Arutelu:Vadi

Selle pealkirja all tuleks rääkida geograafia mõistest (siia tuleb selles mõttes ka mitu linki). Küla kohta oleks artikkel "Vadi küla". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. veebruar 2007, kell 09:55 (UTC)
Kuidas sellega jääb? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. veebruar 2007, kell 17:16 (UTC)

Pildiallkirjas on nimi valesti (juba Commonsis). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. veebruar 2007, kell 07:02 (UTC)

Kust see võetud on, et Hispaanias seda nähtust vadiks nimetatakse? Siim 9. märts 2007, kell 13:23 (UTC)

Saksa vikis on öeldud "Ees-Aasia, Põhja-Aafrika ja osalt Hispaania kõrbealadel.". Ma ei tea, kui õige see on. Andres 9. märts 2007, kell 13:53 (UTC)

Igatahes on inglise vikis toodud vadide loendis kohe esimene Andaluusias. Andres 9. märts 2007, kell 13:57 (UTC)
Inglise wikis on ka selline lause: Some names of Spanish rivers are derived from Andalusi Arabic toponyms where wādī was used to mean a permanent river, for example Guadalquivir from al-wādī al-kabīr = "the great river". Siim 9. märts 2007, kell 14:10 (UTC)

Jah, aga see ei puutu asjasse. Andres 9. märts 2007, kell 14:12 (UTC)

Kuidas nimetatakse eesti keeles analoogilist nähtust Edela-Aafrikas? Andres 9. märts 2007, kell 13:56 (UTC)

Ma ei tea, et eesti keeles Edela-Aafrika vadi kohta eraldi nimi on. Vadi prantsuse keeles on oued, aga vaevalt, et keegi seda eesti keeles kasutab. Siim 9. märts 2007, kell 14:10 (UTC)

: Noh, see sõna on nähtavasti pärit samast araabia sõnast. Pean silmas hoopis nimetyust "rivjeer" või midagi selles vaimus. Andres 9. märts 2007, kell 14:12 (UTC)

:: Küllap ta ikka vadi on. See rivière tähendab ju lihtsalt jõge. Siim 9. märts 2007, kell 14:21 (UTC)

::: Muidu küll, aga sealkandis kasutatakse seda sõna asjade kohta, mida Põhja-Aafrika puhul nimetatakse vadideks. Analoogiliselt kasutatakse Austraalia kontekstis sõna "kriik". Andres 9. märts 2007, kell 15:25 (UTC)

Selle viite vormistus on kummaline, algul on märgitud, et Goudie on autor ja hiljem, et toim.?: Goudie, A. S. (2004). Wadi. Entsüklopeedias A. S. Goudie (Toim.), Encyclopedia of Geomorphology. Routledge. Köide 2. Lk 1098–1099. ISBN 041527298X--Dj Capricorn 24. jaanuar 2009, kell 18:06 (UTC)

Goudie on entsüklopeedia toimetaja, kuid ta on ka osade artiklite autor. Antud juhul nii ongi. Siim 24. jaanuar 2009, kell 18:09 (UTC)

:viidetele on küll raske ettekirjutisi teha, kuid äkki oleks parem, kui ..Entsüklopeedias Encyclopedia of Geomorphology, A. S. Goudie (Toim.)--Dj Capricorn 24. jaanuar 2009, kell 18:13 (UTC)

:: Mul poleks miskit selle vastu, kui eesti vikis töötataks välja viitamisstandard, aga praegu seda pole ning ma olen võtnud aluseks APA viitamisreeglid. Minu meelest oli seal toimetaja enne. Siim 24. jaanuar 2009, kell 18:18 (UTC)
----
Vadid on asustatud: kas elatakse jõeorus? Andres 1. jaanuar 2010, kell 08:06 (UTC)

Jah, just. Taivo 2. jaanuar 2010, kell 14:17 (UTC)

: Kuidas siis tulvadega jääb? Andres 2. jaanuar 2010, kell 22:54 (UTC)

::Niisuguses vadis ei ole harilikult üldse tulvasid ega pinnavett. Mõnikord jälle on vadi kilomeetrilaiune või laiemgi ja keskel jookseb kitsas ojanire, sel juhul saab vadis elada ja pisut jääb ka tulva jaoks ruumi. Taivo 3. jaanuar 2010, kell 12:50 (UTC)


Kasutaja arutelu:Crimson Moon~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Crimson Moon! Andres 22. veebruar 2007, kell 20:55 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Crimson Moon~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Ehitis

Ehitis on inimese teadliku ehitustegevuse tulemus. Peaaru 23. veebruar 2007, kell 12:48 (UTC)

ei tea miks nii... kas kopratamm ei ole ehitis? - Ahsoous 23. veebruar 2007, kell 13:18 (UTC)
Järsku on "kopratamm" rajatis? Ehitiselt eeldatakse teadlikust, "kopratammi" ehitatakse instinktiivselt. Peaaru 23. veebruar 2007, kell 14:54 (UTC)

ei ole nõus ... ja kuidas mesilaspesa nimetatakse ? - Ahsoous 23. veebruar 2007, kell 15:27 (UTC)

: "Kopratamm" ei ole sellepärast "ehitis", et ta ei ole inimese poolt tehtud.Peaaru 23. veebruar 2007, kell 15:50 (UTC)
Kusagil on silma jäänud, et rajatis on inimese loodud, ehitis ei pruugi --Dj Capricorn 23. veebruar 2007, kell 15:35 (UTC)

:: Kõik rajatised on ehitised. Andres 23. veebruar 2007, kell 16:03 (UTC)

:::: Nii see on.  - Ahsoous 23. veebruar 2007, kell 16:08 (UTC)
Aga leppigem kokku, et "Ehitis" on inimese teadliku ehitustegevuse tulemus. Kui me võtame loomad ja ka Jumala mängu, ajame asja mõttetult segaseks.Peaaru 23. veebruar 2007, kell 15:56 (UTC)

::::: vat ei saa siin olla mitte miskil juhul sellega nõus. Kui sa nimetad kopratammi rajatiseks, siis on kopratamm ka ehitis... tuletaks lihtsalt meelde, et ehitised jagatakse kaheks: hooned ja rajatised - Ahsoous 23. veebruar 2007, kell 16:08 (UTC)

::::::Järsku on "kopratamm" rajatis? Vabandan, seda sai öeldud irooniaga, lootuses välja lunida üksmeel.Peaaru 23. veebruar 2007, kell 16:12 (UTC)

::::::: Selles artiklis räägitakse inimeste poolt teadlikult ehitatust. Ehitiseks võib kindlasti nimetada näiteks võõrplaneetlaste ja mütoloogiliste olendite või väljamõeldud tegelaste poolt ehitatut, kuigi nendest selles artiklis praegu ei räägita peamiselt sellepärast, et neist midagi teada pole. Arvan, et võiks definitsioonis mainida inimese asemel mõistusega olendit.

::::::::Andres: "... mainida inimese asemel mõistusega olendit", eeldan, et "teadlik" tegevus sisaldabki endas mõistusega olendi olemasolu ehk osalust.Peaaru 23. veebruar 2007, kell 21:30 (UTC)
Sul on: inimese teadliku ehitustegevuse. Võiks siis sõna "inimese" välja jätta. Andres 24. veebruar 2007, kell 07:00 (UTC)

::::::: Loomade ehitatut võib samuti nimetada ehitiseks, kuid see ei ole selle artikli teema. Andres 23. veebruar 2007, kell 20:00 (UTC)

::::::::::::Artiklit asjast ju veel pole ja mõnes mõttes on see isegi hea... saab erinevad nägemused läbi arutada. - Ahsoous 23. veebruar 2007, kell 21:21 (UTC)

::::::: Loomade poolt

: Sõnal ei ole ühtset tähendust. Me peaksime mõtlema, millest üldse saab artiklit kirjutada ning millisest mõistest saab rääkida selle pealkirja all. Minu meelest oleks mõistlik piirata artikli teema  teadliku ehitamise tulemusega, kuid mitte inimeste teadliku ehitamise tulemusega. Põhiline jutt käiks sellegipoolest inimese ehitatu kohta. Minu meelest ei kasutata loomade poolt ehitatu kohta sõna "ehitis", kuigi nad on ehitatud ning kopratammisid nimetatakse rajatisteks. Andres 24. veebruar 2007, kell 07:00 (UTC)
Muide kas kuskil raamatus on selle asja definitsioon ka olemas? EE-st pole antud juhul eriti abi - Ahsoous 23. veebruar 2007, kell 21:17 (UTC)
Kui hoida silme ees kategooriat "ehitus" ja "ehituse" mõiste seletust siis langevad loomad ja jumalad automaalselt ära. (Näiteks nad ei tegele eelarvega).Peaaru 23. veebruar 2007, kell 21:36 (UTC)

kle, koerakuut on kindlasti ehitis ja ausalt öeldes ma küll ei usu, et keegi võtaks kätte ja hakkaks selleks eelarvet tegema. - Ahsoous 23. veebruar 2007, kell 22:31 (UTC)
Jahiseadus räägib "jahiuluki tekitatud rajatiste likvideerimisest", samas muidugi Ehitusseadus ei näe ette, et loomad midagi ehitaks või rajaks :) --84.50.173.136 23. veebruar 2007, kell 22:14 (UTC)

:: Ka sõna "rajatis" ei ole ühetähenduslik.  Andres 24. veebruar 2007, kell 07:00 (UTC)

: Peab arvestama seda, et ehitisi püstitati juba enne seda, kui raha kasutusele võeti. Me ei saa rääkida ainult sellest, mis toimub siin ja praegu. Andres 24. veebruar 2007, kell 07:00 (UTC)

(1) Ehitis on aluspinnasega kohtkindlalt ühendatud ja inimtegevuse tulemusena ehitatud terviklik asi.
Ehitised jagunevad hooneteks ja rajatisteks.
(2) Hoone on katuse, siseruumi ja välispiiretega ehitis. Hoone, mille ruumiõhu kvaliteedi tagamiseks,
sealhulgas temperatuuri hoidmiseks, tõstmiseks või langetamiseks, kasutatakse energiat, on sisekliima tagamisega hoone.
(3) Rajatis on ehitis, mis ei ole hoone. Rajatiseks loetakse muu hulgas mere või siseveekogu põhja
süvendamise teel rajatud laevakanalit.
(4) Projekteerimine on:
1) ehitise või selle osa arhitektuurne ja ehituslik kavandamine;
2) ehitise tehnosüsteemide kavandamine;
3) ehitises kasutatava tehnoloogia kavandamine;
4) ehitise elueast lähtuv ehitise nõuetele vastava kasutamise ja hooldamise tehnomajanduslik hindamine.
(5) Projekteerimise tulemuseks on ehitusprojekt.
(6) Ehitamine on:
1) ehitise püstitamine;
2) ehitise laiendamine;
3) ehitise rekonstrueerimine;
4) ehitise tehnosüsteemide muutmine;
5) ehitise lammutamine.

