 (EEST)

Relvade ähvardusel pool-piiramisrõngas linnas enam kui poole tonni lihakraami hõivamine ei ole siiski "vargus", vaid "relvastatud rööv" (kuna Rahvusvahelise Punase Risti määratlusel käib piirkonnas sõda, siis kaldub tegu ka marodöörluse kanti). Arutelu lehele sobib tõesti paremini, seega tõstan siia. PS! 25. VII laskis BBC Donetski kohta käibele ühe intervjueeritava sõnadest võetud väljendi "surnud linn".Donetski oblastis Makijivkas sisenes keskpäeval umbes kümme automaatidega relvastatud DRV võitlejat kaubamaja "Liha kevad" («Мясная весна») lao territooriumile ja viis relva ähvardusel territooriumilt välja 600 kilogrammi vorsti. ~ Pietadè (arutelu) 26. juuli 2014, kell 00:07 (EEST)

:Kui seda ei tehtud eraalgatusena, vaid võimuorganite käsul, siis ei nimetata seda varguseks ega rööviks, vaid rekvireerimiseks. Minnekon (arutelu) 26. juuli 2014, kell 15:13 (EEST)

::Tõtt-öelda on seal väidetavalt mitmeid omavahel "konkureerivaid" gruppe, nii et sõnal "võimuorgan" on küllaltki ebamäärane/amorfne tähendus; ja mille alla kvalifitseerida reisilennukil hukkunute isikliku vara omastamist (ja realiseerimist)? ... nojah, "vorsttoodete rekvireerimine", Gorlivkas sundmobilisatsioon kõigile 14 kuni 65 aastastele meeskodanikele... sõda. ~ Pietadè (arutelu) 26. juuli 2014, kell 16:56 (EEST)

:::Seal on suured tülid Putini saadetud humanitaarabi, riisutud vara ja võimu ümberjagamisel. Muudkui «natsionaliseeritakse», «rekvireeritakse» ja «konfiskeeritakse» kõike – alates sõiduautodest kuni tervete kaevandusteni. Meenutab vägisi bolševike käitumist 1917. aastal.Igor Taro Ukraina päevik: 18.09

::::88.196.28.229 20. september 2014, kell 08:33 (EEST)

22. juuli - Donetski oblastis /sic!/ vabastati separatistidest /.../ Lutugõne /.../.

: Seal on siiski loend, kui nii sõna-sõna järel lugeda: Don oblastis /2 ühikut/, Lug oblastis...Pietadè (arutelu) 31. juuli 2014, kell 00:58 (EEST)

28. juuli - Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse teatel vabastasid valitsusväed Debaltseve ning sisenesid /.../ Lutugõnesse.

30. juuli - Valitsusväed sisenesid /.../ Luganski oblastis Lutugõnesse.
Midagi on vahelt puudu. Miks nad alguses vabastavad ja siis mitu korda sisenevad? --Metsavend 31. juuli 2014, kell 00:10 (EEST)

: Tuleb välja, et nad teevad ka pettemanöövreid, st, sisenevad kuhugi, et vastaseid kusagilt mujalt eemale meelitada jne; mõnikord jälle lüüakse neid endid välja; ja igal pool on ju viited "küljes", egas ma neid ise välja mõtle; hiljem, või kui jrgm kuu aega tekkib, tuleb muidugi üle vaadata, ka Lutugõne. ~ Pietadè (arutelu) 31. juuli 2014, kell 00:31 (EEST)

: Kusjuures viimast Lutugõnesse sisenemist on märgitud BBC artiklis. Piir täielikust kontrolli alla võtmisest kanti ka juba üsna ammu presidendile ette, lahingutegevuse kaarte vaadates (ametlikke) aga on sinna veel aega... ~ Pietadè (arutelu) 31. juuli 2014, kell 00:58 (EEST)
Kus see pettemanöövrite jutt kirjas on? Kõlab kuidagi ebareaalselt. Lihtsam ja loogilisem seletus oleks mahavaikitud vahepealne väljalöömine või propaganda (2 esimest sündmust), mis viib jälle selle artikli üldisema ühepoolse allikate refereerimise probleemi juurde. Ma ei näe, et siia neutraalsust juurde oleks tekkinud, separatistid on ikka terroristideks ja interventideks tembeldatud, Ukraina väed "vabastavad" jne. Kui sisu keegi täiendada-korrastada ei viitsi, siis annaks siia kogutud mahukale informatsioonile väärtust juurde pealkirja korrektseks muutmine, nt Ukraina kriisi kronoloogia (Ukraina valitsuse versioon). Minnekon (arutelu) 31. juuli 2014, kell 16:05 (EEST)

"Interventideks tembeldamisel" tegi "otsa lahti" OSCEPA, kes nimetas Venemaa tegevust interventsiooniks (Bakuu konventsioonis);"teise poole allikad" – mis need on? Kas näiteks RT (Russia Today) versioonid, kus CNN pähe esitatakse endi versioone? jne. Pietadè (arutelu) 31. juuli 2014, kell 17:21 (EEST)

:Seda ma mõtlesingi, et intervent saab olla Venemaa, mitte Donbassi kohalikud jõud (isegi kui nende seas ports Vene kodanikke leidub).

:Teise poole allikad oleks ilmselt jah nt RT, mida iganes nad väidavad, sest "ukrainameelsetest" allikatest on siin niigi juba sees, mida iganes nad väidavad. Donbassi oma liidritel on vast ka mingi kanal, mille kaudu nad pressiteateid jagavad, ma ise küll ei tea ja aidata ei saa, sest ei oska vene keelt piisavalt. Hea on, kui keegi viitsib nende väited siia sisse panna, tundub väga suur töö arvestades kui suur see artikkel juba ilma nendeta on. Minnekon (arutelu) 3. august 2014, kell 19:57 (EEST)

::Mnjah, ingliskeelsesse artiklisse RT-d sisse pannes tuleb hoolega valida, mida panna, ja ka siis on soovitatav paras ports reuterseid, bibisiisid, guardiane jms juurde panna... ~ Pietadè (arutelu) 3. august 2014, kell 21:58 (EEST)
Mis tähendab "venemeelsed"? Kas ei peaks ütlema "Venemaa-meelsed"? Andres (arutelu) 31. juuli 2014, kell 17:49 (EEST)

Kui "Venemaa"-meelsed, siis peaks ka täpsustama, millise 'Venemaa' – kas tsaari-, nõukogude- või post-nõukogude? sest neid on eriliigilisi.PS! Kuidagi märkamatult on endine en wi artikkel "paljunenud" ja endisest on saanud Donbassi sõja (Sõda Donbassis?) kronoloogia, ootamata ära (Punase Risti) täpsemat määratlust (kas kodusõda või mitte).~ Pietadè (arutelu) 31. juuli 2014, kell 18:11 (EEST)

: "Venemeelsed" on ju veel segasem. Andres (arutelu) 31. juuli 2014, kell 19:04 (EEST)

Ma püüdsin hakata seda kronoloogiat algusest peale korrastama ja täiendama ning mitteneutraalsust kõrvaldama, kuid  väsisin ära.
Mina saan asjast nii aru, et 1. märtsi all märgitud Luganski oblastinõukogu istung toimus 2. märtsil. Andres (arutelu) 31. juuli 2014, kell 19:04 (EEST)

Oli vist jah. Võtsin selle lehelt :en:Timeline of the 2014 pro-Russian unrest in Ukraine, kus see praegugi sellisel kujul seisab (suurem osa selle lehe alguspoolest on mingil mu alamlehel ja paljuski tõlkimata); ei taibanud ka, et kõike peab üle kontrollima, ja siis veelkord üle kontrollima, ja siis jätkama kontrollimisega... ehk siis, sõda käib igal rindel ja vahetevahel on see küllaltki varjatud; vahepeal on kiired ajad tekkinud ja olen ainult lõpuotsa täiendanud. ~ Pietadè (arutelu) 31. juuli 2014, kell 19:32 (EEST)

Miks neutraalsuse vaidlustamise märge maha võetud on? Artikli tagumine ots on selles mõttes natuke paremaks muutunud, aga nii see kui ka kogu artikkel tervikuna on siiski liiga ühepoolne. Minnekon (arutelu) 13. september 2014, kell 19:25 (EEST)

Võid tagasi panna. Andres (arutelu) 13. september 2014, kell 20:20 (EEST)

: Mina jälle võtan ära (liiga palju ruumi võtab; samas, võix ju ette panna '2×edit' pooleli, käimasolev sündmus vms), mitte et mulle meeldix laipu vaadata (viimane u 27 min dok film bbc-lt) ja neile viidata (see BBC doc on vist ainus minu poolt viidatud sellelaadne), aga, EV välismin. lehel on UKR suveräänne riik, alates 4. IX keelas VF (see 15. sajandil tatarlaste ikke alla sattunud moodustis; ja "aAfrka mesilased" on selle kõrval "nunnud") ära väljendite DRV, LRV, Kiievi hunta, jne kasutamise; Gubarevi vaadete jm kohta panin viite tema lahele); vastaspoole võitlejad=VF eriväed+terroristid; tegelt, kui ev ja lv vallutatud (kjrv), siis peab vist t6st newtraliseeeeeeerima. — Pietadè (arutelu) 16. september 2014, kell 01:25 (EEST)

Tegelikult ei ole maha võetud, vaid lihtsalt varjatud, et aknas rohkem ruumi oleks ja selle lahmaka failiga parem toimetada oleks. Kusagil nägin vastaspoole väidet, et nad on hävitanud mitmeid kümneid tuhandeid valitsusvägede sõdureid (enne seda, kui VF eriväed Savur-mogõla hõivasid ja seejärel Novoazovski, 11. IX paiku on UKR kaotanud kontrolli kogu Donbassi oblasti-VF vahelise piirilõigu üle). — Pietadè (arutelu) 13. september 2014, kell 22:13 (EEST)

:Vikipeedias on ruumist puudus, mismõttes? Ja jääb natuke arusaamatuks, mida sa nende mesilaste ja tatarlastega tahad öelda - et sa sihilikult kirjutad mitteneutraalset ja ühepoolset teksti, kuna sul juhtub olema isiklik vimm mõne sõjas osaleva persooni ja ta vaadete vastu?

