Kasutaja arutelu:Knoomaa

Tulekindel materjal on materjal, mis säilitab oma tugevuse kõrgetel temperatuuridel. ASTM C71 tulekindlate materjalide kirjeldus on: ...mittemetallist materjalid, millel on need keemilised ja füüsikalised omadused, mis muutuvad konstruktsioonideks või süsteemide komponentideks, keskkonnas üle 538 ° C“.
Tulekindlaid materjale kasutatakse koduahjudes, põletusahjudes ja reaktorites. Neid samuti kasutatakse valuvormide valmistamisel klaasi ja metallitööstuses, ning raketikütuste süsteemides.https://ntrs.nasa.gov/archive/nasa/casi.ntrs.nasa.gov/20130014277.pdf Praegu kasutab terasetööstus umbes 70% kõigist toodetud tulekindlatest materjalidest.  http://www.saimm.co.za/download/PresidentialAddress2008.pdf
===Tulekindlad materjalid===
Tulekindlad materjalid peavad olema kõrgel temperatuuril keemiliselt ja füüsikaliselt stabiilsed. Sõltuvalt töökeskkonnast, peavad need olema termilise šoki suhtes vastupidavad, olema keemiliselt inertsed ja / või neil peab olema eriline soojusjuhtivus ja soojuspaisumistegur.
Alumiiniumi (alumiiniumoksiid), räni (ränidioksiid) ja magneesiumoksiid (magneesiumoksiidid) oksüde on kõige olulisemad materjalid, mida kasutatakse tulekindlate materjalide tootmisel. Veel üks oksiid, mida leitakse tavaliselt tulekindlates materjalides, on kaltsiumi (lubi) oksiid. Savi samuti sageli kasutatakse tulekindlate materjalide valmistamisel. https://books.google.ee/books?id=QU-Qvud3OvoC&pg=PA141&dq=alumina,+silica+and+magnesia+are+most+important+materials+used+in+the+manufacturing+of+refractories&hl=en&sa=X&redir_esc=y#v=onepage&q=alumina%2C%20silica%20and%20magnesia%20are%20most%20important%20materials%20used%20in%20the%20manufacturing%20of%20refractories&f=false
Tulekindlaid materjale tuleb valida vastavalt nende kasutusele. Mõned rakendused vajavad spetsiaalseid tulekindlaid materjale. Tsirkooniumit kasutatakse siis, kui materjal peab taluma väga kõrgeid temperatuure. Ränikarbiid ja süsinik (grafiit) on kaks teist tulekindlat materjali, mida kasutatakse väga karmides temperatuuritingimustes, kuid neid ei saa kasutada kokkupuutel hapnikuga, kuna nad oksüdeeruvad ja põlevad. Binaarsed ühendid nagu volframkarbiid või boornitriidid võivad olla väga tuleohtlikud. https://books.google.ee/books?id=-g_hx8ROlPYC&pg=PA35&dq=Zirconia+is+used+when+the+material+must+withstand+extremely+high+temperatures&hl=en&sa=X&redir_esc=y#v=onepage&q=Zirconia%20is%20used%20when%20the%20material%20must%20withstand%20extremely%20high%20temperatures&f=false Hafniumkarbiid on teadaolevalt kõige kuumuskindlam binaarühend, mille sulamistemperatuur on 3890 ° C. Ühendil tantaalhafniumi karbiid on kõigilt teadaolevatel ühenditest kõrgeim sulamistemperatuur(4215 ° C).https://books.google.ee/books?id=NF3W6zlN9WsC&pg=PA206&redir_esc=y http://accuratus.com/alumox.html
===Tulekindlate materjalide klassifitseerimine===
Tulekindlaid materjale võib klassifitseerida keemilise koostise, tootmismeetodi, füüsilise vormi või nende rakenduste põhjal termotuumasünteesi järgi.
===Keemilise koostise põhjal kvalifitseerimine===
==== Happelised tulekindlad materjalid ====
Happelised tooted koosnevad peamiselt happelistest materjalidest, nagu alumiiniumoksiid (Al2O3) ja ränidioksiid (SiO2). Neid üldjuhul ei mõjuta happelised keskkonnad, kuid aluselised keskkonnad kergesti mõjutavad. Need sisaldavad selliseid aineid nagu ränidioksiid, alumiiniumoksiid ja tulesavi. Tuntud reaktiivid, mis võivad rünnata nii alumiiniumoksiidi kui ka ränidioksiidi, on vesinikfluoriidhape, fosforhape ja fluoritud gaasid (nt HF, F2).  Kõrgel temperatuuril võivad happelised tulekindlad materjalid reageerida ka lubja ja aluseliste oksiididega. https://www.refractories-worldforum.com/
==== Neutraalsed tulekindlad materjalid ====
Neid kasutatakse piirkondades, kus toodang ja atmosfäär on kas happelised või aluselised ning keemiliselt stabiilsed nii hapete kui ka aluste suhtes. Peamised toormaterjalid kuuluvad R2O3 rühma, kuid ei piirdu sellega. Nende materjalide tavalised näited on alumiiniumoksiid (Al2O3), kroom (Cr2O3) ja süsinik.
==== Aluselised tulekindlad materjalid ====
Neid kasutatakse piirkondades, kus toodang ja atmosfäär on aluselised; need on leeliseliste ainete suhtes stabiilsed, kuid võivad reageerida hapetega. Peamised toormaterjalid kuuluvad RO gruppi, mille puhul on väga tuntud näide magneesiumoksiidist (MgO). Teiste näidete hulka kuuluvad dolomiit ja kroommagneesium. Kahekümnenda sajandi esimesel poolel kasutati terase valmistamise protsessis ahju vooderdamiseks kunstlikku periklaasi (röstitud magnesiiti).
===Jaotus tootmismeetodil===
1. Kuiv pressprotsess
2. Sulatatud ja valatud
3. Käsitsi vormitud
4. Moodustunud (tavaline, vallandatud või keemiliselt seotud)
5. Vormindamata (monoliit-plastist, rammimismass, lauaplaadid, mört, kuiv vibreerivad tsemendid).
6. Vormitud kuivalt tulekindlad materjalid.
==== Jaotus kuju poolest ====
Need on kas standardsuurusega või kujundatud. Standardkujul on mõõtmed, mida vastavad enamikule tulekindlatele tootjatele ja mida saab üldjuhul kasutada sama tüüpi põletusahjude või ahjude jaoks. Standardsed kujundid on tavaliselt tuletõkised, mille standardmõõt on 9 x 4-1 / 2 x 2-1 / 2 tolli ja seda mõõdet nimetatakse "ühe tellise ekvivalendiks". "Tellisekvivalendi" kasutatakse selleks, et hinnata, kui palju telliseid läheb tööstuslikku ahju peale. Spetsiaalsed kujud on spetsiaalselt valmistatud spetsiaalsete põletusahjude jaoks. Kivist tulekindlate materjalide kujundustehnoloogia on palju muutunud viimastel aastatel. Kuna vooderdiste parema toimimise ja madalamate hoolduskulude osas nõuded pidevalt kasvavad, kasutajad teinud kindlaks, et nende eesmärkide saavutamiseks on üks tõhus viis on integreerida tulekindlad täitematerjalid oma vooderdussüsteemidesse. Peaaegu kõikides tööstusharudes - naftakeemia, terase, elektrienergia tootmine, metallide valamine ja töötlemine, puittooted, mineraalide töötlemine ja muud - täiustatud kujundite rakendused on piiratud ainult kujutlusvõimega ja peaaegu alati nende kasutamine toob kaasa parema jõudluse ja madalamad hoolduskulud. Järgmises loos käsitletakse täiustatud vooderdiste kuju projekteerimist, tootmist ning materjalide omaduste ja paigalduse logistika võimalusi.
==== Tootmiseelne disain ja tootmine ====
Edukas toodete disainimine eeldab, et projekteerijatel on põhjalikud teadmised selle kohta, kuidas seadet kasutatakse ja kuidas toimub vooderduse  paigaldus kohapeal. Kvaliteetse tulekindlate vooderduste edukas projekteerimine ja tootmine eeldab tulekindlate materjalide, tootmistehnika, ankurdussüsteemide ja ehituspraktika teadmist. Mõõtmete tolerantsid, ehitustegevuse järjestus, tõste- ja käitlemisvõimalused objektil, ankurdusrajatised ja tegelikud tulekindla vooderduse  keskkonna teenindusvajadused on kõik tegurid, mis peavad enne projekteerimist olema hästi teada.
Erikujuliste toodete valmistamiseks on vaja kuju moodustamiseks vormi või mustrit. Tavaliselt kasutatakse mitmeid valuvormide valmistamise meetodeid ning vormi konstruktsioone ja materjalid sõltuvad kuju suurusest, keerukusest ja mõõtmete tolerantsidest ning mõnikord ka kujundite hulgast. Laiad mõõdulaiuse (+/- 1/16 ") lihtsad kujundid võivad kasutada vineeri või metallvorme. Muu kujuga võivad kaasneda suurt eeltööd, mis nõuavad keerukamaid vorme mis valmistatud puidust, plastist või metallist. Vooderduse  eelkujundamisel veel vaja arvestada ajakavaga ja tööde järjestamisega. Kujukujundus peab arvestama tööalase ligipääsetavusega, millised teised vooderduse komponendid on kujundite paigaldamisel juba olemas ja kuidas kuju saab töökohal füüsiliselt töödelda. Kaalu- ja tõstepiiranguid tuleb arvestada ja planeerida, samuti ahju või mahuti juurde kuuluva juurdepääsu liiki.
Vooderdusel kasutatud ankurdussüsteemi ülesehitus on oluline. Lisaks antud müüritise ankrusüsteemi, projekteerimisel vaja arvestada ka eelnevad konstruktsiooni kinnitused ja kaalud. Kinnitamiseks võib kasutada mitmeid meetodeid nagu näiteks seinale kinnituse, keevisõmbluste või poltidega ühendatud keermestatud kinnitusdetailidega.
Kõige olulisem on ikka see, et sobivad tulekindlad materjalid tuleb valida vastavalt vajadusele. Enne materjali valimist, tuleb mõista selliseid tegureid nagu vooderduse keskkonna  temperatuuriprofiili, oodatavad mehhaanilised pinged, voodrile keemilise mõju, erosiooni mehhanismid ja laiendusvõimalused.
Heal tasemel tootmisüksus peaks sisaldama hea energia varustuse, suure võimsusega segumasinad, automaatsed materjalide kohaletoimetamise konveierid, vibratsiooniplatvormid, digitaalselt kontrollitud vee lisamine, segamise ajakontrollerid ja suurte vormide valmistamiseks piisavad tõstmispinnad. Vormide põletamine toimub digitaalselt juhitavas ahjus, mille põletid on võimelised põletama vähemalt 1300 kraadi juures F. Samuti peaks olema mustrite valmistamise võimekus ja AutoCAD projekteerimisega seotud jooniseid.
==== Materjali efektiivne kasutamine ====
Sõltumata sellest, kui keeruline on projekt, võib materjali füüsikalisi omadusi oluliselt halvendada, kui segamise, valamise ja kuivatamise protsessi ajal ei hoolita reeglitest. Eriti keerukamate vooderduse lahtrite kasutamine spetsiifiliste kulumisprobleemide lahendamiseks muudab paigaldusmuutujad veelgi kriitilisemaks voodri jõudluse. Kahjuks on vooderdise kvaliteet sageli mõjutatud välitingimuste tõttu paigalduse ajal. Projekti ajakava, meeskonna võimekuse tase, materjali kättesaadavus, töökulude surve või muud põhjused võivad mõnikord mõjutada nõuetekohast tulekindla vooderduse paigaldust. Vale vee lisamine, segamise vibratsiooni pikkus, üle- ja alakoormatus ning sobimatu kuivatamine võivad oluliselt mõjutada paigalduse kvaliteeti. Valatud vormid, mis toodetud seeriatootmisena, saab materjali füüsikalisi omadusi paremini optimeerida.
Tulekindla materjali segu esmane kuivatamine ja kuumutamine on kriitiline paigaldusmuutuja, mis võib mõjutada vooderduse kvaliteeti. Vormid paigutatakse digitaalselt juhitavasse ahju, kus hoolikalt jälgitakse tulekindlate materjalide valmistamise küpsetusplaani. Vormid töödeldakse  aeglaselt kõikidest külgedest, automaatika abil eemaldatakse niiskuse vormi terves paksuses. Sõltuvalt temperatuurist, mille jaoks vorm on valatud, saab sellega optimeerida materjali füüsikalisi omadusi läbi kogu vormi paksuse, mitte ainult pinna peal. Selle tulemuseks on tõeliselt homogeenne vooder.
==== Eelised paigaldamise logistikast ====
Muud tulekindlate vormide peamised eelised on seotud lihtsustatud paigaldus- ja remonditöödega, mis võib vähendada kulusid ja kliendi toodangu langust. Sobivate vormide kasutamine vähendab kulu lõhkumistele, materjalidele, seadmetele, tegelikule paigaldamisele ja kulud kuivatamisele. See kulude kokkuhoid läheb vormide tootjale, kes suudab neid ressursse palju efektiivselt ära kasutada, laiendades vormide kasutamist ka mujal tootmises.
Tulekindla vooderduse paigaldamise töövõtjad on hakanud kaaluma väga palju eeltoodetud vormide kasutamist, sama nagu nad kasutavad mis tahes muu eelnevalt valmistatud esemetega, nagu isolatsiooni plokk, keraamiliste kiudude tekk, ankrud jne. Neid esemeid saab osta ja seejärel müüa nende komponentide paigaldusprojektidele . Kui tulekindlate remonditöödega osaliselt saab alustada enne meeskondade toimetamist kohapeal, kulud vähenevad automaatselt. Paigaldusettevõtjad on samuti leidnud, et kokkupandud vormide kasutamine võib sageli anda konkurentsieelise.
Valatud valmis vormide kasutamisel saab paigaldusmeeskonna suurust vähendada. Paigalduse kiirusest on mõlema jaoks nii paigaldajale kui ka omanikule ilmselgelt kasulik, sest lühema tööaja kestuse tõttu on kulud väiksemad. Materjali kasutus on vähenenud ka võrreldes teiste paigaldusmeetoditega, nagu näiteks pritsimine-valamine, kus 45% täiendavast materjalist läheb kadudeks ja vigade parandamise peale. Samuti on väiksemad keskkonna riskid vähema tolmu ja väiksemate seadmete kasutamise näol. Edasine remont muutub ka palju säästlikumaks ja kiiremaks. Remondi alasid saab eraldada ainult vahetult kulumispiirkonna  piirides. Ankru kinnitusi saab tavaliselt korduvkasutada. Kohapeal saab hoida vajalikud varuvormi ja muud varuosad, mida vajadusel hõlpsasti vahetada. Uue tulekindla vooderdise kohapealne valmistamine võib olla väga kallis ja aeganõudev kogu remondiprojekti jaoks. Eelvalmistatud tulekindlade vormide kasutamine võib vähendada või üldse elimineerida kohapealse vooderduse kuumutuse.
==== Tüüpilised eelvalmistatud vormide variandid ====
• Põletiplokid
• Põleti torud
• Pehmenduspadjad
• Põletitoestused
• Süvendid
• Seinapaneelid
• Jaotusseinad
• Piirded ja tõkked
• Suitsutorud
• Lõpukorgid
• Katuse sektsioonid
• Ohutusvooderdus
• Manöövri pistikud
• Õhuvõrgu plaadid
• Pihustid
• Suitsuseinad
• Heitgaaside ruumid
• Varukad
Tulekindlate vooderduse  eelvormide valmistamine on lähiaastatel kasvava trendiga. Läbi kontrollitud tootmise tõstetaks kõikide vooderduste toodete kvaliteeti ja läbi selle laiendatakse kasutamise piirkondi kõikides tööstusharudes. https://www.britannica.com/science/hafnium
===Monoliitsetest tulekindlate materjalide tüübid===
==== Tulekindlad materjalid ====
Need materjalid koosnevad täpselt sorteeritud jämedatest ja peenest tulekindla materjali teradest. Kõige levinum  sideaine on HAC (kõrge alumiiniumoksiidi tsement). Teised sideained, mida kasutatakse tihti, sisaldavad hüdraaditavaid alumiiniume ja kolloidset ränidioksiidi. Vooderduse paigaldamiseks segatakse materjal veega ja paigaldatakse kas valamise või pumpamise teel. Materjali paigutamine nõuab seejärel vibratsiooni.
Tsemendimaterjalid liigitatakse sageli selle sisalduse järgi. Tavapärased segud võivad sisaldada umbes 15-30% tsemendi sideainet. Tulekindlate tehnoloogiate väljatöötamisel lisatakse segusse keemilised lisandid, et vähendada tsemendi ja vee kogust, mida toode vajab ja selle mõjul  segu oluliselt parandab tugevust ja vastupidavust. Madala tsemendisisaldusega segud on umbes 3-10% massist tsementi. Väga madala tsemendisisaldusega segud on vähem kui 3% tsemendist.
==== Plastikust tulekindlad materjalid ====
Need on monoliitsed tulekindlad materjalid, mis segatakse veega või lisatakse sideainet. Neil on piisavalt plastilisust, et neid pillatakse ja segatakse kohapeal.
==== Rambamise tulekindlad materjalid ====
Need materjalid on väga sarnased plastikust tulekindlate materjalidega, kuid need on palju jäigemad segud.
==== Värvitu tulekindlad materjalid ====
Need materjalid on sarnased plastikust tulekindlate materjalidega, kuid neil on pehme plastiilisus, nii et neid saab oma kohale asetada.
===Tulekindlad mördid===
Mördid koosnevad peenestatud tulekindlast materjalist, mis on segatud veega pasta valmistamiseks. Neid kasutatakse liimimiseks ja niiskusjälgitavate tulekindlate toodete, näiteks telliste, liimimiseks. Tavaliselt kasutatakse neid segamise laiali määrimise teel.
===Isolatsioonimaterjalid===
Isolatsioonimaterjalid on spetsiaalsed monoliitsed tulekindlad materjalid, mida kasutatakse külmade rakenduste puhul. Need on valmistatud kergete agregaatmaterjalidest, nagu näiteks vermikuliit, perliit, laiend-o-sfäärid, mullide alumiiniumoksiid ja kivimaterjal. Nende peamine ülesanne on soojusisolatsioon. Need on tavaliselt madala tihedusega ja väikese soojusjuhtivusega. Isolatsioonivastased tulekindlad materjalid on mehaanilise tugevusega võrreldes tavapäraste vooderdustega. https://www.britannica.com/science/hafnium
===Tulekindlad tellised===
Tulekindel tellis, vooderduse tellis või müüritise tellis on tulekindlast keraamilisest materjalist plokid, mida kasutatakse ahjude, põletusahjude, küttekehade ja kaminate vooderdamisel. Tulekindel telliskivi on ehitatud peamiselt kõrgtemperatuuri keskkonna jaoks, kuid ka suurema energiatõhususe tagamiseks, sest sellel tavaliselt on ka madal soojusjuhtivus. Tavalisi tihedaid tuletõkkeid kasutatakse äärmuslikel mehaaniliste-, keemilistel- või termiliste pingete korra, näiteks puidu põletusahjuahjus, mis puutub ja hõõrdub puiduga, tuhaga või muu põletus jäägiga kõrgel temperatuuril. Teistes vähem karmimates olukordades, näiteks elektri- või maagaasiküttel töötavas põletusahjus, on parem valida poorsemad tellised, mida tavaliselt nimetatakse "ahjukivideks". Need on nõrgemad, kuid need on palju kergemad, lihtsamad ja paremad isolatsiooniks kui tihedad tellised.http://www.traditionaloven.com/articles/81/insulating-fire-bricks
=== Tootmine ===
Tulekindlate telliste valmistamisel põletatakse, kuni see on osaliselt klaasistatud ja eriliseks otstarbeks ka glasuuritakse. Tellistel on kaks standardtähist; üks on 229 × 114 × 76 mm ja teine on 229 × 114 × 64 mm. Saadaval on ka telliste "jotused", mis on poole paksusega ja mida kasutatakse tihti puitkütteseadmetes ja kaminasüdamikes ühendustes. Jaotuse mõõtmed on tavaliselt (229 × 114 × 32 mm).
=== Koostis ===
Tulekindlatel tellistest on alumiiniumoksiidi sisaldus, mis võib olla kuni 50-80% (vastavalt väiksema ränidioksiidiga).http://www.vitcas.com/refractory-fire-bricks
=== Kõrgtemperatuuri rakendused ===
Räni kivisüttesse kasutatakse terasetootmise ahju temperatuuril kuni 1648 ° C (3000 ° F), mis sulatab paljusid teisi keraamilisi liike ja tegelikult osa ränidioksiidist tuletõkkevedelikke. [Soovituslik] kõrgtemperatuuriline Kosmoselaeva isolatsioonplaatidel kasutati sama koostisega materjali korduvkasutatavat pinnaosastust (HRSI).
Värviliste metallurgiaprotsessides kasutatakse põhilisi tulekindlaid telliseid, kuna nendes protsessides kasutatavad räbud hõlpsalt lahustavad happelisi ränidioksiidi telliseid.  Kõige levinumad tulekindlad tellised, mida kasutatakse värviliste metallide kontsentraatide sulatamisel, on "kroom-magneesiidi" või "magneesiidi-kroomi" tellised (olenevalt nende valmistamisel kasutatud magneesiidi ja kroomi maakide suhtelisest suhest).
=== Materjalid madalamatele temperatuuridele ===
Madalama temperatuuri rakenduste puhul kasutatakse tuletõkketena mitmesuguseid muid materjale. Seal on sageli kasutusel voodrina  magneesiumoksiidi segu. Ränidioksiidist tellised on kõige sagedamini kasutatavad sellistes põletusahjudes. Ränikarbiidi materjal, millel on kõrge abrasiivne tugevus, on populaarne krematooriumides. Tavalist punast savi tellist kasutatakse korstnates ja puidupõletus ahjudes.


