Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool' on teatrikoolitust pakkuv kõrgkool Tallinnas.

Arvan, et see ei ole omaette kõrgkool, vaid Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia osa. Andres 21. september 2006, kell 18:27 (UTC)

:Jah, osa EMTAst, sobiks paremini: Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia põhiüksus, kus saab õppida teatrikoolitust --Dj Capricorn 3. detsember 2006, kell 16:33 (UTC)

Kõrvuti tulpasid on raske lugeda. Andres 18. veebruar 2010, kell 11:31 (UTC)

ei ütleks, et neid raske on lugeda, ent tuleks vist teha lendude kohta alarubriigid, kuhu saab lisada ka malli "Vaata", kus on igast lennust täpsemalt kirjas--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 10:08 (EEST)

Tallinnas Toompeal asuva koolimaja kohale ehitati 1319. aastal puidust hooned Tallinna Toomkoolile. Need hävisid suures Toompea tulekahjus 1684. aastal.
Aastal 1691 valmis uus kahekorruseline kõrge kelpkatusega kivist koolimaja, mis mõnede muudatustega püsib tänini. Ümberehitusi on tehtud 19. sajandil ja 20. sajandi viimastel kümnenditel. Kui Tallinna Toomkool kolis üle tänava, Toom-Kooli tänava maja 11 (praegu – Balletikool), olid majas õpetajate korterid, hiljem ka mitmesugused ametiruumid.
Võtsin välja, sest hoone varasem ajalugu pole õppeasutusega seotud. Hoonest võib teha eraldi artikli. Adeliine 5. aprill 2010, kell 20:24 (EEST)

Aga mis pealkirjaga see artikkel võiks olla? Kui sellel majal mingit nime pole, siis on ehk ikkagi parem rääkida sellest majast siin. Siiski, võimalik on majast rääkida ka tänava artiklis majanumbriga määratud alajaotuses. Andres 10. aprill 2010, kell 20:55 (EEST)
----
2012. aastal lõpetanud 25. lennu võiks ka lisada. 90.191.119.98 25. august 2012, kell 20:48 (EEST)

Ole hea ja lisa. Tegelikult võiks kyll see loetelu olla eraldi artiklis, see on proportsioonist väljas. Pigem võiks artiklisse jääda lyhike iseloomustus mõne silmapaistvama lennu kohta ja ka EMTA näitlejakoolituse muutumisest ajaloo jooksul. --Oop (arutelu) 25. august 2012, kell 21:55 (EEST)

:25. lend on lisatud artiklisse--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 10:08 (EEST)

: Neid lende on nii palju uuritud, et igast lennust saab teha omaette artikli, nagu praegu 7. lend. Andres (arutelu) 2. september 2012, kell 16:51 (EEST)
Need nimed võiksid ikkagi olla nii, nagu olid, vajaduse korral teha ümbersuunamine. Andres (arutelu) 29. august 2014, kell 17:08 (EEST)

"nagu olid" - millal? Siin artiklis on kõik abiellunud esitatud niimoodi sidekriipsuga. Ümbersuunamised peaksid juba toimima nagunii. Adeliine 29. august 2014, kell 17:24 (EEST)

: Jah, seda ma mõtlengi. Viimati tehti neli nime ümber, ma pole kindel, kas ümbersuunamine töötab. Ma oleks ise muutnud, aga praegu on vormistus niisugune, et õiget kohta on raske leida. Andres (arutelu) 30. august 2014, kell 12:21 (EEST)

(pealkirja lisas --Estopedist1 (arutelu) 11. august 2018, kell 13:57 (EEST))
Kui kellelgi on aega, siis võiks 2014. aasta lõpetajad lisada. Velirand (arutelu) 10. september 2014, kell 13:57 (EEST)

Meil on eraldi artikkel Tallinna Konservatooriumi Riiklik Lavakunsti Kool, ent nt märksõna TK Lavakunstikool suunab siia--Estopedist1 (arutelu) 11. august 2018, kell 13:57 (EEST)

Asi on parandatud. --Juhan121 (arutelu) 11. august 2018, kell 14:36 (EEST)

See lendude ja lõpetajate hiigelloend võiks olla eraldi artiklina, kuid ma ei oska öelda, mis oleks hea pealkiri. Avitage! - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. veebruar 2021, kell 18:26 (EET)

Miks eraldi artiklina? Minu meelest on just hea, et on ühes artiklis. Pigemini võiks selle loetelu avatava-suletava tabelina vormistada. --Merleke5 (arutelu) 19. veebruar 2021, kell 16:14 (EET)

:Ei noh, nimekirjad võivad siin olla muidugi. Ma lihtsalt mõtlen, et saaks mingid sisulisemad artiklid teha. Andres 195.250.188.251 19. veebruar 2021, kell 17:15 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool


Arutelu:Sulfiidid

TTSS-is defineeritud vesiniksulfiidi sooladena, ENE 1. väljaandes väävli ja metallide või mittemetallide (B, Si, P, As, c) ühenditena. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. september 2006, kell 04:49 (UTC)
TTSS-i def ei ole korrektne. Näiteks püriit (FeS2) ei saa ju olla HS-i sool. Ja ammugi mitte pürargüriit keemilise valemiga Ag3SbS3. Neile vastavad happed on H2S2 ja H3SbS3. [[Kasutaja:Siim|Siim]] 12. november 2006, kell 19:10 (UTC)

See artikkel vajab tõsist toimetamist. Sulfiidide üldisi keemilisi omadusi, tekkimisest täpsemalt ning informatsiooni. Üritan lähipäevil siia midagi kirjutada, aga abi oleks teretulnud. Curgny 12. november 2006, kell 18:14 (UTC)

Kui ütled, millist abi vajad, katsume aidata. Andres 12. november 2006, kell 18:18 (UTC)

: Geneesist võin ma pika jutu kirjutada, aga nüüd ma ei teagi, kas tuleks see panna siia või artiklisse "sulfiidid (mineraloogia)". Iseenesest on ju imelik ühest mõistest kaks erinevat artiklit kirjutada, aga midagi sellist sai Andresegaa kokku lepitud. Võib-olla tuleks kokkulepe üle vaadata. Siim 12. november 2006, kell 19:25 (UTC)

:: Mina arvan küll, et see võiks minna tollesse teise artiklisse. Andres 12. november 2006, kell 19:45 (UTC)

Sulfiid on keemiline aine, mis koosneb kahest elemendist, millest üks on väävel, ning mille molekulis väävli aatomite vahel puudub keemiline side.
Selle definitsiooni kohaselt on ka väävli oksiidid sulfiidid. Siim 1. märts 2009, kell 16:41 (UTC)
Äkki midagi sellist sobiks paremini:
Sulfiid on väävlit sisaldav keemiline aine, milles väävel esineb kõige madalamas võimalikus oksüdatsiooniastmes (–2). Siim 1. märts 2009, kell 16:46 (UTC)

Sama oksüdatsiooniastmega on väävel ka näiteks naatriumvesiniksulfiididis (NaHS), mis arvatakse vesiniksulfiidide hulka (hüdroksiidide analoog) ja tioväävelhappes (H2SO3S), mis kuulub tiohapete hulka. Andres 1. märts 2009, kell 18:05 (UTC)

Praegune tekst vajab toimetamist, keeletoimetamist ja vikindamist. Näiteks räägitakse siin anorgaanilisest väävlist, just nagu oleks olemas anorgaaniline ja orgaaniline väävel.
Eelnev artikli sisu on täielikult üle kirjutatud, välja arvatud täpsustusmärkus. Lisasin "vaata ka" ja kategooria.
Varasema teksti ülejäänud osa on järgmine:
{{ToimetaAeg|kuu=september|aasta=2006}}
[[Pilt:AcanthiteSAXE.jpg|thumb|200px|Argentiit, üks sulfiidmineraal]]
'''Sulfiid''' on [[keemiline aine]], mis koosneb kahest [[keemiline element|elemendist]], millest üks on [[väävel]], ning mille [[molekul]]is [[väävl]]i [[aatom]]ite vahel puudub [[keemiline side]].
Juhul kui see element on [[metall]], siis on tegu [[metallisulfiid]]iga, kus [[keemiline side|keemiliseks sidemeks]] on [[iooniline side]]. Kui aga teine element on [[mittemetall]], on tegu mittemetallisulfiidiga, kus keemiliseks sidemeks on [[kovalentne side]].
Sulfiidid tekivad [[redoksreaktsioon]]is, kus väävel osaleb [[oksüdeerija]]na või [[vesiniksulfiidhape|vesiniksulfiidhappe]] reageerimisel metalliga.

* H2S ehk divesiniksulfiidhape – kergesti lenduv hape

* FeS2 ehk püriit
Andres (arutelu) 5. november 2017, kell 20:43 (EET)
----
Sulfiidiooni kohta peaks olema eraldi artikkel. Andres (arutelu) 24. detsember 2017, kell 13:15 (EET)


Arutelu:Eelarvamus

Seda definitsiooni tuleb kindlasti täpsustada. Mis tähendab, et arvamus põhineb teadmisel või  kogemusel? Mul ei saa ju olla mingit arvamust, kui ma midagi ei tea ega midagi kogenud pole.
Kas arvamus on mõeldud vastanduvana teadmisele? Andres 22. september 2006, kell 05:13 (UTC)

Mõne aasta eest kuulasin profesionaalse psühholoogi loengut, kus räägiti ka eelarvamusest. Ta rõhutas seal, et inimestel assotseerub eelarvamusega just negatiivne eelarvamus, aga psühholoogia käsitleb selgelt nii positiivset kui negatiivset eelarvamust. Väide, et arvamus (täpsemalt öeldes eelarvamus) põhineb teadmisel ja kogemusel, omab pointi. Sul on õigus - kui sa MITTE MIDAGI ei tea, siis sul ei saa mingil juhul olla eelarvamust. Aga praktika näitab, et eelarvamused tekivad juba varases lapseeas. Näiteks sa oled elu aeg teinud savipotte ja nüüd kutsutakse sind kirikusse raamatuid tõlkima - eeldades, et sul tõesti mitte midagi ei tule pähe seoses uue tööga, tekib sinus kindlasti kõhklus, et võib-olla sa ei saa hakkama - ja järelikult me juba räägime eelarvamusest - sa ei ole piisavalt pädev, et mõelda kaasa uue probleemiga, kuid ometi on sul vastav elukogemus, et vähemalt tunnetada ja saada aru, et sa oled loll - ja ongi negatiivne eelarvamus käes (vabandust, et näide "sina" vormis välja kukkus - tegelikult psühholoogid soovitavad teisiti vormistada;)) Juba väikesel lapsel võib olla eelarvamus - saades näiteks teada, et vanaisa tuleb külla, läheb tuju heaks, sest tavaliselt toob taat kommi ning aitab konstruktoriga lossi ehitada. Vaatamata asjaolule, et see kord tuleb vanaisa kiirustades, et isaga köögis raadiot parandada homse suusavõitsluse tarvis ning unustab kommid hoopis ostmata..