:Mina algselt otsisin selle artikli üles just sellepärast, et käimasoleva infosõja tingimustes leida meediumit, mis tasakaalustatud ja küllaldast infot jagades võimaldaks mul saada sündmustest tervikpilti - see on ju Vikipeedia üks põhiideedest. Käesolev artikkel seda eesmärki ei täida, väga palju on ühe osapoole motiive ja tõlgendusi, teiste omadest siinse teksti põhjal aru saada pole võimalik (väga vähe infot ja siis ka tihti miskipärast Ukraina rahvuslaste veebilehelt refereerituna). Artikliga poleks probleemi ja ma kiidaks seda põhjaliku ülevaate andmise eest, kui ta oleks sobiva pealkirjaga artiklis või siin, aga alalõigus "Ukraina valitsuse ja rahvuslaste versioon sündmustest".Minnekon (arutelu) 16. september 2014, kell 15:54 (EEST)

::: Ukraina rahvuslaste veebilehelt — siin palun küll täpsemalt juhatust. Võimalik, et selliseid asju on sees (algselt, kui inglisest tegema hakkasin, ei kontrollinud üksipulki kõiki viidatud artikleid üle, väga võimalik, et ingliskeelsesse on neid sisse pandud, mis siis usaldades üle olen võtnud); lõpupoole ei tohiks selliseid küll olla. — Pietadè (arutelu) 22. september 2014, kell 23:35 (EEST)

:: Olukorda ei ole võimalik parandada teisiti kui teiste tegijate lisandumisega. Ma püüdsin otsast peale hakata asja uurima, aga see on tohutu töö, siia oleks rohkem inimesi  tarvis. Andres (arutelu) 16. september 2014, kell 18:39 (EEST)

:: Sõnastust muuta Sa võid ju ise ka. Andres (arutelu) 16. september 2014, kell 18:41 (EEST)

:::Minu arvates oleks olukorra parandamise esmane samm siiski puuduliku neutraalsuse märke taastamine. Tegijaid võiks muidugi veel olla, aga eestikeelses Vikipeedias pole piisavalt inimesi, et soosida erapoolikute artiklite kirjutamist usus, et küll keegi varsti seda täiustab. Praegune kuju võib vabalt aasta(kümne)teks siia jääda.

:::Ehk leian mahti arutelu asemel ka artiklisse endasse midagi lisada.Minnekon (arutelu) 16. september 2014, kell 21:19 (EEST)

:::: Panin neutraalsuse vaidlustamise märke tagasi. "Terroristideks" nimetamine ei ole ka minu meelest sobiv. Ma ei ole artiklit nii palju uurinud, et saaksin öelda, kas siin muud mitteneutraalsust on. Andres (arutelu) 16. september 2014, kell 23:41 (EEST)

{{viited}}

Olen reede hommikuni äärmiselt hõivatud, aga, mõned vastused siiski.Loomulikult on w-s ruumi, aga, ühe artikli paisutamine üüratult suureks ei ole hea mõte (minul on V-süsteem ühe korra keeldunud salvestamast), kasvõi juba sellepärast, et kõigil ei pruugi olla nii head raud-/tarkvara + ühendust, et siia artiklisse üldse jõuda, rääkimata siis veel toimetamisest.Lisaks, 'kronoloogia' artiklis pole ju vajadust lahata üksikasjalikult hääletamise tulemusi, õppustel osalevaid riike üles loetleda, konkreetses artiklis (nt LRV, DRV, "Novorossija", UKR ajalugu, asulate ajalugu) tundub see asjakohasem.Võib-olla siis teha art Euromaidani vastane liikumine Ukr-s, siis saaks 1. III kuni aprilli alguse valitsusasutuste hõivamine siit selle alla tõsta, kronoloogiaks..., AntiEuromaidani art täienduseks.Neutraalsus/mitteneutraalsus - inglased kasutavad teise poole suhtes väljendit rebels; samas, ukrainlastel on ATO (terrorismivastane operatsioon) - seda oleks suht imelik vahendada nt kui "vastaspoole vastane operatsioon"...Ukraina on suveräänne riik, mida tunnustab ka EV; "hübriidsõda" on ikkagi sõda, ehk, kallaletung (+ kaasnev Krimmi okupeerimine, Donetski/Luganski oblastite ja Venemaa vahelise piiri "nihutamine", VF poolt pealesurutud D ja L oblastite siseriikliku staatuse muutmine jne)Sõda ei ole selline "asi", kus saad vabalt võtta mõlema poole tõeseid väiteid, isegi II MS suhtes ei ole neid olemas. Võta kasvõi ÜRO väide, et ametlikke hukkunuid 3000+, kujuures UN UKR esindus lisab, et tegelik arv 2–4 × suurem (vastaspoole ohvrid).Vastaspoole argumendid. Panin Gubarevi artiklisse viite tema artiklile "Novorossija või surm!". Kui õieti mäletan, siis on seal loetletud Donbassi SKP, võrreldes ülejäänud UKR-ga ja muud argumendid. See peaks kusagil kirjas olema, +korruptsioon jm (kas siis artiklis UKR kriis (võib-olla BBC eeskujul NL lagunemisest Janukovitsini välja), või art-s "AntiEuromaidan").Ja kronoloogia lõpptulemusena "tühjendada" (osa sisu muudesse artiklitesse siirates, ja kontrollides üle en wi-st artikli alguses ülevõetud viited ja nende sisu, mis võib olla kahtlane)Muuseas, siia pole veel lisatud Ukraina kriisi kronoloogia märtsi-aprilli alguse kõiki sündmusi, mis teeks selle artikli veelgi suuremaks, nii et, tahes-tahtmata tunduks õigem 1.III kuni aprilli algus mujale siirata — Pietadè (arutelu) 17. september 2014, kell 12:45 (EEST)

Kordan veekord lühidalt üle selle artikli puudused:
* Valdav osa infost tuleb ühe osapoole (Ukraina valitsus) või teda toetavatest allikatest, natuke neutraalsetest allikatest ja väga vähe teis(te) osapool(t)e (Donbass, Venemaa) allikatest.
* Vähesest olemasolevast infost valitsusvägede vastaste kohta tuleb omakorda suur osa Ukraina valitsusmeelsetest ehk ses suhtes selgelt kallutatud kanalitest.
* Separatistide tegevuse, sõjasündmustele antud hinnagute, Ukraina poolt neile esitatud süüdistuste vastuste jms kohta saab siit imevähe teada.
* Tõestamata väiteid ja arvamusi esitatakse faktidena.
* Mõned artikli väited ei vasta neid kinnitama pandud allikate sisule, on moonutatud või on sündmuse mõistmiseks oluline osa refereerimata jäänud (nagu ma avastasin eile-täna 1-3 sept sündmusi täiendades).

Kokkuvõttes tähendab see eksitava infoga ja Donbassi sõda mitte mõista võimaldavat artiklit, mis rikub Vikipeedia neutraalsuse põhimõtet ja toimib pigem propaganda vahendajana. Kui nimetatud probleemid on tekkinud tahtmatult, muidu heas usus seda artiklit tehes ja kirjutajad edaspidi tahavad edaspidi vanu vigu vältides neutraalsemat teksi koostada, siis on hästi ja ma ei näe nii suurt probleemi. Kui aga mitteneutraalset eksitavat teksti kirjutatakse tahtlikult, siis on see vandalism, mis tuleks peatada. See on realistlikum ja õiglasem viis sisu parandamiseks, kui lootus, et mõned teised kasutajad seda lappima tulevad.