Kasutaja arutelu:Eliis95/GASP fenotüüp

Artikkel vastab entsüklopeediaartikli nõuetele, on piisavalt pikk ning esimesel silmapilgul asjalik.
Artikli struktuur tundub loogiline, küll aga üks alapealkiri on “Bakteri elütsükli viis faasi”, sellisele pealkirjale ootaks viite järgnevat alapealkirja.
Kui seda ei taheta kirjutada, siis oleks võibolla parem kirjutada pealkirjaks “Bakteri elütsüklid” vms. Deinitsioon jääb alguses arusaamatuks.
Tekst annab algallikas olevat infot adekvaatselt edasi, viimased kaks alapeatükki on sidusamad ja paremini loetavad kui ülejäänud.
Suurem osa artiklist toetub ainult ühele algallikale. Millegi pärast ainult viimasel viitel on link artikli leheküljele. Esimesed kaks artiklit on samuti internetis olemas, neile võiks lingi lisada. Ülejäänud tundub korrektne.
Vead, tähelepanekud:
Bakterid on kohanenud elama keerulistes tingimustes või keskkondades ja sellest tulenevalt on võimelised ekspresseerima palju erinevaid stressi-vastus geene ja aktiveerima alternatiivseid metaboolseid radu, et nendes tingimustes ellu jääda.
(Kui omadussõna on mitmuses, siis sellele järgnev nimisõna peaks samuti mitmuses olema. Samuti jääb ebaselgeks vastus...Küsimust ei ole esitatud, seega millele vastus antakse?)
Signalisatsioonisüsteemis, kus rakud on võimelised omavahel kommunikeerima, on osa populatsioonist ‘õppinud’, et kui osa populatsioonist läheb apoptoosi, siis ülejäänud osa peaks reprodutseerima ja seega surmafaasist väljuma.
(Palju sõna kordusi, teise populatsiooni asemele võiks panna näiteks bakteritest läheb apoptoosi.)
Pärast surmafaasi on mudelorgansim Escherichia coli võimeline pikalt elama kinnises söötmes toitaineid juurde lisamata.
(Lisamata kõlab halvasti, kas ei oleks parem juurde omandamata vms.)
Regulaarselt tagades steriilset destilleeritud vett ruumala ja osmolaarsuse säilitamiseks, aeroobselt kasvanud kultuurid on võimelised säilima umbes 106 CFU/ml tiheduse juures kauem kui 5 aastat toitaineid juurde lisamata.
(Kas eesti keeles ei kõla paremini Tagades regulaarselt.... Samuti võiks lause jagada kahekes alates sünast "Aeroobselt", sest teises lausepooles hakkab juba uus mõte.)
Lisamärkus: Mõningad sõnad/mõisted võiks olla nurksulgudes (artikli kirjutamisel), et inimest ümber suunata olemasolevale wikipeedia artiklile. Sellisel juhul on artikli sisust lihtsam aru saada.
---
Õppeassistent Hannalt:
*Suurim probleem artikli puhul on selle struktuur. On väga veider, et alustad justkui GASP fenotüübi seletamisega, siis tuleb muu osa ja siis keset artiklit tuleb nagu uus defineerimise osa peatüki "GASP fenotüüp" all. Ma tõstaks need kuidagi nii ringi, et artikli alguses seletatakse ikkagi ära, mis on GASP fenotüüp ja mis selle omadused on jms, ja alles pärast seda tuleks muu kõrvaline informatsioon (ehk bakteri elutsükkel jm). Kuna oled teemaga rohkem tuttav, siis ilmselt oskad ise täpselt neid osi nii paigutada, et sobiks nii mulle kui sulle :)
*Artiklit alustav definitsioon ei ole ka kõige parem, definitsioon peaks siiski olema see, mis ta päriselt on, mitte see, mis ta otsetõlkes on.
*Teksti sees ei tohiks viidete ees olla tühikut.
*Üldiselt võiksid oma teksti korralikult üle lugeda, mõned laused on pisut kehva sõnajärjega või lihtsalt veidralt sõnastatud.
*Lisa "feast or famine" järgi ka selle eestikeelne tõlge. HPook (arutelu) 4. detsember 2017, kell 23:19 (EET)
ÕA Avelt:
* "Ajaliselt on surmafaas varieeruv arvestades erinevaid liike, seega pannakse see paika alates sellest, kui umbes 99% bakteritest on elujõulisuse kaotanud." ---- lause tekitab segadust
* "Kultuurid kuni 60-päevased on võimelised ületama nooremaid rakke." ----  Kuni 60-päevased kultuurid on võimelised ületama nooremaid rakke.
* Oled kasutanud peamiselt ühte review artiklit. Peaksid sellest artiklist leidma üles viited algallikale.
* Võiksid lisada ka GASP fenotüübi kasvukõvera vms
--193.40.48.28 6. detsember 2017, kell 09:38 (EET)
---
Aitäh paranduste eest! Võid artikli põhiruumi laadida. Juhend selleks on siin. Kui artikkel on põhiruumi laaditud, on töö arvestatud. HPook (arutelu) 8. detsember 2017, kell 12:00 (EET)

Tagasiside wikipeedia artiklile "GASP fenotüüp"


Arutelu:Eesti Metsa Abiks

Väide, nagu propageeriks EMA liikumine Eesti metsade säästvat majandamist, ei vasta tõele. Nad propageerivad raiete piiramist, lageraiete keelustamist ja puidu kõrgelt väärindamise takistamist. --90.191.198.230 24. november 2017, kell 17:32 (EET)