See juriidiline tekst on ilus küll... aga kõigest hoolimata lünklik... näiteks Teletorni tuleks selle definitsiooni järgi lugeda hooneks... - Ahsoous 23. veebruar 2007, kell 22:48 (UTC) järgimõtlemiseks lisaks veel näiteks metroo, telk... neid asju on teisigi- Ahsoous 23. veebruar 2007, kell 22:59 (UTC)
Teletorni näide ei muuda "Ehitise" mõistet, ka "Telk" mitte, "Metroost" rääkimata. Mida Sa öelda tahad? Et "ehitise" jagunemine ei ole hea? On Sul ettepanekuid? Muide jahiseadus nimetab looma "ehitist" "rajatiseks" ja "ehitamist" "tekitamiseks", nii on näha, et ka juristid peavad konstrueerima ja, et puudub "loomaehitiste" kasutamise tava.Peaaru 23. veebruar 2007, kell 23:13 (UTC)

: vaata telgi puhul tekib juriidiline küsimus, kas tegu on ehitisega või mitte – ilmselt 2m2 põrandapinnaga telk (kui ma selle oma aeda panen) ei käi seaduse mõistes ehitise alla aga 300m2 ilmselt käib (eriti kui ma selle kolmeks aastaks näiteks Vabaduse platsile püstitada tahan). Veel näide, et ma võtan kätte ja panen kuskile rongivaguni seisma ja hakkan seal elama või tahan avada ütleme restorani ... nüüd tekib juriidiline probleem selles, et kas see on ehitis või ei ole? mis sa arvad? - Ahsoous 23. veebruar 2007, kell 23:36 (UTC)

::Ehitis on aluspinnasega kohtkindlalt ühendatud ja inimtegevuse tulemusena ehitatud terviklik asi. Ja sinu rongivaguni probleem on lahendatud. Alati on piirialadel asuvaid asju mida ei suuda mõiste haarata ja vastupidi, mõiste on nii lai, et sinna alla võib panna mida iganes. Olles siin keskonnas suhteliselt uus, siis võib-olla viitate mõnele selgitavale märkusele, mis selliseid olukordi seletaks ja pakkuks ka konkreetseid lahendusi.Peaaru 24. veebruar 2007, kell 09:39 (UTC)

::: ma ütlen sulle, et see vaguni probleem pole sugugi nii lihtne. Kui oled Saaremaal käinud siis oled seal äkki näinud trammi. - Ahsoous 24. veebruar 2007, kell 10:38 (UTC)

:::: Kohtkindel ühendus on meil defineerimata. Minu meelest ei ole vagunil aluspinnasega kohtkindlat ühendust. Andres 24. veebruar 2007, kell 10:42 (UTC)
Minu meelest tuleb artiklis küll kindlasti öelda, mida Eestis praegu kehtivas ehitusseaduses (ja ka teistes seadustes) ehitiseks nimetatakse, kuid seda ei saa võtta aluseks märksõna defineerimisel. See tähendab muidugi, et märksõna definitsioon ei saa olla nii täpne nagu legaaldefinitsioonid. Andres 24. veebruar 2007, kell 07:00 (UTC)
Võimalik varjant: Ehitis on aluspinnasega kohtkindlalt ühendatud ja inimese teadliku ehitustegevuse tulemus. Peaaru 24. veebruar 2007, kell 09:50 (UTC)

Tegin otsa lahti. Saksa link on ainuke õige, mis ma leidsin. Saksa vikist lähevad valed lingid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. veebruar 2007, kell 09:55 (UTC)

kopratammide ja mesilassülemite kõrval on palju tehislikke objekte, mis pole inimkätega loodud. Pääsukeste pesad, ogaliku kodu. Paduinimlane ütleb, et kõik puha ebateadliku tegevuse tulemus. Me lihtsalt ei oska tänapäeval mõõta loomade teadlikuse taset ja seetõttu kasutatakse mõistet instinkt. Ogalik ehitab oma pesa ikkagi sinna, kus on see mõistlik. Ogalik ei tee pesa kasepuu otsa ja pääsuke ei ehita vee all. Järelikult nad analüüsivad tingimusi ja vastavalt sellele käituvad ning ehitavad otstarbekalt. Seega ehitis ja rajatis ei ole inimspetsiifiline mõiste.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 29. juuli 2008, kell 19:18 (UTC)

Kas tee on ehitis? Nt maantee. Või raudtee. Või on nii, et tee on ainult siis ehitis (rajatis), kui teda on ehitatud (asfaltkate jne), aga nö sissekulunud tee ei ole ehitis?  Adeliine 15. jaanuar 2013, kell 11:11 (EET)

Rajatised on sillad, viaduktid, estakaadid, tunnelid, tugiseinad, truubid, süvendid, ülekäigu- ja ülesõidukohad, oote- ja laadimisplatvormid, teekaitseobjektid jpm. Veel on kirjutamata artikkel tehnorajatis, selle alla kuuluvad ka torustikud, elektriliinid jms.
----
Mis on viimase täienduse mõte? Andres (arutelu) 1. juuni 2014, kell 14:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Siim/Arhiiv

Tere tulemast Vikipeediasse, Nixdorf! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 00:00, 1 Aug 2004 (UTC)

Selline küsimus, kas keegi teab kuidas näeb välja Kolumbuse eesnimi eesti keeles? Igal rahval näib olevat oma versioon ja üldtunnustatud eesnime sel vaesel mehel vist polegi.

ENE/EE peaks aitama. - Urmas 13:53, 3 Aug 2004 (UTC)

: Olen ENE eeskujul viidanud "Christoph Kolumbus". Teeme siis juba kohe artiklialguse. Andres 16:12, 3 Aug 2004 (UTC)

Oota veel Jäämere linkide parandamisega. Õigele lehele võib sattuda ka läbi ümbersuunamislehe. - Urmas 12:44, 19 Aug 2004 (UTC)

Esitasin Sind administraatorikandidaadiks. Palun teata leheküljel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus kandideerima. Andres 21:49, 31 Aug 2004 (UTC)

Sa oled nüüd administraator. Sa saad nüüd kustutada. Meil ei ole veel kustutamise reegleid. Sellepärast ütlen: kui kõhkled, siis ära kohe kustuta, vaid küsi teiste arvamust. Sama kehtib teiste volituste kohta. Kui oled ise konflikti segatud, siis ära ise oma volitusi kasutada, vaid palu seda teistel administraatoritel teha. Andres 12:40, 3 Sep 2004 (UTC)

Keegi püüdis Vikipeedialt küsida, kui pikad on päevad pööripäevade ajal. Ehk võiks teha näiteks nii, et suunaks "Pööripäevade" alt näiteks "Pööripäeva" alla ja sealt edasi näiteks "Suvise pööripäeva" jne alla. Sinna saaks ju kirjutada, kui pikk umbes on Eestis päev suvise ja talvise pööripäeva ajal jne. Seda ehk võiks teha ka juba pealkirja "Pööripäev" või "Suvine pööripäev" all. Arvan, et tuleb anda inimestele (lastele) võimalus Vikipeediast ka midagi küsida; kas mitte esilehel pole seda julgustatud. Kui me lihtsalt ära kustutame, siis peletame eemale. Andres 19:00, 5 Sep 2004 (UTC)

OK, püüan edaspidi võimaluse piires vastata. Antud juhul kustutasin, sest arvasin, et keegi püüab lihtsalt oma vaimukust näidata. Ma ei tulnud selle pealegi, et tegemist võiks mõne teadmishimulise lapsega olla. Ma ei ole selles praegugi veendunud. Kui vikipeedia on koht, kus tegeldakse küsimuste esitamiste ja vastamisega peaks selle jaoks eraldi rubriik, artikkel vms. olema. Artikli vormis küsimused tuleb ju niikuinii kustutada. Siim 19:21, 5 Sep 2004 (UTC)

: Mulle jättis see küll lapse mulje. Uustulnukal võib raske olla õiget kohta leida. Loomulikult võiks meil olla küsimuste jaoks eraldi lehekülg, kuigi enamasti saab ju küsida sobiva artikli aruteluleheküljel. Peame ainult sellele leheküljele tabava nime välja mõtlema ja sellele esiküljel viitama. Muidugi aga on kõige sobivam koht vastamiseks ikkagi entsüklopeedia tekst ise. Küsimus ise tuleb muidugi artiklileheküljelt kustutada. Selle võib ka ümber tõsta aruteluleheküljele. Andres 20:04, 5 Sep 2004 (UTC)

On muidugi teadus ja see oli selle ajaloost [Leon]

Palun ole uustulnukate vastu lahke. Peale selle, me ei saa kelleltki nõuda reeglite järgimist, vaid võime seda ainult soovitada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:49, 22 Sep 2004 (UTC)

Mulle meeldib asju arutada. Teinekord ma unustan ära, et arutelu eesmärk on artikli paremaks tegemine. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:52, 24 Sep 2004 (UTC)

Vikipeedias on üks asi, mille me oleme ära unustanud. Kriitilisi märkusi võib kustutada, kui neid on arvesse võetud. Loomulikult ei hakka seda tegema see, kellele nad on suunatud. Teisest küljest muidugi, ka teiste jaoks on nad õpetlik lugemine. Seetõttu ma kõhklen, kas kustutada sellelt leheküljelt midagi ära. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:55, 8 Oct 2004 (UTC)

Saepuru Sassi kohta vaata [[Kasutaja arutelu:Andres|minu arutelulehekülge]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:49, 18 Oct 2004 (UTC)

Pomerantsistikast:
"Eesti keeles on justnimelt Tula mitte Tuula"
Ei leidnud paremat kohta vastamiseks kui siin, sorry.
Põhimõtteliselt on eesti keeles selle nime puhul mugandustraditsioon täiesti olemas, vanasti räägiti ikka Tuula relvatehastest. Erelti uus ortograafia pooldab kyll muganduste minimeerimist, aga juhtum on sarnane Berliini ja Pariisiga, ses mõttes on nimekuju rohkem maitse asi. Olen ise toimetajana konservatiivne ja sellisest ortograafiast suurt ei pea, mis lubab "pensjon" kirjutada, kuid kui see juba nii on, olgu siis pealegi; seda enam, et Vikipeedial mingit oma erilist seisukohta eesti ortograafia suhtes pole. Mis tyhjast vaielda.
Vaevalt et see Tula, mis teise nimega Tollàn on, Pomerantsi puhul mingit segadust tekitaks.
"Just nimelt" käib kyll isegi Ereltil lahku. :) --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 01:27, 1 Nov 2004 (UTC)

Aitäh nõu andmast! Ole hea vaata bioloogia artikli arutelu, üritasin seal laiemapõhjalist arvamustevahetust algatada!
Parimate soovidega, --KS 21:09, 8 Nov 2004 (UTC)
----
Aureli puhul oli probleem selles, et ta tahab valida, millise nime all esineda, meie aga avalikustasime tema identiteedi. Ta tegi vastava paranduse, mina aga taastasin põhimõtteliselt endise kuju. Sellepärast ta saigi pahaseks. Probleem on selles, et avaldatud oli konfidentsiaalset infot. Isegi kui me tahaksime, ei saaks seda Vikipeedias niikuinii avaldada, sest see ei ole kontrollitav. Andres 08:54, 15 Nov 2004 (UTC)
----
Minu meelest on märkuse Vajab toimetamist lisamine ja mahavõtmine igaühele vaba nagu kõik muudki parandused. Täpsemat kommentaari vaata leheküljelt Arutelu:Kaardiprojektsioon. Andres 07:27, 24 Nov 2004 (UTC)
----
Siim, loodan, et Sa ei pahanda, et kustutasin nii anonüümkirja kui ka Sinu vastuse sellele. Autor kasutas ilmselt avalikku arvutit või dünaamilist IP-aadressi, millelt on kirjutanud nii Hiinlane. ToomasVe, kui ka Mari. Seetõttu võib vastus kergesti jõuda valele aadressile. Kriitika Sinu pihta on õigustamatult liialdatud. Võib-olla tulekski teha reegliks, et kõik isiklikud rünnakud kustutatakse. Andres 13:25, 17 Dec 2004 (UTC)
----
ega see hea märk ei ole, aga eelistan siiski arutelu ühes kohas hoida, muidu tekib endal veel suurem segadus - Ahsoous
----
Mississippi artiklist võtsin täiendamise ja toimetamise ära jah. Mitte et ma asjatundja oleksin, vaid see on suuresti EE-st maha kirjutatud. Mõtlesin, et kellele entsüklopeedia artiklid ei kõlba, sellele ei kõlba ka ükski muu artikkel. Hea küll, artikkel on Niiluse omast sedavõrd lühem, et ma panen täiendamise tagasi. Kuigi täiendamiseks ja toimetamiseks ei pea tingimata vastavat märget väljas olema. – Taivo

Ega ma sõna-sõnalt entsüklopeediat ümber ei kirjutagi. Sa ütled, et stiil ei sobi, võib-olla küll, ent sa ei täpsusta, mis stiilis halb on ja kuidas oleks parem. Mul ei ole siin eriti kogemusi. Mississippi artikli kohta võid kasvõi meilida, kui stiilis on midagi konkreetselt väga halvasti. – Taivo

: Ma ei ole nõus, et toimetamismärkuse võib ära võtta siis, kui paari päeva jooksul ei ole toimetatud. Minu meelest tuleb see ära võtta ikka siis, kui on toimetatud. Kui keegi lisab artiklile toimetamismärkuse ja pole arusaadav, miks ta seda teeb, tuleks seda temalt küsida. Kui ta paari päeva jooksul ei vasta, siis võib tõesti selle märkuse ära võtta. Me ei saa nõuda, et see, kes kirjutab toimetamismärkuse, hakkab kohe toimetama. Kui ta seda saaks teha, siis tal pole ju mõtetki toimetamismärkust lisada. Alternatiiviks on nõue põhjendada toimetusmärkust aruteluleheküljel. Kuid mulle tundub, et seegi on nii koormav, et sageli oleks lihtsam toimetada. Et meil on niisugused eriarvamused toimetamismärkuse kasutamise asjus, siis peaks minu meelest püüdma välja töötada vastavad reeglid. Mina näiteks ei julge seda enam kasutada, kuni reegleid ei ole. Andres 05:49, 6 Jan 2005 (UTC)