Kasutaja Pietadè seisukohast selles osas pole ma kahjuks siiani selgelt aru saanud, postitused tunduvad kuidagi hüplikud. Kas ma olen õigel teel, et sa ei ole tahtnud separatistide ja Venemaa allikaid lisada, kuna nad väljastavad kohati mitteusutavaid teateid? Jah, see võiks neutraalne lähenemine olla, aga ainult juhul, kui teiste allikatega samamoodi käituda, samasugused Ukraina kanalid ka välja visata. Hetkel näen ma tekstis hoopis vastupidist olukorda, igasugu Ukraina poole tõestamata väited on mitte ainult ära toodud, vaid tihti lausa faktide pähe esitatud ja neutraalsetele allikatele eelistatud (nt 3. sept Pobjeda küla sündmustes).Minnekon (arutelu) 17. september 2014, kell 21:32 (EEST)

Ülalloetletud probleemid on sees ka teistes nende sündmustega seotud artiklites, nt sõda Donbassis.Minnekon (arutelu) 17. september 2014, kell 21:34 (EEST)

: Viimasel ajal olen püüdnud lisada võimalikult lühidaid lauseid, lootuses, et huviline loeb viidatud artiklist ise lähemalt. Vastaspoole allikatega olen vähemalt korra alt läinud, kui 2004. aasta Iraagi pommitamine fosforpommidega esitati Slovjanski pommitamise pähe. BBC, Reuters, Guardian, jms, Infovastupanu (seal on tavalised lingid/viited allikatele), ega neid allikaid eriti rohkem polegi, Rahvusliku Julgeoleku nõukogu pressikonverentsidel väljaöeldud arvandmed. Ja väga suur osa (viiteid) on võetud en wi ja uk wi vastavatest artiklitest. Paljudele peaks ette kirjutama määratluse "väidetavalt"; aga praegu olen tõesti, vähemalt reedeni, väga hõivatud. Mingit tahtlikku vandalismi siit küll välja ei maksaks lugeda; sõja kohta alati raske midagi 100% tõest välja uurida, iseäranis siis, kui üks osaline väidab, et tema sõdurid viibivad seal seepärast, et on ära eksinud.Ja, palun ära kasuta OSCE-le viitamisel .ru lõpuga allikaid; OSCE-l on oma ametlik lehekülg, ametlikud pressiteated, ja see on algallikas (interfax.ru aga tekitab tahes-tahtmata kahtluse, mis omapoolse tõlgenduse nad sinna on lisanud) — Pietadè (arutelu) 17. september 2014, kell 21:52 (EEST)
Minu meelest on kronoloogia selleks, et faktidest võimalikult üksikasjalikult rääkida, mis üldistavas artiklis pole võimalik, sest muidu ei teki asjadest pilti. Kronoloogias on materjal, mis muidu oleks seosetu, organiseeritud kronoloogilisel printsiibil.  Ma olen nõus, et kui mõnest asjast saab kirjutada eraldi artiklis, siis võib osa üksikasju sinna üle viia. Kuni seda pole, võivad nad olla ka siin, ja sündmuste kirjeldus võiks ikka siin olla. Mis puutub pikkusesse, siis kronoloogia võib tükeldada näiteks kuude kaupa. "Ukraina ajalugu" on ju üldistav artikkel, kus ei saa olla rohkem üksikasju kui siin, asulate juures võib neistsamadest episoodidest kirjutada küll, aga kui me need siit välja jätaks, siis ei saaks täit pilti.
Kui pealkiri on selline, nagu ta praegu on, siis tuleks muidugi alustada 16. või 17. aprillist.  Aga mis selle pealkiri peaks olema? Ukraina kriisi mõistetakse minu meelest enamasti nii, et see kestab edasi.
Minu meelest me peaksime kokku panema kõigi allikate info, nii et oleks arusaadav, mis on ühe või teise väite algallikas, vajaduse korral seda otseselt kõrvutades. Me ei saa otseselt kindlaks teha, mis on tõsi. Mulle tundub, et mitteneutraalsuse tekitab praegu püüd ise otsustada selle üle, kuidas asi tegelikult oli, ja võib-olla ka püüd ise otsustada, mis on oluline. Sündmuste mõistmisele saaks rohkem kaasa aidata artikkel Donbassi sõda, mille satelliit praegune artikkel ju on. Andres (arutelu) 18. september 2014, kell 00:00 (EEST)
Minu meelest on kronoloogiast siis rohkem kasu, kui kronoloogia kohta esitatakse rohkem üksikasju. Lugejal jääb ju mulje, et kõik oluline on artiklist välja võetud, ja ta ei hakka seda lugema.
Kui midagi ümber lükatakse, siis saab seda hiljem parandada. Parem oleks küll öelda, mida väideti ja kuidas see ümber lükati, sest siis on lugeja paremini informeeritud.
Muidugi on algallikad paremad, aga alati ei ole linki neile. Kes oskab, võib selles suhtes parandada. Ma püüan siis edaspidi algallikad üles otsida. Andres (arutelu) 18. september 2014, kell 00:31 (EEST)

:Lootuses neutraalsuse teemaga kuhugi jõuda ja kirjutajate seisukohti selgemalt välja tuua küsin kasutajalt Pietadè, kas praegune artikkel on sinu arvates:
# mitteneutraalne, kuna heas usus neutraalset artiklit kirjutanud kasutaja eksis tahtmatult neutraalsuse põhimõtte vastu, aga püüab edaspidi seda apsu mitte korrata;

::Suurem osa sellest artiklist, eriti algusepooles, on tõlgitud inglisviki artiklist :en:Timeline of the 2014 pro-Russian unrest in Ukraine, mille mittetõlkimata osa on aadressil Kasutaja:Pietade/Ukraina kriisi kronoloogia; hiljem löödi see artikkel kaheks, mille ingliskeelne variant on saadaval keelelingi kaudu; ukrainlased hakkasid ka mingil ajal tegema, 10. september on neil praegu viimane kanne.Vaatan et oled pannud 15. IX alla VF Julgeolekunõukogu liikmete loendi, Merkeli ja Putini kõne (nemad ja mitte ainult nemad, on selle aja jooksul kümneid kordi telefonitsi kõnelnud, miks just 15. IX alla nii palju baite peaks lisama?); pigem justkui Venemaa artikli sisu, VF-Saksamaa suhted vms; "Rapid-Trident" — selle kohta pole üheski vikis allikat; ja pane palun Putini väited sellesse artiklisse, kuhu nad paremini sobivad (siin on neid viidatud artiklites isegi küllalt); "separatistide väited" — siis peaks lisama ka viited sellele, kuidas need iga tunni tagant muutuvad, Luganskis oli vahepeal kuni 100 relvastatud rühmitust, vaevalt et samasuguste vaadete jm-ga, selle ehk lisaksid nt LRV, DRV artiklitesse, seal ruumi praegu oi kui palju;separatist ei ole päris hea väljend, eriti umbes pärast aprillikuud, vahetan valitsusvastaste vms vastu ära (nimelt väidavad needsamad "separatistid", et hoopis ukrainlased on separatistid, kuna nad ennast suurest vene rahvast lahti ütlesid...).  — Pietadè (arutelu) 22. september 2014, kell 22:53 (EEST)
# mitteneutraalne, kuna on tahtlikult kallutatult kirjutatud;

:see küsimus adresseeri pigem inglisviki kirjutajatele
# neutraalne, kuna ülalpool väljatoodud argumendid artikli mitteneutraalsusest on ekslikud;
# neutraalne, kuna Vikipeedial on ekslik arusaam neutraalsusest (Vikipeedia:Neutraalne_vaatepunkt; en:Wikipedia:Neutral_point_of_view)?

Teine küsimus ka. Kui see artikkel siin koosneks 80% ulatuses hoopis Donbassi separatistide ja nende toetajate (sh Venemaa valitsusega seotud) allikatest, nende väited oleks tihti esitatud faktidena ja infot Ukraina valitsuse ja vägede tegevuse kohta vahendataks just nendesamade "venemeelsete" sõnastuses, kuidas seda siis hinnata ja mida taolise artikliga ette võtta?Minnekon (arutelu) 22. september 2014, kell 21:45 (EEST)

: Ma arvan, et selles osas võiks asja parandada näiteks artiklite Vene kevad (ümbersuunamisleht lehele Протесты на Юго-Восточной Украине (2014)) ja Vene kevad: Lugansk (ümbersuunamisleht lehele Противостояние в Луганской области (2014) vahendamine eestikeelsesse Vikisse.Samas, kui isegi Ukraina julgeolekul, NATO-l, inglise wikil ja ausal meedial andmeid vastaspoole kohta eriti pole (Ukraina julgeolekul ja NATO-l on ehk rohkem kui nad välja räägivad), kust mina siis neid võtta saaksin. Lihtsalt ametlikud teadaanded kaotuste kohta, mahajäetud linnad, haakuvad RV sündmused jms; keegi ei keela Sul täiendamast LRV, DRV ja Rahvavabariikide liidu artikleid, seal vist peaks ka välislinke olema, nende allikatele (kusjuures mõnikord nad teavad isegi asju ette – nt võib olla 18. kuupäeval avaldatud artiklile bandeeralaste rünnaku kohta olla banner, mille kuupäev on juba 19.)Hetkel näitab artikli suuruseks 524 223 baiti ja pikalt iga kuupäeva all asju arutada — see lihtsalt hakkab mingil ajal "üle ajama", isegi siis, kui 1.III–6.IV mujale panna (lisaks ei ole ju vaja luua artiklit, mis on mahult (baitidelt) nii suur, et huvilise arvuti siia jõudes lihtsalt kokku jookseb, või siis peab ootama pool tundi allalaadimist (ühenduskiirused, tark- ja raudvara on külastajatel erinevad)). Viidatud artiklites (üle tuhande välislingi) on tavaliselt asi lähemalt lahti seletatud, ja, siia lihtsalt ei mahu.— Pietadè (arutelu) 22. september 2014, kell 22:53 (EEST)
Ok, kas sa pead inglise viki siiatõlgitud teksti ja oma hilisemaid lisandusi neutraalseks või mitteneutraalseks? Minnekon (arutelu) 23. september 2014, kell 18:10 (EEST)

Sõda ise ei ole juba oma olemuselt neutraalne, enamasti tuleb paratamatult, erinevatel põhjustel/põhjendustel, pool valida (loe nt selle viite all olevat artiklit); näiteks ka Eesti Vabariik ei toeta sõjas haavatasaanud VF relvajõudude võitlejaid, vaid vastaspoolt; käimasoleva kohta ei ole isegi selles selgusele jõutud, on see USA-VF, UKR-VF või hoopis NATO-VF vaheline konflikt;VF ametlikes meediakanalites keelati alates 4. septembrist ära sõnaühendite Kiievi hunta, LRV, DRV jne kasutamine; LRV ja DRV asemel anti käsk kasutada väljendeid Don. oblast ja Lug. oblast jne. Hetkel 1454 rea pikkuse artikli "neutraliseerimisele" kulub omajagu aega.Kordan küsimust, millist konkreetset allikat sa nimetad "rahvuslaste veebileheks"?— Pietadè (arutelu) 23. september 2014, kell 18:47 (EEST)

:Ei märganud su küsimust teksti sees. Rahvuslaste veebilehtede all mõtlesin Ukraina valitsusega otseselt mitte seotud, aga selle tegevust erapooletust teeskelemata toetavaid ja selle sõnakasutust (terroristid jne) järgivaid lehti, mida siin on mitmeid, kõige enam vist Infovastupanu.