Tsitaat Keskkonnaministeeriumi poolt lageraie alternatiivide (turbe ja valikraiete) seisu kohta Eesti oludes: Edukaid näiteid metsade uuendamisest turberaiete abil leidub Eesti metsades vähe. Valikraie ja püsimetsa kordaläinud näited puuduvad.https://www.envir.ee/sites/default/files/ms_valjatootamiskavatsus_16_02_puhas.pdf

Eesti oludesse (nagu ka naaberriikides) sobib loodusele kõige paremini just lageraie!--90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 19:13 (EET)
Eesti Metsa Abiks ei ole kusagil ametlikult väljendanud seisukohta, et lageraied tuleks keelustada. Koordinaatorid Väli ja Luiga on ajalehele "Koit" maininud, et lageraielangi maksimumpindala võiks olla kolm hektarit, nagu see oli enne 2013. aastat, ning et langile tuleks jätta rohkem säilikpuid, ning klumpidena, mitte üksikpuudena. Artiklis pole selle kohta üht- ega teistpidi midagi öeldud. --80.235.47.72 20. detsember 2017, kell 21:56 (EET)

Seda seisukohta on väljendatud korduvalt, nii Riigikogu propagandaüritusel kui ka nn Meeleavardusel (näide: https://f7.pmo.ee/LbvciNqTAHiPOjsExN5plmSPiNA=/fit-in/1980x1980/filters:no_upscale()/nginx/o/2017/12/15/7409753t1h6772.jpg ). See seisukoht on korduvalt läbi käinud nende Facebooki lehelt (ma ei oska facebookis konkreetsetele postitustele viidata, aga selle otsinguga tuleb palju selliseid avaldusi välja: https://www.facebook.com/groups/321102291623006/search/?query=keelata%20lageraie aga ka https://www.facebook.com/EestiMetsaAbiks/photos/pcb.381860145571005/182823378963505/?type=3&theater ) jne. Enne 2013. aastat ei olnud sellist piirangut, et lageraielangi maksimaalne pindala on 3 ha. Kust selline väide, et oli piirang 3 ha? Lageraielank võis olla kuni 7 ha! vt https://www.riigiteataja.ee/akt/105012011016 §29 lõige 11 punkt 3. --90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 23:14 (EET)
No sis nad muutsid langi mingi aeg varem ära. Põhimõtteliselt, foorumis on tuhandeid inimesi, kes ütlevad igasuguseid erinevaid asju, mis kõik ei saa kindlasti olla liikumise ametlik seisukoht, Reformierakonna liikmed räägivad samuti internetis ühte, teist ja kolmandat, see ei tähenda, et Reformierakond kui entiteet kõiki neid asju propageeriks, mida ta liikmed räägivad. Hasso Krulli kohta ma ei tea täpselt, kas ta on liikumise liige või mitte, aga igal juhul ei tähenda see, et ta mingil EMA ürtusel mingit juttu rääkis, et see oleks ühenduse ametlik seisukoht.
Tegelikult ei ole arutelu-lehekülg muidugi selleks, et arutada artikli objekti üle, vaid selleks, et arutada artikli üle. Artikli puhul ma arvn, et mingi neutralne inimene võiks selle korra läbi töötda. Ma arvan, et meie praegune vestluspartner on liikumise suhtes otseselt vaenulikult meelestatud, ja minu puhul võib lugu jälle olla vastuoksa, ja ega siit sellisel puhul kõige paremat nahka ei saagi tulla. --80.235.47.72 22. detsember 2017, kell 03:03 (EET)

Kui ikka mtü juhatuse liige Riigikogus toimuval üritusel lageraiete keelustamist nõudis, ei saa seda päris suvaliikme juhuslikuks avalduseks pidada. Mille järgi neid liikumise seisukohti teadmiseks võtma peab, kui isegi juhtide avaldused Riigikogu ruumes tuleb suvamölaks liigitada?--90.191.198.230 3. jaanuar 2018, kell 02:03 (EET)

Eespool viidatud plakat "Peatage lageraie!" maaliti EMA ametlikul plakatimaalimise üritusel. Raske uskuda, et mõni seal kirja pandud loosungitest ei ühti EMA ametlike seisukohtadega.--90.191.198.230 3. jaanuar 2018, kell 09:44 (EET)

Langi suuruse piirangud olid sellised juba 1980-ndatel. Küllap millalgi nad ka selliseks tehti. Aga Eesti Vabariigi taasiseseisvuse jooksul pole need piirid väiksemad olnud minu teada. Kui väidate vastupidist, siis viidake ikka konkreetsele seadusele. Niisama valetamisega teenite ausalt välja kõigi metsaomaniku sügava põlguse.--90.191.198.230 3. jaanuar 2018, kell 09:38 (EET)
Tundub, et tekkinud on järjekordne propagandaartikkel. Puudub vähimgi tasakaalustatus. Loeks nagu mitte vikipeediat, vaid mingi ususekti kampaanialehekülge!--90.191.198.230 17. detsember 2017, kell 20:40 (EET)

Palun aita parandada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. detsember 2017, kell 20:41 (EET)

: Selle artikli väärtus teatmeteose (Vikipeedia) osana on null. Parimal juhul piisaks paarirealisest selgitusest, et on selline marginaalne ullikeste kampaania ja loetleda nende juhid. Miskipärast Keskerakonna artikkel ei koosne 100% Keskerakonna reklaambrožüüridest maha kirjutatud lööklausetest ja ajalehest Pealinn välja nopitud töövõitudest.--90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 01:50 (EET)
See on pikk artikkel. Milles propaganda seisneb? Andres (arutelu) 18. detsember 2017, kell 12:27 (EET)
Oponentide ja kriitikute ütlused tuleb muidugi lisada. Andres (arutelu) 18. detsember 2017, kell 12:28 (EET)
Kui mitut kriitilist või oponeerivat seisukohta tuleks lisada, et artikkel taas neutraalne oleks? Kriitika lisamist raskendab mõnevõrra tõik, et paljud kriitikud ei kritiseeri ühendust nimeliselt, vaid praeguse metsapoliitika kriitikuid üldiselt. Selliseid asju oleks ka veidi jabur panna, nagu et Keskkonnaagentuuri spetsialist kurtis 15. 12. intervjuus, et SMI metoodika tutvustuskoosolekul küsis Eesti Metsa Abist tuntud naine kogu eg imelikke küsimusi ja süüdistas valetamises, niikuinii tuleb see artikkel varem ehk hiljem lühemaks toimetada.--80.235.47.72 19. detsember 2017, kell 13:45 (EET)

: Loomulikult oleks tobe artiklisse kirja panna seda, mida see seltskond tegelikult teeb. Lihtsam on ju kasutada nende endi loosungeid.--90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 01:54 (EET)
Meeleavarduse osavõtjate arvust: lugesin isiklikult üle üritusest tehtud fotodelt osalenud inimesed ja sain, et koos ajakirjanike, fotograafide, teleuudiste meeskondade, ministeeriumi töötajate, isegi kaasa haaratud laste ja juhuslike möödakäijatega oli maksimaalne pildilt loetav inimeste arv 136. Seejuures pole tõenäoline, et sellelt ülalt poolviltu alla tehtud fotol jääks publiku nii hõreda paigutuse korral mõne teise inimese varju rohkem kui 50 inimest (pigem mitte üle 5). Seega pole põhjust rääkida mitmestsajast osalejast ja objektiivne on "sadakond".--90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 12:44 (EET)
Kui mingi väide on toetatud ainult asjaosalistelt pärineva infoga ja selle tõesuses on kahtlus, siis tuleb teksti kirjutada, kellelt see väide pärineb, või seda üldse mitte ära tuua. Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 19:28 (EET)
Foto pealt peade lugemine on original research ning vastuolus vikipeedia reeglitega, see peaks ennem olema kuskil mujal avaldatud. Liikumise avalikus järelkajastuses on kirjas, et osalejaid oli kolmsada, seda allikat pole artiklis kasutatud.--80.235.47.72 20. detsember 2017, kell 20:32 (EET)

Kui on kahtlus mingi info õigsuses, siis ei pea seda reservatsioonideta esitama. Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 20:41 (EET)

Liikumise enda avalikus järelkajastuses Facebookis vastati küsimusele, kui palju osalejaid oli, et oli üle saja ( https://www.facebook.com/events/373426519747701/permalink/383849045372115/ ). No võibolla nüüd tõesti kuskil kirjutavad, et oli 300. Homme kirjutavad, et oli tuhat. Tõest on need viimased arvud kaugel.--90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 20:51 (EET)

Minu meelest ei saa seda originaaluurimusena käsitleda. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. detsember 2017, kell 02:28 (EET)
Artikkel on iseenesest hästi viidatud, lahmimine on siin arutelus toimunud. "Kriitika lisamist raskendab mõnevõrra tõik, et paljud kriitikud ei kritiseeri ühendust nimeliselt, vaid praeguse metsapoliitika kriitikuid üldiselt." - antud ühenduse seisukohtade kriita saab siia sisse panna, kuid kui kriitika ei puuduta EMA, siis ei peakski see ju siin artiklis olema. Kindlasti saab mõnda lauset natuke neutraalsemalt sõnastada. --Pelmeen10 3. jaanuar 2018, kell 13:28 (EET)

Jutt on sellest, et puudutab, kuigi nimepidi ei mainita. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 14:26 (EET)

Kust selline "kodaniku liikumine" järsku alguse sai, et juba teles ka figureerib jne? Üks pealinna visiit maksab teatavasti vähemalt 70 euri, niiet tundub olevat roheliste või siis talviku nn "kodanikuprojekt", et olulised teemad jälle vasakule ära kantida (nagu irl, Ekremli partei jne). 91.129.103.14 22. märts 2018, kell 18:13 (EET)

Küsimusele vastata ei oska, artikli versioon vaevalt neid tagamaid kõige täpsemalt avab, aga imestama paneb hoopis see, et vanasti kehtis Vikipeedias reegel, et arutelulehel teiste poolt arutelulehele kirjutatud lauseid ei redigeerita. Siin aga käib mingi veider redigeerimissõda. Pidage ikka hoogu!--90.191.1g6.98 (arutelu) 23. märts 2018, kell 13:57 (EET)

Link kah (Pelmeen10 mäluvärskenduseks) https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Arutelulehek%C3%BClg#%C3%84ra_nii_tee --90.191.1g6.98 (arutelu) 23. märts 2018, kell 14:04 (EET)

:Halvustavad kommentaarid ei ole lubatud, see on ka seal samas lingi all kirjas. Tasuks lugeda ka kindlasti Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole. Minu jaoks arusaamatu, kuidas selline kommentaar aitab artiklit paremaks muuta. Arutelulehed ei ole isiklike veendumuste või tunnete välja elamise koht. Pealegi on tegemist üsna tõsise süüdistusega ning oleks vaja konkreetset viidet, et see omaks entsüklopeedilist tähtsust. --Pelmeen10 2. aprill 2018, kell 19:23 (EEST)
Arvata oligi, et mingi odav sahker-mahker käib:
1) liikumine.ee aadressi on registreerinud Robert Pabson - roheliste liige alates 2007(-01.2018)
2) talvik on selle metsaliikumise toetusgrupi aseesimees
3) "kultuuri""ministeerium" andis hiljuti kõik diplomid ja vimplid ilusasti üle (22.03.2018)
4) "okupeeri oma müür" filmist saab taoliste liikumiste ülesehituse ja kantimiste kohta üsna hea ülevaate (https://www.youtube.com/watch?v=9MpNcViQcsI&t=49m13s)
5) ajakirjanduseetika koodeksi punkt 1.2 - "Ajakirjandus teenib avalikkuse õigust saada tõest, ausat ja igakülgset teavet ühiskonnas toimuva kohta. Ajakirjanduse üks peamine kohustus on ühiskonnas kriitiliselt jälgida poliitilise ja majandusliku võimu teostamist."


Malli arutelu:Suured arvud

Tegin malli ingliskeelse Wikipedia põhjal valmis, kuna siin seda varem polnud. Mall vajab kindlasti tööd, kuid suurem osa sellest on ära tehtud. Nüüd jääb toimetajatel vaid artiklite kirjutamise vaev. -Mardus /arutelu 24. november 2017, kell 22:33 (EET)

Eesti keeles peaks olema õige Steinhausi-Moseri...  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 25. november 2017, kell 03:11 (EET)


Puudub definitsioon. Adeliine 25. november 2017, kell 13:28 (EET)

Paistab et riiklikest / teadusasutuste arhiividest on SKB materjalid üleminekuaastate kaoses suures osas hävitatud, aga keegi peab SKB mälestuseks kodulehte ohtra materjaliga, millest peaks kokku saama üsna ok wikiartikli: http://www.teadusaparaadid.ee/kronoloogia-2/ - Bstard12 (arutelu) 7. september 2022, kell 02:20 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti NSV Teaduste Akadeemia Spetsiaalne Konstrueerimisbüroo


Kasutaja arutelu:Nadinee

Hello, . A request has been made via SRUC (metawiki) to usurp, or "take over", your username because another user would like to use it to edit.
If you do not object to being renamed to a new username in order for another user to use the name you currently have, please log in and post a reply here saying so (you may also tell us what username you would like to be renamed to, or we will provide you with a generic one) or use Special:GlobalRenameRequest.
If you do nothing: the request may be filled shortly, and your account will be moved to a generic username. You may request that it be moved to a new username of your choice at any time.
If you object to being renamed: please log in and make an edit to this page clearly stating that you object to usurpation. Any objection on your part will prevent usurpation.
Please note that even if your current username is usurped, you can still edit and your data will not be lost; your preferences, watchlist, and other user settings will be transferred to a new username.
Thank you for your time علاء (arutelu) 26. november 2017, kell 23:09 (EET)