::Mina julgen kyll. Kui artikkel karjub täiendamise järele, aga mul pole selleks hetkel tõesti mitte aega, kirjutan "täienda", et mõni mööduv täiendaja selle ära täiendab; kui artikkel karjub toimetamise järele, aga mul pole selleks hetkel tõesti mitte aega, kirjutan "toimeta", et mõni mööduv toimetaja selle ära toimetab. Et praegu meil neid märkusi kuhjuma kipub, on objektiivne nähtus, mis tuleneb sellest, et meid on siin vähem kui olla võiks ja kõik pyyavad pigem teha uusi artikleid kui vanu kõpitseda. Mis on igati arusaadav, aga millel on ka omad tagajärjed - millest samuti tuleb aru saada. Märkuse mahavõtmine ei muuda fakti, et artikkel täiendamist või toimetamist vajab, selle asemel on mõttekam see oma parima arusaamise järgi ära kohendada. (Kogu see jutt peaks kuuluma kuhugi hoopis mujale, nt mingisse artiklisse, mis õpetab, kuidas neid jupskeid kasutada.) --Oop 11:08, 6 Jan 2005 (UTC)

::: Hää küll, olen teiega põhimõtteliselt nõus, kuigi minu arvates on artikli autoril õigus toimetamismärkuse lisajalt nõuda, kas artikli toimetamist või selgitust. Kui seda paari päeva jooksul ei tule, siis võiks ju märkuse ära võtta, sest ta mõjub potentsiaalsele lugejale samamoodi kui "Ära loe, see on vilets artikkel". Olen nõus, et peaks välja töötama konkreetsed reeglid, aga meil vist ei ole sellist juristi moodi inimest, kellele meeldiks seadusi ja määrusi kirja panna. Me tõesti ei saa nõuda uutelt kasutajatelt reeglite järgimist kui meil endalgi need sugugi selged ei ole. Siim 11:28, 6 Jan 2005 (UTC)

:::: Küsimus ei ole lihtsalt reeglite sõnastamises, vaid reeglite suhtes konsensusele jõudmises. Küsimuse all on:
*millised puudused õigustavad toimetamismärkuse lisamist
*kas toimetamismärkuse lisajal tekib mingi kohustus (milline?)
*kas toimetusmärkuse mahavõtmine on mingitel asjaoludel eksimus (millistel?) Andres 18:40, 6 Jan 2005 (UTC)
Mul ei ole väga kindlat seisukohta selles küsimuses, kuid üritan siiski öelda mis ma arvan. Ilmselt ei saa teha eeskirja, millal toimetamismärkuse võib lisada ja millal mitte. See on kogenud Vikipeedisti kõhutunde küsimus. Ütleme nii, et kui artikkel märkuse lisaja arvates vajab toimetamist, siis võib vastava märkuse lisada. Võib teha nii, et toimetamismärkuse lisajal ei teki mingit kohustust, kuid see on ju arusaadav, et artikli autoril tekib õigustatud küsimus, mis siis ikkagi mu artiklil viga on, seega viisakas oleks toimetada. Toimetamismärkust ei tohi eemaldada enne artikli toimetamist, kuigi ka siin võib olla erandeid. Mäletan, et kirjutasin artikli Kliimamuutus ja lisasin toimetamismärkuse, aga keegi seda toimetada ei tahtnud ning lõpuks võtsin ta maha. Ma siiski arvan, et mall "toimeta" peaks olema pigem ajutine nähtus artikli päises, aga kui artikkel kindlasti vajab toimetamist, siis pole midagi parata, tuleb ta sinna pikemaks ajaks jätta. Siim 20:03, 6 Jan 2005 (UTC)

Kui ma hakkaksin kahtlema enda võimes otsustada, mis vajab toimetamist ja mis mitte, võiksin samahästi kõik jalakesed kõhu peale kokku kerida ja ära surra. Sest nälga sureksin ma niikuinii, siiani olen toimetamise eest inimestelt suisa raha saanud. Olen pannud selle tavaliselt paikadesse, kust on lihtsalt valus ära minna, aga hetkel tõesti ei jaksa või pole aega asja ära toimetada. Ja ma siiralt loodan kunagi saada kolm päeva puhkust, mille jooksul ma ei tee muud peale Viki artiklite koristamise, liitrine kohvikruus kõrval. Senikaua käin ikkagi ringi, teen nii palju kui suudan ja ylejäägil kleebin sildid kylge. Tegelikult on see märkusekleepimine kõhutunde, keeleoskuse ja eneskindluse kombinatsiooni kysimus; enamik keele-, stiili- ja vormistusvigu on teatud määral vaieldavad ning yks-kaks seesugust ei tapa ka teksti maha. Mõnikord lihtsalt teisiti ei saa. Aga kui keegi laseb ennast ära ehmatada sildist "toimeta" või "täienda", mis teeb selline maarat meenutav nõrganärviline, kui näeb kuskil netis silti "under construction"? Jube mõeldagi. Nii et selle tyhja asja pärast ei maksa midagi tegemata jätta. Ning nagu yteldud - toimetajaid ja tegijaid on meil vähe, nad lihtsalt ei jõua kõikjale. Las silt seisab, ega ta leiba kysi, kyll ykskord keegi ikka tuleb ja töö ära teeb, nii et artikkel prillikivina särab.--Oop 21:49, 6 Jan 2005 (UTC)

: Minu poolest oleks rahu majas, kui igaühel oleks voli ilma põhjendamata seda märkust sisse panna ja ära võtta. Liiga keeruliseks ei pruugi ehk asju ajada. Et aga on juhtumeid, kus sellele märkusele valuliselt reageeritakse, tuleks ikkagi läbi mõelda, kuidas seda vältida või valu kiiresti ära puhuda.

: Reeglina pannakse see märkus siis, kui ise ei jõuta, ei jaksata või ei suudeta toimetada, aga tahetakse, et ei ununeks, et tuleb toimetada, sest olemasoleval kujul riivab artikkel silma (ainult juhul, kui ta silma alla satub!). Samadel põhjustel, miks ei toimetata, ka ei selgitata seda märkust, sest selgitamine ei pruugi olla oluliselt vähem jõudu, aega ja oskusi ning nuputamist nõudev kui toimetamine. Andres 08:02, 7 Jan 2005 (UTC)

Tegid mingi aja eest korraliku Eesti haldusjaotuse kaardi. Ole hea, tekita ühisviki õuduse asemele normaalsed kaardid. Toda kiviaega on piinlik vaadata. - Urmas 16:35, 26 Jan 2005 (UTC)

See on üsna jube tõesti. Mismoodi kirjad kaardil välja peaks nägema. Kas "Harju county" või "Harju maakond"? Ilmselt peaks olema kaardid iga maakonna kohta eraldi ja üks kaart kõigi kohta. Võibolla kõlbaks selleks see mis artiklis Eesti maakonnad. Siim 17:01, 26 Jan 2005 (UTC)

:Jah, kõlbab küll. Kirjuta vast "Harjumaa". On lühem ja kõlbab ühtmoodi kõikidesse ladinakirjalistesse vikidesse. "Maakonda" tahab äkki mõni viki oma keelde ümber panna. - Urmas 17:25, 26 Jan 2005 (UTC)
Tegin praegu sellise variandi. Kõiki kaardi elemente: värvilahendust, fonti, kirjasuurust, varjutust, piiride jämedust ja värvi jne annab loomulikult muuta. Kirjade asendamine pole eriline probleem, kui seda keegi teha tahab või peaks siiski piirduma üksnes eestikeelse variandiga?

Proovi mõnda mahedamat värvi-tooni. Maakonna nimi võiks olla ainult eesti keeles. - Urmas 17:51, 26 Jan 2005 (UTC)
Pisut rahulikum toon.
Kui see kaart sobib, siis ma teen ülejäänud ka valmis ja laen ühisvikisse. Või ootame päeva, et kõik, kes soovivad saaks siin arvamust avaldada?
Siim 18:42, 26 Jan 2005 (UTC)

Maakondade nimetustega on see jama, et näiteks "Saaremaa" on kahemõtteline, sest ta tähendab nii saart kui ka maakonda. Andres 21:16, 26 Jan 2005 (UTC)

: No paneme siis "Saare maakond". Kaardi juurde võib märkida, et need on ametlikud maakonnanimed ja neid ei tohiks tõlkida, aga ega me neid keelata saa kui nad tingimata tahavad maakonda tõlkida. Kas värvid jms. on OK? Siim 21:40, 26 Jan 2005 (UTC)

: Äkki teeks lihtsalt 15 pilti ilma mingi tekstita. Kaart kus nt. Saare maakond on eri värvi pandaks ju niikuinii Saare maakonna kohta käivasse artiklisse. Pealegi on valgele taustale lihtne teksti lisada ja seda võib juba igaüks ise teha. Siim 21:50, 26 Jan 2005 (UTC)

:: Panin ilma tekstita kaardid ühisvikisse. Kui vaja võib ka tekstiga versiooni lisaks teha. Ühtlasi korrastasin sealset artiklit ja kategooriaid Eesti kohta. Artikkel kuhu paigutada Eesti kaardid on siin ja kategooria siin. Võtsin kategooria "Maps of Estonia" neilt kiviaja ilgustelt maha. Sellest võib jama tulla, sest nende autor on "Commonsi" admin. Ilmselt tuleks need "kaardid" lisada ka kustutamissoovide nimekirja. Neid kaarte on seal rohkem kui kaks, vist kõigi Eesti maakondade kohta. Siim 23:34, 26 Jan 2005 (UTC)

::: Avastasin, et epideemia on siiski laiema levikuga kui esialgu kardetud. Need "kaardid" olid pandud ka Inglise wikisse Eesti maakondade kohta käivatesse artiklitesse. Asendasin need enda omadega. Peab silma peal hoidma, et sellistele haiguskolletele kiiresti jaole saaks, sest inglise wikist võivad nad kiiresti edasi levida. Siim 15:45, 27 Jan 2005 (UTC)

Hello again, Siim. I am very impressed with the work you did on various Estonia maps, and I note that you have a general interest in Cartography. I have set up a new project on the English Wikipedia called en:Wikipedia:Image recreation requests that I think might interest you. There are many maps and diagrams on the English wiki that have no known copyright status, and will eventually have to be deleted. The project is for volunteers to recreate these maps and diagrams, and upload them to the Commons under a free license. I thought you might be very good at this, so I wanted to invite you to participate, if you are interested.
Best regards, en:User:Quadell
----
Kust need "Anarhistid" jne on maha kirjutatud? Andres 16:30, 1 Feb 2005 (UTC)
Kaks põhilist linki on vist need:
*
*
Siim 16:39, 1 Feb 2005 (UTC)
----
Kas geoloogilised ajastud (proterosoikum, kambrium, krüogeen jne.) ei peaks olema väikese tähega? Samamoodi nagu kiviaeg-jääaég-keskaeg on väikese tähega? Taivo 10:03, 21 Feb 2005 (UTC)

Ei, kronostratigraafilised üksused tuleb alati kirjutada suure tähega. Paljud toimetajad ja keeleinimesed on küll selle vastu, kuid geoloogid on ses küsimuses väga üksmeelsed. Kui tahad täpsemat põhjendust, siis soovitan lugeda artiklit:

Meidla, T., Nestor, H., Raukas, A., 2002. Stratigraafiaterminoloogiast spetsialisti pilgu läbi. Keel ja Kirjandus, 45 (11), 727-733. Siim 16:38, 21 Feb 2005 (UTC)
Tegelikult tuleks kirjutada need ikkagi väikese tähega nagu ütleb ÕS.
PS ka kõik geoloogid ei ole selles suhtes üksmeelel, kuid kuni keeleseadust järgida, võiks siinkohal ikkagi kasutada väikeseid algustähti

A new project on the English Wikipedia and Commons

Ehk selgitaksid miks Sonja Henie -artikkel ei sobi kategooriasse Sportlased ja sobib vaid kategooriasse Norra inimesed? --TarmoK 11:08, 28 Feb 2005 (UTC)

Asi on ju iseenesestmõistetav, kui natuke kategooriatesüsteemi uurida. Kas sa tõesti arvad, et kõigile maailma sportlastele tuleks määrata kategooriaks sportlased? Mis mõte sellisel kategoorial oleks? Kategooria sportlased koondab erinevaid kategooriaid. Sinna kuuluvad sellised kategooriad nagu "Kergejõustiklased", "Eesti sportlased" jne. Mitte ühelegi biograafilisele artiklile seda kategooriat ei tohi määrata. Mis puutub biograafiliste artiklite kategoriseerimisse, siis peaks neil olema vähemalt kaks kategooriat. Esimene oleks seotud riigiga, mida see inimene esindab, näiteks "Norra inimesed", kui meil on norrakatest palju artikleid tuleb ilmselt hakata täpsemalt kategoriseerima. Näiteks "Norra sportlased", mis oleks kategooria "Norra inimesed" allkategooriaks. Teine kategooria oleks seotud tegevusalaga, näiteks "Iluuisutajad". Et meil ei ole praegu sellist kategooriat ei hakanud ma teda ka määrama, ehkki varem või hiljem peab selline kategooria tehtama nagunii. Seega Sonja Henie kategooriateks võivad olla "Norra inimesed" või "Norra sportlased" ja "Iluuisutajad". Kat. "Sportlased" ei ole aga mingil juhul aktsepteeritav. Siim 13:12, 28 Feb 2005 (UTC)

: Tore näha et ise selgitad miks kasutada üldiseid kategooriaid alguses, siis seni kuni tuleb piisavalt palju samasugusi artikleid et need saab liigutada alakategooriasse. Iga üksiku sportlase, kirjaniku jne. jaoks ei ole jah mõtet hakata tegema kategooriat, siis enne kui on näha et allkategooriale on vajadus.