Nii positiivsed kui ka negatiivsed eelarvamused mingi füüsilise objekti või sündmuse suhtes eeldavad otseselt, et inimene saab objektilt või (ees ootavalt) sündmuselt mingeid signaale, viies need kokku mälus olevate mõtteskeemidega. Seeläbi loob inimene endale kujuteldava emotsionaalse stsenaariumi olukorrast, mis teda ees ootab ning olenevalt situatsioonidest on see subjektiivselt kas positiivne või negatiivne tunne.

Nii + kui ka - eelarvamused on terve täiskasvanud inimese väga olulised komponendid, mis aitavad probleemidele läheneda ning produktiivsemalt ja korrektsemalt tegutseda. Kui vaimselt terve inimene ütleb, et tal eelarvamusi ei ole, siis reeglina ilmselt siiski on - iva võib peituda selles, et olukord on nii läbi mängitud juba, et inimene ei märkagi antud teema kerkides mingit stressi tõusu ning tegutseb niivõrd automaatselt, et jälgib olukorda ise väga vähe. Täiesti eelarvamusteta inimene on tõenäoliselt haige või väikelapse eas, kus peamised reaktsioonid on tingitud instinktidest (see laste areng on huvitav teema!).

Inimsuhetes mängivad eelarvamused väga suurt rolli ning igal inimesel on väga tihti olukordi, kus ta uuele kohtumisele minnes või uue inimesega kohtudes on negatiivselt meelestatud ehk - eelarvamusega. Üldjuhul näitab erudeeritust asjaolu, et sellisel juhul surutakse oma eelarvamused alla, kuna arvestades inimsuhete keerukust võivad need oluliselt ekslikud olla ning mõlemapoolse esmamulje ära rikkuda. Ning teatavasti on esmamulje emotsionaalselt väga meeldejääv ning tulevasi eelarvamusi (just selle isiku suhtes) võimendav.

Eelarvamused on põnev teema ja asjatundja saaks siin päris pika artikli kirjutada. Nii et soovitan teema käsile võtta ja minu peast pandud tekst üle kontrollida/parandada ning rahvale lahti kirjutada eelarvamuse dualistlik kirjeldus:) --Mihkel Väljaots 17.01.2011, kell 1:55

Minu meelest viimased täiendused ei lisa sisuliselt midagi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 8. aprill 2014, kell 23:35 (EEST)

Eelarvamus on vale arvamus. Definitiivselt. Õige arusaam, õige arvamus - selge, kõik saavad aru. Eelarvamus ei ole õige, eelarvamus on vale alati ja eranditult. Kui eelarvamus olnuks õige siis ta nimetunuks "arvamus". Selles on "arvamus" ja "eelarvamus" erinevus. Definitiivselt. Kas mul on defineerimisel ja "arvamus" ja "eelarvamus" lahkueristamisel mingis osas ülekoormus või alakoormus et mul jäi osa mõisteid, definitsioone ja ingliskeelseid seletusi tähelepanuta? Ma toon ühe täpse näite "eelarvamus" kohta nii kuidas mina Joel sellest minu individuaalse huvi järgi aru saan: just hiljuti Õhtuleht, 23. jaanuar 2017 lehekülg 3 pealkiri "Kesrsti Kaljulaidi mees elas aastaid võlgu: ühistu kutsus appi isegi kohtutäituri". Obejektiivselt ta elas laenu arvel, objektiivselt see oli laen, mitte võlg. Ja veel objektiivselt et kui KAROLIINA VASLI oskas laenu paralleelselt võlaks nimetada - lähtudes laenu kustutamisega venitamisest - ta ei oska "elas aastaid võlgu" nimetada "venitas laenu kustutamisega aastaid" - milline olnuks õige väide. Minu meelest ta "pingutas üle" ja "ajas mulli" võrreldes sellega mis mina ise ütlesin "venitas laenu kustutamisega". Laenu kustutamise tähtaja ületamine ei tarvitsenud olla ei taunitav, ei halvustatav kuivõrd see on nüüd kustutatud. Samas väljend "elas aastaid võlgu" nagunii et iseloomustab inimest halvasti, halvast küljest et "vaadake mis ta nüüd tegi" ja nii see väljend EI OLE NEUTRAALNE. Minu lugupidamine neutraalsetele toimetajatele. Ilmne et see eelarvamus kujunes analüütiliselt "venitas laenu kustutamisega" + "aastaid" = "elas aastaid võlgu". Loogiline muidugi. Aga kui Õhtulehes on pealkiri "elas aastaid võlgu" siis sellesamaga Õhtuleht ise kui autoritaarne väljaanne lämmatas teksti sisulise mõtte "inimene võttis kunagi ammu laenu ja ei maksnud õigel ajal tagasi". Valel ajal maksis tagasi jah aga ta maksis tagasi. Kumb siis nüüd kehtib, kas see et laen on tagastatud või siis Õhtulehe mull "elas aastaid võlgu"?? Laen on tagastatud ja samas Õhtuleht oskas osavalt uputada inimese autoriteedi eelarvamuslikult. Konkreetselt ma mõtlen et juhul kui eelarvamus on tekitatud ajakirjanduses ja levitatud rahva sekka siis lihtsam on uskuda eelarvamust kui esitada vastuväide et see on ajakirjanduse järjekordne eelarvamus >> Õhtuleht, 3. mai 2016 lehekülg 1 pealkiri "Aga jumal vist hoidis joodikuid!" ka see on eelarvamus ehk teisisõnu "vale arvamus" kuna erirelatiivsusteooria järgi materiaalses universumis jumalaid, vaime ja deemoneid ei eksisteeri. Miks ma tahan "eelarvamus" ja "vale arvamus" samastada? Siiamaani ei tahtnudki aga nüüd ajakirjanduslike väidete iseloomustamise jaoks jäid sõnad "arusaam", "väärarusaam" ja "vale arusaam" lahjaks, suhteliselt jõuetuks, "eelarvamus" kõlab kahtluse alla seadvalt. Sõna "eel" viib mõttele et see pidi justkui eelnema, aga eelnema millele? Kõigil oli õigus avaldada arvamusi ja samas mõned tuletasid arvamustest eelarvamusi. Nii kuidas ma need näited tõin. Ei ole välistatud et tuletised eksisteerisid ka varem nii oletuslikult "vist hoidis" kui ka suhteliselt enesekindlalt "ta elas võlgU" >> eelnesid arvamustele ja arvamused moonutati eelarvamusteks meelega. Mitte midagi uut, mitte midagi progressiivset. Paradoksaalne jääb et valedest arvamustest õigeid arvamusi tuletada ei õnnestu, ei lähe korda, ei ole võimalik. Või siis kuidas tõestada milline arvamus õige, milline vale, milline neutraalne, erapooletu, milline kallutatud? Ma liigitasin minu näited "eelarvamus" alla, kui valesti siis vabandan toimetajate ees. Tänan tähelepanemisel. Joel.


Arutelu:Noisemurder

Siin peaks olema mingi selgitus. Ja sõnu ei tohi siin reprodutseerida ilma autori loeta. Andres 22. september 2006, kell 07:06 (UTC)
sõnad on reprodutseeritud autori poolt

1. Pealkiri ei vasta sisule (või on laulu nimi ka Noisemurder?). 2. See ei ole originaaltekstide avaldamiseks õige koht. 3. Laul on inglisekeelne. > Kustutada. --Metsavend 22. september 2006, kell 12:23 (UTC)
Homo Sex Rules - All Cops Are Fags on laulu nimi, kui ei sobi, siis ei sobi ...
... aga oma suva järgi lehtedel teksti muutmine ka ei sobi (Conflict OK! ja Fucking Cunt Records)

Seda nimetatakse toimetamiseks ja seda just tuleb teha. Palun tutvu siinsete reeglitega. --Metsavend 22. september 2006, kell 12:49 (UTC)
seda toimetamist ei tohigi nii teha, et sisu muutuks (ma arvan nii)

Üritasin sisu ühemõttelisemaks muuta. --Metsavend 22. september 2006, kell 13:07 (UTC)

: Siin oleks hädasti vaja, et algul selgitataks, et tegu on eesti punkansambliga ning allpool on esitatud selle ansambli selle- ja sellenimelise laulu sõnad. Hea oleks ka mainida, kes on sõnade autor. Laulu sõnad on ikkagi illustratsioon, põhitekst peaks esitama fakte ansambli kohta.   Andres 22. september 2006, kell 14:45 (UTC)

: Minu meelest on tekstinäide asjakohane, kuid praegu ei saa lugeja aru, millega on tegemist. Andres 22. september 2006, kell 14:47 (UTC)
Võtsin kustutamismärke maha, kuid taastasin toimetamismärke. Kustutada pole siin midagi, kuid sõnastust ja paigutust tuleb muuta ning osa infot tuleb eesti keelde tõlkida. Laulu pealkiri tuleb viia laulu sõnade juurde. Laulu tekst kuulub artikli autorile, nii et pretensioone pole. Ka see, et tekst on ingliskeelne, pole minu meelest takistuseks, sest see tekst ongi ingliskeelne. Küll aga tuleks see varustada reaaluse tõlkega. Andres 28. september 2006, kell 07:43 (UTC)

----
Lyrics
<U>Homo Sex Rules - All Cops Are Fags</U>
----
Half of the people are fags
If you don`t believe me just take a look around
There`s always one in every corner
Who`d like to fuck you in your ass
Homo sex rules - disgusting
Homo sex rules - obscene
Homo sex rules - perverse
Homo sex rules - ööö...
High positions dealed by what?
Are you fag or not?
No hope for brighter future
Unless you won`t let yourself get fucked
All cops they`re fags too
Looking for a reason to fuck you
You have got no choice
You`ll have to accept - homo sex rules


Arutelu:Automaatika

Automaatikasüsteemide töö rajaneb süsteemi kuuluvate seadmete ja süsteemiosade seisundit kirjeldaval informatsioonil, mida edastatakse elektriliste, pneumaatiliste, hüdrauliliste, optiliste jm. signaalide abil. --- See ei ole veel automaatika, vaid lihtsalt andme-edastus. Automaatikast saab rääkida alles siis, kui edastatud andmete alusel on systeemil võime tagasiside abil protsessi mõjutada. --Lulu 22. september 2006, kell 13:59 (UTC)

See ei olegi automaatika vaid sellel rajaneb automaatsüsteemide töö. On sisendid ja väljundid ning nende vahel liigub informatsioon. Loomulikult peab kuskil olema ka miski juhtseade, mis siis vastavalt anduritelt tulnud informatsioonile juhib süsteemi tööd.--Animagi 22. september 2006, kell 16:30 (UTC)

Ja veel. Lauses on õeldud, et automaatikasüsteemide töö rajaneb... Pole väidetudki, et andmeedastus on automaatika.--Animagi 22. september 2006, kell 16:32 (UTC)
No aga lisame siis sellele lausele juurde, et tuleks kokku: Automaatikasüsteemide töö rajaneb süsteemi kuuluvate seadmete ja süsteemiosade seisundit kirjeldaval informatsioonil, mida edastatakse elektriliste, pneumaatiliste, hüdrauliliste, optiliste jm. signaalide abil ja mis tagasisidestatuna saavad protsesse mõjutada. Kas see sobiks? --Lulu 22. september 2006, kell 21:49 (UTC)
Mingi hea näide võiks veel juures olla, näiteks Watti aurumasin või kasvõi vesikloseti veepaagi seade. --Lulu 22. september 2006, kell 21:52 (UTC)
Minu meelest on automaatikas elementaarne see, et systeem suudab ennast ise kontrollida. --Lulu 22. september 2006, kell 21:56 (UTC)

Viisin sisse paranduse.--Animagi 23. september 2006, kell 11:28 (UTC)

Mõnikord nimetatakse automaatikaks ka automaatikaseadmeid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. detsember 2006, kell 19:12 (UTC)

Viidete puudumise märkuse asemele pandi märkus "Lehekülg on koostamisel". Mis see tähendab? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 28. aprill 2016, kell 11:40 (EEST)
Mis on need tüübid?