Arutelu:Talumaja

Milline interwikide komplekt siia linkida tuleks? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. november 2017, kell 15:41 (EET)
Kas see artikkel on üldse õigustatud? Eestikeelses vikipeedias on juba olemas artikkel suvila. Praegune talumaja artikkel põhineb suuresti inglise wiki artiklil Cottage, aga see on juba seotud artikliga kotedž. Talumaja on pealegi talus asuv elamu, mingid Hiina telliskivist kortermajad seda nagu pole. Nefjool (arutelu) 27. november 2017, kell 16:40 (EET)

keeruline juhtum. Veel märksõnu: datša, maaelamu, maamaja, taluelamu, taluhoone, talu (hoone tähenduses)--Estopedist1 (arutelu) 1. detsember 2017, kell 11:06 (EET)

Talumaja tähendab tõesti, et see asub talus. Suvalisi suvilakesi ja muid taluta maamaju ei tohiks sellega ühte patta panna. Kuriuss 12. aprill 2018, kell 15:21 (EEST)

Praegu ütleb artikkel: !Sõna maamaja viitab sellele, et tegemist on majaga, mille esimesel korrusel on elutoad ja lakas üks või mitu magamistuba." See on ju jama. Talumajadel polnud tüüpiliselt üldse teist korrust, sageli polnud ka magamistuba. Elutube võib olla üksainus. Lisan toimetamise malli. Taivo 20. aprill 2023, kell 21:15 (EEST)


Arutelu:Eesti mustlased

Lisan allika, mille põhjal saaks artiklit täiendada:
* Eesti roma (mustlaste) elanikkonnaolukord ja lõimumise vajadus (2013). TÜ. Autorid: Kati Arak, Kristina Avdonina, Eva Kuslap, Mairi Kruuts, Kerli Kõiv, Eve Miilits, Kadri-Ann Mänd, Karolin Tohv, Klarica Topper, Kristi Õunap. Link on siin.--Taavik27 (arutelu) 27. november 2017, kell 17:47 (EET)
----
Kuidas tehtud muudatustesse suhtuda? Velirand (arutelu) 22. aprill 2023, kell 15:27 (EEST)

Minu meelest on OK. --Andres (arutelu) 22. aprill 2023, kell 20:10 (EEST)

:Ma leian, et eelisterminina tuleks jätkata omakeelse sõna kasutamist. Omanimena on roma mitmuslik / kollektiivne vorm (ainsuses romani jmt), mistõttu romad on vähe jabur. EKI soovituse järgi on 'romad' rööptermin, mitte eelistermin. --Vihelik (arutelu) 24. aprill 2023, kell 18:24 (EEST)

:: Lugesin hiljuti vist Akadeemiast, et enamik eesti mustlasi eelistab, et neid kutsutaks romadeks. Mustlaseks lubavad nad end kutsuda neil, kellel spetsiaalselt lubavad. --Andres (arutelu) 24. aprill 2023, kell 22:53 (EEST)

:::Viimaste sisulisade tegijana (ja kõik artiklis viidatud materiali läbi töötanuna) tunnen ka, et laias plaanis on muutused sobivad. Kaasaegsem professionaalsem kirjandus ja ka Eesti Romade kodulehekülg eelistavad tavaliselt pigem roma tüve ning seda tüve soovitavad kasutada ka Euroopa Nõukogu ja EIHR.

:::Mainiksin vaid, et minu meelest vajaks see teema vikipeediaülest konsensust, millele võiks järgneda laiem kõikide romateemaliste artiklite ja ka artikli pealkirjade ühtlustamine.  Andreas003 (arutelu) 25. aprill 2023, kell 12:06 (EEST)

::::Lihtne vastuväide on selline, et ühegi muu keele kõnelejal pole õigust nõuda, kuidas mingi konkreetse põlise keele kõnelejad ennast omas keeles väljendavad. Erand selles suhtes kehtib vaid koloniaalkeelte kohta, seda on igasugustel põliskeelte foorumitel palju arutatud. EKI ka ei nõua roma kasutamist mustlaste asemel, meil siin Vikipeedias pole õigust maakeele kõnelejate nimel "konsensust" tekitada. Kõigele lisaks pole sugugi mitte kõigi mustlaste omanimetus romani/roma, kas me tõesti teame, et kõik mustlased Eestis end nii nimetavad?

::::Mind häirib ka artikli pealkiri. Terminit Eesti mustlased peaks tohtima kasutada üksnes Laiuse mustlaste kohta, meil praegu elavad mustlased on kõik (100%) hilised sisserändajad, kellest suur osa pole Eesti kodanikudki. --Vihelik (arutelu) 27. aprill 2023, kell 10:53 (EEST)

::::::: Siin ei ole üldse juttu olnud nõudmisest. Mina ka ei nõua midagi, lihtsalt arvan, et romadeks nimetamine on OK. Mina olen lugenud, et nad nimetavad end nii. Kas see tõsi on, ma ei tea. --Andres (arutelu) 27. aprill 2023, kell 21:04 (EEST)

::::::: Ma ei ole nõus, et Eestis elavaid mustlasi ei või nimetada Eesti mustlasteks. --Andres (arutelu) 27. aprill 2023, kell 21:04 (EEST)

:::::Lähtudes juhistest Vikipeedia:Artikli pealkiri ja Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole#Vikipeedia ei ole vähemuste huvide kaitsja ei peaks teatud inimeste või organisatsioonide soovidele ja soovitustele andma erikaalu. Las nad kõigepealt veenavad teised inimesed ära ja seejärel saab ka Vikipeedia seda kajastama hakata. Praegu tuleks lihtsalt saada ülevaade, kuidas neid tänapäeval eestikeelsetes allikates tavaliselt nimetatakse. Minu tunnetus on, et kuigi kõnekeeles tarvitatakse sõna "roma" harva, siis kirjalikes allikates on see võib-olla tõesti nüüdseks esikohal.

:::::Artikli pealkirja üksi võttes võib selle tähendust mitmeti mõtestada, aga käesoleval juhul käsitleb järgnev definitsioon Eesti mustlasi just Eestis elavate mustlastena, mitte Eestis sündinud või Eesti kodakondsusega mustlastena. Minu meelest mõtlevad ka allikad Eesti mustlastest rääkides just elanikke. Ka kõik teised vikiartiklid ja allikad käsitlevad teemat "Eesti X rahvus" tähenduses "Eestis elav X rahvus". Seega on korrektne sellist pealkirja kasutada. Teoreetiliselt võib teha eraldi artikli Eesti kodakondsusega mustlastest, aga seda oleks ilmselt keeruline kirjutada, sest allikad tavaliselt ei erista Eesti vs muu kodakondsusega Eestis elavaid mustlasi.

:::::Eestis elavatest mustlastest ei moodusta sisserändajad mitte 100%, vaid 41%.  Minnekon (arutelu) 27. aprill 2023, kell 14:28 (EEST)

::::::Muidugi moodustavad sisserändajad 100%, kui arvestada sisserändajateks nõukogude okupatsiooni ajal ning taasiseseisvumise järel siia tulnuid ning neile siin sündinud esimese paari põlvkonna järeltulijaid. Järele mõeldes siiski ehk 99%, kui arvestada sisse need kuus või seitse Laiuse mustlast, kes II maailmasõja massimõrvast pääsesid ja kellel ehk järeltulijaid on. --Vihelik (arutelu) 27. aprill 2023, kell 14:41 (EEST)

:::::::No kui kasutada laiemat määratlust, siis vist jah. Minu arust kutsutakse sisserändajaid ja nende 2 järgmist põlvkonda kokku "immigrantrahvastikuks", samas kui lihtsalt "sisserändaja" on ikka see, kes ise sisse rändas. Minnekon (arutelu) 27. aprill 2023, kell 19:24 (EEST)
----
Eesti mustlaste kõige tähtsam grupp on ajalooliselt olnud Laiuse mustlased, kelle omanimetus oli lajenge ning kes rääkisid endast eesti keeles kui mustlastest. On enam kui problemaatiline hakata neid tagasivaateliselt ümber nimetada hetkel kehtiva poliitkorrektsuse tõttu. --Vihelik (arutelu) 28. november 2023, kell 17:02 (EET)

Kuna me teeme Vikipeediat tänaste, mitte mineviku lugejate jaoks, siis tuleb üldiselt kasutada ikkagi tänapäevast sõnavara ja arvestada sõnade tänapäevaseid tähendusi. Vajalikku kohta saab lisada täpsustusi, et "x ajal ja paigas kutsuti neid y keeles nii" ja võib-olla selle selgituse järel mõne alapeatüki raames ka seda ajaloolist nime eelistada. Sarnane lugu on nt ka 150+ aastat tagasi elanud mõnede teiste rahvarühmadega, kes on tagasivaateliselt ümber nimetatud eestlaseks. Probleem tekib siis, kui sõnakasutus hakkab lugejat eksitama või tekitab arusaamatusi. Olen nõus, et entsüklopeediaartikli sõnavalikus ei peaks lähtuma lihtsalt poliitilise korrektsuse argumendist ja soovist vältida kellelegi teatud kontekstis solvavana tunduvat sõna. Tuleb järgida usaldusväärsete allikate sõnakasutust. Ma pole lõpuni kindel, kumb domineerib, aga tegin katseks "mustlased" ja "romad" kiirotsingud ERR-i portaalis ja ETIS-es ning "romad" andis viimaste aastate kontekstis rohkem vasteid. Minnekon (arutelu) 28. november 2023, kell 18:31 (EET)

:Euroopa mustlastel on vähemalt neli omanimetust, meie rühmadest on vaid läti ja vene päritolu hilised sisserändajad romad. Kas neil on õigust oma nimeideoloogiat peale suruda Laiuse mustlastele, seda enam, et viimased enda eest seista ei saa? Mis puutub guugeldamisse, siis, nagu öeldud, viimase aja üllitistes domineerib poliitkorrektsus. Vihelik (arutelu) 28. november 2023, kell 19:08 (EET)

::Kasutatavad nimed ja nimetused ikka ajas muutuvad, sealhulgas vanemate sündmuste kirjeldamisel, ja kui see on toimunud, siis peab seda ka Vikipeedias kajastama. Kui sõnal "roma" on veel mingi kitsam tähendus, siis saab seda artikli alguses mainida nagu meil mitmetähenduslike mõistete puhul tavaks on. Ma ei tea, et neil oleks nimeideoloogia (mida see tähendab?) ja et nad seda Laiuse mustlastele või kellelgi teisele peale oleks surunud. Ja kui ongi, siis see ei puutu meisse, meie ülesanne vikipedistidena on vaadata, mis variant allikates on. Nii nagu ei saa "mustlasest" loobuda põhjendusega, et vikipedistide arvates on allikad teinud vea nii solvavat nimetust kasutades, ei saa "romast" loobuda põhjendusega, et vikipedistide arvates on allikad teinud vea vähemsolvavat või uuemat päritolu nimekuju eelistades. Minnekon (arutelu) 28. november 2023, kell 21:06 (EET)


Kasutaja arutelu:Wkentaur/Arhiivid/2017

Hello! The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey. We want to know how well we are supporting your work on and off wiki, and how we can change or improve things in the future.This survey is primarily meant to get feedback on the Wikimedia Foundation's current work, not long-term strategy. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation. You have been randomly selected to take this survey as we would like to hear from your Wikimedia community. To say thank you for your time, we are giving away 20 Wikimedia T-shirts to randomly selected people who take the survey.Legal stuff: No purchase necessary.  Must be the age of majority to participate. Sponsored by the Wikimedia Foundation located at 149 New Montgomery, San Francisco, CA, USA, 94105. Ends January 31, 2017. Void where prohibited. Click here for contest rules. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.
Take the survey now!
You can find more information about this project. This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement. Please visit our frequently asked questions page to find more information about this survey. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email to surveys@wikimedia.org.
Thank you!
--EGalvez (WMF)  (talk) 13. jaanuar 2017, kell 23:50 (EET)

Share your experience and feedback as a Wikimedian in this global survey (revised heading)

--Kulttuurinavigaattori (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 08:04 (EET)

(Sorry to write in English)
Hello! This is a final reminder that the Wikimedia Foundation survey will close on 28 February, 2017 (23:59 UTC).   The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.  Take the survey now.
If you already took the survey - thank you! We won't bother you again.
About this survey: You can find more information about this project here or you can read the frequently asked questions.  This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email through EmailUser function to  User:EGalvez (WMF).  About the Wikimedia Foundation: The Wikimedia Foundation supports you by working on the software and technology to keep the sites fast, secure, and accessible, as well as supports Wikimedia programs and initiatives to expand access and support free knowledge globally.  Thank you! --EGalvez (WMF)  (talk) 23. veebruar 2017, kell 10:04 (EET)

Your feedback matters: Final reminder to take the global Wikimedia survey

Mulle küll meeldivad need ERRi märksõnade lehed.... Aga miks sa sinna käändes või lausa vigaseid vorme paned? Ave Maria (arutelu) 13. juuni 2017, kell 17:13 (EEST)

See on programmi väljund. --WikedKentaur (arutelu) 7. juuli 2017, kell 18:58 (EEST)

: Nende lehekülgede avamine on päris vaevaline ja ma saan iga kord teate, et script ei suuda lõpuni joosta.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. juuli 2017, kell 00:34 (EEST)

Rossa ja palju muud
Tere!
Ammu juba tahtnud küsida: oled paljudelt ITA artiklitelt võtnud infokastist ära rahvaarvu (Itstati lehelt on need andmed jooksvalt saadaval (lahtrites õiged nimetused valida jne)), ja nii on paljud ITA comuned kujul, kus tekstis on asustustihedus (ajalise täpsustuseta), kastis aga rahvaarvu pole (seda nii uute kui vanade brauseritega, nii W7 kui WX keskkonnas).Mõnes kohas olen viimasel ajal kasutanud kastis skeemi:
Elanike arv = 32 842Bilancio demografico anno 2016 (dati provvisori) Italia- Elanike arv seisuga 30. november 2016(hinnanguline) (2014)Asustustihedus:  in/km²Kõrgus merepinnast: 604 m
 —Pietadè (arutelu) 16. august 2017, kell 19:39 (EEST)