: Kui väidad resoluutselt et mingit kategooriat ei tohi määrata siis ehk lisaksid ka kus on see kivisse raiutud ... või ehk on parem lisada kategooria sissejuhatuseks kuidas kategooria on mõeldud kasutada. --TarmoK 14:08, 1 Mar 2005 (UTC)

:: Sa oled Vikipeedias juba piisavalt kaua olnud mõistmaks, et Vikipeedia ei ole valmis. Kõik reeglid, mida me järgime ei ole kivisse raiutud st. reeglitesse kantud. Vastupidi, enamik neist on lihtsalt arutelulehtedel kokkulepitud. Muidugi võiks kategooria algusesse kirjutada kasutusjuhendi, aga ei ole õige süüdistada seniseid Vikipeedia koostajaid selles, et seda ei ole tehtud. Pealegi puudub selles asjas selgus, me ei tea isegi täpselt kuidas peaks artikleid kategoriseerima. See süsteem on alles väljakujunemisel, seega pole mõtet rääkida üksikute artiklite kasutusjuhendeist. Mis puutub Sonja Henie artikli kategoriseerimisse, siis ma ei mõista eriti, milles on probleem. On ju selge, et kat. "Sportlased" on liiga üldine ja ebaülevaatlik. Kui kategoriseerid artikli, siis on soovitatav vaadata kuhu ta sattus. Sonja Henie oli ainus sportlane selles kategoorias. See oleks pidanud viima mõttele, et midagi on valesti, sest ei ole ju usutav, et ta on esimene sportlane, kellele kategooria määrati. Üldiseid kategooriaid tuleb kasutada siis kui täpsemat jaotust pole veel loodud. Kategooriad peaksid olema võrdlemisi detailsed, muidu oleksid nad loendite koopiatena lihtsalt mõttetud. Üldine sportlaste loend on meil ju olemas. Siim 15:17, 1 Mar 2005 (UTC)
* Mitte ühelegi biograafilisele artiklile seda kategooriat (Sportlased) ei tohi määrata. ja Kat. "Sportlased" ei ole aga mingil juhul aktsepteeritav. —— ...puudub selles asjas selgus, me ei tea isegi täpselt kuidas peaks artikleid kategoriseerima. See süsteem on alles väljakujunemisel...
* Sonja Henie oli ainus sportlane selles kategoorias. See oleks pidanud viima mõttele, et midagi on valesti, sest ei ole ju usutav, et ta on esimene sportlane, kellele kategooria määrati —— näiteks "Norra inimesed", kui meil on norrakatest palju artikleid (kategoorias) tuleb ilmselt hakata täpsemalt kategoriseerima. Näiteks "Norra sportlased", mis oleks kategooria "Norra inimesed" allkategooriaks.
... ja nüüd edasi oma sõnadega:
* ma ei mõista eriti, milles on probleem. – "probleem" oli selles et kategooria "Sportlased" asendus kategooriaga "Norra inimesed", mitte kategooriatega "Norra sportlased" ja "Iluuisutajad" ... õnneks need kategooriad said sinna vähe hiljem.  --TarmoK 22:21, 1 Mar 2005 (UTC)
----
Kunagi soovitasid mulle sportlaste jaoks tabeli, kust on kõik võidetud olümpiamedalid kaugele näha. Aitäh! Kas on midagi sellist ka Euroopa ja maailmameistrivõistluste medalite jaoks? Taivo 14:39, 3 Mar 2005 (UTC)

Kui on, siis suuremates vikides. Olümpiavõitjate tabelgi pärineb inglise wikist. Siim 17:08, 6 Mar 2005 (UTC)

I noticed on the english language Anticline page you attatched the tag "[et:Kohr]".  What does that tag do? --Commander Keane, 15 April 2005.

I think it should be quite obvious that it's a link to Estonian wiki article about anticline. Although I think that "antiklinaal" would be probably better because it's preferred among Estonian geologists, but it's a common problem that scientists prefer latin even if Estonian terminology exists. Siim 08:21, 15 Apr 2005 (UTC)

:I guessed that it had something to do with Estonian wikipedia, but since the tag doesn't change the face of the English wikipedia page, what does it do? ----Commander Keane, 16 April 2005.

:: You are probably newcomer in Wikipedia. It's a link to Estonian wiki article about same thing. Leftlower corner of the page has a section "in other languages", there is a link "Eesti". If you click that link, it takes you to Estonian wikipedia article about anticline. Siim 10:45, 16 Apr 2005 (UTC)

:::Thanks for your patience. --Commander Keane, 16 April 2005.

Eesti keeles kirjutatakse "kategooria" mitte "category". Palun arvesta seda eestikeelse Vikipeedia koostamisel. Siim 10:36, 16 Apr 2005 (UTC)

Kui pead silmas kategooriate lisamise viki tarkvara koodi(?), siis sellel ei ole vahet kumba varianti kasutada, sest viki tarkvara on "õpetatud" mõistma ka eestikeelset vastet, samamoodi võib malle luua kirjutades aadressi väljale "Template:" ja uue malli nimi, võ teha link kasutaja lehele sõnaga "User". Uutele kasutjatele on ehk natuke(?) mugavam kasutada eesti keelset sõna kui nad ei ole arvutit palju kasutanud, sellel põhjusel on see arvatavasti ka lisatud tarkvarale.

Nii et see kumba kasutada on "maitseasi", nii nagu mõne teise viki "võimalusega"

kui nüüd kasutaja sõbralikusest räägime siis ei tee paha (tihedamini) täita hoopis "resümee" väli ja kasutada aruteludes alapealkirju, lihtsustab märgatavalt kasutamist --TarmoK 07:11, 17 Apr 2005 (UTC)

: See ei ole maitseasi kui ma kirjutan Kategooria:Eesti saared ja sina muudad selle Category:Eesti Saared, siis ma loen seda endale näkku sülitamiseks. Mul on niigi aega vähe ja kui sa mu tööd veel nullima ka hakkad, siis võid pakkuda, mis arvamus mul sinust kujuneb. Sellepärast ongi kasutajaliides eesti keelde tõlgitud, et Vikipeediat eesti keeles saaks koostada. Kui sulle meeldib kirjutada "category", siis minugi pärast, aga ära hakka teiste kategooriaid muutma. Resümeest niipalju, et ma kasutasin seda varem, aga leidsin selle mõttetu olevat, sest kui kedagi huvitab, mis ma arutelulehele kirjutasin, siis ta nagunii kontrollib erinevust eelmise redaktsiooniga, mitte ei piirdu resümee lugemisega. Sama ka artiklitäiendustega, kui tegu on pisiparandusega, siis ma märgin selle ära. Suurema muudatuse korral pole resümeesse midagi mõtet kirjutada. Siim 08:18, 17 Apr 2005 (UTC)

:: Vabandused selle "Eesti saared" -kategooria muutmisega, see oli lihtsalt harjumusest kirjutamine, tegelikult oli hoopis tegemist kopeerimisega, kui lisasin neid kategooriad ka teistele artiklitele ja nii sai sinu kirjutatu üle kirjutatud. Vabandused veel kord kui see tundus sulle "näkku sülitamisena". Mul on seda tunnet siin jätkuvalt, kuid mis teha, inimesed on inimesed ja igaüks teeb siin mida heaks arvab, teistele jääb teinekord vaid mõistatada mis "toimub". (lihtsalt vahemärkuse korras juhin tähelepanu sellele tekstile mis on kirjutatud sinna sinisesse kastikesse redigeerimis akna all, mõned reeglid on siin karmid, kuid kordan veel et sel puhul ei olnud tegemist muutmisega)

:: Resümeedest, ka suuremate muudatustega artiklis ei tee paha öelda "täiendamist" või "lisasin eluloo" või "pooldan, kuid..." tüüpi kommentaare, hõlbustab viimaste muudatuste nimekirjas saada paremat ülevaadet ilma artiklisse minemata, mida on tehtud. --TarmoK 08:35, 17 Apr 2005 (UTC)

:: Resümees võiks võimaluse korral midagi ikka olla, sest resümee järgi võib sageli otsustada parandust mitte vaadata. Kui aruteluleheküljel kirjutatu kohta on antud kokkuvõte, siis võib otsustada juttu ennast mitte vaadata. Resümee võimaldab viimaste muudatuste läbivaatamisel aega kokku hoida, samuti hõlbustab artikli ajaloo jälgimist. Olen küll nõus, et alati pole mõtet resümeed panna. Andres 08:41, 17 Apr 2005 (UTC)
----
Kui kolm ühesugust tähte kõrvuti satub, siis tuleb lisada sidekriips. 'Gigaaasta' ja 'megaaasta' on grammatiliselt vigased sõnad. Mul ei tule praegu kohe meelde mõnda teist näidet, kus vigane sõna on ümbersuunamisleheks korrektsele. Kas peaksin taastama? Taivo 17:41, 19 Apr 2005 (UTC)

Esiteks peaksid sa vastama oma arutelulehel, sest küsimus ja vastus peaksid olema koos. Arvan küll, et tuleks taastada, sest kõik inimesed ei tunne keelereegleid nii hästi. Ma isegi teen grammatilisi vigu suhteliselt tihti ja ma usun, et ma ei ole ses suhtes veel kõige lollim. Ka "masinad" võiks olla, sest on ju täiesti usutav, et masinate kohta otsitakse infot artikliost "Masinad". Kust peab lugeja teadma, et me üldjuhul ainsust eelistame? Siim 17:47, 19 Apr 2005 (UTC)

Ei ole tõsi. Kui kolm ühesugust tähte kõrvuti satub, on lubatud lisada sidekriips. --Ker 18:10, 19 Apr 2005 (UTC)

Viisakas oleks esmalt vaidlustada (vaidlustatud mall) ning oodata ka teiste arvamusi ja küsida autorilt järele enne kui teha muutusi mida ei ole võimalik taastada. --TarmoK 11:09, 11 mai 2005 (UTC)

See skeem oli lootusetult vale ja seda ei tohi Vikipeedias mingil juhul kasutada. Kustutamist saab taastada kui vaja, sest see pilt on mu arvutis olemas. Siim 11:13, 11 mai 2005 (UTC)

: Ei viitsi vaidlema hakata, kuid artiklist saab pildi eemaldada, kui arvad et see on vale ja eriti oma eilse  kommentaari jätkuks (vigade tegemisest) on eriti külma kõhuga väitmine et lootusetult vale. Kui soovid et sinu suhtes käitutaks viisakalt siis võiks sellega ka ise alustada (seda ei hakka mainimagi et sinu arvuti on kindlasti 100% kindel koht andemte säilitamiseks ja taastamiseks, sealt tehakse regulaarseid ttagavarakoopiaid ja sealt pääsevad ka teised vajaduse korral taastama seda) --TarmoK 11:36, 11 mai 2005 (UTC)

:: Arusaamatu jutt. Ma juba ütlesin, et skeem on vale, mida veel vaja on? Tüli norida või? Siim 11:45, 11 mai 2005 (UTC)
----
Hello. We are looking for someone to translate Etoumbi into Estonian. Can you help, or do you know someone who could. Thanks. Danny

I put your request to village pump. Siim 17:07, 21 mai 2005 (UTC)

Kustutada The Bjorn?