== AUTOMAATIKA TÜÜBID == Automaatikasüsteemide liigitus? vm? Paasik (arutelu) 17. veebruar 2017, kell 20:53 (EET)
----
Automaatika ehk automaatjuhtimine,  inglise keeles: Automation, Automatic Control.
Eesti keeles kontroll on automaatjuhimise üks alaosa või protsessi kulgemise kontrollimine. Ingliskeelne controll
tähendab eesti keeles enamasti juhtimist. Siin artiklis aga on "kontroll" sageli kasutatud "juhtimise" mõistes.
Vikipedias on eraldi lühike artikkel Automaatjuhtimine. Võiks olla üks: Automaatika ehk automaatjuhtimine.
See artikkel vajab põhjalikku ümbertegemist. Paasik (arutelu) 21. märts 2017, kell 19:27 (EET)

Oled teretulnud seda tegema. 194.150.65.181 22. märts 2017, kell 12:04 (EET)
----
Artiklist Automaat, integreerida artiklisse.

Automaatika on teaduse ja tehnika haru, mis käsitleb tootmise automaatse ja automatiseeritud juhtimise teooriat ning selle juhtimise vahendite ja süsteemide ehituspõhimõtteid.Tehnikaleksikon, lk. 41
Teadusharuna uurib automaatika tehniliste protsesside kulgemise tingimusi ja juhtimisalgoritme ning nende protsesside seaduspärasusi, loob automaatsüsteemide sünteesi ja analüüsi meetodeid ning automaatsete juhtimissüsteemide ehitamise põhimõtteid. Selles on automaatika tihedalt seotud tehnilise küberneetikaga.
Automaatika all võib mõista ka automaatkontrolli või -juhtimist, mis juhtimissüsteemide abil juhib masinaid, teostab tehastes erinevaid protsesse, suunab või stabiliseerib laevu ja lennukeid ning seda kõike inimeste sekkumiseta. Selle suurimaks eeliseks on tööjõu, energia ja materjalide säästlikkus, samuti kõrgem töökvaliteet ja täpsus.
Automaatikasüsteemide töö põhineb süsteemi kuuluvate seadmete ja süsteemiosade seisundit kirjeldaval informatsioonil, mida edastatakse elektriliste, pneumaatiliste, hüdrauliliste, optiliste ja muude signaalide abil, mis tagasisidestatuna saavad protsesse mõjutada. Signaalid juhitavast keskkonnast saadakse mitmesugustelt anduritelt. Keerukamad süsteemid, näiteks tänapäevased tehased või lennukid, kasutavad kõiki eespool nimetatud vahendeid omavahel kombineerituna.
Termin automaatika sai laiemalt tuntuks 1947. aastal, ajal, mil autotootja General Motors avas esimese automaatikaosakonna. Sel ajal toimus tööstustes ka massiline tagasisideahelaga kontrolleritele üleminek, millest esimesed loodi 1930. aastal.Bennett 1993
Automaatika arengut iseloomustab seadmete ja seadiste kiiretoimelisuse ja töökindluse suurenemine ning massi, mõõtmete ja energiatarbe vähenemine.
Andres (arutelu) 12. aprill 2017, kell 18:38 (EEST)
----
Midagi sai siit artiklisse üle kantud, ehk aitab. Osa on kordamist.
Paasik (arutelu) 21. aprill 2017, kell 19:27 (EEST)


Arutelu:Wilhelm Reich

Mind huvitab, kas rasvase teksti kasutamisel on mingid piirangud? Pidevalt võetakse maha artiklitest. Olen tavaliselt sellega rõhutanud olulisemaid mõisteid, mis ei oma ulatuslikumat tähendust väljaspool konkreetset teemat; näiteks orgoon siin artiklis. --193.40.5.245 22. september 2006, kell 14:32 (UTC)

Tavaliselt rasvase tekstiga tähistakse vikipeedias pealkirja ning mujal artikli sisus pole levinud (bold'iga) kirjutamine. --Dj Capricorn 22. september 2006, kell 14:41 (UTC)

: Sellisel juhul oleks otstarbekas seda näidata kuidagi redigeerimismootoris, sest tavakasutuses on see küllaltki tavaline (vt õpikud) ja mootor seetõttu eksitav. --193.40.5.245 22. september 2006, kell 14:47 (UTC)

:: ilmselt oleks äärmiselt abstraktne ja vaieldav valik sõnadel, mis peaksid (võiksid) olla rasvases kirjas - see võib aga oluliselt visuaalset kvaliteeti muuta, kui neid rasvases kirjas sõnu on palju --Dj Capricorn 22. september 2006, kell 14:54 (UTC)

::: Ei nõustu esimese punktiga. Reichi puhul näiteks pole kahtlustki, et "orgoon" on temaga seostatav ja keskne mõiste.

::: Teise punktiga nõustun. Ilmselt tõesti punaste linkide, halvasti liigendatud teksti ja paksu kirja segu pole silmale parim. Proovin edaspidi kasutada rasvast, aga ei hakka peale mahavõtmist tagasi panema. --193.40.5.245 22. september 2006, kell 15:00 (UTC)

:::: Rasvane kiri on vikipeedias ette nähtud märksõnade, sellega sünonüümsete väljendite ning nende väljendite sissetoomiseks, mille kohta pole plaanis teha eraldi artiklit. Minu meelest on täiesti selge, et nii orgooni kui ka orgonoomia kohta on tarvis teha eraldi artikkel. Kui hakata rasvast kirja kasutama muuks otstarbeks, siis ei saa teda ettenähtud otstarbel kasutada. Andres 22. september 2006, kell 15:48 (UTC)

:::: Ma ei saa aru, mismoodi mootor on eksitav. Tegu on Vikipeedia kirjutamata reeglitega ja need tuleb reeglitesse kirja panna. Andres 22. september 2006, kell 15:52 (UTC)

Saksa wikist: Unter dem Eindruck der Geschehnisse beim Wiener Justizpalastbrand vom 15. Juli 1927 hatte sich Reich politisch radikalisiert und war in die Kommunistische Partei Österreichs (KPÖ) eingetreten,[10] heimlich, denn offen blieb er Mitglied der Sozialdemokratischen Arbeiterpartei Österreichs (SDAP). Aus dieser wurde er im Januar 1930 wegen Spalteraktivitäten zugunsten der KPÖ ausgeschlossen.[11] Zu dieser Zeit gründete Reich mit Marie Frischauf und anderen kommunistischen oder sozialdemokratischen Ärzten in verschiedenen Stadtteilen Wiens Sexualberatungsstellen.[12]--Lulu (arutelu) 24. november 2019, kell 12:10 (EET)

Olgu, ju ta siis oli kommunistliku partei liige. Ma otsisin seda inglise viki esiletõstetud artiklist ja leidsin ainult seda, et ta oli nimekaimuga segi aetud. Igal juhul leian, et see ei vääri esilauses mainimist, sest see pole see, mille eest ta artiklit väärib. Andres (arutelu) 24. november 2019, kell 12:56 (EET)
Olgu, võtsin ka "juudi päritolu" maha. Ei vääri samuti esilauses mainimist.--Lulu (arutelu) 24. november 2019, kell 14:40 (EET)

: Ma ei leia, et juudi päritolu ilmtingimata maha vaikima peaks. Artikkel vajaks muidugi täiendamist. Esimeses lauses juudi päritolu mainida poleks vaja, kuid eluloos võiks selle ikka ära tuua. Velirand (arutelu) 24. november 2019, kell 15:02 (EET)

:: Minu meelest "juudi päritolu" peab kindlasti olema, sest me mainime alati esilauses etnilist päritolu, kui see on teada. Andres (arutelu) 25. november 2019, kell 20:45 (EET)


Kasutaja arutelu:Aarne~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Aaarne! Andres 22. september 2006, kell 14:48 (UTC)
Palun järgi siin kehtestatud reegleid ja artiklite vormistust. Ära muuda tagasi artikli Conflict OK! vormistust. Kui sa ei järgi reegleid, võidakse sinu kasutajakonto blokeerida. --Metsavend 28. september 2006, kell 06:55 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Aarne~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Aatom

Igal kihil tohib tiirelda vaid kindel arv elektrone. Valem selle arvu leidmiseks on 2n2, kus n on elektronkihi number. Viimasel elektronkihil on alati 8 elektroni.

Mis tähendab "tohib"? Seda tuleb selgitada.

Miks siis viimasel elektronkihil on alati 8 elektroni, kui kolmandal kihil tohib neid valemi järgi olla 16? See ei klapi. Andres 22. september 2006, kell 19:24 (UTC)

Kas elektronkatte ja elektronkihi vahele saab tõmmata võrdusmärgi? Artiklis on lause: ''"...ja seda ümbritsevast negatiivse elektrilaenguga elektronkattest ehk elektronkihist.."''.--[[Kasutaja:Animagi|Animagi]] 22. september 2006, kell 19:27 (UTC)
Ei. [[Kasutaja:Jurjev|Jurjev]] 22. september 2006, kell 19:30 (UTC)

Keemilise elemendi väikseim osake on absurd... element on teoreetiline mõiste, mitte midagi käegakatsutavat.
DubZog 25. juuli 2008, kell 13:46 (UTC)
Võiks enne arutelu lehele vaadata kui teise kasutaja poolt tehtud muudatusi kohe hävitama hakata :) DubZog 25. juuli 2008, kell 14:05 (UTC)

Palun ära pahanda. Sinu pakutud sõnastus on kindlasti vale, sest aatom ei ole keemilise aine väikseim osake: aatomid jaotuvad omakorda osakesteks.

Vaata artiklit Keemiline element. Seal räägitakse selle termini kolmest erinevast tarvitusest. Kas see on vale? Andres 25. juuli 2008, kell 14:19 (UTC)

Muide, ka keemilisest ainest võib rääkida nii abstraktses kui ka konkreetses tähenduses.

Kui Sul peaks tarvis olema mõnd "hävitatud" redaktsiooni taastada, siis leiad selle artikli ajaloost  koos redigeerimiskastiga. Andres 25. juuli 2008, kell 14:23 (UTC)

: Eks ta ole, aga rääkides keemilise elemendi definitsioonidest siis ma võtsin siinkohal aluseks kõige enamkasutatava ehk siis esimese. Aga defineerida elementi kui aatomite kogumit ja aatomit kui elemendi vähimat osa on ka halb, kuna see ei anna nendele mõistetele konteksti, sidudes neid vaid omavahel. Kuidas oleks definitsiooniga "Aatomiks nimetatakse väikseimat osakest, mis säilitab talle vastava keemilise elemendi keemilised omadused."?