::Ukrainas on LRV DRV kuulutatud riigi tasandil terroristlikeks organisatsioonideks, käimas on "terrorismivastane operatsioon" (ATO), kuidas seaduskuulekad kodanikud neid siis kutsuma peaksid;Infovastupanu — see on ju Tallinnas asuva NATO küberkaitsekeskuse poolt väljamõeldud asi, ja D. Dõmtsuki tegelikkuses ei olegi olemas (mõni aeg tagasi väitsid seda ru lõpuga meediakanalid), aga, tegelikult, mine Dmõtro Tõmtšuki (üks Infovastupanu koordinaatoritest; enwiki Information Resistance leht on ümbersuunamine Tõmtšukile) ingliskeelsele lehele ja vaata esimese lõigu viiteid. Vaata ka lehe ajalugu. — Pietadè (arutelu) 23. september 2014, kell 22:40 (EEST)

:Pean enda küsimust ka kordama. Ma tean, et inimesed on pooli valinud. Neutraalsuse all Vikipeedias mõtlen ma ikka siinse teksti neutraalsust ehk vastavust ühele Viki aluspõhimõttele. Kas sa pead inglise viki siiatõlgitud teksti ja oma hilisemaid lisandusi neutraalseks või mitteneutraalseks? Minnekon (arutelu) 23. september 2014, kell 21:47 (EEST)

:: Ise enda neutraalsuse kohta objektiivse hinnangu andmine on aeganõudev tegevus ja seda kulub, aega, ma mõtlen. — Pietadè (arutelu) 23. september 2014, kell 22:40 (EEST)

Ma ei tea, kuidas või mil viisil, aga seda lehekülge võiks kuidagi jupitada/osadeks jagada, sest ta on juba lohepikk, laadimine võtab kaua, ja sündmuste peatset lõppu pole ju näha, seega tekib sisu aina juurde. Vähemaks pole vaja võtta, lihtsalt jaotada osa-artikliteks (kuidas, ei tea). Lihtsalt kommentaar. Adeliine 30. september 2014, kell 21:48 (EEST)

en wi eeskujul saab eest, 1. III —— 6.–7. IV eraldada, teise artikli, mida veel ei ole, kronoloogiaks.Ja, siis umbes sama pikk, nagu en-wi-s; näis, mismoodi nemad asja lahendavad, seal ikka märksa rohkem inimesi. — Pietadè (arutelu) 30. september 2014, kell 21:58 (EEST)

kus on parim koht säherduste viidete kogumiseks? suwa 28. detsember 2014, kell 20:34 (EET)

Panin Sõda Donbassis lõppu, teiste samasuguste seltsi —Pietadè (arutelu) 28. detsember 2014, kell 22:16 (EET)
*  27 Dec 2014 Secret dead of Russia's undeclared war, telegraph.co.uk


Arutelu:Harjumäe kõlakoda

Kuriuss (arutelu) 18. juuli 2014, kell 09:17 (EEST)

mu meelest parema pildi puudumisel see kõlbab küll ja aja möödudes on sel kalduvus kaotada poliitilist alatooni--Bioneer1 (arutelu) 15. september 2014, kell 20:04 (EEST)

Edgari kohviku näide on siin tendentslik ja seega sobimatu.


Arutelu:Poliitika psühholoogilised alused

Kas on tähelepanuväärne? Ma ei leia netist selle kohta midagi. Adeliine 18. juuli 2014, kell 15:06 (EEST)

Nüüd juba on see raamat igas raamatupoes müügil ning augusti alguses oli ka Rahvaraamatu psühholoogia alaste raamatute müügi topis teisel kohal.

Tegemist võib olla müüginumbrite poolest tähelepanuväärse raamatuga, kuid artikkel peaks raamatu välise kirjeldamise asemel esitama poliitika psühholoogiliste aluste probleemi ja kõnealune raamat võiks olla seejuures abiks ning lisatud artikliga seotud kirjanduse loetellu. - --Brita (arutelu) 10. november 2014, kell 21:09 (EET)

Kas niisugune mõiste on väljaspool seda raamatut olemas? Andres (arutelu) 12. november 2014, kell 02:11 (EET)
----
Tutvustus sisaldab hinnanguid. Andres (arutelu) 8. juuni 2016, kell 09:52 (EEST)
On selle müüginumbrite kohta mingi allikas (peale anonüümse hõike) ja kas see on väljaspool kunagisi müügiedetabeleid ka mingit tähelepanu pälvinud? Maailm on täis raamatuid, mis olid kunagi mingi ühe raamatupoe tabelis mingil kohal, kui keegi sellest ei hoolinud, siis on tähelepanuväärsus ikkagi kaheldav. Isehakanud psühholoogide ja politoloogide omakirjastuslikke raamatuid ei pea Vikipeedia tingimata kajastama. Tegin tutvustusest natuke neutraalsema kokkuvõtte, aga tegelikult jääb ikkagi segaseks, kas Kirsbergil on mingeid teoreetilisi seisukohti või on kõik Zimtševi omad ja isegi see pole päris kindel, kas see Zimtšev on olemas, millises Peterburi ülikoolis ta väidetavalt töötab ja kuivõrd keegi tema teooriatele tähelepanu on pööranud. Aa, ja kaanepildi üleslaadija väidab selle autoriõiguse küll endale kuuluvat, aga OTRS puudub ja pseudonüümne kasutaja võib enda kohta väita mida iganes. Kogu artikli kustutamise võiks vabalt hääletusele panna. --Ehitaja (arutelu) 11. september 2019, kell 20:10 (EEST)

:Zimitšev on täiesti olemas, vt siin. Ursus scribens (arutelu) 12. september 2019, kell 01:59 (EEST)

Müüginumbrite järgi raamatu tähelepanuväärsuse hindamine pole minu arust õige, teiste teemade puhul me taolist kriteeriumit (populaarsust) ju ei kasuta. Eeskujuks võiks võtta ingliskeelse viki reeglid en:Wikipedia:Notability (books), mis nõuavad vähemalt 1 järgneva tingimuse täitmist: eksisteerib väh 2 autorist-kirjastajast sõltumatut käsitlust-arvustust raamatust; on saanud olulise kirjandusauhinna; on oluliselt mõjutanud mingit filmi sündmust jne; on käsitletud mitme kooli-ülikooli õppetöös; autor on erakordselt oluline isik. Käesolev raamat vist ei vasta neile nõuetele, esimese hooga ei leidnud ühtegi arvustust. --Minnekon (arutelu) 11. september 2019, kell 23:50 (EEST)
 Palun põhjenda siin lehel, miks raamat eraldi artikliks piisavalt tähelepanuväärne on. --Minnekon (arutelu) 15. september 2019, kell 21:44 (EEST)
Mh, kustutamise asemel võib selle vabalt Kirsbergi artikliga liita. Andres (arutelu) 17. september 2019, kell 12:07 (EEST)

Põhimõtteliselt küll, kuigi see kipub otsapidi originaaluurimuseks minema, kui vikipedistid teevad tervest 377 lk raamatust lühikokkuvõtte ja hindavad, mis Kirsbergi põhisõnumid olid. Ma miskipärast ei näe artikli kaugemat ajalugu - kust see lühikokkuvõte pärineb? --Minnekon (arutelu) 18. september 2019, kell 00:47 (EEST)

: Liitmine sobib.--Vaher (arutelu) 19. september 2019, kell 14:52 (EEST)


Arutelu:Malaysia Airlinesi lend 17

Lugedes ajas mind segadusse see, et ühes lauses on Strelkov ja järgmises Girkin ... kasutaks siis sama isiku kohta läbivalt ühte nime. --Mona 18. juuli 2014, kell 22:15 (EEST)

Ukraina Julgeolekuteenistus avaldas nende valduses olevad helisalvestused "terroristide" omavahelistest vestlustest reisilennuki allatulistamise kohta.
Video youtube'st, mis ei ole läbinud ühtegi ekspertiisi autentsuse kohta pidakse juba tõendiks? Tuleb oodata adekvaatset uurimist, aga mitte poliitikute psüühikahäired ja hüsteriiat. Ajaloost on sarnane juhtum S7_1812, kus süüdiks oli Ukraina kaitsevägi. Praegu poliitikud loovad paanikat mass-meedias enda heaks ja nende sõnad pole veel ametlik versioon nagu lennuõnnetus Poola lennukiga. Tuleb artiklis teha eraldi sektsiooni kus kirjutatakse kõrgetasemeliste ametnikute eeldusest ja fantasiast kuna ametlik uurimine ei ole veel lõppenud. Tegemist on lennuõnnetusega, aga mitte poliitikute valimiskampaaniaga. 90.191.190.76 21. juuli 2014, kell 17:55 (EEST)
----
– The Guardian, 20. juuli 2014, MH17: the evidence against Russia– Reuters, 23. juuli 2014, Plane with first coffins of Malaysian airliner victims leaves Ukraine
----
* Delfi, 31.07.2014, Kindral Roosimägi: Tõde ei taha keegi teada
----
Miks kirjutada siin kunagisi muinasjutte, mis on ametliku esialgse raporti poolt ümber lükatud?
Uurimine
Mitteametlik

- "Tema sõnul tekitab kahtlusi asjaolu, et lennudispetšer olevat käskinud põhjendamatult laskuda 1000 meetrit allapoole tsiviillennukite lennukoridori,"
Raportis on mitu korda kinnitatud ja raportis esitatud pardakirjuti registrogramm kinnitab, et lennuk oli nivool FL330 ja mingit allapoole laskumise korraldust ei olnud:
".. flight MH17 was flying at FL330 in unrestricted airspace of the Dnipropetrovs'k (UKDV) FIR in the eastern part of the Ukraine, the aircraft flew on a constant heading, speed and altitude when the Flight Data Recording ended."