Küsiks siis vastu et kas oled kuulnud/näinud et mõõtkava pannakse fotodele joonlaua, tikutopsi jne. vormis? Rääkimata sellest et mida sa oled kuulnud digitaal piltide välja trükkimisest, DPI-st, piltide resolutsioonist, arvuti ekraanide resolutsioonist jne. ... Ja viisakas pöördumine on ka kena asi iseensest ja mitte ära unustamine et on ka muu maailm väljaspool geoloogiat --TarmoK 17:03, 10 juuli 2005 (UTC)

Kõigepealt ütlen sulle seda, et kui sa mu artikleid muudad stiilis "mina tean kuidas õige on" ja lisad sellele ülbed kommentaarid, siis ära imesta kui ma sulle ebaviisakalt vastan. Kui sa oleksid selle küsimuse arutelulehel püstitanud, oleksime saanud tsiviliseeritumalt suhelda. Mis puutub DPI-sse, piltide väljatrükkimisse jne, siis see ei oma antud hetkel tähtsust. See 30 cm tähendab seda, et pildil kujutatud objekti suurus looduses on 30 cm. Võib-olla peaks selle pikemalt lahti seletama, kuid pildiallkirju ei tohiks väga lohisevaks teha ning minu arust on mu mõte enamikule hästi arusaadav. Ma ei usu, et keegi arvab, et ma tahtsin öelda, et selle pildi laius teie arvutiekraanil on 30 cm, võtke joonlaud ja mõõtke üle. Kas sa arvad, et ma tahtsin seda öelda? Siim 17:17, 10 juuli 2005 (UTC)

: Esiteks, ega sa taha öelda et pole siiani aru saanud et siin ei ole sellist asja nagu "minu artikklid" ja mitte lugenud teksti redigeerimis kasti all: Kui Te ei soovi, et Teie poolt kirjutatut halastamatult redigeeritakse ja omal äranägemisel kasutatakse, siis ärge seda siia salvestage.(?)

: Teiseks ei maksa otsida teiste tekstides ülbitsemist.

: "mina tean kuidas õige on" kui leiad seda minu käitumises siis oma muudatuse tagasi panemine seda ei ole või? :o) .... kõik me redigeerime siin nagu parimaks arvame; kui järjekindlalt topitakse oma teksti tagasi siis seda nimetatakse ...

: Ja lõpuks kui jõudsime asjani, jah, algsest tekstist võis sedasi aru saada, pregune tekst on selgem, sest kuna tegemist on thumbnail pildiga siis tekst et pilt on 30 cm laiune tähendab et pilt õiges mõõdus (peale pildil klikkimist ja õiges suuruses avamist) on 30cm laiune. --TarmoK 18:21, 10 juuli 2005 (UTC)
----
Palun väldi hinnanguid teiste tööle stiilis "jamps" ja "midagi nii hullu pole enne näinud". Andres 07:49, 12 august 2005 (UTC)

Mõnel inimesel on väga kõva pea. Kui reeglite lugemise soovitus ei aita, siis tuleb karmimalt öelda, äkki jõuab teave seeläbi kahe kõrva vahele. Jampsi oleks pidanud kustutama esimene, kes seda "happy surfing" lollust nägi ja kellel ka kustutamisõigus on. Ainult toimetamismärkuse lisamisega ei saa leppida, sest see värk võib niimoodi pikaks ajaks Vikipeediat "kaunistama" jääda. Siim 08:27, 12 august 2005 (UTC)

: Lisasin kustutamismärkuse. Mulle tundub, et see on parem kui kohe kustutada, kui just tegu pole vandalismiga.

: Märkus, et kellelgi on halb eesti keel, ei aita seda kuidagi parandada. Andres 08:44, 12 august 2005 (UTC)

:: Toetus Andrese lähenemisele. Lahmimine näitab vaid lahmija "taset" --TarmoK 09:03, 12 august 2005 (UTC)

::: Üks üldisem küsimus. Kas Vikipeediasse on oodatud kõik kaastööd, olenemata nende kvaliteedist? Siim 09:14, 12 august 2005 (UTC)

:::: Kui tegemist ei ole vandalismiga või sellega, et oma tööd parandada ei lubata, siis ei ole minu meelest midagi ette heita. Andres 09:19, 12 august 2005 (UTC)
olgu ta siis pitsat kuigi ise eelistaksin siiski liitsõna "vapipitsat"  --makruss 19:17, 18 august 2005 (UTC)

Niipalju kui mina aru saan, pannakse sõnad ja väljendid tavalistesse jutumärkidesse, mõnikord ka kirjutatakse lihtsalt kursiivis. Tähenduste märkimiseks kasutatakse traditsiooniliselt ülakomasid. Et tähendused on enamasti mõisted, siis olen mõistete märkimiseks kasutanud ülakomasid. Kirjutada näiteks mõiste kivi või kivi kui mõiste ei ole minu meelest korrektne: "kivi" peaks kuidagi eraldama. Minu meelest võiks siin kasutada ülakomasid, ning ma olen alati, ka Vikipeedias, nii teinud. Kui kirjutada kivimõiste või kivi mõiste, siis pole sõna "kivi" minu meelest esile tõsta tarvis.
Praegu ametlikult kehtivate õigekirjareeglite järel lühendites punkti ei tarvitata. Näiteks kirjutatakse nn ja sh ilma punktita. On siiski ka erandeid. Vaata siit. Andres 21. august 2005, kell 18.20 (UTC)

Artiklis Mõiste praegu midagi valesti pole, aga 'termini' tähenduses ei soovita seda sõna kasutada, sest see tekitab segadust. Korraliku artikli kirjutamine on suur ettevõtmine, sest arusaam mõistest on aja jooksul muutunud ning on distsipliiniti ja koolkonnati erinev. Esimeses lähenduses võid mõiste all mõelda tähendust: seda, mida mis jääb tõlkes samaks. Andres 21. august 2005, kell 19.12 (UTC)

Äkki oskad täpsemat selgust tuua atlase kui kaardikogumiku nimetuse tegeliku päritolu kohta, sest artkli vist kirjutasid sina - ma ei hakka siia kopeerima seda hullumeelselt pikka pealkirja tolle artikli arutelust - Ahsoous 6. september 2005, kell 20.51 (UTC)

Ma olen seda enda arvates artiklis juba piisavalt selgesti teinud. Minu teada on termin "Atlas" võetud kasutusele Mercatori poolt ja see Atlas oli "Liibüa" kuningas, kes tegi esimese tähistaeva gloobuse. Siim 6. september 2005, kell 21.12 (UTC)

:Ma mõtlesin seda 1575. aasta Antonio Lafreri üllitist mille kaanel oli just nimelt titaan Atlas - ma saan aru, et on kaks varianti - kas Mercator mõtles tolle sõna varem välja ja Lafreri mitte aru saades paigutas kaanele titaani või siis ajendatuna sellest pildist võttis Mercator sõna kasutusele - see oli selle küsimuse mõte... Ahsoous 6. september 2005, kell 21.23 (UTC)

:: Küsimus on terminis mitte mingites piltides. Niipalju kui mina tean, on termini "Atlas" autor Mercator. Ma võin muidugi eksida, sest ei ole ajaloolane ega ammugi mitte Mercatori ja Lafreri kaasaegne. Siim 6. september 2005, kell 21.32 (UTC)

::: vaata siin on see aga, et kui see Lafreri kogumik oli varem olemas, siis on väide, et sõna atlas on tulnud mauri kuninga järgi vägagi küsitava maiguga... nu ühesõnaga asi vajab veel uurimist... - Ahsoous 6. september 2005, kell 22.08 (UTC)

Please add some license and move the file to commons. --Saperaud 14. september 2005, kell 07.40 (UTC)

My camera is unfortunately not suitable for making photos of small objects, it's quite out of focus as you can see. Picture is here just to give some general view how native copper looks like but it will be replaced if I or someone else makes new photo with better quality. If you wish, you can load it to commons, there is no restrictions. Photo is in the public domain. Siim 14. september 2005, kell 12.58 (UTC)
*OK. Aitäh.--X 22. september 2005, kell 20.13 (UTC)

Kas oled nõus, et seni sinu poolt GFDL tingimustel koos hoiatuse märkega avaldatud pildid, avaldatakse GFDL tingimustel ilma hoiatuse märketa?
Täiendavat infot vaata Malli_arutelu:GFDL alt. --WikedKentaur 27. september 2005, kell 19.29 (UTC)

Ma ei saa eriti probleemi olemusest aru, aga mul on suht ükskõik kuidas see litsentsi tekst välja näeks ehk siis võib muuta küll. Siim 1. oktoober 2005, kell 21.07 (UTC)
----
Kas mäletad, kuidas jäi lugu saarte ja jõgede kategooriatega? Nad on loodusgeograafilised objektid, kuid uued kategooriad, mida lisatakse, taandavad nad poliitgeograafilisteks - Kanaari saarte koha pealt tekkis kysimus, et ta on "Hispaania saared", kuid ei saa olla "Euroopa saared", kuhu alla "Hispaania saared pandud on. - Urmas 27. november 2005, kell 09.32 (UTC)

Et Kanaari sared kuuluvad Hispaaniale, on kat. "Hispaania saared" igati asjakohane. Hispaania on aga Euroopa riik ja on loomulik, et kat. "Hispaania sared" on kat. "Euroopa saared" allkategooria. Enamik Hispaania saari kuulub ju Euroopasse. Kanaari saared teevad asja küll pisut ebaloogiliseks, kuid mulle tundub see suhteliselt tühine probleem olevat. Siim 27. november 2005, kell 12.41 (UTC)

:Minu mäletamist mööda oli sellest kunagi juttu, kuidas neid loodusobjekte kategoriseerida. Ja kui mu mälu ei peta, siis oli eraldi kone all mh Venemaa joed ja Okeaania saared. Hea oleks selle järgi ka toimida. - Urmas 27. november 2005, kell 17.00 (UTC)
*OK.--X 29. november 2005, kell 17.33 (UTC)
Vaata kategooriaid artiklis Kama jõgi. Kas jätta kategooriana "jõestik" või "jõgikond". Viimasel juhul saaks samasse kategooriasse mahutada ka järved ning veehoidlad, mida jõgi läbib. Küll mitte kõik järved :(. - Urmas 30. november 2005, kell 12.01 (UTC)

Mina eelistaksin jõgikonda. Siim 30. november 2005, kell 18.41 (UTC)
----
Ma palusin Ahsoouselt vabandust. Palun ka Sinult vabandust. Andres 9. märts 2006, kell 17.34 (UTC)

Hello, I am a user I the German Wikipedia and I am writing a article about the price of the cigarettes in Europe. It would be nice if you can say me what is the price of a package Marlboro cigarettes in your country and how many cigarettes are in a package. Important is that it should be the official Price of the cigarettes and not the price of cigarettes from the street. Thank you very much.

I honestly don't know. It's better to ask questions like that here. Siim 26. märts 2006, kell 15.32 (UTC)

One of the main principles of wikipedia is "no original research". Therefore, such data is worthless for wikipedia because you can't use it or more precisely, you should not use it in wikipedia. Siim 26. märts 2006, kell 20.21 (UTC)

: It depends on where you buy. In my local shop it costs 26.50 Estonian kroons but I am not sure about the number of cigarettes. Anyway, it's the normal package. Andres 26. märts 2006, kell 16.06 (UTC)

: It must be 20 cigarettes. Andres 26. märts 2006, kell 16.08 (UTC)
Thank you very much for your help. This will be the article if you want to see. But it is not finished.

Hi,
would you please upload this image to commons, or at least give it a licence, so i could upload it myself. I have writen an article in polish wikipedia about birefringence, and i I`d like more pictures of it ;-). Thank you. sfu.