2015 võeti Wikidata-st hulk istat-i rahvaarve maha https://www.wikidata.org/w/index.php?title=Q25195&type=revision&diff=287035740&oldid=276086467 Peab proovima, kas seda tehakse seal järjepidevalt. --WikedKentaur (arutelu) 24. august 2017, kell 18:07 (EEST)

Kas endiste haldusüksuste kategooriate kustutamiseks on konsensus? Mina neid ei kustutaks. Vaata Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt KOV 2017. --Metsavend 5. november 2017, kell 11:22 (EET)

Kas ja kuidas peaks toimuma selliste lehtede nagu Kasutaja:WikedKentaur/ERRi märksõnad/2017/04 toimetamine?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. detsember 2017, kell 18:22 (EET)

ega nende hiigelloenditega midagi vist teha polegi. Neid juba laeb mitu minutit ja ka toimetamise käigus on suur oht, et brauser jookseb kokku. Sama kehtib ka kasutaja:Mariina hiigelloendite kohta. V-o Vikipeedia arendajad mõtlevad / on mõelnud midagi sellistel puhkudel välja--Estopedist1 (arutelu) 25. detsember 2017, kell 10:59 (EET)

:Kustutan ära. --WikedKentaur (arutelu) 28. detsember 2017, kell 22:35 (EET)

:: Nendest on nii palju kasu, et aitavad veenduda pealkirja õigsuses või teema tähelepanuväärsuses. Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 16:49 (EET)


Arutelu:Uusrealism (filosoofia)

Peaaegu kõik lingid siia tulevad mallist "20. sajandi kunst". Ma ei tea, mida seal silmas peetakse.
Siinne jutt paistab pärinevat nõukogudeaegsest allikast. Andres (arutelu) 1. detsember 2017, kell 05:36 (EET)

Tekst on suhteliselt täpne tõlge inglise vikipeediast. Teisadasin uusrealism (filosoofia) alla, et kunsti valdkonna uusrealismist eristada. --Märt Põder (arutelu) 24. jaanuar 2018, kell 16:59 (EET)

See uusrealism tundub päris huvitav nähtus ja eri keelte vikipeediates (lisaks inglise omale, nt saksa, prantsuse ja soome) on selle kohta kirjutatud eri rakurssidest, sj näib see olevat seotud pragmatismiga ja sellega seostatakse veel hulka kuulsaid filosoofe (nt Whitehead, Russell, Alexander), vastandumist hegeliaanlusele ja seost naiivse realismi ja uuspositivismiga, lisaks osutatakse prantsuse vikipeedias 1910. aasta manifestile, mis sellele suunale alguse pani. Praegust artiklit võikski täiendada nii, et ta poleks ainult inglise vikipeedia liigdetailne artikkel eesti keelde tõlgituna, vaid selgitaks ka pahaaimamatule lugejale, mis ajalooliste filosoofia koolkondadega see seotud on ja/või kuhu paigutub, võiks lisada vastavad selgitused definitsiooni järele lõiku. Minu arvates võiks püüda uusrealismi defineerida selle sisu järgi, nimed ja seosed ülikoolidega võib tuua ära pigem artikli kehas või definitsiooni järel olevas lõigus, ka peaks definitsioonis viitama ingliskeelsele "new realism" nimele. Artikli lõpus võiks olla ülevaatlikkuse mõttes ka "vaata ka" sektsioon. --Märt Põder (arutelu) 24. jaanuar 2018, kell 18:00 (EET)


Arutelu:Mõistlik egoism

Esimesest lausest ei saa kuidagi aru, mis selle artikli teema on. Andres (arutelu) 1. detsember 2017, kell 22:04 (EET)

Jah, esimene lause on nagu sõnaseletus sõnastikus, kus on eri tähendused järjestikku pandud.  Tegelikult ka ülejäänud artiklist ei saa aru, millest siin räägitakse. Adeliine 21. jaanuar 2018, kell 11:42 (EET)

See artikkel ei saa kuidagi olla artikkel "huvide" kohta, sest puudutab peaaegu ainult Helvetiuse seisukohti ja ei keskendu isegi otseselt huvidele. Ka pole selge, kas Helvetius on huvide kontekstis üldse piisavalt oluline, et temale keskenduda. Ma arvan, et artikli võiks teisendada kas Helvetiuse artikliks -- see eeldaks põhiandmete lisamisest filosoofi isiku, ajastu ja põhiseisukohtade kohta -- või siis hoopis artikliks mõistlik egoism või lausa mõistlik egoism (Helvetius). See eeldaks ka definitsiooni sõnastamist nii, et defineeritakse alguseks see mõiste, millest artikkel on. --Märt Põder (arutelu) 24. jaanuar 2018, kell 16:26 (EET)

Meil polnud artiklit Mõistlik egoism, sellepärast teisaldasin siia. Andres (arutelu) 24. jaanuar 2018, kell 20:36 (EET)


Arutelu:Mõistmine

Minu meelest räägitakse siin praegu (vähemalt osaliselt) empaatiast. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. detsember 2017, kell 16:14 (EET)

Mul on veel pooleli kirjutamine, ärge veel täitsa ära kustutada, teen vajalikud muudatused ära Tekstiil1234 (arutelu) 2. detsember 2017, kell 16:54 (EET)

Tänan täpsustamast, ühtlasi minupoolsed vabandused. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. detsember 2017, kell 17:00 (EET)

Tundub, et siin artiklis püütakse koos käsitleda mõistmist psühholoogilises mõttes ja filosoofilise ja/või humanitaarteaduse meetodi tähenduses. See pole iseenesest halb plaan, aga praegu on artikkel pigem konspekti tasemel ja vajaks selgemat struktuuri ja mõistmise vähemalt kahe eri valdkonna käsitluse süstemaatilist eristamist ja/või võrdlemist, lisaks on mõistmine vist ka veel pedagoogika/õppimisteooria mõiste ja osa tunnetusteooriast ja teadusfilosoofiast, terminid nagu kirjeldus, seletus jmt puutuvad ilmselt ka siia artiklisse. Mida võiks alustuseks selle artikliga edasi teha, on see, et tõmmata kokku detailsemad kirjeldused hermeneutika teemal (võib kopeerida jäägid siia arutelulehele või liita vastavate filosoofide artiklitesse), lisada jaotised mõistmise kohta teistes valdkondades/tähendustes ja mugandada definitsiooni nii, et ta haaraks neid kõiki. Seejärel võiks kirjutada ka definitsioonile järgneva lõigu/peatüki, kus selgitataks mõistmise erisusi eri valdkondades või teooriates. Sisuliselt siis, et paneks kokku selle artikli ideaalse struktuuri, täidaks kõige esialgsema ja lakoonilisema sisuga ja vaataks, kas sellel tundub mõtet olevat. Kas see on hea plaan? --Märt Põder (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 16:52 (EET)

On väga hea plaan. Filosoofia ja psühholoogia võiks teha eraldi lugudeks, siis kui tuleb rohkem sisu.--Vaher (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 16:56 (EET)

Minu meelest on see halb plaan. Need asjad peaksid eraldi olema. Ma paneksin siia jutu meetodist. Andres (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 21:00 (EET)
Esimene lõik on arusaamatu. Ei saa aru, mis see mõistmine on ja millest see artikkel peaks rääkima. Andres (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 21:03 (EET)
T6stsin välja: Näiteid
*Pärismaalaste tavad võivad näida uurijaile veidrad, kuid see näitab, et ta ei mõista neid.
*Kui uurija suudaks asetada end pärismaalase asemele, näha maailma tema pilguga, siis ta mõistaks teda.
*Halb käekiri takistab, segab teksti mõistmist.
*Töötajate vaheline koostöö oli häiritud, kuna puudus omavaheline mõistmine.
*Õigeks- ja hukkamõistmine ei samastu mõistmisega, sest neid saab sooritada ilma mõistmise ja teadmiseta, mis tegelikult toimus või teadmata õigeks/hukka mõistetavatest isikutest.--Vaher (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 21:39 (EET)


Arutelu:Uuskantiaanlus

Uuskantiaanlus ei ole Kanti filosoofia taassünd. Andres (arutelu) 3. detsember 2017, kell 15:39 (EET)
Sellel on hiljem täpsem seos saksa filosoofias.

Arusaamatu lause. Andres (arutelu) 3. detsember 2017, kell 15:40 (EET)

: See on inglise vikipeediast: "It has some more specific reference in later German philosophy." --Märt Põder (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 19:16 (EET)

::Mida see lause tähendab? Andres (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 21:14 (EET)

Minu meelest artikli vist peamiseks allikaks olev inglise vikipeedia artikkel pole suurem asi, sest seletab väga vähe motivatsiooni uuskantiaanluse taga ja esitab selle asemel ohtralt erialaselt spetsiifilisi viiteid autoritele, mõistetele ja tekstidele, mis pahaaimamatule ja filosoofia ajaloo vastavat etappi veel mitte tundvale lugejale tingimata midagi ei ütle. Ehk minu meelest võiks praegu definitsiooni järel oleva osa pagendada "päritolu" alla ja lisada definitsiooni järele paremini kalibreeritud selgitused selle kohta, misasi see uuskantiaanlus ikkagi oli/on. Kui ma vaatan artikleid IEPs, NWEs ja nt seda artiklit, siis kõigis neis on uuskantiaanluse taga peituvat motivatsiooni ja selle tähtsust filosoofia ajaloos palju arusaadavamalt seletatud. Ma olen nõus, et seda ei peaks ehk nimetama Kanti filosoofia "taassünniks", aga milleks siis täpselt, see selgub alles siis, kui artiklisse on tekkinud a) definitsiooni järel olevad paar selget lauset pluss lõik, mis seletab lahti motivatsiooni uuskantiaanluse taga ja/või b) eraldi peatükk uuskantiaanluse rollist 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse filosoofias. Lisaks sellele peaks konkreetse artikli keeletoimetama, siin on mitmeid lohakusvigu, sj on autor olnud ebakindel kantiaanluse, kantiaanide ja nendega seotud sõnade pruukimisel, kohati on valitud sõnavormid süntaktiliselt sobimatud ("uuskantiaani koolkond" peaks olema "uuskantiaanide koolkond" või "uuskantiaanlik koolkond" vmt). --Märt Põder (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 19:45 (EET)


Arutelu:Johan Lagos

Aga kes teab, millal ta suri? --37.157.99.71 3. detsember 2017, kell 17:14 (EET)

Võib arvata, et see pole teada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. jaanuar 2018, kell 17:20 (EET)

: Siiski on. Ups. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. jaanuar 2018, kell 17:31 (EET)

Arvan, et nende materjalide põhjal on võimalik üht-teist juurde kirjutada. Lagose kohta käivad peatükid/lõigud on järgnevalt kolmelt lingilt võimalik ctrl + f abiga hõlpsasti leida.
*  (saksa keeles)
*  (saksa keeles)
* (lk 83) (inglise keeles)
* Samuti saab lisada midagi Lagose poolt esitatud XVI peatüki osas, mida Kreutzwald algul Kalevipoja jaoks sobimatuks pidas. Vt: 8:18 & lk 17-18.
- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. jaanuar 2018, kell 17:31 (EET)


Vikipeedia arutelu:Keeletoimetamistalgud

Pange bänner ka. Nefjool (arutelu) 3. detsember 2017, kell 21:39 (EET)

Tehtud. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. detsember 2017, kell 00:08 (EET)

:Võtke bänner maha, see on eilne uudis. Annn (arutelu) 15. märts 2018, kell 12:22 (EET)
Kas saaks jälle bänneri? Teema on taas päevakorral. Annn (arutelu) 7. detsember 2018, kell 14:46 (EET)
Palun pange bänner. Annn (arutelu) 1. detsember 2021, kell 06:57 (EET)
----
Kas need, millel märkust juures ei ole, ei lähe arvesse? Andres (arutelu) 6. detsember 2017, kell 14:45 (EET)
----
Lähevad ikka. Märkus oleks toimetamist vajava artikli valimisel abiks, kuid arvesse läheb ka toimetamist vajav ilma märkuseta artikkel. Annn (arutelu) 8. detsember 2017, kell 08:25 (EET)

Seda peaks siis juhendis ütlema. Andres (arutelu) 8. detsember 2017, kell 09:20 (EET)
----
Lisasin siia ja juhendisse. Aitäh täpsustamast! Annn (arutelu) 8. detsember 2017, kell 22:09 (EET)
----
Lõigus: "Talgutel osalejad valivad toimetatavad artiklid soovitatavalt keeletoimetamist ootavate artiklite hulgast." on olemas link, mis viitab mingile veidrale veebilehele, millel sisu ei näidatud. On see link ikka korrektne?Tonisee (arutelu) 30. detsember 2017, kell 22:48 (EET)

Jah. Sisu laadimine võtab lihtsalt veidi aega. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 30. detsember 2017, kell 23:13 (EET)

Kasutada saab ka kategooriat "Keeletoimetamist ootavad". Andres (arutelu) 31. detsember 2017, kell 02:58 (EET)
----
Kuidas garanteerida, et lisandunud talguline ei hakka toimetama juba kellegi teise valitud artiklit? Uus talguline peab varem tulnute artiklid lihtsalt läbi lappama?--Astromaailm (arutelu) 29. jaanuar 2018, kell 00:02 (EET)

Mina saan nii aru, et sama artikli toimetamine pole keelatud.  Pealegi ei saa endale artikleid reserveerida. Andres (arutelu) 29. jaanuar 2018, kell 00:25 (EET)
----
Kas Vikipeedial on olemas stiilijuhend keele kohta, kus on kirjas näiteks ka see, kuidas on siin kombeks aastaarve kirjutada? Ma ei ole siiani sellist linki leidnud, aga äkki ma lihtsalt ei oska õigest kohast otsida. --Murulauk (arutelu) 6. veebruar 2018, kell 09:23 (EET)