:EDIT: See tundus mulle senistest sobivaim, seega panin ta ka artiklisse. DubZog 25. juuli 2008, kell 18:23 (UTC)

: Sisulisi vastuväiteid mul ei ole. Andres 25. juuli 2008, kell 18:34 (UTC)

: Ka IUPAC annab sarnase definitsiooni. Kuid positiivne ioon ja isegi aatomituum säilitavad elemendile iseloomulikud omadused, sealhulgas keemilised. Või saan ma millestki valesti aru? Andres 25. juuli 2008, kell 21:12 (UTC)

:: See on tegelikult täitsa huvitav mõte. Tundub, et peaks säilitama jah, sest elemendi määrab ju aatomituum. Aga keemilisi sidemeid ta ju ilma elektronideta ei saa moodustada? st äkki ikka ei saa öelda, et säilitab omadused? --Epp 25. juuli 2008, kell 21:36 (UTC)

::: Need omadused on ju potentsiaalsed. Aatomituum saab endale elektronid külge haarata. Vaba aatom ei saa ka keemilisi sidemeid moodustada, kui pole teisi aatomeid. Andres 25. juuli 2008, kell 21:43 (UTC)

:::: Ma lihtsalt kujutasin endale ette üht maailmast isoleeritud vesiniku iooni :-). Aga ju siis ikka säilivad omadused tõesti. --Epp 25. juuli 2008, kell 21:56 (UTC)

::::: Siiski siiski, neutraalse aatomi ja talle vastava positiivse iooni käitumine keemilistes reaktsioonides on väga erinev, tihti lausa vastandlik (s.t. üks on redutseerija, teine oksüdeerija). S.t. kui panna üks vaba aatom mingisse keskkonda või üks eraldatud ioon mingisse keskkonda, siis nad käituksid seal erinevalt. (Olgugi et see on vaid hüpoteetiline katse...)195.50.197.120 25. juuli 2008, kell 23:43 (UTC)

:::::: Siin on kaks aga. Esiteks, võib ju öelda, et nii vaba aatomi kui ka iooni käitumine on keemilisele elemendile iseloomulikud. Muidu me ju ei nimetaks näiteks vesiniku iooni vesiniku iooniks. Teiseks, ka vaba aatom ning keemiliselt seotud aatom ja (teisel viisil keemiliselt seotud aatom)  käituvad erinevalt. Või kuidas? Andres 25. juuli 2008, kell 23:52 (UTC)

::::::: See kisub väga juuksekarva lõhkiajamiseks. Samas, probleemi lahendaks see, kui muuta definitsioonis sõna "osake" sõnapaariks "neutraalne osake", aga... nojah, maitse asi, aga mina seda ei teeks. Sisuliselt tembeldaksime me sellega ka IUPAC'i definitsiooni ebakorrektseks, mis oleks minu meelest veidi kummaline käitumine.DubZog 26. juuli 2008, kell 21:51 (UTC)

::::::: Muideks... enamasti räägitakse ka ioonist kui aatomist, lihtsalt laenguga aatomist. (...erinevalt neutraalsest aatomist, mida me tavaliselt aatomi all silmas peame...) DubZog 26. juuli 2008, kell 21:54 (UTC)

:::::::: Jah, sellest ma tahtsingi rääkida. Tundub, et igas kontekstis ei peeta aatomi  ja iooni erinevust oluliseks. Aatomi ja iooni mõiste vahekorra kohta võiks olla eraldi alajaotus.

:::::::: Tõenäoliselt ei ole IUPAC tahtnud aatomi mõistet täpsemalt määratleda. Pean ka võimalikuks, et aatomi definitsioon ei ole seal täpselt läbi mõeldud sellepärast, et aatomi mõiste on keemikute jaoks iseenesestmõistetav ja vaidlusi ei tekita.

:::::::: Minu meelest tuleks ikkagi püüda olla nii täpne kui võimalik. Aga jah, arvan, et "neutraalne" ei ole aatomi mõiste juures tõesti keskne ning on oluline ainult teatud kontekstis. Andres 26. juuli 2008, kell 22:03 (UTC)

Joonis tuleb tõlkida. Andres 15. september 2008, kell 17:16 (UTC)

Ta on tõlgitud, aga keeleliselt vigaselt. Andres 29. jaanuar 2011, kell 20:58 (EET)

Ainult sel juhul, kui elementaarosakeste all mitte mõista fundamentaalosakesi. Andres 29. jaanuar 2011, kell 21:02 (EET)

Artiklist ei leia midagi aatomi stabiilsuse kohta...Keemia piirides on aatom jagamatu, füüsikaliste vahenditega aga saab teda lahutada elementaarosakesteks. Aatomi ehitust võivad muuta looduslikud radioaktiivsed protsessid ja aatomite pommitamine elementaarosakestega. See määratlus ei räägi niivõrd aatomitest, vaid pigem keemiast ja ühest osast füüsikas ja see on küll väga kaudne viis selgitada aatomi põhiomadusi.. Tegelikult on ju meid ümbritsevas looduses, ma mõtlen siin planeedi Maa biosfääris, valdav enamik aatomeid stabiilsed (stabiilsed isotoobid), sest neil on stabiilsed aatomituumad. Kogu Päikesesüsteemi aja jooksul on ebastabiilsed lagunenud ja jõudnud stabiilsesse väikseima võimaliku energiaga olekusse. Miks aatomituumad (enamuses) on väga stabiilsed? Sest stabiilses olekus aatomituuma lagundamiseks on vaja väga suurt energiat, tegelikult sama suurt kui selles olukorras, milles aatomituumad on tekkinud - tähtede sisemuste tohutu kuumus, rõhk ja miljonid aastad, supernoova plahvatus. Sellist energiat aga meie suhteliselt rahulikus ja tasakaalukas keskkonnas iseeneslikult pole. Oleme kaitstud Maa magnetväljaga ja osoonikihiga atmosfääris...(looduse seadustega, oma kohaga päikesesüsteemis).. See neelab suurema energiaga kiirguse ja osakesed. Seega saab oluliselt suuremat aatomituumade muutmist teha vaid inimene oma teadmiste ja tehnikaga kunstlikult. Radioaktiivsus, mis küll suurenes atmosfääris järsult peale tuumapommide katsetusi (ja tuumaenergia kasutuselevõttu elektrijaamades näiteks) 20 sajandil puudutab õnneks kõikidest aatomitest Maal siiski väikest osa. Looduslikult radioaktiivsed ained (nii öelda muutuvad aatomid) on väga rasked aatomid perioodilisustabeli lõpust ja aatomid, mis atmosfääris puutuvad kokku suure energiaga kiirgusega või osakeste vooga, mille käigus neelduva energi tõttu toimuvad aatomituumas muutused. Selline aatom on atmosfääris tekkiv radioaktiivne süsinik, mis moodustab kõikidest biosfääri süsiniku aatomitest vaid tibatillukese osa. Seda tahtsingi lisada. Küsimus on arvudes, kontekstis. Aatomeid, nende:: põhitegijat, tuuma saab küll muuta aga õnneks see pole nii lihtne. Enamik aatomituumi (aatomeid) on jumalale ja (?:) looduseadustele tänu siiski stabiilsed. nimelik 8. jaanuar 2018, kell 13:20

Minu meelest Sa räägid aatomituuma stabiilsusest, mitte otseselt aatomi stabiilsusest. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 10:50 (EET)

:Minu meelest aatomi stabiilsuse määrabki tema tuuma stabiilsus. See, mis keemia piirides on jagamatu on stabiilne, muutumatu, jagamatu aatomi tuum. Seega rääkides tuumast, selle stabiilsusest on otseselt sama, mis rääkida aatomist ja selle stabiilsusest. https://en.wikipedia.org/wiki/Stable_nuclide nimelik 10. jaanuar 2018, kell 11:56

::Ma ei saa sellest argumendist aru ega saa aru, kuidas viide Sinu väidet toetab.

:: Näiteks heeliumi aatom on stabiilne, aga vesiniku aatom ei ole, sest ta kaldub minema molekuli koosseisu. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 22:06 (EET)

:::Keemia piirides on aatom jagamatu ja muutumatu, sest aatomi tuumalaeng keemilistes reaktsioonides ei muutu. Heelium on inertne nagu ka teised inertgaasid, vesinik kipub jah kergesti teiste ainetega liituma aga vesiniku aatom jääb ikka vesiniku aatomiks tuumalaenguga 1. Või kuidas Sa mõtled? Et iooni puhul ei saa rääkida stabiilsest aatomist, et siis tuleb rääkida ebastabiilsest aatomist, mis näiteks on kaotanud 1 elektroni? Lugemissoovitus:"Filosoofilised mõtted" autor Niels Bohr, tõlkinud Piret Kuusk ja Laurits Leedjärv. Selle aatomite stabiilsuse kohta ja mitte ainult. nimelik 11. jaanuar 2018, kell 00:31

:::: Vesiniku aatomi ebastabiilsus seisneb selles, et ta ei jää kauaks püsima, vaid muutub kas iooniks või molekuli koostisosaks, kuigi ka molekuli koostisosa nimetatakse aatomiks. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 09:37 (EET)

:::::just nii ongi. selles molekulis ja ioonis on seesama aatom. sellepärast räägitakse stabiilsest aatomist (nö keemia piirides, kuigi need keemia piirid käivad valdava enamiku maa biosfääri aatomite kohta, muutuvate aatomite ehk ebastabiilsete aatomite osa on väike).nimelik 11. jaanuar 2018, kell 13:19

Loen tõlkeraamatust Füüsika põhikursus/õpik kõrgkoolile (autorid: Halliday, Resnick, Walker) lk 1107, osast 40-2:
Aatomite püsikindlus. Valdav osa aatomeid, mis moodustavad meie maailma on eksisteerinud muutumatult miljardeid aastaid. Maailm oleks ju pöörane, kui aatomid alatasa teistsugusteks muutuksid. (radioaktiivsed aatomid seda siiski teevad.- Tlk) See stabiilsus on ka minu meelest aatomite tähtsamaid, esmasemaid, olulisemaid omadusi. See peaks olema artikli alguses, enne kui teisejärgulist infot tulema hakkab.  nimelik 25. veebruar 2019, kell 14:48
Aatomite stabiilsuse kohta on ka füüsikateoreetiku Piret Kuuse raamatus Aegruum (Tartu 2019). (lk 468) Bohr ja Sommerfeld esitasid aatomite stabiilsuse seletamiseks ad hoc hüpoteesi, et elektronid saavadki aatomis ollavaid üksikutel kindlatel orbiitidel, mille määravad nn kvanttingimused.--Nimelik (arutelu) 13. juuni 2022, kell 13:37 (EEST)


Arutelu:Ajaleht

Ajaleht on regulaarselt ilmuv paberkandjal väljaanne, mille sisuks on uudised ja reklaamid. Ajalehepaberiks on tavaliselt odav ajalehepaber.