It's GFDL now. Siim 24. august 2006, kell 09:44 (UTC)

Rääkisid kunagi minu arutelulehel, et tahaksid kasutajanime muuta. Pakuksin välja nimemuutuse ahela Siim->Siim2 (ajutine), Nixdorf->Siim, Siim2->Nixdorf. Nii saab ilma kasutajanimesid kustutamata (mida ma teha ei saa) hakkama. Jaan513 24. august 2006, kell 11:06 (UTC)

Kui Sa saad seda teha, siis oleks tore. Olen küll ka praeguse kasutajanimega harjunud, aga meelsamini kasutaks oma õiget nime. Siim 24. august 2006, kell 11:14 (UTC)

:Siis arvan, et võiksid end ajavahemikus 14:30 kuni 14:35 välja logida. Midagi kaduma ei tohiks minna. Jaan513 24. august 2006, kell 11:18 (UTC)
Tegin ära. Siim2 jääb, sest Nixdorfil on kasutajalehed alles. Arvan, et võiksid need ise õigeks muuta. Jaan513 24. august 2006, kell 11:37 (UTC)

Nüüd on nii Nixdorf kui ka Siim jälle sinu käsutuses. Kasutaja Nixdorf lehel oli/on kaldkriipsu abil loodud lehti. Jaan513 24. august 2006, kell 12:19 (UTC)

Tere, kas Teie pilt Võrtsjärvest on GFDL? --Mmh 10. oktoober 2006, kell 16:04 (UTC)

Jah. Siim 10. oktoober 2006, kell 16:53 (UTC)

Palun vaata artiklit Schlei. Seal võib olla vigu. Andres 16. oktoober 2006, kell 14:12 (UTC)

Kas Teie pilt Kassari klibuvallist on GFDL, palun? (Kasutaksin selle hea meelega tšehhi Vikipeedias, kus autoriõiguste infot nõutakse rangemalt kui siin.) --Mmh 30. oktoober 2006, kell 18:28 (UTC)
On GFDL. Siim 30. oktoober 2006, kell 21:15 (UTC)

Aitäh! --Mmh 5. november 2006, kell 15:49 (UTC)

Greetings, Siim!
May I upload your nice picture of Osmussaar lighthouse to Wikimwdia Commons, and use it on the Swedish wikipedia to illustrate the article about Osmussaar?
Regards Islander

Yes, of course. Siim 6. november 2006, kell 13:48 (UTC)

:Thanks. 84.231.71.210 6. november 2006, kell 15:24 (UTC) (=Islander)
----
Siim, Atsi vabanemise tähtpäev on juba ammu möödas. Andres 20. november 2006, kell 23:26 (UTC)

Iga tema muudatus lükkab seda ju aasta võrra edasi ning aastat pole ta vahet pidanud. Siim 20. november 2006, kell 23:33 (UTC)

: Eksisin. Atsi nime alt tõesti on aasta vahet, aga see vist ei saakski teisiti olla, kui ta aastaks blokeeritud oli. Minu mäletamist mööda on ta siin erinevate kasutajanimede alt või anonüümsena siiski ka vahepeal muudatusi teinud, aga seda tõestama ja selle pärast uurimistööd tegema ma küll ei hakka. Siim 20. november 2006, kell 23:42 (UTC)
----
Homme on ka päev. tööpäev, muide. ma ärkan 6.15. soovitan sul ka magama minna ;) avjoska 18. detsember 2006, kell 22:43 (UTC)

Mul on koolivaheaeg :) Siim 18. detsember 2006, kell 22:44 (UTC)

:Siim-Siim! Saaremaa artiklis on küll juttu maakerkest, kuid pole kirjas, kui palju täpselt see maa siis kerkib. Mul on kooliajast meelde jäänud mingi 4 mm aastas. kas see on siiani nii? mõtlen, nüüd ju suur globaalne soojenemine, äkki nüüd ei saa nii kiiresti tõusta... avjoska 30. detsember 2006, kell 10:37 (UTC)

:: Saaremaa peaks merest kerkima kiirusega 1,5...2,5 mm aastas (Geology and Mineral Resources of Estonia andmetel). Põhjaosa kerkib kiiremini kui lõunaosa. Globaalse soojenemise ja merepinna taseme vaheliste seoste kohta mul andmed puuduvad. Siim 30. detsember 2006, kell 10:55 (UTC)


Malli arutelu:Riik

Ma olen pisut mures selle pärast, et kui tekib ühtne mall, siis kaotame paindlikkust. Andres 25. veebruar 2007, kell 12:45 (UTC)

Mis kohtades paindlikkust? Meil on riikide infotabel niikuinii ühtlustatud ja ühesuguses tabelis. - Urmas 25. veebruar 2007, kell 12:51 (UTC)

: Tavalisele tabelile saab vajaduse korral midagi juurde lisada (ära jätta saab vist ka malli puhul?). Andres 25. veebruar 2007, kell 12:55 (UTC)

::Mallis on täpselt samamoodi - malli saab lisada rea uuele näitajale ja mallis olevat näitajat saab mõne riigi puhul mitte kuvada (nt "deviis"). - Urmas 25. veebruar 2007, kell 13:01 (UTC)

::: Siis pole muret. Andres 25. veebruar 2007, kell 13:05 (UTC)

seda riigi malli tegemist sai varem arutatud :Mall:Riigi info (siinne dubleerib selle otstarvet ja on ka ebasobivama nimega) ja siis jäi lahtiseks et kui palju asju sinna sisse võtta; hääletus vaibus ära. Praegu ära tehtud versioonis tundub olevat eesmärk kuhjata maksimaalselt igasugu infot. Isiklikult leian et seda on ülearu palju ja piisaks vaid peamistest "näitajatest" ja muu võib ära tuua vastavas alalõigus ja siis juba ka palju täpsemalt --TarmoK 25. veebruar 2007, kell 22:15 (UTC)

Sellesse said sisse ainult need asjad, mis seni tabelites niigi olemas on ning lisaks veel mõni, mida neis kohtades mainitud: , .

Mõned asjad, mis tabelites praegu on minu arvates ebavajalik (iseseisvus, rahvastiku tihedus ja telefonikood nt). Iseenesest ei oleks sugugi paha need ehk tõesti punkthaaval läbi arutada-hääletada. - Urmas 25. veebruar 2007, kell 23:13 (UTC)

:: njah see võib ju olla sinu arvamus, minu jaoks on nendest andmetest kaks päris tihti vajalikud - Ahsoous 28. veebruar 2007, kell 22:51 (UTC)

: Minu meelest ei ole erilist tähtsust, mis nimelt tabelis on, peaasi, et kogu info oleks tekstis dubleeritud. Andres 25. veebruar 2007, kell 23:16 (UTC)

:: imho ei ole alati vaja kõike dubleerida, tekstist ülevaate saamine muutub keerulisemaks. - Ahsoous 28. veebruar 2007, kell 22:51 (UTC)

::: Kuidas see keerulisemaks muutub? Andres 1. märts 2007, kell 06:25 (UTC)

:::: Ma arvan, et mitte keegi ei viitsi näiteks 30 leheküljelisest tekstist telefonikoodi või internetidomeeni üles otsima, et vaadata, äkki on miskit siis sisulist ka nende kohta kirjutatud ja ka teistpidi, kui nendest on seal kirjutatud, siis nii ehk naa 99.9% lugejatest peab seda kasutuks ning kerib aga edasi. - Ahsoous 1. märts 2007, kell 07:39 (UTC)

::::: Ma räägin dubleerimisest, mitte sellest, et neid tabelis ei peaks olema. Ja vaevalt artikkel kujuneb 30-leheküljeliseks. Sisukorra järgi on võimalik leida "Tähiste" alt. Andres 1. märts 2007, kell 08:03 (UTC)

:::::: Varem juba välja pakutud variant (vt Kasutaja:TarmoK/tmpRiik) et alaosade juures on sellised spetsiifilised tabelid kuhu saab siis ka rohkemat informatsiooni panna. Sedasi ei muutu see pea infobox ülearu pikaks (= keerluline lugeda) ja lehe ülesehitus on ka mugavam lugeda, ei ole tabelit mis jookseb ekraani alumise serva alla. alaosade tabelid võimaldavad anda ka rohkem informatsiooni kuidas mingit protsenti mõista. näiteks lisada koht maailma mastaabis (nt SKP puhul) või religiooni puhul tuua ära ka muud religioonid, sest näiteks 60% luterlasi ei ütle seda kas ülejäänud on ka usklikud võion ateistid jne.
Minu arust võiks kasutada seda kõikide riikide suhtest, ainult et malli tuleks natuke korrastada. Praegune kasutusel olev mall pole just kõige ilusam. Jocker 26. veebruar

Peaksid konkreetselt ütlema, mis Sulle ei meeldi.

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~. Andres 27. veebruar 2007, kell 06:13 (UTC)

Valitsev religioon peab ka olema. --Ats 28. veebruar 2007, kell 21:57 (UTC)

Siis "riigiusu" asemel. Mis see Eestis oleks? - Urmas 28. veebruar 2007, kell 22:03 (UTC)
Luterlus =põhjamaad, Est, Lät. Katoliiklus -Leedu, Poola, Hispaania, Itaalia, Prantsusmaa. Saksas tulevad mõlemad. --Ats 28. veebruar 2007, kell 22:09 (UTC)
Maailma maastaape arvestades: Eesti = Kristlus: Luterlus. Itaalia = Kristlus: Katoliiklus, Iraan = Islam: sunniidid (~90%) jne. See oleks päris hea--Ats 28. veebruar 2007, kell 22:24 (UTC)

Eestis on siiski usuvabadus, see on ka päris paljudes muudes riikides, nii et sõna valitsev on pehmelt öeldes kõlbmatu. - Ahsoous 28. veebruar 2007, kell 22:47 (UTC)
domineeriv religioon usuvabadus ei mängi siin mingit rolli, see on kõikides demok maades. Aga protsendi võiks ära tuua Est: Kristlus: Luterlus 17%.--Ats 28. veebruar 2007, kell 22:57 (UTC)

mõtled äkki veel... usuvabaduse korral ei saa olla ka domineerivat religiooni... ehk taipad, mida ma mõtlen (ma ei oska ise ka seda sõnastada) - Ahsoous 28. veebruar 2007, kell 23:10 (UTC)
jah, saan aru aga teiste religioonide seas miski siiski domineerib (valitseb ei ole tõesti õige meil, eestlased ja tšehhid,  kuubalased ja põhjakorealased on kõige usuleigemad). See ei tähenda, et loendist dominantse religiooni välja saab jätta. Ka usuvabaduse korral domineerib Eestis kristlus ja luterlus, kuigi aktivistide % on väike on see meie kultuuritraditsioon. Mujal maailma riikide ülevaadetes on relig. enesestmõistetavalt olemas--Ats 28. veebruar 2007, kell 23:18 (UTC)

Sellest saab ju kirjutada tekstis. Minu meelest on asi liiga keeruline, et see tabelisse panna. Näiteks ei saa vahet teha, kas on tegemist lihtsalt kiriku liikmetega, sellega, et inimesed väidavad end tunnistavat mingit religiooni, või on inimesed tõesti usklikud. Andres 1. märts 2007, kell 06:25 (UTC)
siin pole midagi keerulist, enamus maid on end religiooni suhtes määratlenud. Ja see on ametlik ja avalik (reisibüroode lehtedel ka kirjas). See teave on entsüklopeedilises väljaandes enesestmõistetav. Kui tabelisse selline koht teha siis täidan ära, mul on % seis eelmise sj lõpu kohta, enamus riike, sotsioloogilised andmed--Ats 2. märts 2007, kell 09:32 (UTC)
ma mõni aasta tagasi püüdsin teksti panna - loomad võtsid maha--Ats 2. märts 2007, kell 09:35 (UTC)

Kui Sa paned korrektselt teksti, siis maha ei võeta.

Kui mõnes riigis on riigiusk, siis selle võib minu poolest kas või tabelisse panna. Eestis seda pole.

Mis puutub andmetesse usklikkuse kohta, siis viimase   Eurobaromeetri küsitluse järgi omistab Eestis religioonile oma elus tähtsa koha 29% küsitletutest, usklike kristlaste osatähtsusena aga figureerib Pereraadios 4%, kui ma ei eksi. Kust need andmed on võetud, seda ma ei tea. Andres 3. märts 2007, kell 17:49 (UTC)

:Eesti viimase rahvaloenduse usku puudutavad (igasugu baromeetritest täpsemad) vastused on siin: http://pub.stat.ee/px-web.2001/Database/Rahvaloendus_regionaalne/17Usk/17Usk.asp - Urmas 4. märts 2007, kell 10:33 (UTC)

:: Kui neid andmeid kasutada, tuleb märkida, et tegu on rahvaloenduse andmetega.