Minu teada ei ole. Kirjutatakse näiteks: 22 eKr, 22 pKr. Võid konkreetselt küsida. Andres (arutelu) 6. veebruar 2018, kell 10:07 (EET)

: Mul tekkis küsimus seoses aastaarvu kirjutamisega. Aga ma helistasin Keelenõusse ja sealt öeldi, et võib küll kuupäev olla ka kujul: "Miski toimus 19. juunil 2007", kuigi "Eesti ortograafias" on variandid '20. aprillil 1994. a',

:'20. aprillil 1994. aastal' ja '20. aprill 1994'. Ilmselgelt võiks Tiiu Erelti raamatusse minusuguste ülemõtlejate jaoks veel ühe aastaarvu kirjutamise variandi juurde lisada.--Murulauk (arutelu) 6. veebruar 2018, kell 10:47 (EET)

::soovitan kuju: X asi toimus 20. aprillil 1994--Estopedist1 (arutelu) 8. veebruar 2018, kell 12:47 (EET)
----
Kas siin on kokku lepitud mingi viis, kuidas tõlkida võõrkeelseid nimesid? On ehk mingi andmebaas, kuhu on koondatud nimede tõlked?--Murulauk (arutelu) 7. veebruar 2018, kell 16:25 (EET)

Mis nimesid mõtled? Olemas on EKI kohanimeandmebaas. Annn (arutelu) Annn) 7. veebruar 2018, kell 16:25 (EET)

:Ma pidasin silmas organisatsioonide nimesid. Näiteks nime NIST (The National Institute of Standards and Technology) tõlgitakse mitmel moel:

:Ameerika Ühendriikide riiklik standardite ja tehnoloogia instituut

:Standardite ja Tehnoloogia Riiklik Instituut

:USA riiklik standardite ja tehnoloogia instituut

:USA Riiklik Standardite ja Tehnoloogia Instituut

:USA Rahvuslik standardite ja tehnoloogia instituut

:Milline neist võiks olla kõige õigem tõlkevaste? Kas oleks mõeldav, et me tekitaks Vikipeediasse selliste nimede jaoks sõnastiku? Või ehk on selline sõnastik (võõrkeelne nimi:eestikeelne tõlkevaste) juba olemas?

::See küsimus näib olevat rohkem algustäheortograafia kohta. Ametliku nime võib kirjutada ametlikkuse rõhutamiseks läbiva suure tähega, tavakasutuses sobib väike täht. Siiski mitte suur algustäht, nii et õigekeelsusreeglitele ei vasta viimane variant. Ametlikus nimes ei ole riigi nime, USA või Ameerika Ühendriigid on täpsustamiseks.

::Sõnastikku pole vast vajagi, piisab, kui teha eestikeelne Vikipeedia artikkel... Annn (arutelu) 16. veebruar 2018, kell 17:49 (EET)
----
Kas tohib teha / läheb keeletoimetamisena arvesse ka nii, et võtan olemasoleva artikli täies ulatuses maha ja panen sinna uue asemele?  Külli (arutelu) 11. veebruar 2018, kell 14:07 (EET)

Vikipeedia artikleid täies ulatuses üle kirjutada või kustutada ei tohi (vt nt Artiklite kustutamise kord), tuleb ikka parandada või/ja täiendada. Annn (arutelu) 12. veebruar 2018, kell 13:41 (EET)
----
Tänan viite eest. Ma kogu teksti ei kustutanud, alguse jätsin samaks, sisu ja vormistust muutsin ja pealkirju lisasin. Külli (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 17:40 (EET)
----
Kas 14. märtsil toimetatud artiklid lähevad ka veel talgutel arvesse? Whisfel (arutelu) 12. märts 2018, kell 11:55 (EET)

Jah, lähevad küll. Talgud toimuvad 14. märtsini, 14. märts kaasa arvatud. Annn (arutelu) 12. märts 2018, kell 18:41 (EET)
----
Kas ei võiks kasutada keeletoimetustalgute malli iga võistluses osaleva artikli küljes? Mullu juhtus mitu korda näiteks nii, et võistleja võttis keeletoimetuse vajaduse malli ära, ehkki olulisi keelevigu oli veel parandamata (või oli mõni õige asi valeks parandatud). Talgute malli abil oleks teistel kaastöölistel parem jälgida, kas keeletoimetuse vajaduse mall on maha võetud põhjendatult või vajaks artikli keel veel parandamist. Kuriuss 7. detsember 2018, kell 16:21 (EET)

Keeletoimetamistalgute malli loomine on päris hea mõte, aga jääb praegu mu tehnilise taipamatuse taha. Annn (arutelu) 13. detsember 2018, kell 14:45 (EET)

: Ei saa uue malli mõttest aru. Talguartikleid saab jälgida ju talgutel osalejate loendi kaudu. Mina ei oskaks neid talgumalli abil küll üles leida.--Astromaailm (arutelu) 13. detsember 2018, kell 17:21 (EET)

:: Malli mõte oleks selles, et minusugused ei torgiks talgute ajal neid artikleid, mille keeletoimetamine on võistlejatel veel pooleli. Kuriuss 19. veebruar 2019, kell 23:52 (EET)
----
Hindamisel võetakse arvesse nii keeletoimetatud artiklite kvaliteeti kui mahtu. --> Hindamisel võetakse arvesse nii keeletoimetatud artiklite kvaliteeti kui KA mahtu. :)

Vähemalt EKSS on selles küsimuses tolerantne. ÕS mitte, tõsi. Annn (arutelu) 22. veebruar 2019, kell 16:44 (EET)

: Aga žürii?--Astromaailm (arutelu) 22. veebruar 2019, kell 17:29 (EET)

:: Lähtume eelkõige kirjakeele normingust ehk ÕSist, aga EKSS-i pakutut ka valeks ei loe. Annn (arutelu) 24. veebruar 2019, kell 10:23 (EET)
----
Kas infoboksides (need paremal küljel olevad kastid põhilise infoga) on kuidagi võimalik teksti kaldkirja panna?

"Muuda", vajutate infokastile ja kaldkirja soovitud tekstile kaks ülakoma mõlemale poole. Või "Muuda lähteteksti" ja kaldkirja soovitud tekstile kaks ülakoma mõlemale poole. Annn (arutelu) 27. veebruar 2019, kell 10:05 (EET)
----
Kas Vikipeedias on kujunenud kindel traditsioon asutusenimede kirjutamiseks? St kas Vikipeedia on piisavalt ametlik koht, et kirjutada läbiva suurtähega (Tartu Ülikool, Nõmme Kultuurikeskus jne)? Eriti tuleb asutusenimesid ette elulugudes. Mul on kalduvus kõik võimalikult väikesega kirjutada.--Astromaailm (arutelu) 2. märts 2019, kell 13:18 (EET)

Ühe artikli sees peaks olema läbivalt üks stiil: üldnimed väikse tähega või kõik asutused ametlike nimedega. Annn (arutelu) 2. märts 2019, kell 18:57 (EET)
----
Kuidas saab tabelis teksti paremale joondada?

https://et.wikipedia.org/wiki/Juhend:Tabelite_tegemine#Teksti_paigutus_tabelis Annn (arutelu) 9. märts 2019, kell 09:12 (EET)
----
Lähtekeelsed riiginimed: Vikipeedia juhendi järgi peaks justkui kirjutama püstkirjas, EKI kohanimede andmebaas kasutab aga kursiivi. Mulle tundub Königtum Österreich kursiivis loogilisem. Või on mõlemad siin lubatud? --Astromaailm (arutelu) 12. märts 2019, kell 10:01 (EET)

Võib kirjutada mõlemat moodi. Annn (arutelu) 12. märts 2019, kell 17:22 (EET)

:Miks võib kirjutada mõlemat moodi? Mina leian EKI lehelt mitmest kohast, et võõrnimed kirjutatakse püstkirjas, kusagil pole kirjas teistsugust varianti või erandit. Adeliine 12. märts 2019, kell 17:29 (EET)

::Püstkirja puhul tuleks hakata pilli lõhki ajama ja kirjutama nt Königtum kursiivis (tsitaatsõna, võõras keeles) ja Österreich püstkirjas (kohanimi). Või kui lugeda Königtum Österreich üheks riiginimeks, siis kõik püstkirjas. Antud näite ja muude sarnaste puhul ma eelistaksin üleni kursiivi.--Astromaailm (arutelu) 12. märts 2019, kell 18:13 (EET)

::: Nimi on ikka tervenisti nimi, sõltumata selle osade tähendustest. Kui nime kasutatakse nimena ja eriti, kui nimi on seejuures muu teksti sees, siis kirjutatakse ta keelereeglite järgi nii nagu muu tekst, harilikult siis püstkirjas. See käib ka nimede kohta, mis pole läbiva esisuurtähega nagu 18. novembra iela.

::: Nimi võib olla kaldkirjas siis, kui nimi on parasjagu kirjeldatav keelend või kui kaldkirja kasutatakse esiletõstuks (nii nagu saab kasutada ka näiteks rasvast kirja või sõrendust). Eks siin loendis ole kasutatud kaldkirja selleks, et eesti keeles levinud nimedest erinevad nimed loetelus teiste variantide seas esile tõsta. Selline kaldkirja kasutus puudutab siis selle loendi vormistust, mitte keelereegleid üldse. Pikne 12. märts 2019, kell 22:13 (EET)

::::Jah, sellega nõus, seda illustreerib ka see ja sellega koos see. Adeliine 12. märts 2019, kell 22:50 (EET)
----
Mida teha kursiivis olevate pealkirjadega, kui need on raamatuviite malliga tehtud viite sees või n-ö masinaga "ühtlustatud" viite sees? Ma ei pääse ju algtekstile ligi, et käsitsi ära parandada. --Astromaailm (arutelu) 11. detsember 2019, kell 14:58 (EET)

Las nad olla, selleks tuleks muuta raamatuviite malli. Annn (arutelu) 12. detsember 2019, kell 10:05 (EET)

Seda on võimalik muuta, aga ma arvan, et seda ei tule veaks lugeda. Erinevad viitamisstiilid kasutavad erinevaid esiletõste, millega viite elemente üksteisest eristada. Pikne 12. detsember 2019, kell 17:28 (EET)

Ei loegi veaks. Annn (arutelu) 13. detsember 2019, kell 13:43 (EET)
----
Nüüd saabus see hetk, mil ma olin sunnitud oma talguartiklitele valikuliselt lisama isetehtud "sildi", mis teavitab, et tegu on talguartikliga. Lihtsalt ei jaksa ülipikki artikleid (nt Greta Thunberg) uuesti üle lugeda, kui algne autor otsustab sinna täiendusi teha.--Astromaailm (arutelu) 4. jaanuar 2020, kell 23:32 (EET)

Artiklite tavapärast täiendamist ei tohiks sedasi keelata. Ma ei tea, mida või kuidas ürituse korraldajad artiklite juures täpselt vaatavad, aga kui selline artiklite täiendamine on probleem, siis see tuleks kuidagi teisiti lahendada. Pikne 7. jaanuar 2020, kell 17:23 (EET)

: Silti pole vaja, "Näita ajalugu" järgi saab žürii vaadata talgulise tehtud muudatusi. Annn (arutelu) 7. jaanuar 2020, kell 17:43 (EET)

:: Kui sinna on lõikude kaupa vahele kirjutatud, siis ma ei saa ju jätta seda toimetamata, muidu pole artikkel täielikult toimetatud. Või jätangi sinnapaika, kui aina uuesti ja uuesti täiendatakse? Astromaailm (arutelu) 7. jaanuar 2020, kell 23:31 (EET)

::: Žürii vaatab "Näita ajaloost" vanu redaktsioone, mille on osaline keeletoimetanud ja mida pole veel täiendatud. Annn (arutelu) 18. jaanuar 2020, kell 14:10 (EET)

Küsin võõrkeelsete teoste pealkirjade eestindamise kohta. Kas sobib, et artiklis eestindatud pealkirjad (kui teos pole eesti keeles ilmunud), on samuti jutumärkide vahel nagu nende teoste pealkirjad, mis on eesti keeles olemas? Alternatiiv on kaksisülakomad. Enamasti on ju eesti keeles ilmunud teosed eraldi välja ka toodud ja peaks olema eristatav. Astromaailm (arutelu) 25. veebruar 2020, kell 15:13 (EET)

Küsimus on vist ajendatud sellest arutelust: Arutelu:Federico García Lorca. Kui eestikeelset pealkirja pole ja eeskätt on eesmärk esitada sulgudes võõrkeelse pealkirja tähendus, siis võiks küll vormistus olla vastav. Tähenduse esimene sõna oleks siis väikese tähega. Tavatekstis võib küll olla ka tähendus jutumärkides (vt  lk 182), aga siin oleme vist tähenduse märkimiseks kasutanud valdavalt ülakomasid. Ülakomadega esitus ehk tõesti ka selgem, kui jutumärke ei kasutata kõrvuti kahes eri funktsioonis (pealkirja eristamiseks ja tähenduse eristamiseks). Pikne 26. veebruar 2020, kell 20:30 (EET)

: Kui vaadata näiteid eelmainitud keeleabi lehel ja keelenõuande lehel, siis sealsed tähendused on kõik ühe- või paarisõnalised. Sel juhul sobib jah, kui tähendus on ülakomade vahel ja algab väikse tähega. Aga kui tegu on terve lause tõlkimisega, ja pealkirigi võib olla nagu väike lause, siis mõjub väikse algustähe kasutamine tekstis imelikult. Näiteks konkreetselt selles pealkirjas - "don Perlimpini armastus Belisa vastu oma aias" on väike algustäht kummaline. Minu meelest peaks siin vahet tegema. Kui me tekste tõlgime, siis me ju järgime tavalisi keelereegleid, mh seda, et lause algab suure tähega. Kaniivel (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 21:40 (EET)