- "26-aastane lennudispetšer Anna Petrenko haldas lendu viimasena, temaga koos olevat ta töökohal olnud tundumatu mees"
Lennujuhtijate ja lendurite kommunikatsiooni protokoll on raportis. Selles ei ole mingeid kummalisi lennuki suunamisi. Pardakirjuti ja lennujuhtijate salvestused on komisjoni väitel kooskõlas.
193.40.5.245 21. detsember 2014, kell 19:01 (EET)

: Igatahes sellest, millised versioonid ümber lükati, tuleb kirjutada. ~~

:: Ümberlükatud versioonid on olemas ja neid tasub ka kirja panna nagu vene kindralstaabi kindrali Andrei Kartapolovi näidatud video BUKist Krasnoarmeiskis - pole niisuguseid maju ja trolliliini Krasnoarmeiskis nagu videos BUKi taustaks, ja vene TV1-s näidatud satelliidipilt tulistava hävituslennukiga, mille mingid lennunduseksperdid ja insenerid TV1 väitel autentseks tunnistasid - kogu maailm naerab selle üle. Aga 'olevat käskinud laskuda', 'olevat olnud' - need on ju kuulujutud ja viidata saab ainult kuulujuttude kommenteerijaile, aga mitte sellele, kust niisugused versioonid pärit on. Arkadi Mamontovi väidete siin kirja panemine vajaks kommentaare:

::olevat ta töökohal olnud tundumatu mees - kui oligi, mis siis, kui lendu juhiti lennuplaani ja reeglite kohaselt?

::samal ajal kui MH-17 olevat õhus olnud ka Ukrainale kuuluv hävitaja Su-25 - uurimiskomisjonis on ka Venemaa esindaja, nii et vene info oli neile kättesaadav. Raportis on kirjas, et neil ei ole andmeid, et peale tsiviillennukite oleks läheduses veel lennukeid olnud ja sedasama väitis uurimiskomisjoni juht veel paar kuud pärast esialgse raporti avaldamist (New Straits Times, 30.10.2014).

::piloodikabiini fotod olevat kiiresti internetist kaduma hakanud - Malaisia lehtede veebiportaalid kubisevad sündmuskohal tehtud piltidest.

::saksa ja inglise Vikipeedias oli kohe muudeti andmeid SU-25 kohta - vaatasin, inglise, saksa, prantsuse, itaalia, hispaania vikid annavad sama lennulae kui vene oma - 7000 m, lahinguvarustuses 5000 m. (Практический потолок: 7000 м, Максимальная высота боевого применения: 5000 м).

:: Kas on üldse vaja niisugust hämamist nii põhjalikult Vikipeedias serveerida? 193.40.5.245 22. detsember 2014, kell 19:57 (EET)

::: Tekst oli kirjutatud sektsioonis "Mitteametlik" ning kuskil polnud öeldud et mitteametlik versioon on õige. Ameerikas uurijad ka leidsid, et araabid oskavad leida õige aadressi kõrgusest ~10km ning suunata lennuki täpselt õhuke sihtmärki poole eirades tuulenihe ning hoone kokkuvarisemine toimub 8 sekundiga, kuid aga 64% ameerika rahvusest naerab seda üle. Ja paljud ehituinseneerid ning teadlased kogu maailmast ka naeravad seda ametliku versiooni üle. Usaldust väheneb ka selline fakt, kuidas LKA korraldas terrorismis kahtlustatavate ülekuulamist salavanglades. Kui ümberlükkajatel on olemas veenvad tõendid, siis las avaldavad neid, kuid aga olukord on vastupidi: satelliididega varustatud USA luureteenistused kasutavad ekraanipildid arvutimängudest ning photoshopitud fotod kus isegi exif puudub. Mulle ei ole aru saadav, et keegi emotsiooniline tuleb siia ning diskrediteerib kõike mis ei vasta tema isikliku arvamusele. 90.191.190.76 23. detsember 2014, kell 18:00 (EET)
Tõstan siia: —Pietadè (arutelu) 22. detsember 2014, kell 20:56 (EET)

Tõstsin siia ka endise ametliku versiooni.

'Safety Board' võiks ehk tõlkida 'Päästeamet' nagu igasugused meie ametid on inglise keeles 'board'. 193.40.5.245 23. detsember 2014, kell 19:27 (EET)

: Päästeamet tõlgitakse "Rescue Department". Safety Board on selgelt "Ohutusnõukogu".

:Esmase raporti saab lugeda siin:

: http://www.onderzoeksraad.nl/uploads/phase-docs/701/b3923acad0ceprem-rapport-mh-17-en-interactief.pdf

: aga mitte midagi seal ↑ öeldud BUK'ist või muu relvade kohta, ainult väitakse, et lennuk oli tabanud suure energiaga väiksete murdunud metallobjektidega. Lehel 21 saab näha, et esimesena kukkus piloodikabiin ja ülejäänud lennuki osa ainult 5 kilomeetri kaugusel piloodikabiinist. Sateliitfoto, kus on nähtav raketi laskmine häävitajalennukist, oli saadetud tundumatu lennunduseksperdiga George Bilt'iga, aga mitte vene 1 kanaliga nagu Sina väitad, vene 1 kanal ainult näitas neid. Mul on näiteks teine küsimus: kui USA luureasutused täielikult toppivad oma nina Põhja-Koreasse, miks siis nad ei saa avaldada sateliididest fotod Ukraina-Vene piirist? Kui Venemaa oma 3000000 sõduritega tõesti sekkuks konfliktisse, siis mässulised võidaksid oma territooriumid paar tundidega, aga tegelikult lahingud toimuvad juba 8 või 9 kuud. Vikipeedia eesmägiks ei ole libertariaanide, liberalistide ja muu liberalismiga haigete isikute propaganda levimine. 90.191.190.76 25. detsember 2014, kell 12:58 (EET)

=== Ametlik ===
Uurimisega tegeleb Hollandi Ohutusnõukogu (Dutch Safety Board) ning lõpliku aruanne üleandmine on plaanitud augustis 2015.
Hollandi lennuamet avaldas 9. septembril 2014 lennukatastroofi esmase raporti. Kuni allatulistamiseni kulges lend plaanikohaselt, lennukil ei olnud mingeid tehnilisi probleeme ning lennukil ei toimunud midagi ebatavalist. Kahjustused lennuki esiosas annavad tunnistust, et lennukit tabasid väljast rohked suure energiaga objektid, mis põhjustasid lennuki purunemise. http://www.skybrary.aero/bookshelf/books/2875.pdf Preliminary report - Crash involving Malaysia Airlines Boeing 777-200 flight MH17 (pdf), DSB, 17 July 2014.
=== Mitteametlik ===
Paralleelselt ametliku uurimisega Euroopas tegeleb vene ajakirjanik Arkadi Mamontov lennuõnnetuse asjaolude uurimisega. Tema sõnul ei vasta mõned Euroopa ekspertide väited tegelikkusele ning on suunatud Venemaa halvustamisele. Tema uurimine näitab, et 26-aastane lennudispetšer Anna Petrenko haldas lendu viimasena, temaga koos olevat ta töökohal olnud tundumatu mees ning samal ajal kui MH-17 olevat õhus olnud ka Ukrainale kuuluv hävitaja Su-25, mille põhivarustuses on kahur - tema sõnul selgitavat see paljusid väikesi auke piloodikabiinis. Anna Petrenko sotsiaalvõrgus olid russofoobilised üleskutsed ning järgmisel päeval ta kadus teadmata suunas. Mamontov leidis, et MH-17 piloodikabiini foto omanik on saksa piloot Peter Haisenko, kes märkis, et piloodikabiini fotod olevat kiiresti internetist kaduma hakanud ning saksa ja inglise Vikipeedias oli kohe muudeti andmeid SU-25 kohta.
Uuet andmete järgi ei saavat SU-25 maksimaalne kõrgus ületada 6500 meetrit ning kõrgus 14 000 meetrit olevat saavutatud ainult katselendude ajal.

Naerukoht!

Enne 17. juulit 2014 oli neis kõigis Su-25 lennulaeks 7000 m ja lahinguvarustuses 5000 m.

20. juulil 2014 algavad korduvad katsed neid numbreid suuremaks parandada.

Tänaseks vene vikis 11 korda, inglise vikis 12 korda - siis pandi lukku,

saksa vikis 10 korda, prantsuse vikis 11 korda.