Ajaleht ei pea ilmuma paberkandjal, ajaleht ei pea sisaldama reklaami, ajalehe sisu ei pea piirduma uudiste ja reklaamiga, uudiseid ja reklaami sisaldav väljaanne ei pea olema ajaleht. Viimane lause kõlab pisut tautoloogilisena. Andres 22. september 2006, kell 20:33 (UTC)

Jaapanis on ajalehti ilmunud ka plastmassil. Andres 21. november 2006, kell 12:31 (UTC)

:Kurioosumitena ka kummil (saab lugeda vannis!), riidel (läbiloetud lehte saab kasutada taskurätikuna), taignal (söödava trükivärviga) jne.

Päevaleht on leht, mis ilmub iga päev, v.a. pühapäeval.

Päevaleht võib ilmuda ka pühapäeval. Eestis ilmusid üksvahe kõik päevalehed ka pühapäeval. Nõukogude ajal ilmus mõni päevaleht pühapäeval, kuid mitte esmaspäeval. Andres 22. september 2006, kell 20:35 (UTC)

:: Pravda vist isegi ilmus 7 korda nädalas - Ahsoous 18. november 2006, kell 12:41 (UTC)

:: muide lõbus lugu on see, et juuresoleva pildil on nimelt ainuke leht mille kuupäev selgelt loetav on – nimelt pühapäevane ;) - Ahsoous 18. november 2006, kell 12:44 (UTC)

: mujal maailmas on pühapäevased lehenumbrid vaat et kõige mahukamad lehenumbrid üldse ... mida ei mäleta ei mäleta, aga päevaleheks nimetati vanasti lehti mis ilmusid vähemalt 6 korda nädalas, aga kas see arv oli ikka 6? - Ahsoous 18. november 2006, kell 12:41 (UTC)

:: Tundub, et need pühapäevased numbrid on õigupoolest päevalehe lisana ilmuvad nädalalehed. Näiteks Times pühapäeval ei ilmu, selle asemel ilmub Sunday Times, mis ei ole päevaleht, vaid nädalaleht. Andres 18. november 2006, kell 17:32 (UTC)

::: sry aga pühapäeviti ilmuvaid lehti ei tohi ajada segi nädalalehtedega... - Ahsoous 18. november 2006, kell 17:46 (UTC)

:::: Jah, ei tohi kumbagi pidi. Tegin nähtavasti eksliku üldistuse ühe näite põhjal.  Andres 18. november 2006, kell 19:39 (UTC)

:::: Vahetegemine on teinekord keeruline. Andres 18. november 2006, kell 19:40 (UTC)

[http://pang.nlib.ee/termin/index.php?otsi=ajaleht&keel=eesti&standard=&tapne=tapne Raamatukogusõnastikus] on millegipärast kolm definitsiooni. Kas tegu on kolme mõistega? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. juuli 2007, kell 01:34 (UTC)

Siin oli link lehele "Lingid Eesti ajalehtedele" www.ajalehed.com . See blokeeriti. Minu meelest põhjuseta. Kas me ei võiks oma vikis seda lubada? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. veebruar 2008, kell 22:19 (UTC)

Äkki peaks ilmumissageduse järgi aluseks võtma Eesti Ajalehtede Liidu definitsiooni, mis on neil koduleheküljel ka? Selle järgi on päevaleht vähemalt neli korda nädalas ilmuv ajaleht. Eks see ajalehe definitsioon veni ka nagu kumm, aga Tartu ülikooli meediateoreetikud peavad Eestis kõige kohasemaks ajalehtede liidu oma. Raamatukogude määratlus on selles mõttes kehv, et ei võimalda vahet teha ajalehtedel (millel on ajakirjanduslik sisu ja toimetuse suhteline sõltumatus ning enamik sisust on ajakirjanduslik, mitte reklaam jne) ja ajalehesarnastel väljaannetel (reklaamlehed jms).

Panin päevalehe definitsiooni sisse. Aga mis on ajalehe raamatukogude määratlus? Andres 7. mai 2008, kell 06:21 (UTC)
----
Näiteks hispaania ja prantsuse viki artikkel räägivad perioodilistest väljaannetest või trükiajakirjandusest üldse. Andres 25. juuni 2009, kell 08:20 (UTC)
Päevalehed ilmuvad iga päev, lisaks eriväljaanded, õhtused väljaanded
See lause pole õnnestunud. --Asti 9. juuni 2010, kell 09:54 (EEST)
----
Praegu ilmub AjaLeht. Adeliine 30. märts 2017, kell 17:57 (EEST)

Tahtsin selle kohta artikli teha, aga ei tea, mis selle nimeks panna, kui Ajaleht (ajaleht) on juba hõivatud. Keegi võiks teha täpsustuslehe, need märkused on eelnimetatud artikli arutelus. Ssgreporter (arutelu) 16. juuli 2017, kell 00:37 (EEST)


Arutelu:Rein Veidemann

Veidemann on põhiliselt kriitik. Ta on kirjutanud ühe romaani, rohkem ilukirjandust ta minu teada kirjutanud ei ole. Tallinna Ülikoolis on ta olnud lühikest aega, varem oli ta Tartu Ülikooli professor. Ta on olnud ka Vikerkaare peatoimetaja, poliitik ja päevalehe kultuuritoimetaja. Esineb "Rahva teenrites" sapiste kommentaaridega. Andres 22. september 2006, kell 20:40 (UTC)
Tartu Ülikoolist pidi V. lahkuma puuduva teadustöö pärast...
Ja TLÜ koduleheküljel valetab ta, et on 1991 alates Ph.D. V. on saanud kunagi kandidaadikraadi ja see tal on, ei mingit doktorit. Vene kandidaadil on samad õigused, mis eesti doktoril, aga kraadi ennast pole ümber nimetatud!

Noh, selle "valetamise" võib minu meelest andeks anda. See on tõlgenduse küsimus. Igatahes praegused doktoritööd kipuvad minu meelest kunagistele kandidaaditööle alla jääma. Andres 12. jaanuar 2007, kell 07:30 (UTC)

: Vähemalt TÜ reeglite järgi on PhD ja cand.sci. võrdsustatud, samuti on lubatud sel puhul PhD nimetuse kasutamine. Kk 10. aprill 2009, kell 10:48 (UTC)
Andeks võib anda, aga RV nagu muuseas poetatud ebatäpsused hakkavad kasvama ja nii saamegi ajakirjandusest ja internetist lugeda, et Veidemann on olnud mitte ainult Vikerkaare, vaid ka Loomingu toimetaja, millest jääb mulje nagu ta oleks olnud mõlema peatoimetaja (oli aga Loomingu peatoimetaja asetäitja) ja nagu ta olekski kaitsnud 1984 d o k t o r ikraadi, mis ju ei olnud nii. Loe näiteks
http://www.yliopilasleht.ee/5687 ja
http://www.tlu.ee/?LangID=1&action=ShowEvents&NewsID=2122
Vikipeedia peaks püüdma seda tendensti vältida, sest see ei ole ju reklaamimise koht jne.
Link, mis osutas Mika Waltarile, ei iseloomusta milleski põhilises Veidemanni ega puutunud asjasse. Seepärast kõrvaldatud. Mis puutub andeksandmisse valetamise asjas, siis siin tekib vastuolu, sest Vikipeedia peaks andma õigeid fakte, aga see siin tähendaks faktist möödavaatamist. Vajadusel võib ju pikemalt seletada, milles asi.

Mis mõttes ei puutu asjasse? Veidemann on ju selle artikli kirjutanud? Panen tagasi. Minu meelest ei peaks artiklitest asju kustutama. --Epp 10. aprill 2009, kell 09:32 (UTC)
Veidemann, Rein *: taasiseseisvumisaegne poliitiline aktivist, Eestimaa Rahvarinde Eestseisuse liige 19881992; Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige 19901992, riigikogu liige 19921995; kultuuriministri nõunik 19951998; Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei 19891992, Keskerakond 19921995
Vikipeedia artikkel räägib Veidemannist, mitte Waltarist. Lingi all olev lugu räägib aga Waltarist, mitte Veidemannist. Veidemann on kirjutanud igasugu maailma asjadest, kas paneme siis kõik need artiklid sisse!? Ei tundu otstarbekas. Lugeja upub prahi sisse ära. Soovitan välja võtta. Vikker 10. aprill 2009, kell 14:13 (UTC)

Kellel tarvis, võiks Vikipeediast leida ka kõigi artiklite kirjed. Kui neid on väga palju, siis võib need eraldi lehele panna. Andres 10. aprill 2009, kell 17:45 (UTC)
1. Eraldi leht bibliograafiaga tundub täitsa hea ideena. Suure materjalihulga puhul aitaks see kindlasti selgusele kaasa. Võiks olla siis link põhilehelt lisalehele, kus on süstematiseeritud personaalbibliograafia. Miks mitte. Seesama Veidemanngi alustas avaldamist kusagil 1970. aastatel ja tema viljakust arvestades peab materjali olema üpris palju. 2. Igatahes pooldan selgust. On materjali, mis iseloomustab käsiteldavat autorit eriti ilmekalt ja on materjali, mille ta on kirjutanud, aga midagi eriti isikupärast või isikukohast selles ei ole. Põhilehel peaks kohe näha olema, mis mehega on tegu. Siin tekib ka probleem, sest alati võib vaielda selle üle, mis ikkagi on eriti isikupärane või isikukohane ja kes on pädev selle üle otsustama, ning mida üldse põhilehel eelistada.  Kuid tavapärane temaatiline jaotuski aitab selgust luua. Näiteks Soome teema eraldi välja tuua vms. Vikker 11. aprill 2009, kell 16:40 (UTC)

: Kronoloogiline bibliograafia võiks olla üldistuste aluseks. Võib alustada ka iga üksiku artikli lühiiseloomustusega. Iseloomustusest saab alustada ainult see, kes asja väga hästi tunneb. Lühikokkuvõte peaks detailsemale esitusele ajaliselt  pigem järgnema. Andres 11. aprill 2009, kell 17:16 (UTC)
Poliitiline tegevus puudub? --Brita 18. aprill 2009, kell 16:10 (UTC)

Tuleb lisada. Andres 18. aprill 2009, kell 17:41 (UTC)
Parteidesse kuulumine oleks nagu häbiasi, ei ole head kohta, kust saaks korralikud andmed. Näiteks siit on aga selge, et R. Veidemann (ise on kinnitanud poliitikast kõrvalejäämist), on Keskerakonna liige 2007. aastal ja esindab keskerakonda. Vaata http://www.riigikogu.ee/?op=emsplain&content_type=text/html&page=pub_ooc_file&file_id=87937&u=20080829173245 --Niki 29. aprill 2009, kell 20:01 (UTC)

Mina ei loe sealt välja Keskerakonda kuulumist. Andres 29. aprill 2009, kell 20:40 (UTC)

: Siin saab muide erakondade liikmete nimekirju vaadata. Aga seal vist vanemaid andmeid pole, või on pdf-ina.  --Epp 29. aprill 2009, kell 20:53 (UTC)