:: Siinkohal ma näeksin väga hea meelega talgute žürii seisukohta ka (mis oligi mu algne ootus). Mina võin pealkirjad ka suure algustähega kaksisülakomade vahele panna.Astromaailm (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 22:07 (EET)

::: Äkki Kuriuss oskab nõu anda. Kaniivel (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 22:13 (EET)

:::: Kuriuss soovitas kaksisülakomasid kasutada, algustähest polnud juttu, aga iseenesest oleks ilusam ja loogilisem küll.Astromaailm (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 22:30 (EET)

:::: Mul jääb üle ainult noogutada Pikse ja Ursus Scribensi jutu peale, olen nendega nõus. Üldise grammatikareegli järgi tuleks ka tõlgitud pealkiri panna jutumärkidesse. Ometi arvan minagi, et siin tuleb toimida pisut teisiti. Loometeoste ametlikena näidatavaid/näivaid pealkirju ei tohiks tõlkida vikipedistid, loometeoste pealkirjad kuuluvad sageli nii orgaaniliselt teosega kokku, et pealkirja tõlkimise õigus peaks olema tõlkijal, kes tõlgib (autori või tema esindajate ametlikul loal) konkreetset teost. Kui teos on juba eesti keeles ilmunud, tuleks kasutada täpselt seda pealkirja, mille all teos ilmus. Paljude teoste ilmumisandmed saab Esterist kätte, aga lühemate juttude ja luuletuste ilmumisandmetega on lood sageli palju keerulisemad. Kui meil pole kasutada teose ametlikku pealkirja, saame välja pakkuda pealkirja tähenduse vaba tõlke, oma versiooni, mis aga teose tulevase tõlkija meelest ei pruugi teose mõtte või teoses tegelikult kasutatud kujunditega sobida. Vikipeedia on entsüklopeedia, teatmeteos, mida peaks saama pidada usaldusväärseks teatmeallikaks. Kui me esitame aga jutumärkides pealkirju, mida pole tegelikult eesti keeles selle raamatu pealkirjana olemas, siis me ju luiskame teatmeteose kasutajale lausa teadlikult. Kasutajal võib jääda mulje, et raamat ongi eesti keeles olemas ja veel kindlasti sellise pealkirjaga. Seega peaksime ikka kasutajale märku andma, et tegemist on pealkirja tähenduse tõlke, mitte tegeliku pealkirjaga. Ka minu arvates sobivad selleks kaksisülakomad. Ma ise kasutaksin sirgeid ülakomasid, aga muidugi võib kasutada EKI keelenõuandes mainitud 9-kujulisi ülakomasid.

::::Jutumärkide teemal veel mõni lause lisaks. Minu arvates on viimastel aastatel hakatud siin-seal "eestikeelsete" jutumärkide kuju asjus juuksekarva lõhki ajama, ehkki see ei saa olla grammatikareeglitega sätestatav juba seetõttu, et paljudes kirjatüüpides on jutumärgid välja töötatud pisut erineva kujuga. Lisaks ei ole EKI endale võtnudki kohustust sätestada, millised on kirjakeelsed jutumärgid. EKI staažikas keelenõuandja Maire Raadik selgitab: "1930. aastatel kinnistunud jutumärgitava hakkasid 2000. aastatel õnnekombel edasi kandma eesti keelele kohandatud arvutiprogrammid. Ning kohe tekkis küsimus, kas arvuti pandud märgid tuleb ÕSi järgi ära parandada. ÕSi tegijad seda küll kelleltki ei nõudnud, aga oli paratamatu, et meie jutumärkidest võeti siin-seal eeskuju. 2013. aasta ÕSi ilmumine andis võimaluse tülikas vastuolu kõrvaldada ning valida jutumärgid (99 all ja 66 üleval – nagu siinse loo pealkirjas), millel on eesti keeles kõige tugevam traditsioon ja mida toetavad ka eesti infotehnoloogia reeglid." Ka minu Word teeb nutikate jutumärkidena jutumärgid kujul 99 all ja 66 üleval, aga näiteks ühe kirjastuse küljendajad on välja drillitud kasutama jutumärke ainult kujul 99 all ja 99 üleval, nii et nad muudavad minu 9966 paari sõrmeliigutusega läbivalt 9999-ks. Tegelikult on see igal konkreetsel juhul kokkuleppe asi, milliseid jutumärke kasutada, oluline on vaid see, et kirjutise või teose piires oleks kasutatud süsteemselt ühesuguseid jutumärgikomplekte.

:::: Mis puutub tähendustõlke algustähte, siis ega siin vist päris kindlat reeglit ole. Üldisem on väike algustäht ilmselt seepärast, et tavaliselt esitatakse selline kaksisülakomades tähendustõlge üksiksõna või väljendi kohta, seal ju teisiti ei saakski kui väikse algustähega. Minu arvates võiks pealkirjade tõlked kirjutada suure algustähega, aga nimede tähenduse tõlked väikse tähega, sest nimesid ju üldjuhul ei tohikski tõlkida. Kuriuss (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 23:33 (EET)

::::: Nt jutumärkide osas on sama meelt ka juurtega 1990ndatesse ulatuv ’E Liidu‘  «Institutsioonidevaheline stiilijuhend».✅ Pietadè (arutelu) 29. veebruar 2020, kell 09:17 (EET)

:::::: Arvan ka, et kui tõlgitud on pealkirja tähendus ja teosel pole ametlikku nime, siis võiks kasutada kaksisülakomasid. Kaksisülakomade või jutumärkide kuju pole nii oluline, tähtis on, et need oleksid kogu tekstis läbivalt ühtmoodi kirjutatud. EKI soovitab üheksa-üheksa kaksisjutumärke, ise kasutan aga Vikipeedias sirgeid ülakomasid ja jutumärke. Annn (arutelu) 1. märts 2020, kell 08:58 (EET)
Miks pealkirjade tähendusi on rohkem põhjust suure tähega kirjutada kui nimede tähendusi? Esimese sõna kirjutamine suure tähega on omane ainult pealkirjadele. Minu meelest on asi segane, kui vormistuse järgi on tegu pooleldi pealkirjaga ja pooleldi tähendusega. Pikne 8. märts 2020, kell 15:30 (EET)

Avastasin ühe ulatuslikuma probleemi. Nimelt peavad tsitaatsõnad olema eesti keele reeglite järgi väikese tähega, sõltumata sellest, millise algustähega on need originaalkeeles. https://www.just.ee/sites/www.just.ee/files/tiina_leemets._tsitaatsonad.pdf?
(lk 2). Vikipeedias on tohutus koguses nt saksakeelseid sõjaväelisi auastmeid suure algustähega (SS-Ober-Gruppenführer jne), kas on mingeid kaalukaid argumente, miks need peaksid jääma suure algustähega? Astromaailm (arutelu) 7. märts 2020, kell 14:34 (EET)

Sinu viidatud artikkel ei ütle otseselt, et peab kirjutama väikese tähega. Uue õigekeelsuskäsiraamatu järgi sobib kirjutada mõlemat pidi. Pikne 8. märts 2020, kell 15:30 (EET)

: Tänan, see teeb asja kõvasti lihtsamaks. Astromaailm (arutelu) 8. märts 2020, kell 17:34 (EET)

Mulle tundub, et juhendist on välja jäänud üks väga oluline asi – võitjate väljakuulutamise kuupäev. Selleks ei pea ju suurt füüsilise kohalolekuga üritust korraldama, nüüd, koroonaga seotud eriolukorras ei saakski. Ehk oskab keegi korraldajatest siiski öelda, millal tänavu võitjad vähemalt Vikipeedia rahvale teatavaks tehakse? Kuriuss (arutelu) 15. aprill 2020, kell 14:50 (EEST)

Aprilli lõpuks või mai alguseks. Tõenäoliselt varasügisel toimub keeletoimetajate liidu toimetajaseminar, kus jagatakse auhinnad, tehakse pilti ja pärast seda saadame pressiteate. Annn (arutelu) 20. aprill 2020, kell 10:21 (EEST)

: Aitäh vastuse eest! Kuriuss (arutelu) 26. aprill 2020, kell 19:23 (EEST)

::Homme juba juuli aga võitjatest ei kõssugi. --Hirvelaid (arutelu) 30. juuni 2020, kell 09:59 (EEST)

Võib-olla on talgute žüriil huvitav teada, et "Üldise arutelu" all on tekkinud arutelu, kas Freistaat tuleb tõlkida Vabaks Riigiks või vabariigiks. Ma ei hakka seda siia kopeerima. Astromaailm (arutelu) 13. märts 2021, kell 12:53 (EET)

Oh, ma ikkagi kopeerin siia ka. --Astromaailm (arutelu) 6. detsember 2023, kell 20:10 (EET)
"See on tegelikult põnev küsimus, mis vajaks ehk põhjalikumat uurimist. Kuivõrd saksa "Freistaat" on sõnaraamatuis fikseeritud kui sõna "Republik" vananenud sünonüüm (https://de.wikipedia.org/wiki/Freistaat_(Republik)), siis tundub tõesti loogilisem Saksamaa kontekstis olevates nimetustes "Freistaat" tõlkida vabariigiks, seda enam, et ka eesti "vabariik" on saksa sõna tõlkelaen.
Inglise väljendil "free state" seevastu kindlat seost vabariigiga ei ole (see on üks sõna tähendusi), ei Iiri Vaba Riik ega Kongo Vaba Riik olnud vabariik (https://en.wikipedia.org/wiki/Free_state_(polity)). Seetõttu on mõtet see väljend tõlkida vabaks riigiks.
Lugupidamisega
Peeter Päll
Eesti Keele Instituut"

Mida teha olukorras, kus toimetan artikli ära, võtan toimetamissildi maha ja siis avastan, et seesama artikkel oli varem lisatud teise talgulise artikliloendisse (koos sildiga, mille mina pärast lõplikku toimetamist maha võtsin)? Kas reeglites ei peaks olema selgelt välja toodud, et oma loendisse lisatakse artikkel, mis on juba toimetatud ja silt maha võetud? Oleks vähem segadust. Astromaailm (arutelu) 9. detsember 2021, kell 12:11 (EET)

: Pole hullu, kui sama artikkel satub mitme talgulise artikliloendisse, vaatame mõlema parandusi eraldi. Paraku pole alati ka talguliste toimetatud artiklid veel valmis toimetamismärkuse eemaldamiseks, nii et päriks nõudeks seda teha ei saa. 20. detsember 2021, kell 17:42 (EET)

Kas keeletoimetamistalgute raames artikleid toimetades võib artiklit muuta ka vaates "Muuda lähteteksti" või ei lähe võistlustöö nii toimides arvesse?
Tusklikupreili (arutelu) 14. detsember 2021, kell 14:16 (EET)

: Ikka läheb. Silti maha võtta teistmoodi ei saagi. Ja muudatuste ajalugu ei tee ju vahet, kummas režiimis on muudatud tehtud. Astromaailm (arutelu) 15. detsember 2021, kell 22:08 (EET)

::Aitäh!

::Tusklikupreili (arutelu) 15. detsember 2021, kell 22:21 (EET)

::: Jah, muidugi sobivad mõlemad režiimid. "Muuda" režiimis saab sildi maha võtta "delete"-klahviga (vt "Keeletoimetamistalgute juhend"). Annn (arutelu) 20. detsember 2021, kell 17:42 (EET)

Teises lauses olev viide Petscan lehele - https://petscan.wmflabs.org/?psid=892807 - kas see peabki nii olema? Ehk viitaks lihtsalt muutmist vajavate lehtede kategooriale, :Kategooria:Keeletoimetamist_ootavad ? Kaur Virunurm, 213.35.169.127 3. jaanuar 2022, kell 11:59 (EET)

Petscan on tööriist, mis aitab (eelkõige kategooriate alusel) koostada artiklite nimekirju mitmesugusteks otstarveteks. Praegusel juhul on Petscani abil tehtud nimekiri artiklitest, mis eesti Vikipeedias on kategoorias "Keeletoimetamist ootavad", aga välja on jäetud nende hulgast need artiklid, mis samal ajal on ka kategoorias "Toimetamist ootavad". Mõte on selles, et sisutoimetamist nõudvaid artikleid ei tuleks esimeses järjekorras keeletoimetada, sest siis võib juhtuda, et keeletoimetustöö läheb hilisema ulatuslikuma sisutoimetamise tõttu raisku ja tuleb uuesti teha. Adeliine (arutelu) 3. jaanuar 2022, kell 14:17 (EET)


Kasutaja arutelu:WLGrete

Taju mikrogenees (H. Werner)  on taju kujunemisprotsess. (seda on nimetatud mitmeti veel: tajuseaduseks (N.Lange), taju aktuaalgeneesiks (F. Krüger, F. Sander), taju faasilisuseks (B. Ananjev, B. Lomov), taju selginemiseks (R.Dodge, J. McK. Cattell), pertseptgeneesiks (U. Kragh, G. Smith), kontinuaalseks vooluks (Ch. Eriksen) jne) . Lingi tekst, Talis Bachmann, Jaan Huik. Imetabane taju, Tallinn "Valgus" 1989.

Mikrogeneesi termini lõi Austria psühholoog Heinz Werner (February 11, 1890 – May 14, 1964). Geneetiline raamistik, millele kõnealune nimetus nimetati, tekkis tegelikult 1920. aastate keskel, Werneri töös Hamburgi ülikoolis ja teataval määral Friedrich Sanderi juhitud Ganzheitspsychologie grupi töös Leipzigis. Lingi tekst,http://www.revue-texto.net/Inedits/Rosenthal/Rosenthal_en.html#2..