Pakutakse lennulagesid 9000, 10000, 11000, 14000, 15000 m, lahinguvarustuses 9000, 9600, 9700 m. 193.40.5.245 30. detsember 2014, kell 18:54 (EET)
Lipetski sõjaväelennukeskuses olevat tehtud uurimiseksperiment SU-25 hävitajaga, mis olevat selgitanud, et 30-millimeetrisest kahurist tulistamine jätvat samasugused jäljed nagu piloodikabiini fotodel. Lennundusinsener Ivan Andrijevski väidab, et pärast raketilaskmist BUK'ist jääb inversioonirada, kuid aga sellel õnnetusel raketilaskmise jälg puuduvatArkadi Mamontov - katkestatud lend.
Eestis elav ainuke NSV Liidu õhutõrjetehnika spetsialist Urmas Roosimägi ütles, et uudised MH-17 kohta on vastuolulised ning on kõrgete poliitikute avaldusi valdkonnas, milles nad ei ole eksperdid. Tema sõnul tekitab kahtlusi asjaolu, et lennudispetšer olevat käskinud põhjendamatult laskuda 1000 meetrit allapoole tsiviillennukite lennukoridori, mis on SU-25 tippkõrgus hapnikumaskiga; kuid enne uurimise lõpetamist kõik juba süüdistavad Venemaad sellele vaatamata, et veenvad tõendid puuduvad. Roosimägi arvamusel olid BUKi operaatorid palgatud ühekordse töö tegemiseks ning järgnev uurimine kuhugi ei vii, sest tõde polevat kellelegi vajaKindral Roosimägi: Tõde ei taha keegi teada. Maaleht, 31. juuli 2014.
----
Sellega loobutakse varasematest valesüüdistustest, et MH-17 tulistas alla ukraina ründelennuk. Kes loobus? Kas Novaja Gazeta, nagu konkreetsest lõigust justkui järeldada võiks? Kas Novaja Gazeta on siis kunagi selliseid süüdistusi esitanud? Ei tundu väga tõenäoline. Võtsin selle lause välja kui segase ja sisutu.

Parandasin sõnastust ja panin tagasi. 90.190.71.25 11. juuli 2015, kell 16:11 (EEST)

: No ei ole ju parem. Keegi pole ju ühestki versioonist loobunud, lihtsalt eelnevatele lisandus uus, mis need ümber lükkas.

::Jah, uus anonüümne raport välistas eo ipso varasema versiooni, et Malaisia reisilennuki tulistas alla Ukraina ründelennuk, vigastused on liiga erinevad.

::P.S. Ole hea ja allkirjasta oma märkused. Nii nõuab Vikipeedia hea tava. 90.190.71.25 11. juuli 2015, kell 18:41 (EEST)
=== Kokkuvõte ===
Uurimine saanud ainult leida, et rakett oli käivitatud Ida-Ukrainast ning lennuk oli kahjustatud rakettiga. Kapten kaheldamatus. Isegi raketti tüüp oli nimetatud valesti: uurijad ütlevad "9М38М" kuna seda muudel polnud kunagi ehitatud, on olemas "9M38" ja "9M38M1". Ma ei räägi sellest, kuidas mass-meedias infot alati annab müstiline "allikas, mis on kõige lähedam uurimisele", aga mitte ametlik uurimisasutus. 84.50.204.139 13. oktoober 2015, kell 16:37 (EEST)

Relvarühmitus võiks tulistada ainult BUK raketisüsteemiga, millisel elektroonika oli katki. Juhul, kui töökorras radarijaam puudub, siis BUK saab saavutada lennuki ainult väga piiratud sektoris - seetõttu lennuk MH-17 pidi kindlasti olema BUK'i kattmisalal (miks MH-17 oli BUK'i kattmisalal???) ning meeskonnal oli ainult ~2 minutit. BUK'i meeskond peab olema hästi trennitud, sest rakettisüsteem ei ole õhupüstol plastmassi kuulidega. Professionaalid võivad kiiresti tuvastada reisilennuki, kuid aga entusiastid ei oska tulistada BUK'ist. Ukraina ei anna lennudispetšerite vestlust ning Hollandi prokuratuur ei küsi neid. Lennuregistraatorites salvestatud andmed pole tänapäevani avaldatud. Räägimata sellest, kuidas internet-trollid püüavad veenduda, et arusaamatu pildid sotsiaalvõrgudes on tõde ning viskavad valesõnumid mass-meediasse, mida hiljem lükkab ümber ametlik uurimisasutus. 84.50.204.139 13. oktoober 2015, kell 21:55 (EEST)

Naerukoht!

Viimastes redaktsioonides on inglise lühendeid (NSDC), ka nimed (Horlivka, Snizhne, Zaroshchenske, Vitaly) on inglise kirjaviisis. Ukraina NSDC on Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu. Ukraina nimede transkriptsiooni vaata Ukraina keel#Eesti transkriptsioon. 88.196.28.229 8. mai 2015, kell 12:30 (EEST)

Väljaande  kokkuvõtlik versioon juhtunust on järgmine:
* Рейс МН17, muuhulgas ka lennuki allatulistanud Buki sissevedu VF-st Ukraina territooriumile 14. juulil 2014. —Pietadè (arutelu) 13. juuli 2015, kell 13:40 (EEST)
----
Panin ajakohastamismärkuse uue raporti pärast. Andres (arutelu) 30. september 2016, kell 18:14 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Malaysia Airlinesi lend 17


Arutelu:17. märts

Püha Patricku surmaaasta ei peaks vist nii täpselt siin olema. Adeliine 21. juuli 2014, kell 16:32 (EEST)

* 2016 – Rojava (Rojavayê Kurdistanê, Lääne–Kurdistan)
?? --WikedKentaur (arutelu) 15. märts 2017, kell 18:06 (EET)

Vaata :en:Rojava. Aga kuidas seda sündmustesse kirja panna, ei tea.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. märts 2017, kell 18:53 (EET)


Arutelu:Maitsmine

Kirjutamisel tekkis paar terminoloogilist küsimust. Kui kellelgi on ettepanekuid, siis palun andke teada.
Taste bud - meditsiinisõnastik soovitab "maitsekühmu", aga ma pole reaalselt kedagi näinud seda kasutamas. Pigem kasutavad inimesed "maitsmispunga", mida selles artiklis ka kasutasin.
Flavor - kummalisel kombel on see mõiste nii Eesti kui ka näiteks saksa keeles täiesti puudu. "Flavor" on aisting, mis tekib maitse ja haistmismeele töötlemisel (näiteks "maasikamaitse" on tegelikult "flavor" ja mitte "taste"). Pakkusin siinkohal välja kasutada sõna "mekk" kui "flavor" vastandit, kuigi ma pole päris kindel, kas seda Eesti keeles ka selles kontekstis kasutatakse.

Jah, seni on kasutatud "maitsmispunga". "Maitsekühmu" kui sünonüümi võib mainida.

Ei ole "mekist" selles tähenduses varem kuulnud. Andres (arutelu) 24. juuli 2014, kell 00:17 (EEST)


Arutelu:Ostankino teletorn

Pealkirja "Ostankino televisioonitorn" asemel peaks olema "Ostankino teletorn". Aitäh sellele, kes selle ära parandab! :)
Kuriuss (arutelu) 26. juuli 2014, kell 19:40 (EEST)


Arutelu:Kirjavahemärkide loend

"Noolsulud" on õige.
http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=noolsulg&F=M
Kuriuss (arutelu) 28. juuli 2014, kell 09:48 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Keelenõuanne

Igaks juhuks kleebin siia ühe EKI keelenõuande:
"Elus inimese kohta sobib kirjutada „Ta on sündinud .. ” (täisminevikus), surnud inimese kohta „Ta sündis .. ” (lihtminevikus).""
Kuriuss (arutelu) 28. juuli 2014, kell 19:10 (EEST)

Kui tegu on ametliku EKI keelenõuandega, võib selle lisada artiklisse.--Andrus Kallastu (arutelu) 29. juuli 2014, kell 09:59 (EEST)
Jah, see on EKI veebilehel avaldatud ametlik nõuanne, aga kahjuks tuleb selle nõuande juurest vaid üldine avalehe link (http://keeleabi.eki.ee/index.php?leht=0). Ma ei plaaninud seda õpetust kuskile artiklisse panna, vaid mõtlesin lihtsalt juttu teha, kuna mul on jäänud mulje, et mõned tublid Vikipeedia kaastöölised on hoolega ühtlustanud, aga paraku just risti vastupidi. (Surnud inimeste sünni- ja surmakuupäevade juures me Vikipeedias sellist lisasõna ei kasutagi, nii et parandada tuleks elavate inimeste sünniaja juures sõna "sündis" sõnaks "sündinud".)
Kuriuss (arutelu) 31. juuli 2014, kell 00:54 (EEST)
----
Kas siia tuleks kopeerida kõik keelekorraldajate materjalid, mis puudutavad asju, mille vastu on kuskil Vikipeedias eksitud? Neid paari juhuslikku tsitaati ei oska siit otisda, arvatavasti on neid lihtsam leida algallikast. Kommentaarid konkreetse sõna kohta (nt tsent) leiab ilmselt lihtsamini vastava artikli arutelust. Osas punktides (-kord/-hord, hüperlink, Suurbritannia) on nõuande asemel üldine keeleline ettepanek, mis ei puutu otseselt Vikipeediasse. Võib-olla on kuskil aruteludes selliseid keelenõuande vastuseid, mida väljastpoolt Vikipeediat hõlpsasti ei leia ja mis ei puuduta üht artiklit. Selliseid nõuandeid võib-olla oleks mõtet kuskile koondada. Aga praegusel kujul minu meelest pole sellel leheküljel mõtet. Pikne 21. august 2019, kell 18:56 (EEST)

Minu meelest on selle projektilehe funktsioon selge: Siia lehele on koondatud Keelenõuandele saadetud küsimused ning vastused küsimustele. Loomulikult on mõeldud Vikipeedia koostamisega seoses esile kerkinud küsimusi, mitte kõiki keelenõuandeid, mis leiduvad lehel https://keeleabi.eki.ee/  --Andrus Kallastu (arutelu) 29. august 2019, kell 18:15 (EEST)

: Praeguse seisuga on ainult esimene punkt (tsent) selline, mis on "Vikipeedia koostamise käigus Keelenõuandele saadetud" ja millel on ka Vikipeedia koostajale kasulik vastus. Samas, kuna see vastus puudutab konkreetse artikli pealkirja, siis pole sedagi eriti põhjust otsida mujalt kui vastava artikli arutelust.