:: Viimases nimekirjas Rein Veidemanni pole. Andres 29. aprill 2009, kell 21:15 (UTC)
Rein Veidemann ei saanud olla Kekserakonnas aastal 2007. TA on teinud avalduse, et astub Keskerakonnast välja, aastal 1996. Kas ta seda siis ka tõepoolest tegi? Vt. http://www.postimees.ee/leht/96/04/02/kuum.htm --Vikker 30. aprill 2009, kell 20:20 (UTC)
Veidemann, Rein *: taasiseseisvumisaegne poliitiline aktivist, Eestimaa Rahvarinde Eestseisuse liige 19881992; Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige 19901992, riigikogu liige 19921995; kultuuriministri nõunik 19951998; Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei 19891992, Keskerakond 19921995
Veidemanni vastuolulised vaated nõuaksid mingit sisulist ülevaadet. --Brita 22. mai 2009, kell 16:42 (UTC)

Võtsin dzonni smitti plogi välja. Kivisildniku luuletus ei ole anonüümne, kuigi blogis avaldatud. Mis te arvate? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. juuli 2009, kell 08:48 (UTC)

See artikkel vajaks hädasti täiendamist. Andres 28. juuli 2009, kell 08:49 (UTC)
Kindlasti vajaks see artikkel täiendamist. Muidugi on Veidemanni artikli täiendamine omaette probleem, sest ta on kole viljakas.  Süsteemi lihtsutamine (linkide viimine Kirjanduse alla) on otstarbekas. Samas ei saa aru, mika peaks selle blogi (http://dzonnsmit.blogspot.com/2007/11/rein-veidemanni-kannatuste-rada.html) ilmtingimata välja võtma, see on igatahes kirjutatud mõistlikult, mitte sugugi halvustavalt vms., ehkki veidi irooniliselt. Aga see on ju avalikus sõnas sagedane stiil. Ja isegi kui oleks, siis ei saa ju avalikult välja öeldut niisama välja võtta. Poleemika, mis on seotud konkreetsete isikutega, on ju kultuurielu (kirjanduselu). Ei näe põhjendust. Siin arutelus on väljavõtmist varem taunitud. Paneks ehk tagasi. --Niki 29. juuli 2009, kell 07:54 (UTC)

Noh, see on võib-olla vaieldav. Asi pole mitte selles, et sellel kirjutisel midagi viga oleks, vaid selles, et ta on avaldatud anonüümses blogis. Kui see ei oleks anonüümne ning tegu oleks tuntud isiku tuntud blogiga, siis oleks võib-olla iseasi. Kivisildniku luuletuse jätsin sisse, sest see pole anonüümne. Samuti võib panna artiklisse isiku kohta üldise viite tema blogile. Minu silmis on see ühe pulga peal anonüümse kommentaariga ajaleheartikli kommentaariumis (selline kommentaar võib ju samuti olla intelligentne ja asjalik), millele me ei viita.

Võib-olla tuleks kõne alla Veidemanni artiklite nimekirjas paigutada selle artikli kirje juurde kahe tärniga see vastukaja. Mida teised arvavad? Andres 29. juuli 2009, kell 08:07 (UTC)

:Küsid teiste arvamust. Minu arvamus on, et me ei viita anonüümsetele kommentaaridele (sh blogidele) isegi siis, kui need targad on. Taivo 29. juuli 2009, kell 16:39 (UTC)
Eluloo täiendused pärinevad Oskar Kruusi koostatud "Eesti Kirjarahva leksikonist", 1995, lk. 652. Seal on lünki, äkki on ka ebatäpsusi. Veidemann ei ole tegelikult doktorikraadi kaitsnud, milline oleks termin kandidaadile doktoriõiguste omistamise kohta vms.? Töökohad vajavad täiendamist ja RV on ise toonitanud, et ta käis algul Rääma koolis, kas selle kooli ametlik nimetus EKL-s on õige, ei tea. Vastukaja (retseptsiooni) mõte tundub hea. --Niki 29. juuli 2009, kell 08:27 (UTC)
Meelespidamiseks ja vaatamiseks lisa: http://209.85.129.132/search?q=cache:ye8kl8mV5dAJ:https://www.eris.ee/user.cv.preview.php%3Fid%3D3777+Rein+Veidemann+elulookirjeldus&cd=2&hl=et&ct=clnk&gl=ee --Niki 29. juuli 2009, kell 08:47 (UTC)
Hämmastav, aga seal on vigu. Näiteks on kirjas, et RV sai kandidaadiks 1974, samal aastal, kui lõpetas ülikooli - see on muidugi vale. Vaatad mitmelt poolt, igal pool on valed andmed ja lisaks on too eluloolehekülg, millele on seni viidatud (vt arutluse algus), äkki hoopis kadunud. --Niki 29. juuli 2009, kell 08:49 (UTC)

Kandidaadikraad on võrdsustatud praeguse doktorikraadiga, seda ei pea eraldi mainima.

Et oleks kindel, oleks hea iga fakti kontrollida mitmest allikast ning ka viidata mitmele allikale. Andres 29. juuli 2009, kell 08:59 (UTC)

Kandidaadikraadi puhul on ilmselt kogemata viga tehtud. Samas allikas on öeldud, et VAK kinnitas kraadi 1984. Andres 29. juuli 2009, kell 09:02 (UTC)
Üks probleem. Õppurite keskkonnas leiab Vikipeedia üha enam kasutamist. Aga siia kandub vigastest kirjutistest vigu. Näiteks on R. Veidemanni artiklis väide, et [22.09.09] tuleb Helga Nõu 70. sünnipäev, tegelikult aga on tegemist 75. sünnipäevaga, mida on märkinud kommentaarides ka HN abikaasa E. Nõu. Kommentaarides juhitakse tähelepanu ka artikli muudele hädadele, näiteks segasusele ja keelekasutusele (tsiteeritakse): "Tähelepanelikkust 19.09.2009 20:45 [ - - -]
kirjutis ise kannab ka lohakuse või ei tea mille märke. Mida peab ütlema näiteks lause "Meie igaühe isikliku elu kõrval, milles sünd on ühtlasi tulevase surma vääramatu eeldus – asjaolu, mis osutub määravaks n-ö eksistentsiaalses ehk teisisõnu piirolust ja -olukordadest lähtuvas teadvuses –, genereerib kummalisel kombel seesugust eksistentsiaalsust ka ajalugu." Mida see peab tähendama? Või siis: "ajalugu tervikuna on üksainus piiride rägastik sellest, mida või keda teadvustatakse, st mis või kes jõuab sinnapoole piiri või mis või kes jääb või jäetakse piiri taha." Mida see tähendab? Või see lause: "Aga see huvi on mul olnud teistegi pagulaskirjanikega seoses, kogu pagulaskultuuri transformatsiooni suhtes välis- või ulgueesti ja seejärel lihtsal eesti kultuuri." Mis see on??? Ei hakka rohkem mõttelise segasuse ja halva väljenduse näiteid tooma, eks igaüks näe neid isegi. Võetagu siis keeleline toimetaja, kas või pr. Helju Vals!" Tekib KÜSIMUS, kas keeleliselt vigaseid, sisult segaseid ja faktieksimustega kirjutisi tuleks Vikipeedias esitleda või mitte. Kommentaare ei lase Postimees näiteks kuu või paari pärast enam avada, nii jäävad otsesed faktiveadki põhiloos valitsema ja kanduvad entsüklopeediasse. --Maarit 20. september 2009, kell 07:39 (UTC)

Nojah, ega meie ei saa neid vigu parandada ega oma hinnanguid lisada. Ainuke asi tõesti, et saame jätta need välislinkidena lisamata. --Epp 20. september 2009, kell 13:29 (UTC)

Arvan, et me võime lingi juures vigadele tähelepanu juhtida. Andres 30. jaanuar 2010, kell 08:29 (UTC)
Kaks pilti ühes artiklis on liialdus. Parem on pilt istuvast ja Veidemannist, samas jälle teine pilt on neutraalsem. --Labs 29. jaanuar 2010, kell 20:00 (UTC)

Mina ei leia, et see liialdus oleks. Andres 30. jaanuar 2010, kell 08:29 (UTC)
Kas teistel käsiteldavatel tuleb ka rohkem pilte kui üks? Kui palju võib pilte olla ja peab pilte olema? --Brita 11. märts 2010, kell 21:48 (UTC)

Pilte võib olla nii palju, kui neid saada on ja artiklisse mahub. Minu meelest on parem, kui pilte on rohkem, sest nii saab inimesest parema pildi. Andres 11. märts 2010, kell 22:51 (UTC)
Ei õnnestunud artiklis siselinki, mis viib ajakirja Vikerkaar juurde Vikerkaar (ajakiri), õigeks panna. Ehk keegi aitab. --Brita 28. märts 2010, kell 16:13 (EEST)

Mis koht see niisugune on, kus see Mart Laari blogisissekanne on? Ilma kontekstita on asi raskesti arusaadav. Andres 2. november 2010, kell 21:26 (EET)

See tundus mingi saastaleht. Muutsin linki. --Epp 3. november 2010, kell 07:07 (EET)
R. Veidemannil ja ka mitmetel teistel autoritel on internetis nii palju kirjutisi, et tekib küsimus, kuidas toimida. Kas on mõtet luua mingi lisalehekülg või jätkata samas (kirjutised lähevad pikaks), kui on palju materjali? Palju tööd meil, otsimine ise juba võtab hiiglaaja. Kas luua mingi indeks? --Brita 12. november 2011, kell 11:18 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.maakodu.ee/index.phpold_rubriik=7067&old_art=32827&old_num=841Avalik
** In Rein Veidemann on 2013-06-24 13:10:43, 404 Not Found
** In Rein Veidemann on 2013-07-06 22:03:24, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:03 (EEST)
----
Minu meelest need viimased väljajätud ei olnud vajalikud. Andres (arutelu) 13. august 2018, kell 09:45 (EEST)
Veel enam need, mis viimati on tehtud. Linke on hoolega kogutud, nüüd on need põhjenduseta välja jäetud. Andres (arutelu) 14. august 2018, kell 13:22 (EEST)

Minu meelest ei ole alajaotus välislingid mõeldud absoluutselt kõigi isiku kohta käivate uudislugude jm kogumiseks. Ütleks isegi, et seal on praegugi veel liiga palju linke. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. august 2018, kell 13:26 (EEST)

: Uudislugusid pole tarvis, sest faktid saab tekstis esitada, aga miks ei võiks siin olla retsensioonid tema romaanile? Andres (arutelu) 14. august 2018, kell 13:36 (EEST)


Arutelu:Lasnamäe linnaosa

Seisuga jaanuar 2005 oli linnaosas registreeritud 114 257 inimest. Andres 22. september 2006, kell 23:02 (UTC)

*Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.5   |    september 1978   |   lk 7 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 22:26 (UTC).