Tajumisprotsesside vahendusel tekib hetkel vahetult mõjuvatest objektidest ja ümbruses subjektiivne tajukujund.Lingi tekst, Talis Bachmann, Rait Maruste. Psühholoogia alused. Kirjastus Ilo, Tallinn 2001.
Tajumine näib meile automaatse välissündmuste peegeldusena, kus taju ilmub kujutatavaga üheaegselt. Tegelikult on see mulje petlik. Taju võtab aega. Ilmumise hetkel ei peegeldu ärritaja (stiimul) veel meie teadvuses. Pärast lühikest latentsiperioodi tekib subjektiivne mulje, mis alguses on aga väga üldine ja ebatäpne, tükk aega veel lünklik. Järk-järgult tajupilt küpseb, saades nii selgeks ning täpseks kui antud tingimustes võimalik.
Seetõttu, et tavapäraste arusaamade järgi on kõnealused ajaühikud üliväikesed (ajaskaala on kitsas), aga tajusüsteemide ajaline lahutusvõime suhteliselt piiratud, ei suudagi me sellist küpsemisprotsessi (mikrogeneesi) ise jälgida ega kirjeldada.  Lingi tekst, Talis Bachmann, Jaan Huik. Imetabane taju, Tallinn "Valgus" 1989.

Katseliselt on taju mikrogeneesi kiiruseks mõõdetud 50-100 ms soodsates tajumistingimustes ja 100-250 ms vähem soodsates tingimustes. Seevastu suure müra korral, mitmemõttelise info korral, aovalgel või unise peaga võib taju mikrogenees kesta sekundeid, mõnikord jäädeski pooleli (lõpetamata mikrogenees).  Lingi tekst, Talis Bachmann, Jaan Huik. Imetabane taju, Tallinn "Valgus" 1989.
Kujutise tunnuste tajumise keskmised kiirused (ajad):
1)Tajutavaks saab modaalsus (nägemis-, kuulmis-, puute- vm. Ärritus)- umb 50 ms.
2)Tajutavaks saavad objektide asukohad ja asukohamuutused (liikumine)- umb 50-100 ms.
3)Tajutavaks saavad ulatus, suurus, värv, tämber, joonte ja servade orientatsioon. Algab esialgsete tähenduste ja emotsionaalse tagapõhja intuitiivne adumine- umb 75-150 ms.
4)Tajutavaks saavad nii detailid kui ka tähendus, küpseb otsus valida  see või teine reaktsioon- umb 150-250 ms.  Lingi tekst, Talis Bachmann, Jaan Huik. Imetabane taju, Tallinn "Valgus" 1989.

Mikrogeneesi käigus kulgeb taju üldiselt üksikule
Esimestel kujunemisstaadiumitel on tajupildis esindatud mittedetailne, üldine, jämedakoeline informatsioon. Edasi ilmub detailne info fragmentaarselt, üksikutest üldise tajukujundi lõikudes, kuni lõpuks adekvaatne detailne info täpses seoses tervikuga. Nii on see füüsiliste tunnuste (kuju, värvus, tämber, mõõtmed, asetus jne) ja ka tähenduste tajumisega.  Lingi tekst, Talis Bachmann, Jaan Huik. Imetabane taju, Tallinn "Valgus" 1989. Objekti eraldumine foonist sõltub väga paljudest teguritest. Esmalt sõltub see objekti intensiivusest, kusjuures määrav ei ole objekti absoluutne intensiivsus (valgustatus, hääle tugevus, suurus), vaid just suhteline tugevus võrreldes fooniga. Lingi tekst, Talis Bachmann, Rait Maruste. Psühholoogia alused. Kirjastus Ilo, Tallinn 2001.

Mikrogeneesi käigus iseloomustab keskmisi staadiume multistabiilsus
samades tajumistingimustes võib samadel staadiumitel üht ja sama objekti või stseeni tajuda kord nii, kord naa. Ebaküpsel staadiumil taju justkui püstitab erinevaid hüpoteese silmale või kõrvale esitatava kohta.  Lingi tekst, Talis Bachmann, Jaan Huik. Imetabane taju, Tallinn "Valgus" 1989.
„ökonoomsuse” printsiip
varajastel, ebaküpse taju staadiumidel on vormid võimalikult „ökonoomsed”.  Lingi tekst, Talis Bachmann, Jaan Huik. Imetabane taju, Tallinn "Valgus" 1989.

Seos isiksusele olulise ja/või emotsionaalse info mõjuga
Tajuhüpoteesidesse projitseeruvad tajuja omadused, maailmapilt. On selgunud, et see, kuidas inimene tajub ja esitatavat interpreteerib ebaküpse taju faasis, võib viidata tema varasematele, sh lapsepõlvest edasikandunud konfliktidele ja isiksuse „nõrgale kohale”. (...) Teatud tingimustes võivad signaalid, mille alusel me oma hinnanguid või suhtumisi kujundame, olla niivõrd nõrgad või maskeeritud, et nende teadvustatud taju mikrogenees ei jõua lõppstaadiumi. Küll aga piisab nendest signaalidest selleks, et kujuneks välja intuitiivne hinnang. Subjekti psüühikas toimub (sh alateadlikult) aktiivne mineviku tajude jälgede otsimine, olemasolev seostatakse varasemalt teadaolevaga, võrreldakse ja rikastatakse fantaasiakujunditega jne. Lingi tekst, Talis Bachmann, Rait Maruste. Psühholoogia alused. Kirjastus Ilo, Tallinn 2001.

Aasta ja autor        	Taju mikrogeneesi etapid reaalajas
Nikitin (1905)        	Difuusse fooni tajumine, Joonte avastamine, Üksikute joonte määratlemine, ebaselge vorm, täpsed fragmendid, idee, täielik sarnasus
Dickinson (1926)      	Visuaalne muster, geneeriline objekt, spetsiifiline objekt
Freeman (1929)        	Eelpertseptiivne määratlus (tajutakse üldist ulatust), Pertseptiivne erilisus (tajutakse esemelisust), Pertseptiivne tuntus (objekti äratundmine)
Zigler jt (1930)      	Figuuri puudumine, vormitu figuur, vormitaoline figuur, eristatav (selge) figuur
Undeutsch (1942)      	Difuusne diferentseerimatu ühik, ebaselge figuuri eristamine foonist, esialgne hüpotees- konfiguratsioonieelne faas, selge taju
Douglas (1947)        	Sensoorne faas,eksploratiivne faas, interpretatsioonifaas
Hebb (1949)           	Primitiivne/sensoorselt eristuv ühtsus, mittesensoorne figuuri eristamine foonist, indentifitseerimine/assotsiatsioonid
Day (1956)            	Valguslävi, ebamäärase vormi lävi, määratletud vormi lävi
Lomov (1966)          	Üldiste proportsioonide eristamine, „vilkumise” faas, üldjoontes detailide eristamine, globaalselt adekvaatne taju, optimaalne taju
Murch (1973)          	Valguse avastamine, mittespetsiifiline figuur, diferentseeritud objekt, spetsiifiline objekt, manipulatsioon
Forgus, Melamed (1976)	Energia avastamine, ühtlaste heleduspiirkondade figuraalse ühtsuse ja orientatsiooni eristamine, peenemate detailide väljatoomine, identifitseerimine ja äratundmine, manipulatsioon
Bachmann (1977)       	Sensoorne analüüs, objekti süntees, konkreetse (ikoonilise) kujundi esindamine, abstraktse kategooria esindamine
  Lingi tekst, Talis Bachmann, Jaan Huik. Imetabane taju, Tallinn "Valgus" 1989.

Mikrogeneesi liigendused erinevate autorite järgi

lõpetamata mikrogeneesi korral võibki teadmine jääda kas umbmääraselt üldiseks, intuitiivseks või fragmentaarseks.  Lingi tekst, Talis Bachmann, Jaan Huik. Imetabane taju, Tallinn "Valgus" 1989.


Arutelu:Comptoni hajumine

Selle lehekülje nimi võiks olla Comptoni hajumine, mitte Comptoni efekt. Hajumine on ise laiem nähtus, efekt ilmneb hajumisel. Võib-olla saab keegi kogenenum (minuga nõustumisel) selle ära muuta. Zxf11 (arutelu) 13. detsember 2017, kell 22:54 (EET)

Tehtud. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. detsember 2017, kell 23:18 (EET)
RöntgenIkiirgus on ilmselgelt ebakorrektne termin. Minu ettepanek oleks need muudatused tagasi võtta ja nimetada ümber korrektselt ka artikkel, mis räägib RÖNTGENKIIRGUSEST.
Tonisee (arutelu) 30. detsember 2017, kell 17:10 (EET)

Vaata . Andres (arutelu) 30. detsember 2017, kell 17:47 (EET)

Nõus, see on tõesti koht, kus kasutatakse omastavat vormi. Aga kui vaadata Keeleveebist ka teisi sõnastikke, siis reeglina on kõikjal kasutusel nimetav vorm. Sama on tegelikult ka paberil olevates teatmeteostes. Kuigi vana ENE tõi sarnaseid asju nii nimetavas kui omastavas vormis ;-) Tonisee (arutelu) 30. detsember 2017, kell 22:14 (EET)
Võib-olla õige pisut teemaülene küsimus - kuidas mõistlikult lisada DOI-sid? Niimoodi, et nad muutuvad ka linkideks. Vt. näiteks sellesama artikli inglisekeelse versiooni viiteid.Tonisee (arutelu) 18. mai 2018, kell 09:38 (EEST)


Arutelu:Vähemusrahvuste Keskus Radzima

Märkusena: valgevenelased ei ole Eestis vähemusrahvus, vaid rahvusvähemus. 2001:7D0:87CA:9180:B17A:E5A2:E017:71BB 14. detsember 2017, kell 01:41 (EET)

ilmselt ebaõnnestunud terminid, kui eeldada, et on eri mõisted. Linkisin vähemusrahvus ja rahvusvähemus--Estopedist1 (arutelu) 19. detsember 2017, kell 10:16 (EET)

Siin on lingid Õppe- ja Arengukeskus EV-Razam (EV-Razam), Õppe- ja Arengukeskus EVA-Studiorum (EVA-Studiorum) ja Türgi kool. Need pole ilmselt tähelepanuväärsed? Infot on siin: --Estopedist1 (arutelu) 4. detsember 2018, kell 10:58 (EET)


Arutelu:Teeseenejook

Eesti keeles on ammu juurdunud mõisted teeseen ja teeseenejook. 2001:7D0:87CA:9180:B4B0:F396:DF91:5557 14. detsember 2017, kell 15:28 (EET)

Artiklist jäi mulje, nagu tegu oleks teeseenejoogi liigiga. Kui Sa mõistemahte täpselt tead, tee siis ümber. Andres (arutelu) 14. detsember 2017, kell 15:31 (EET)

Muutsin pealkirja. Teeseen peaks minu meelest olema eraldi. Andres (arutelu) 14. detsember 2017, kell 15:40 (EET)
korea füüsik Kombu

Mul pole võimalik kontrollida, kuid kahtlustan, et see oli korea arst Kombu. 2001:7D0:87CA:9180:7034:B4B5:C254:F619 14. detsember 2017, kell 18:03 (EET)

Mul pole allikat, aga isiklik vaatlus ütleb, et 1976. a paiku ja hiljem oli teeseen meil metsikult populaarne. Igas majapidamises oli selline "koduloom". Kui nüüd leiaks vanadest naisteajakirjadest midagi selle kohta, oleks tore. Või ajalehesabadest. Ma ei tea, kuidas ja millega see lõppes, võibolla suhkrukriis tuli ja ei olnud neid millegagi toita enam. BirgittaMTh (arutelu) 8. august 2023, kell 18:49 (EEST)


Miks ta mul autorite tähestiku järjekorras sorteerimisel Aristotelese Agambenist ettepoole paigutab?

Sorteerib praegu vist eesnime järgi? Daniel Charms (arutelu) 18. detsember 2017, kell 14:19 (EET)

: Ei sorteerib selle järgi, mis lahtris kirjas on. Isikunimede sorteerimise näiteks vaata en:Help:Sorting#Specifying_a_sort_key_for_a_cell  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. detsember 2017, kell 16:38 (EET)

:: Ahaa, selge! Daniel Charms (arutelu) 18. detsember 2017, kell 20:27 (EET)
Palun arvamust - kui palju punaseid linke on mõistlik panna? Yhelt poolt tahaks innustada inimesi raamatute kohta kirjutama, teiselt poolt aga võib väga kirjuks minna. Daniel Charms (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 22:50 (EET)

raamatute tähelepanuväärsuse küsimus on ebaselge. V-o võiks lähtuda sellest, et rusikareegli järgi me raamatutest artikleid ei tee--Estopedist1 (arutelu) 4. jaanuar 2018, kell 10:43 (EET)

Jätka samas vaimus. Vajaduse korral saab hiljem korrigeerida. Enamik raamatutest väärib artiklit. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2018, kell 11:14 (EET)

:Arvan ka, et väärib. Kysimus on pigem selles, kuidas seda informatsiooni esitada. Punaste linkide väärtuseks on kahtlemata see, et nad annavad selge ylevaate sellest, mille kohta on juba artikkel olemas ja mille kohta ei ole. Samas võib see punase meri olla visuaalselt väga koormav. Seetõttu jäin eile õhtul mõtlema, kas võiks sama asja saavutamiseks olla teisi ja ehk paremaid viise. Ilmselt siiski mitte, kuid sellele lisaks peaks olemas olema näiteks väiksemat mõõtu mall (nt sarja logoga, mille kasutamiseks peaks sel juhul kulkalt nõusoleku kysima), mis juhataks raamatuartiklist "Avatud Eesti raamatu" artikli lehele. Daniel Charms (arutelu) 4. jaanuar 2018, kell 12:04 (EET)

Ma saan aru, et see tabel on jõudnud ka artiklisse. Kas siinset lehte on veel vaja? Adeliine 29. juuni 2018, kell 20:21 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Daniel Charms/Avatud Eesti raamatu sarjas ilmunud teosed