: Kui siin peaks olema laiemalt "Vikipeedia koostamisega seoses esile kerkinud" küsimused, siis valdav osa keelenõuandlast leitavaid küsimusi kerkib varem või hiljem Vikipeedia koostamisega seoses esile. Nii nagu need paar viimati keelekorraldajate materjalidest siia kopeeritud asja. Pikne 29. august 2019, kell 20:58 (EEST)

::Võimalik, et Sul on õigus ja sellist projektilehte pole vaja. Oleks hea, kui arvamust avaldaks ka teised.--Andrus Kallastu (arutelu) 29. august 2019, kell 21:51 (EEST)

:::Näide projektilehe vajalikkusest oli äsja, kui mul oli vaja kolleegile näidata termini cent eestikeelse tõlke "tsent" päritolu. Teen ettepaneku kustutamismärkus maha võtta.--Andrus Kallastu (arutelu) 30. jaanuar 2020, kell 12:43 (EET)

:::: Jällegi, saanuks ju jätta keelenõu vastuse vastava artikli arutellu ja viidata sinna. Pikne 30. jaanuar 2020, kell 15:57 (EET)

::::: Kui ma oleksin siin uustulnuk, siis oleks iga õpetussõna teretulnud. Mida vähem peaks nende lugemiseks klõpsima, seda rahulikum oleks sisse elada. Kuriuss (arutelu) 1. märts 2020, kell 11:15 (EET)

:::::: Aga milliste kriteeriumite järgi neid õpetussõnu siia siis ikkagi koondada? Praeguse seisuga võiks ennem olla näiteks õigekeelsuskäsiraamat see üks koht, kuhu asjad on koondatud ning kuhu uustulnukaid või muidu huvilisi juhatada. Pikne 6. märts 2020, kell 19:23 (EET)

:::::::Kriteeriumiks on Vikipeedia toimetamise käigus eesti keele kasutamisega seotud probleemi esilekerkimine. Mõne sõna puhul võib vastav artikkel olemas olla, kuid mõned probleemid on üldised, artiklist artiklisse korduvad. Miks need ei võiks olla koondatud ühele lehele? Loomulikult see leht ei hakkagi asendama ÕS-i ja muid käsiraamatuid.--Andrus Kallastu (arutelu) 10. märts 2020, kell 19:05 (EET)

: Ma küsin siis teistpidi: millised oleks need näiteks õigekeelsuskäsiraamatus käsitletavad üldised keelelised küsimused, mis ei kerki varem või hiljem Vikipeedia toimetamisega seoses esile? Praegu ei ole ikkagi arusaadav, mille järgi siia asju panna ja kas ei võiks näiteks samusest õigekeelsuskäsiraamausest (enamvähem) kõiki asju siia ringi tõsta. Kui võib, siis ma ei saa aru, miks ei viidata neile allikatele, mis juba koondavad neid materjale. Materjale koondavana on siinne leht seisnud aastaid üsna kasutunua, kuna siia on pandud mõni juhuslik asi, ning asjade üks-ühele kopeerimine tekitab samas küsimusi ka autoriõiguse suhtes.

: Eemaldasin siit nüüd paar asja, mis pole üldised ja milles oli keelenõu asemel üldine keeleline ettepanek. Pikne 11. märts 2020, kell 18:39 (EET)

::1. Eemaldamine, mis ei näita, kuhu materjal on paigutatud, ei ole aktsepteeritav.; 2. Mis vahe on keelenõul ja pädeva asutuse esindaja poolt antud "üldisel keelelisel ettepanekul"? Veelkord, keegi ei keela lehte paremaks teha: lisada viiteid jne. Pööran muudatuse tagasi.--Andrus Kallastu (arutelu) 13. märts 2020, kell 10:07 (EET)

::Selle lehe mõte võiks olla, et siia koondatakse asjad, mis on Vikipeedia toimetamise käigus esile kerkinud, kuid mille kohta ei leia valmis vastuseid näiteks ÕS-ist.--Andrus Kallastu (arutelu) 13. märts 2020, kell 10:11 (EET)

::: Esimese eemaldatud punkti (tsent) kohta kirjutasin, et see võiks olla vastava artikli juures ning sinna ma selle ennist tõstsingi. Teiste eemaldatud punktide juures, nagu isegi näed, pole tegu mitte "pädeva asutuse esindaja ettepanekuga" (keelesoovitus, keelenõu), vaid Vikipeedia kirjutaja otsese või kaudse ettepanekuga keelereegli tegemise või muutmise kohta. Nende punktide esitamine keelenõuna on segane ja eksitav ning kuna Vikipeedia pole koht selliste ettepanekute arutamiseks, siis ma ei näe mõtet neid punkte kuskile ümber tõsta.

::: Eeskätt olete sina ja Kuriuss seni siia asju lisanud ning lisatu ja arutelus öelda põhjal paistab, et isegi teie kahe arusaam selle lehe eesmärgist lahkneb oluliselt. Kui ütled, et siia ei käi mujalt leitavad valmis vastused, siis paar viimati lisatud asja nähtavasti on just sellised.

::: Ma ei oska seda lehte parandada, kui pole üldistki selgust lehe eesmärgi osas. Kui sina vajad kohta, kuhu paar asja endale meelespidamiseks kirja panna, siis võiksid seda teha enda kasutaja alamlehel, mõeldav oleks siis leht siit kasutajanimeruumi teisaldada. (Kuriuss vist juba ongi kogunud valitud keelenõu väljavõtted enamjaolt enda lehele.) Pikne 13. märts 2020, kell 14:59 (EET)

::::Ma ei tea, millest lähtub keegi teine, mina lähtun lehe päises olevast kirjeldusest: Siia lehele on koondatud Vikipeedia koostamise käigus Keelenõuandele saadetud küsimused ning vastused küsimustele. Artiklite arutelud toimuvad artiklite arutelulehekülgedel. Keelenõuandele saadab küsimuse ning siia lisab vastuse Vikpeedia kasutaja. Kuna keele- ja terminoloogia-teemalisi vastuseid vajavaid küsimusi kerkib ilmselt üles ka edaspidi, võiks olla olemas üks konkreetne koht, kuhu need koondada. Kasvõi selleks, et sama asja ei küsitaks keelenõuandelt kaks korda. --Andrus Kallastu (arutelu) 14. märts 2020, kell 09:42 (EET)

::::: Nojah, nüüd tagantjärele oled lisanud päisesse selle "Vikipeedia koostamise käigus", aga enamik seni lisatud asjadest ei lähe sellega kokku. Pealegi oled ka ise siiski lisanud mõne punkti, mis ei lähe sellega kokku, nt see ja need ilma keelenõuta punktid, mille nüüd minu paranduskatse järel tagasi lisasid ja mis asja veel segasemaks teevad. Ma ei kujuta ette, kuidas keegi peaks oskama sedasi selle lehega midagi peale hakata.

::::: Nagu juba öeldud: praktikas pole sellest lehest rohkem kui 12 aasta jooksul asja saanud, nii et ta tegelikult ligilähedaseltki asju koondavana end õigustaks (ei saagi asja saada, kui lehe eesmärk on segane). Siit leiab kaduvväikese osa asjadest, mida keelenõust on küsitud. Samuti, kui tegu on konkreetset artiklit puudutava keelenõuga, mis on artikli juurest ära tõstetud (nii nagu oli keelenõu "tsendi" kohta), siis oht, et vastust ei leita üles ja küsimus esitatakse uuesti, on minu meelest just niipidi oluliselt suurem. Pikne 16. märts 2020, kell 17:59 (EET)

::::::Hea küll, ega selline veider vaidlemine vist väga konstruktiivne ei ole. Lehele on pandud kustutamisettepanek. Kui leiad, et leht tuleks kustutada, palun pane see hääletusele. --Andrus Kallastu (arutelu) 19. märts 2020, kell 01:03 (EET)

::::::: On küll veider. Hääletusel ma ei näe praeguses olukorras mõtet, kuna see iseenesest ei aita vastuseta küsimusi lahendada. Pikne 19. märts 2020, kell 18:27 (EET)