Iru jaamast ja Lasnamäest ajalehes "Võitleja"

Artiklist on välja võetud vana elanike arv ja pindala, vastavad viited olid järgmised:
<ref name="a6nhK">http://www.tallinn.ee/est/Tallinn-arvudes-2016.pdf Statistikakogumik Tallinn arvudes 2016 lk.33</ref>
<ref name="Via9H">Statistikaameti piirkondlik portaal</ref>
--Estopedist1 (arutelu) 9. juuli 2019, kell 09:51 (EEST)

Siin on vist mingi kamm. Väidetavalt olla galerii esimesel pildil allkirjaga "Vaade linnulennult Lasnamäele" hoopis Mustamäe, kohalikud ütlevad, et tunnevad ära oma kodumaja, kooli ja kaupluse ABC-4, mille siltki olla näha. Olen praegu mobiilis ja ei saa kontrollida ning Tallinna ka nii hästi ei tunne, ent kui see on tõsi, tuleks parandada viga siin ja Commonsis ning kavallikale teada anda - näib, et foto identifitseeriti juba kuskil arhiivis valesti. --Ehitaja (arutelu) 15. juuli 2019, kell 15:24 (EEST)

Jah, kaardi järgi on foto :Fail:TLA 1465 1 6954 Vaade linnulennult Lasnamäele 1980ndad.jpg tehtud suunaga lõunakagusse, esiplaanil on Tammsaare tee ja hoone Tammsaare tee 143 Mustamäe asumis. Aga foto litsents on kindlasti vale ja luba pole ära toodud. Linnaarhiivi piltide üleslaadimine on vist seotud mõne WMEE projektiga. Kruusamägi, tead sa selle kohta? Kas see pilt ja teised sarnased pildid üldse kuuluvad Commonsis säilitamisele? Pikne 15. juuli 2019, kell 18:02 (EEST)

: Uurisin pildilisamise teemat. Fotosid on üles pannud Tallinna linnavalitsuse töötaja (või siis mõni praktikant; seal said mõnda aega tagasi paar praktikanti muuhulgas ülesanded linna kohta rohkem teavet kättesaadavaks muuta). Leidsin enda elektroonilisest meilikastist tema pöördumise minu poole, et aitaksin tal kustutada ühte pilti, mille ta kogemata üles laadis ja millel osas pärast vaatas, et see siiski ei kuulunud sinna vabasse kasutusse lubatud fotode hulka. Selle peale uurisin muuhulgas, et mis lugu nende ülejäänutega on (sest seal oli mõni selline, mille puhul AÕ ei saanud olla aegunud) ja ta vastas nende kohta, et "linnarhiiv teostab autoriõigusi ja andis loa avalikustada". Nii on küllap see foto kunagi mingi linnavalitsuse tellimuse vms raames üles võetud. Mis küll ei tähenda, et kogemata mõni vale pilt veel üles ei läinud või aktiivse pildilisamise raames kõik kirjeldused ikka täpsed said (selle konkreetse faili juures näib küll kala juba arhiivi enda andmetes). Aga ei ole nagu põhjust kahtlustada, et siin võiks õiguslikke probleeme olla.

: Muidu on tema lisatud vähe uuematel piltidel (näide 1, näide 2, näide 3, näide 4, näide 5) CC litsentsid (ma ise rääkisin ka linnavalitsusele, et CC BY-SA 4.0 on standard ja andku uuem materjal lihtsalt selle alla). Logi järgi läks see fail üles ühes portsus mingi hulga aegunud AÕ fotodega ja küllap ei märganud ta seal litsentsi kohendada. Seega peaks see nähtavasti olema hoopis CC BY-SA 4.0 all. Iseasi, et kui fotograaf on teadmata, siis on autori väljatoomist nõuda natuke imelik. Ivo (arutelu) 15. juuli 2019, kell 19:04 (EEST)

:: Nojah, aga iga (korrektse litsentsiga) pildi juures tuleks ju ikkagi viidata loale (OTRS-i piletile). Kust teised muidu teavad, et autoriõiguse rikkumist pole põhjust kahtlustada. Kui korrektsel kujul luba seni puudub ja kui sa juba üleslaadijaga kontaktis oled olnud, siis saad ehk talle loa hankimise kohta kirjutada?

:: Ma märkasin ennist, et samas seisus on veel ports muinsuskaitse ametist pärit fotosid. Kelle algatusel need üles on laaditud?

:: Iseenesest see litsents ütleb, et autorile ja teistele osapooltele tuleb viidata siis, kui nende nimed on materjali juures ära toodud. Kui autor pole teada, siis pole talle viitamine nõutav. Pikne 15. juuli 2019, kell 19:42 (EEST)

:Juhist andes on kõige lihtsam anda kaks valikut. Muidu oleks nt teadmata autoritega piltide osas mõistlik ikka miski teine litsents valida, aga kõiki selliseid erandeid välja tuues näiks asi pildilisajatele liiga tülikaks ja siis ei tahaks nad üldse sellega tegemist teha.

:No üldine praktiga oligi nii, et pangu fotod üles, kopeerigu faililehekülgede aadressid ühte meili ja saatku koos etteantud tekstilõiguga OTRS süsteemi. Aga ega see viimane osa võib kohati puudu olla küll.

:Võin uurida. Iseasi, et praktikantide puhul need linnavalitsuse meiliaadressid eriti peale praktikakoha lõppu rohkem ei kesta ja siis tuleb miski eriti pikk ring teha. Ivo (arutelu) 15. juuli 2019, kell 23:01 (EEST)

:: Sellistel puhkudel võiks juhises olla ka nõue kasutada malli :c:Template:OTRS pending. Siis on ehk rohkem lootust, et asjad ei jää ripakile ja tuleb ehk ette vähem arusaamatusi. Pikne 16. juuli 2019, kell 16:09 (EEST)

Nimetasin selle pildi ka ringi. Et siis ikka Mustamäe, jah? Ivo (arutelu) 15. juuli 2019, kell 23:50 (EEST)


Arutelu:Vesinikkloriidhape

Arvan, et parem pealkiri oleks "vesinikkloriidhape". Andres 23. september 2006, kell 08:21 (UTC)

Miks, see nimi on vähem selge.

"Vesinikkloriidhape" on keemilisem nimetus. Andres 23. september 2006, kell 08:56 (UTC)

Samuti on see sarnane teiste hapete nimetustele. Andres 23. september 2006, kell 08:59 (UTC)
Soovitaks liigutada see anorgaaniliste hapete alla, nii on paremini organiseeritud Jurjev 23. september 2006, kell 08:27 (UTC)
Olgu siis nii Jurjev 23. september 2006, kell 09:04 (UTC)

[[Kasutaja:Jurjev|Jurjev]] 23. september 2006, kell 08:27 (UTC)


Arutelu:Ferenc Liszt

temast motiveerituna

See ei ole hästi arusaadav. Andres 23. september 2006, kell 09:59 (UTC)

Kas ungari rahvuslik koolkond on kindel mõiste? Sel juhul tuleb see linkida. Kui ei ole, siis on sõnastus ebamäärane. Andres 23. oktoober 2008, kell 12:03 (UTC)

Mitmete (eriti romantismiaegsete) heliloojate kohta öeldakse, et nad on oma rahvusliku koolkonna rajajad. Seda tuleb mõista nii, et seoses rahvusliku liikumisega olid nemad esimesed, kes hakkasid kirjutama rahvuslikku muusikat. Enne oli eri maade muusika allutatud rohkem ühtsele stiilile. Rahvuslikke koolkondi võib ju linkida, aga ega sealt pikka artiklit ei tuleks, sest vastava riigi või rahva muusika artiklis (nt Ungari muusika) saab selle kõik ära kirjutada. Või linkida ja tehagi ümbersuunamine ungari muusikale... Adeliine 23. oktoober 2008, kell 12:29 (UTC)

: Tee, kuidas õigeks pead, aga praegune ei ole hästi arusaadav. Andres 23. oktoober 2008, kell 12:42 (UTC)

::Kõigepealt võiks teha artiklid koolkond (:en:School of thought?) ja rahvuslik koolkond (üldises mõttes, mitte ainult muusikas) ja siis edasi mõelda, aga ma pole kindel, kas ma nende artiklitega hakkama saaksin. Adeliine 23. oktoober 2008, kell 15:09 (UTC)

::: Selle inglise viki artikli teema tundub olevat liiga üldine. Saksa vikis on spetsiaalselt kunstikoolkondade kohta artikkel Schule ning selle muusika-alajaotuses on öeldud nii:
Muusikas mõeldakse koolkonna all tavaliselt teatud stiilisuunda, nagu Venezia koolkond, Rooma koolkond, Napoli koolkond (...), sageli ka rahvuslikku stiili nagu itaalia, prantsuse koolkond.
Nii et see on nii, nagu Sa ütlesid. Aga ma pole kindel, kas probleemi saab lahendada linkimisega artiklile Ungari muusika. Sellises artiklis tuleks ju rääkida Ungari muusikast enne Liszti. Andres 23. oktoober 2008, kell 22:37 (UTC)

Miks ainult enne Liszti? Kui pealkiri on Ungari muusika, siis peaks see sisaldama/kajastama nii ajalugu kui praegust olukorda, tegema kokkuvõtted ja/või viitama artiklitele nii rahva-, süva- kui levimuusikast. Jaapani muusika näiteks. Adeliine 25. oktoober 2008, kell 09:42 (UTC)

: Nõus, ma mõtlesin, et ka enne Liszti, ühesõnaga Ungari muusikast, mis ei kuulu ungari rahvuslikku koolkonda. Muidugi on võimalik selles artiklis kuskil rasvase kirjaga mainida rahvuslikku koolkonda, aga artikkel tuleb liiga pikk, et seda kohta seal leida või et saada info just täpselt rahvuslikust koolkonnast. Arvan, et lahendus seisneb ikkagi eraldi artiklis, ükskõik kui palju või vähe seal juttu on. Pealegi, rahvuslik koolkond puudutab ainult süvamuusikat, ja vaevalt avangardne muusika, nagu näiteks Ligeti (teda vist siiski Ungari heliloojaks ei loeta), sinna kuulub. Andres 25. oktoober 2008, kell 09:55 (UTC)
Ta oli slovakk, mitte ungarilane.

Viita allikale. Muusikaentsüklopeedias (Sinisukk 2006) on rahvuseks ungarlane. --Tiuks 23. märts 2009, kell 20:27 (UTC)

:Liszt oli rahvuselt ungarlane ja sündis tollases Ungaris.--WooteleF 23. märts 2009, kell 21:50 (UTC)

:: Asi ei ole üheselt selge, ta võis olla ka sakslane. Andres 24. märts 2009, kell 08:56 (UTC)
Viimased eluaastad elas Saksamaal, Richard Wagneri juures, kes oli tema väimees. Igatahes mitte kolm viimast aastat, kuna Wagner oli siis juba surnud. --Improvisaator 30. november 2009, kell 12:31 (UTC)

1842. aasta kevadel andis kuulus Ungari helilooja ja klaverivirtuoos Ferenc Liszt Tartu ülikooli aulas kolm edukat kontserti. Selle tähistamiseks avatakse kolmapäeval, 9. mail TÜ peahoones Liszti mälestustahvel. Avamisele järgneb aulakontsert.

Nooruses rohkesti reisinud ülikuulus helilooja ja klaverivirtuoos Ferenc Liszt (1811–1886) on jätnud jälgi paljude maade muusikalukku, nii ka Eesti omasse. 1842. aasta kevadel, 28. ja 30. märtsil ja 1. aprillil (uue kalendri järgi 9., 11. ja 13. aprillil) andis ta Tartu ülikooli aulas kolm edukat kontserti.