:::Seda kindlasti, kuid häda on selles, et neid ei saa lühidalt (nagu tabelisse vaja) kokku võtta, need andmed vajavad lahtikirjutust. Usu suhtes ükskõiksed, ateistid jt peavad samuti märgitud saama. See, et nt Eestit on tavaks traditsiooniliselt luteri maaks lugeda on üksasi, kuid riikide religioosne koosseis muutub - ei saa tugineda sajanditagusele ja väita, et ka praegu on lugu nii. Ja tagatipuks sellist suurt ajalool põhinevat üldistust tabelisse panna; tulemuseks on väärpilt (ehk 'vale'). - Urmas 4. märts 2007, kell 13:30 (UTC)

:::: Nõus. Andres 4. märts 2007, kell 14:47 (UTC)

: Rahvaloendusel ei küsita religiooni tähtsuse kohta inimese elus. Andres 4. märts 2007, kell 13:08 (UTC)

Nagu ma aru saan on selle malliga nüüd kõikides riigiartiklites lipu- ja vapifaili laius sama. See ei anna alati eriti ilusat tulemust, vaadake nt Ungarit. Lipu ja vapi laiust peaks saama redigeerida artiklist. --Metsavend 7. juuni 2007, kell 19:06 (UTC)

Nõus. Muuda ära. Lippudel võiks olla sama mitte laius, vaid kõrgus. Seda peaks saama teha. - Urmas 7. juuni 2007, kell 19:46 (UTC)

:Ma ei tea, kuidas kõrgust määrata. --Metsavend 7. juuni 2007, kell 21:48 (UTC)

vt. http://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Extended_image_syntax#Size --WikedKentaur 13. august 2007, kell 16:24 (UTC)

Pakun anda eraldi rahvaarv rahvaloenduse andmetel ja arvetuslikult.Geonarva 9. juuni 2007, kell 16:57 (UTC)

See käib väga lihtsalt (on nii ka tehtud). Tuleb kirjutada: "|  rahvaarv = 11111 (2001; loendus)" või "|  rahvaarv = 11111 (1.01.2001; loendus)"

Eraldi rida loenduse rahvaarvu jaoks vaja pole. Niikuinii tuleb märkida aastaarv või kuupäev, milline seis on tabelis toodud. Lihtsalt üks sõna lisaks. - Urmas 9. juuni 2007, kell 17:04 (UTC)

Hea muudatus. - Urmas 15. juuni 2007, kell 19:11 (UTC)

see, et järjestus kasutuskoodis ja kuvatav järjestus erineb tekitab segadust (näitek riigikeel ja pealinn). koodis üks järjestus - kuvatav vastupidi. --WikedKentaur 13. august 2007, kell 16:16 (UTC)

järsku võiks riikide koordinaatide esitamisel selle infoakna näitamise ära keelata? Selleks tuleb rohelise noolekese koordinaadid ära jätta.--Hendrix 10. november 2007, kell 13:20 (UTC)

tegin nii, et infotahvlit ei kuvata. Suurte objektide puhul, nagu riigid, maakonnad, ei ole sel infotahvlil mõtet. Ainult häirib. Ja rohelist osundusnoolekest pole riikide puhul ka eriti vaja.--Hendrix 11. november 2007, kell 11:36 (UTC)

: Eemaldasin lingi, sest praegu viis link iga riigi juurest USA kaardile. --Metsavend 6. detsember 2007, kell 12:16 (UTC)

::ilmselt oleks pidanud nii tegema, et kui koordinaate ette antud pole, siis kaardilinki ei näita. Vigase koordinaadistiku puhul Google kaart näitab USA-d.--Hendrix 9. detsember 2007, kell 09:08 (UTC)

Mall:Riigi info arhiveeritud Malli arutelu:Riik/Riigi info alla ja arutelu Malli arutelu:Riik/Riigi info arutelu alla. --WikedKentaur 6. aprill 2008, kell 09:10 (UTC)

Ma nüüd vist kavatsen selle malli peal natuke julmi oskamatuid katsetusi teha. Igaks juhuks hoiatan. Pööran kohe tagasi, kui välja ei tule. :-) --Epp 10. märts 2009, kell 20:33 (UTC)

Kopi see mall proovimall, näiteks  ja kopeeri mõnest artiklist infokast oma kasutaja alamlehele, et näha tulemust. Ära unusta muuta infokastis originaalmalli nime X2-ks. --Tiuks 10. märts 2009, kell 20:39 (UTC)

Panen ette väli "ROK-i kood" asendada väljaga "Riigitähised", milles saab loetleda nii mõlemad ISO 3166-1 tähekoodid kui ka ROK-i koodi. ROK-i koodi ja ISO kolmetähelise kattumisel ei tuleks neid topelt kirjutada, tähised peaks komadega eraldatud olema ja linkimata kujul. 1. juuni 2009, kell 18:36 (UTC)

Miks just need? Kuidas jääb näiteks mootorsõidukite maatähisega? Andres 1. juuni 2009, kell 18:43 (UTC)

Või tuleks siia panna kõik riigitähised? Andres 1. juuni 2009, kell 18:44 (UTC)

: Mootorsõiduki tähised erinevad üldjuhul mainitutest? Kui paljuks ei lähe, ütleme ühele reale ära mahuksid, siis jah, näiteks kõik riigitähised. Mis erinevad riigtähised veel olemas on? Samas, kui neid tõesti väga palju, siis võiks kokku leppida millised on küllalt tähelepanuväärsed (vähem kitsama kasutusega) ja need siia panna. EE 15. köite teabekastides on näiteks äratoodud ainult ISO kahe- ja kolmetäheline. 1. juuni 2009, kell 19:07 (UTC)

:: muide on olemas veel FIFA riigikoodid (jah jalgpallis on eraldi riigikoodid), ITU riigikoodid, UIC riigikoodid, GOST 7.67 ja veel mõned ---Ahsoous 1. juuni 2009, kell 19:20 (UTC)

: Olgu, kas siis nii sobib, et lahtrisse "Riigitähised" tuleks ainult ISO kahe- ja kolmetäheline, mis ilmselt on kõige laiema kasutusega? – Nii nagu EE 15. köite tabelites. ROK-i kood, mis praegu osale riigiartiklitele liatud on, jäägu sellisel juhul välja. 3. juuni 2009, kell 10:38 (UTC)

:: Ma pole kindel, kas nad on kõige kasutatavamad, aga minu poolest sobib.

:: Kui infotabelis on ROK-i kood ning tekstis seda pole, siis ei tohi teda lihtsalt välja visata, vaid tuleb moodustada artikli teksti vastav alajaotus. Andres 3. juuni 2009, kell 11:37 (UTC)
No kuule, see mall on praegu kasutusel. Näiteks ROK-i koodi ja telefonikoodi riikide artiklites näha pole, kuigi need on teabekasti sisse kirjutatud. Andres 3. juuni 2009, kell 12:04 (UTC)
Nüüd juhtuski see, mille eest ma hoiatasin: ROK-i kood kaob lihtsalt ära, kuigi ta on infotabelisse sisestatud. Andres 3. juuni 2009, kell 12:08 (UTC)

Telefonikood läks kogemata, see nüüd tagasi. ROK-i kood kaob jah ära, kui kokku leppida, et selle (ja kõigi muude võimalike) asemel ISO koode kasutada. Otseselt parameetreid asendada (laiendada) ei saa, sest mõnel juhul ROK-i ja ISO kood ei kattu ja tabelisse jääks vale kood. Aga, et kui teda tabelis ei ole ja siis teksti kirjutada – minu arust ei ole ta nii märkimisväärne (või kui arvatakse, et on, eks siis saab edaspidi neid teksti lisada). Kadunud ta ka ei ole, olles leitav ROK-i koodide loendist. 195.50.201.27 3. juuni 2009, kell 12:26 (UTC)

: Kas sa plaanid ROK-iga ka kokku leppida, et ta oma koodi asemel ISO koodi kasutaks? :-) Miks osa koode on märkimisväärsed ja teised pole? --Epp 3. juuni 2009, kell 12:31 (UTC)

:: Pean silmas, et mu meelest ei ole see kood lihtsalt koodina artiklis märkimist vääriv. Tabeli lahtrisse sobis küll. 3. juuni 2009, kell 12:44 (UTC)

::: Minu meelest on asi just vastupidi: tabeli jaoks ei ole ta märkimisväärne, küll aga tekstis, kus saab kõikvõimalikud koodid ära tuua.

::: Üldine põhimõte on, et muudatuste tegemisel ei lasta infol artiklist kaotsi minna. Andres 3. juuni 2009, kell 12:48 (UTC)

:::: See on inklusionism kogu oma äärmuslikkuses, mitte entsüklopeedilist kaalu omav üldine põhimõte. Ometi, tühistasin muudatuse kui siin probleemi nähakse. Sellisel juhul ma midagi muud asjalikku ette võtta ei oska selles suhtes, et siin kastis on "juhuslikult" ROK-i kood ja teisi koode ei ole. 3. juuni 2009, kell 13:14 (UTC)

::::: Ma ei ütle, et seda põhimõtet antud juhul tingimata rakendama peaks. Ma lihtsalt selgitan, milles ma probleemi näen.

::::: Mis sellel inklusionismiga pistmist on? Andres 3. juuni 2009, kell 13:33 (UTC)
Tulen tagasi vana teema juurde... kus ma sellest juttu tegin ei mäleta... Ühesõnaga pakuks välja et riigiartiklitesse tekitada juurde veel üks tabel, kus oleksid sees siis need koodid, aga ka looduslikud sümbolid: (rahvustaimed, -linnud, -loomad, -kivid ja muud sehuksed asjad)  Ahsoous 3. juuni 2009, kell 12:50 (UTC)

See tabel tuleks minu meelest paigutada  teksti sisse sümboolika ja tähiste alajaotusesse. Siis jääks dubleerimine ära. Andres 3. juuni 2009, kell 12:57 (UTC)
----
Minu meelest koos rahvaarvu muutmisega tuleb muuta ka rahvastikutihedust. Ehk kui üks muutub automaatselt, peaks muutuma ka teine. 88.196.241.249 10. jaanuar 2015, kell 11:45 (EET)

Jah. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2015, kell 11:46 (EET)
----
Ma arvan, et vaikimisi võiks asendikaart jääda infokastilaiuseks. Kui see peaks mõnel konkreetsel juhul olema liiga lai, siis võiks ennem lisada parameetri pildisuuruse muutmiseks. Pikne 20. oktoober 2019, kell 22:19 (EEST)

Kas on mõtekas lisada kummakäelise liiklusega riik on, s.t vasak või parem? suwa 2. jaanuar 2020, kell 13:13 (EET)

Riigi mall sisaldab taustavärvi, mis omakord dark mode režiimis peidab ära wikidata andmed. Probleem on just tava teksti kujul andmetega (lingid jäävad nähtavaks), sest teksti värv muudetakse tumedast heledaks, aga tabeli taustavärv jääb heledaks. Ehk heledal taustal hele tekst ei ole sel juhul näha. Ettepanek oleks näiteks tabeli taustavärv ära kaotada või leida mõni alternatiivne lahendus. Inglise keelse wiki riigi malliga (Template:Infobox_country) seda probleemi ei ole (neil on see ka oluliselt erinev eesti keelse malliga võrreldes). Dark mode on toetatud mobiilsetel seadmetel, aga ka alates aprillist 2023 arenduseses veebile. Palun teie kaasamõtlemist probleemi lahendamisel.  9. november 2023, kell 12:39 (EET)

See käib siis vististi mingi mobiilirakenduse kohta. Proovisin brauseris CSS-i stiile, millele see ingliskeelne leht viitab, ja nendega ei näi seda probleemi olevat.

See tavalisest infokasti taustavärvist veidike erinev taustavärv tundus küll siin ebavajalik ja see võeti siit nüüd ära. Wkentaur, kas see lipu- ja vapilahtri taustavärv on samuti mingi mobiilirakenduse jaoks? Ma kahtlen ka selle vajalikkuses. Inglise vikis toodud tumeda režiimi CSS-stiile ei paista see mõjutavat. Sarnaseid läbipaistva taustaga ikoone vm pilte esineb iseenesest paljudes kohtades. Nende jaoks võiks olla pigem mingi üldisem lahendus või siis võib-olla peaks ennem püüdma malli stiililehel asju kohendada lähtuvalt sellest, kas tabelit vaadatakse mobiilis ja/või tumedas režiimis. Pikne 10. november 2023, kell 18:20 (EET)

:see pigem Soome lipu taustast esiletoomiseks. Wkentaur (arutelu) 10. november 2023, kell 19:43 (EET)

:: Sel otstarbel iseenesest on lipuikoonid siin mallis ja mujal (ka valgel taustal kasutatavad lipud) niigi halli äärisega, mis tundub mulle piisav. Pikne 10. november 2023, kell 21:46 (EET)


Arutelu:Galaxy

Puudub lehekülg Galaxy. Andres 25. veebruar 2007, kell 16:49 (UTC)
Kas see M/S on nime lahutamatu osa? Minu arvates näitab see lühend tüüpi ja sel juhul peaks ta kirjutama eestikeelsena. Valju 27. veebruar 2007, kell 21:25 (UTC)

Kindlasti peab "M/S" asemel olema "M/L"... Kas artikli pealkirjas seda üldse mainida, ma ei tea... Jürka 17. märts 2007, kell 19:38 (UTC)

Kas õigem pole mitte öelda "tehnilised näitajad"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. veebruar 2007, kell 09:01 (UTC)

"...laeva välimuse on kujundanud eesti kunstnik..."
Kunstnik on ainult maalingud peale teinud, mitte laevale kuju andnud vm... [[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 17. märts 2007, kell 19:40 (UTC)

kui ma su lilla ja roosaga üle värvin, siis su välimus on ju unikaalne. 13.juuli 2007 kell 20:35 GMT +2

:Siis on mu välimus otseloomulikult unikaalne... Galaxy välimus on samuti unikaalne... aga juttu polnud üldse mitte unikaalsusest, vaid välimusest ja kes on välimuse andnud...