Ma arvan, et umbes sellise pealkirjaga lehel võiks olla mõtet, kui mõne juhusliku EKI keelenõu vastuse asemel oleks siin keskne aruteluleht, kus esitada üldisi keeleküsimusi, mida seni on küsitud Kuriussi arutelulehel ning veel näiteks lehel Vikipeedia arutelu:Keeletoimetamistalgud ja üldises arutelus. Kui küsimus on suunatud eeskätt konkreetsele kasutajale (Kuriussile), siis siin tuleks muidugi teavituse tarbeks küsimuses kasutajat mainida. Muu hulgas võiks siia siis postitada ka soovitusi teatud keeleküsimustes, millele teised kasutajad võiks parasjagu enam tähelepanu pöörata (sellisteks soovitusteks on Kuriuss kasutanud eeskätt enda arutelulehte). Konkreetsete artiklite pealkirju puudutavaid küsimusi võiks jätkuvalt arutada vastavate artiklite aruteludes. Kas lehe sellisest kasutusest oldaks huvitatud ja võiks lehe päises selle eesmärgi umbes nii sõnastada? Ja eelkõige muidugi, kas Kuriuss sooviks, et üldiste keeleküsimuste arutamine tema arutelulehelt rohkem siia eraldi lehele kanduks? Pikne 26. aprill 2020, kell 14:09 (EEST)

:"...umbes sellise pealkirjaga lehel võiks olla mõtet, kui mõne juhusliku EKI keelenõu vastuse asemel oleks siin keskne aruteluleht, kus esitada üldisi keeleküsimusi..." Tundub mõistlik lahendus. Palun anna lehe päises olevale selgitusele tabav sõnastus.--Andrus Kallastu (arutelu) 26. aprill 2020, kell 19:47 (EEST)

Vastan isekalt, enda seisukohalt.
# Mulle meeldib, et Kuriussi lehele tulevad küsima need, kes tõesti tahavad ja viitsivad keeleasjades kaasa mõelda, st nendega on võimalik arendada edasiviivat diskussiooni. Meeldib ka see, kui selgitust tulevad küsima need, kes ei saanud aru, miks ma nende kirjutisi nii või naa olen parandanud. Selgitan meelsasti. Aga mulle ei meeldi, kui tegelikult isiklikult mulle suunatud küsimus pannakse üldisse arutellu.
# Mulle ei meeldi, kui vikipedistid arvavad, et nad võivad kehtivatele kirjakeelereeglitele ja EKI keelesoovitustele sülitada ning panna ühissülitamise hääletusele.
# Mulle ei meeldi, kui mõni vikipedist kuskil üldisemas või just artikliarutelus teatab, et eesti keeleseadus on vaid paatos ega tähenda tegelikult midagi. Ma tõesti austan meie keeleseadust ja soovin, et seda tunnustataks ja täidetaks sisuliselt.
# Kohati on mul jäänud sellinegi mulje, et kui mõni keeleküsimus pannakse üldise arutelu lehele, siis aimub ridade vahelt kellegi soov teistele ära panna või vähemalt eneseupituseks natuke avalikult räusata. Mõistan, et nii teevad peamiselt need, kellele ei meeldi, et nende keelevigu on parandatud, või kes ei soovigi keeleteadlikumate inimestega rahulikult kaasa mõelda. Parema meelega ma ei viibiks ei räuskajate seltskonnas ega võimuvõitluse tandril.
# Seepärast pakun meelsasti ka edaspidi oma lehe näol keelehuvilistele üldisest arutelust veidi intiimsemat arutelupaika. Pealegi ei kipu ma kutselistelt keelenõustajatelt nende leiba ära võtma, pigem jagan praktikuna oma väga pika toimetajastaažiga kogunenud teadmisi ja tähelepanekuid, aitan leida asjakohaseid keelereegleid või lahendusi siis, kus pelgalt keelereeglitest ei aita. Aga ma ei ole robot, loomulikult on mul toimetajatöös välja kujunenud omad stiilieelistused, mida ma parema meelega tutvustaksin väiksemale kaasamõtlejate ringile, mitte ei kipuks kõigile peale suruma.
# Samas ma sooviksin siin küll näha mõnevõrra laiema lugejaskonnaga keelenurgakest, kus võiksime saada vastuseid näiteks sellistele küsimustele, miks on Vikipeedias jõuliselt viljeldud kümnest väiksemate arvude numbritega kirjutamist (nt 2-tuumaline ja 3-aastane) ja samas mitmekohaliste arvude sõnadega väljakirjutamist, kuigi keelereegli järgi peaks ometi olema vastupidi. (Ühele üsnagi keeleteadlikule administraatorile esitasin kunagi algaja vikipedistina selle küsimuse, aga ta ei pidanud mind oma vastuse vääriliseks). Või miks on juhendis viite esitamise näiteks valitud üks kehvemaid ja üldse mitte meie kirjakultuurile omaseid variante, kus raamatu ilmumise aastaarv on toodud viite lõpust hoopis ette autori nime taha või miks peaks välisallika autori nime taha panema kooloni, ehkki teame, kui pööraselt on hakatud armastama koolonit ajalehepealkirjades ning sageli satub viites mitu koolonit kole lähestikku, samuti pole aru saada, millal on isikunime puhul tegu autoriga, millal pealkirja osaga, jne. Jah, just sellistele küsimustele sooviksin mina siit vastuseid leida, ning seda muidugi konstruktiivse tagamõttega – et me saaksime neid asju edaspidi paremaks teha. Muidugi võib siia panna ka tavalisemaid keelenõuasju. Kuriuss (arutelu) 26. aprill 2020, kell 18:37 (EEST)

:: Arusaadav. Sinu arutelulehe arutelusid muidugi ei pea kuskil mujal pidama. Oletasin vaid, et võid olla sellest huvitatud, kuna oled juba teinud siia mõned sellised postitused, mida enamasti teed enda arutelus ning kuna mõnikord võib olla kasutaja jaoks häiriv, kui kolmandad kasutajad tulevad ka sõna sekka ütlema ja kasutaja arutelulehel toimuvad n-ö suuremad kogunemised. :)

:: Küllap eraldi arutelulehe võiks teha ka ülejäänud üldistele keeleküsimustele, mis pole suunatud eeskätt sinule. Kuigi võib-olla on sel mõttel siis vähem jumet, kui suurem osa arutelusid üldiste keeleküsimuste üle toimub siiski kuskil mujal.

:: Seda küll, et ei selles arutelus ega üheski teises arutelus ei peaks toimuma hääletused keelereeglite või keelekorraldajate soovituste järgimise üle ning aruteludes poleks tarvis teha ka muid vähemasjalikke avaldusi keeleküsimustes. Keeleseadusest küll nii palju, et seadus minu arusaamise järgi Vikipeedia keelekasutust otseselt siiski ei reguleeri. Pikne 26. aprill 2020, kell 19:50 (EEST)

:::Vabandust, kuid te käsitlete liiga paljusid teemasid läbisegi ning teie arutelu on liiga emotsionaalne. Siin võiks olla projektileht (mida see formaadi poolest ongi), millel arutatakse Vikipeedia keeleprobleemide üle. St, siin võiks käsitleda konkreetseid teemasid, mis on Vikipeedia koostamise käigus seoses eesti keele kasutamisega üles kerkinud (terminoloogia, õigekiri jne). Kui vaja, st kui valmis vastust ei ole või kui meie enda arutelu jookseb kuidagi kinni, siis esitatakse küsimus EKI keelenõule ning sisestatakse siia keelenõu vastus. Minu meelest on parem, kui need arutelud, küsimused ja vastused oleks koondatud ühele lehele, mitte neid ei pudistata laiali mööda artiklite või kasutajate arutelulehti. --Andrus Kallastu (arutelu) 26. aprill 2020, kell 20:30 (EEST)


Arutelu:Isuri keel

Välislink viib vadja keele õpiku juurde, mida ei saa kätte. Andres (arutelu) 5. august 2014, kell 16:12 (EEST)
on läänemeresoome keel, mida räägivad ajalooliselt Soome lahe kagukaldal elanud isurid

Ajaline ühilduvus on paigast ära. Ursus scribens (arutelu) 9. aprill 2020, kell 14:49 (EEST)

: Isuritest ei saa ju minevikuvormis rääkida. Velirand (arutelu) 9. aprill 2020, kell 14:53 (EEST)

:: Kas nad enam Soome lahe kagukaldal ei ela? Ursus scribens (arutelu) 9. aprill 2020, kell 16:31 (EEST)

::: Vähesel arvul neid seal ikka elab. Seetõttu kirjutasingi, et neist ei saa minevikuvormis rääkida. Velirand (arutelu) 9. aprill 2020, kell 16:34 (EEST)

:::: Elavad ikka. Ilmselt on mõeldud seda, et tänapäeval on neist vaid riismed järel. --Metsavend 9. aprill 2020, kell 16:36 (EEST)

:::::Varem elasid pea kõik isurid selles piirkonnas, aga praegu ainult osa. Lause üritab edasi anda mõtet, et minevikus asus seal isurite tuumikala. Võib olla saab seda paremini sõnastada. Tänasest seisust: "2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 327 isurit, kellest 177 saadi kirja Leningradi oblastis ja 53 Peterburis... Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 56 isurit." Ilmselt on neid mujalgi. --Minnekon (arutelu) 9. aprill 2020, kell 16:56 (EEST)
Võtsin järgneva jupi artiklist välja (istus seal juba üle 10 aasta ilma viiteta): "Isuri keelt räägivad (peamiselt õigeusku) Ingerimaa isurid. Isuri keelel on umbes 300 kõnelejat, enamik neist vanemaealised." --Minnekon (arutelu) 15. veebruar 2021, kell 11:53 (EET)

Kas on alust arvata, et keele leviala kaart on korrektne, nt et seda räägitakse Eestis Ida-Virus? Mis aasta seisu see kajastada võiks? Kaardi looja pole lisanud mingit infot oma allikate kohta. --Minnekon (arutelu) 15. veebruar 2021, kell 11:57 (EET)