:Ka välimuse pole ainult sina siis mulle andnud... Suurema osa tööst on mu vanemad ära teinud... Jürka

Igatahes tuleks täpsemalt väljenduda. Andres 13. juuli 2007, kell 18:00 (UTC)

:Kas nüüd on natuke parem?  Justin 15. juuli 2007, 9:31

::On natuke parem... Jürka

Ma kuskil, ma ei mäleta kus, avaldasin arvamust, miks minu arust oleks õigem öelda "laeva üldandmed"... Näiteks siin... sõsarlaevad ei ole ju tehniline näitaja... kui samas laeva andmetesse sobiks see vist küll... Mul isiklikult tegelikult suht' poogen, aga laevaartiklid võiksid enamvähem ühesugused ikka olla... Jürka 7. oktoober 2007, kell 10:20 (UTC)
Ok, muudan tagasi. Lihtsalt vaatasin, et Andres soovis tehnilisi näitajaid ning mulle on jäänud mulje, et ta siin kõige tähtsam kasutaja on.--erik15 7. oktoober 2007, kell 11:19 (UTC)

Ega siis tähtsus ei loe, loevad argumendid. Kui boksis on muudki peale tehniliste näitajate, siis selline pealkiri muidugi ei sobi. Andres 7. oktoober 2007, kell 13:59 (UTC)
----

Pikkus: 212,1 m
Laius: 29 m
Süvis: 6,4 m
Kogumahutavus: 48900
Reisijakohti: 2800
Tekke: 12
Kajutikohti: 2500
Kajuteid: 927
Autosid mahub: 420
Liinimeetreid: 1130
Peamasin: 26240 kW
Maksimaalne kiirus: 22 sõlme
Jääklass: 1A Super
Sõsarlaevad: M/L NB 1361, M/L NB 1365

See osa on tekstist välja võetud nähtavasti sellepärast, et ta dubleerib infoboksi. Minu meelest peaksid need andmed mingil kujul tekstis sisalduma. Selline tabel ei ole selleks muidugi hea viis. Andres 23. veebruar 2008, kell 12:27 (UTC)
----
Galaxy on kolmas Tallinki uute parvlaevade seeriast.

Kas see veel midagi tähendab? Andres (arutelu) 29. juuli 2016, kell 21:27 (EEST)

:Jaa, see jääb tähendama nii kauaks, kuni ükski laev sellest seeriast veel alles on, s.t vähemalt 20 aastaks veel. Ka pärast seda on see teave oluline, aga siis on sel ajalooline tähtsus. Ssgreporter (arutelu) 30. juuli 2016, kell 00:48 (EEST)

:: Kas nad on ikka veel uued? Andres (arutelu) 30. juuli 2016, kell 01:03 (EEST)

:::Minu meelest küll. Esiteks on seda kui tähtsat etappi firma ajaloos seletatud artiklis Tallink. Teiseks on vanim neist uutest, Romantika (laev), mis valmis 2002. aastal,  kogu Eesti merenduse ajaloos esimene Eesti laevaomaniku tellimusel ehitatud uus reisilaev. Nii enne sõda kui ka 1990. aastail sõideti n.ö teiste vanadega ehk ostetud või renditud kasutatud reisilaevadega. Samalaadsetest reisilaevadest on Viking Line'il vaid üks ehitatud käesoleval sajandil, Silja Line'l polnud ühtki. Nii et Tallinki uute reisilaevade seeria on ikka veel uuem kui konkurentidel. Nii hoogsat laevaehitusprogrammi ei tea olevat ühelgi Läänemere reisilaevafirmal. Ssgreporter (arutelu) 30. juuli 2016, kell 01:17 (EEST)

:: Probleem on selles, et selle lause järgi pole võimalik aru saada, millised laevad millisest ajavahemikust sellesse seeriasse seeriasse kuuluvad. Andres (arutelu) 30. juuli 2016, kell 01:06 (EEST)

:::Püüan sellele teabele sobiva koha leida. Ssgreporter (arutelu) 30. juuli 2016, kell 01:17 (EEST)

:::Ega olegi head kohta. Artiklis Tallink on see teave olemas. Aga keegi leidis mõni aasta tagasi, et minu vormistatud laevaartiklite ühtlustatud alguslause ei meeldi, ja kõik need algused tehti ümber. Tähtsaim info laeva kohta on laevaomanik, laevatüüp, millal ja kus ehitatud. Kaks viimast asjaolu kustutati kõigi laevaartiklite alguslausetest ja on nüüd erineval viisil eri artikleis kuskil allpool. Linkisin Tallinki artikli alguslauses ja Tallinki artiklist võib leida, millised on kaks eelmist sama seeria laeva, alajaotus ongi 'Uued laevad'.Ssgreporter (arutelu) 30. juuli 2016, kell 01:28 (EEST)

:::::: Ma arvan, et esimeses lauses võiks olla laevatüüp ning millal ja kus ehitatud. Laeva omanik võiks olla teises lauses, aga esimeses lõigus. Need asjad võiksid sellegipoolest kuskil allpool ka olla.

:::::: Kes selle ümber tegi? Mina pooldan tagasipanemist.

:::::: Ma ei tea laevadest suurt midagi, aga praegu on jutt mulle arusaamatu. Sõnal "uus" on mitu tähendust: näitab absoluutset vanust; näitab, et on hiljem saadud kui mõni teine laev; näitab, et on ostetud otse tehasest, mitte teiselt laevandusfirmalt. Kui näiteks pärast seda seeriat on veel midagi ostetud, siis esimene tähendus enam ei kehti; esimene tähendus kehtib mida aeg edasi, seda vähem, kolmas tähendus.

:::::: Sõsarlaevad on meil minu meelest tavaliselt kohe alguses ära märgitud.

:::::: Tallinki lingist on arusaamiseks vähe. Andres (arutelu) 30. juuli 2016, kell 09:54 (EEST)

:Siinkohal kehtib see tähendus sõnal "uus", mis näitab, et on tellitud tehasest ja laev on ehitatud selle laevaomaniku jaoks. Laevad on selles mõttes rätsepatöö, et tehasel ei ole valmis projekte ja ammugi mitte valmis laevu. Laev projekteeritakse konkreetse laevaomaniku vajadustest ja soovidest lähtudes. Kuigi Romantika ja Victoria I on sõsarlaevad ja tehnilises osas sarnased, on näiteks osa Victoria I publikuruume teisti paigutatud, lähtudes Romantika esialgse ekspluatatsiooni kogemusest. Ma ei mäleta, kes need avalaused ümber tegi, see on juba mitme aasta tagune lugu. Püüdsin isegi kellegagi mingis arutelus vaielda, aga loobusin. Ssgreporter (arutelu) 31. juuli 2016, kell 02:15 (EEST)

:: Peaks tagasi muutma.

:: Tuleks hoiduda sõna "uus" kasutamisest, kui tähendus pole kontekstist selge. Selle asemel tuleks kuidagi ümber öelda. Andres (arutelu) 31. juuli 2016, kell 11:04 (EEST)

:::"Tallinki tellitud" tähendab sedasama, et Tallink sai tehasest uue laeva. Muutsin siin avalauset, aga kõigi laevaartiklitega tegelda pole praegu aega. Eks ma muudan ajapikku.Ssgreporter (arutelu) 1. august 2016, kell 01:07 (EEST)

Selle asemel, et värvilisi lipupilte paigutada ja asendada, on laeva kohta olulisem teave, millal millise lipu all see on sõitnud. Praegu on see eri lõikudes tekstis ega ole kuidagi esile tõstetud. Ssgreporter (arutelu) 27. aprill 2023, kell 00:18 (EEST)


Arutelu:M/L Star

Miks ta "M/S" on? Eesti keeles ikka "M/L" peaks olema... Jürka 8. mai 2007, kell 21:46 (UTC)
PS! Sama käib Regina Baltica ja Galaxy ja teiste kohta...
Ühesõnaga... Teen ettepaneku artikli nimi muuta kas Stariks või Star (laev) ja sama teiste Tallinki laevade puhul... Mingit "M/S" või "M/L" üldse artikli nimesse vaja pole... Jürka 8. mai 2007, kell 22:25 (UTC)
Star'il on palju tähendusi, muuhulgas ka näiteks kahekohalise purjejahi klass.

Seepärast pakkusingi välja artikli variandi Star (laev), kui peaks mõni teine Star välja ilmuma... Miks ma "(laev)" "M/L'le" eelistan, on süsteem ja järjepidavus... Teiste laevade puhul, millel tekib kahetähenduslik oht, on "(laev)", ja et kõik ilusti ühtemoodi oleks, ei tohiks Tallinkile erandit teha. Jürka 9. mai 2007, kell 15:02 (UTC)

: Sageli on mitmel laeval ühesugune nimi. Meil ei ole selget süsteemi ka laevade nimetamiseks. Mõne puhul on kasutatud tähtlühendit, mõne puhul laeva tüüpi, mõne puhul valmimise aastat. Andres 9. mai 2007, kell 16:17 (UTC)

Kõige enam olen kohanud siin ikkagi "(laev)"... Tuleks ka need teised samasse süsteemi nakatada... Jürka 9. mai 2007, kell 16:28 (UTC)

: Aga mis siis teha, kui on mitu samanimelist laeva? Andres 10. mai 2007, kell 05:53 (UTC)
Võtan süü omaks. Mina tõlkisin need kolm artiklit ümber. Kui sa saad siis palun muuda neid pealkirju, ma olen siin veel suht võhik, seega vabandust. Aga eks inimene õpib ikka ainult oma vigadest. Justin 13. juuli 2007, kell 12:42 GMT+2

Hädavajalikud abinõud on tarvitusele võetud. Ära muretse! Kui midagi läheb valesti, küll me korda teeme. Andres 13. juuli 2007, kell 09:55 (UTC)

Kui selles artiklis malli kasutada,
siis Tonnaaž: 36250 tonni - kas see on bruto-T või neto-T ?
suwa 28. august 2008, kell 07:53 (UTC)

Minu meelest kasutatakse tavaliselt brutoregistertonne. Andres 28. august 2008, kell 08:19 (UTC)


Arutelu:Tônlé Sab

Kaardil ei ole kõik korrektne. Kohanimed tuleb kontrollida KNAB-i järgi (näiteks peab olema Sisŏphŏn). Skaala juures peab "kilomeetrit" olema väikese tähega. Andres 25. veebruar 2007, kell 17:55 (UTC)

KNAB kasutab vist ainsana maailmas vana UN diakriitikutega kirjaviisi. Ülejäänud maailm - nii prantslased kui vanad Indohiina peremehed kui ka Kambodža ametlik keelekorraldus - on läinud lihtsama, tavalise ladina tähestiku peale. Angkor, mitte Ângkôr; Siem Reap, mitte Siĕm Réab; ja nii edasi. Igatahes teab maailm ja ka Eesti värskem internet seda järve Tonle Sapi või äärmisel juhul Tônlé Sapi nime all. Nii et lisasin "moodsa" nimekuju ka. Ümbersuunamisleht oli juba olemas, aitäh! Kurinurm (arutelu) 12. november 2023, kell 22:36 (EET)

Siin on öeldud, et diakriitikute ärajätmine on mööndav, aga muidugi vikipeedias kui teatmeteoses neid ära jätta ei tohi. Andres (arutelu) 13. november 2023, kell 13:37 (EET)