Eesti muusika- ja teatriakadeemia doktorandi Geiu Rämmeri sõnul võib neid kontserte pidada Eesti esimesteks sooloklaveriõhtuteks. "Liszt oli saanud kutse külastada Vene keisri õukonda ning valis Venemaale jõudmiseks tollal paljusõidetud tee Königsberg–Riia–Tartu–Peterburi. Kõik kolm kontserti tõid ülikooli aula puupüsti rahvast täis ja publik oli vaimustuses. Erandlik oli tollal ka see, et Liszt esines üksi ning ei kasutanud nooti," selgitas Rämmer.

Ferenc Liszti graniidist mälestustahvel on valminud Ungari saatkonna, Ungari instituudi ning Tartu ülikooli koostöös. Mälestustahvlil on Liszti profiili kujutis ning eesti- ja ungarikeelne kiri "Suure Ungari helilooja Ferenc Liszti (1811-1886) mälestuseks, kes andis 1842. aastal Tartus kolm edukat kontserti".

Tuleks refereerida, et on (tuleb) tahvel ja mille puhul. --Oop (arutelu) 7. mai 2012, kell 13:33 (EEST)


Arutelu:Nõukogude okupatsioon

Nõukogude okupatsioon ei ole ju olnud  ainult Eestis. Andres 23. september 2006, kell 10:04 (UTC)

Eesti vikis võiks siia ümbersuunamine tulla, kuid võib ka neutraalsuse mõttes kustutada --Dj Capricorn 23. september 2006, kell 10:15 (UTC)

: Arvan, et siin peaks pigem olema täpsustuslehekülg. Andres 23. september 2006, kell 10:22 (UTC)
Jah, kas täpsustuslehekylg või lyhiartikkel koos linkidega erinevate riikide toimunud okupatsioonide kohta. Ise eelistaksin viimast varianti, kuna nõukogude okupatsioonist saab ja peab ka yldiselt rääkima. --Lulu 23. september 2006, kell 11:35 (UTC)

Jah, võib ka olla lühiartikkel. See on Nõukogude okupatsioon, mitte nõukogude okupatsioon. Andres 23. september 2006, kell 11:55 (UTC)

Mina küll ei ütleks, et Nõukogude või Vene okupatsioon kestis Eestis, Lätis ja Leedus 1992. aastani. Andres 23. september 2006, kell 13:48 (UTC)

Minu meelest ei saa sellest pärast 1991. aastat kuidagi rääkida, sest siis lõppes ju ka NL-i enda eksistents. Athanasius Soter 2. mai 2007, kell 10:50 (UTC)

:Kas Poolas kestis ikkagi Nõukogude okupatsioon kuni 1991? Vaks vahet nt Eesti ja Poola vahel. 16. juuni 2010, kell 21:26 (EEST)

::Vene väed viidi välja 1993. Kui väita, et okupatsioon lõppes varem, siis osa aega nad ilmselt lihtsalt olid seal, aga ei okupeerinud. - Otsisin kokku nii palju daatumeid kui leidsin, osa on ysna kahtlased. Mandžuuria juhtum on mitmeti mõistetav ning Jugoslaavias Nõukogude vägesid väidetavalt polnudki. Millal nad Tšehhist lahkusid, ei tea. Jne. --Oop 31. oktoober 2011, kell 13:18 (EET)

Nõukogude okupatsioon Eestis (1918–1919) on rohkem kui kahtlane. Vt ka Arutelu:Nõukogude okupatsioon Eestis (1918–1919). Ursus scribens (arutelu) 19. märts 2019, kell 10:54 (EET)


Arutelu:Toomas Hendrik Ilves

Ka siin on eelnev-järgnev-mall enneaegne, sest Ilves ei ole veel president. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. september 2006, kell 12:04 (UTC)

Mis psühholoogiat Ilves neis ülikoolides täpsemalt õppis ja mis laadi teadustööd tegi? Arengu-, kognitiiv-, neuro- vms? --[[Kasutaja:Kamma|Kamma]] 23. september 2006, kell 19:46 (UTC)

Kas tal rohkem raamatuid polegi, nt Vaba Euroopa ajast? --Oop 28. september 2006, kell 08:19 (UTC)

Paistab, et tal päris oma raamatuid rohkem ei ole, kui mitte arvestada aulaloengu väljaannet. Andres 28. september 2006, kell 11:17 (UTC)

Pakuksin kohtumiste rubriigi asemel (või kõrval) visiitide rubriigi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. oktoober 2006, kell 15:49 (UTC)
Antud variandis sobiks  "visiidid Eestis-SE". Ma pidasin kohtumiste kõrval silmas siseriiklikuid visiite (eelkõige väljapoole Tallinnat, sest visiite Tallinnas on rohkem ja mahu poolest vajaks see lausa omaette rubriiki, kui seda vajalikuks peetakse) ja esimene neist peaks toimuma 14. nov Ida-Virumaale. Samas et välisvisiitides '''eristada''' nii töö - kui riigivisiite, ehk saaks seda kuidagi korrigeerida.Kalev.

: Eesti Vabariigi Riigivapi III klassi orden
On see nüüd orden või teenetemärk? presidendi kantselei leht väidab küll et orden, aga ... --TarmoK 21. oktoober 2006, kell 22:36 (UTC)

: Teenetemärk on igal juhul õige. Andres 22. oktoober 2006, kell 06:56 (UTC)

Abikaasa nimi on Evelin Ilves, varasema perekonna nime peaks jätma vastavasse artiklisse --TarmoK 21. oktoober 2006, kell 22:36 (UTC)

Kirjutasin praeguse nime lingiks alla. Ei saa ju kirjutada "abiellus Evelin Ilvesega". Andres 22. oktoober 2006, kell 06:56 (UTC)

Teine asi, kui hoopis ümber sõnastada, aga abielu puhul tuleb varasem nimi igal juhul näidata. Andres 22. oktoober 2006, kell 06:58 (UTC)

Suursaadik tegi enne Jürka viimast parandust lingid, mis tuleks tühistada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. juuli 2007, kell 17:24 (UTC)

Kas see lehekülg peab tingimata lukus olema?
Teine asi on see, et see artikkel tuleks toimetada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. juuni 2008, kell 17:05 (UTC)

''Belgia kuningas ja kuninganna Albert II ja Paola, 10.–12. juuni 2008, Tallinn ja Paide, riigivisiit'' - Minuteada nad Paides ei käinud, vaid külastasid Paide lähedal asuvat Vodja kooli.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 21. juuni 2009, kell 15:14 (UTC)
jah, http://www.president.ee/et/ametitegevus/?gid=115072 --[[Kasutaja:WikedKentaur|WikedKentaur]] 21. juuni 2009, kell 18:25 (UTC)

Tänases Delfis on artikkel [http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/ilves-laanemere-strateegia-oli-minu-algatus.d?id=26597149 Ilves: Läänemere strateegia oli minu algatus]. Kes asjast rohkem aru saab, võiks selle ka siinsesse teksti põimida.--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 30. oktoober 2009, kell 18:44 (UTC)

Ma panin vana pildi ka tagasi (sest miks peaks ainult üks pilt olema), aga ta võiks allpool olla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. jaanuar 2010, kell 21:53 (UTC)

"Luukas Kristjan õpib Stanfordi ülikoolis filosoofiat. Ta avaldas pärast keskkooli lõpetamist soovi kohe Eesti kaitseväkke aega teenima minna, kuid Eesti kaitseatašee USA-s soovitas tal ülikooli astuda." - Ta siiski astus kaitseväkke Eestis, tuleb ajakohastada. alts 7. märts 2010, kell 01:56 (UTC)

Kui leiad allikad, siis palun tee seda. --Epp 7. märts 2010, kell 01:58 (UTC)

: Ajakohastasin. Allikaks sobib näiteks , aga asja on laialt kajastatud. Andres 7. märts 2010, kell 06:44 (UTC)

Presidendi kõned on leitavad tema kodulehelt. Minu meelest võiksid lingid viidata tema enda lehele, sest sellisel juhul ei reklaami (ei eelista) me üht või teist päevalehte ning kõnede pealkirjad on neutraalsed (vrd Vabariigi President Eesti riikliku iseseisvuse taastamise aastapäeva vastuvõtul Kadriorus (Vabariigi Presidendi kantselei) ja Ilves: meie ees seisab iseseisva elu tähtsaim valik (Postimees)). Miinuseks on see, et kui ametisse astub uus president, siis lingid (vist?) lehel president.ee aeguvad. --kanakukk 21. august 2010, kell 14:16 (EEST).
----
Ärma talu võiks kusagil ära mainida, ehkki sellest peaks muidugi olema eraldi artikkel. --Oop 27. september 2010, kell 19:03 (EEST)
----
See lisatud lõik on segane. Millest mida järeldati ja kes mida ütles või tõlgendas. --Epp 28. jaanuar 2011, kell 15:27 (EET)

Eks Alts pani selle sellepärast, et president ütles, et see on memo koostaja tõlgendus. Peaks sellele ka viitama, sest ega meie seda ütle. Andres 28. jaanuar 2011, kell 15:51 (EET)

: Mina ei saa jutu mõttest aru. Sellest, et ta ei taha presidendiks, järeldasid nad, et põhjus oli see, et tema sõnul... Peaks äkki panema siis sõna-sõnalt, nagu Postimehes on. --Epp 28. jaanuar 2011, kell 16:04 (EET)

::Kuna ma olen tähele pannud, et Vikipeedias sõlmlaused ja asesõnad väga teretulnud pole, siis ma kirjutasingi selle niimoodi üles. Alts 28. jaanuar 2011, kell 16:12 (EET)
Ma vaatan, mida teha saan. Ma ei ole viimase parandusega nõus, sest siin pole jutt tegevusest presidendina ja skandaali minu meelest ka pole. Andres 28. jaanuar 2011, kell 18:29 (EET)
----
# Ungari president Pál Schmitt, 24. september 2010, New York, töövisiit

See välisvisiit on välja võetud. Taivo 6. juuni 2011, kell 15:07 (EEST)
Президент Эстонии Ильвес сразу после встречи с президентом России Дмитрием Медведевым, на которой заявил о необходимости сближения с нашей страной и снижения жесткости риторики, публично призвал к независимости финно-угорских народов нашей страны. Имя Президента дружественной Эстонии Ильвеса будет присвоено многим объектам свободного финно-угорского мира.
Estonian President Ilves after a meeting with Russian President Dmitry Medvedev publicly called for the independence of Finno-Ugrian peoples of our country. Name of friendly Estonia's President  Ilves will be set to many objects of the free Finno-Ugric world.
''
GREAT RESPECT HIM FROM THE KOMI REPUBLIC !!! --Jugydmort 13. september 2011, kell 23:15 (EEST)

Ma näen malli halvasti: osad kastid "ujuvad" kuskil ebamääraselt. --kanakukk 2. veebruar 2012, kell 20:57 (EET).

Parandasin vist ära. 88.196.241.249 2. veebruar 2012, kell 21:10 (EET)

Sellega on nüüd korras. --kanakukk 2. veebruar 2012, kell 21:38 (EET).
Eesti Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk (2006), Eesti Riigivapi ketiklassi teenetemärk (andmise otsus 2007, üle antud 2008) See vajaks selgitust. Jääb mulje, et ta andis iseendale need teenetemärgid.--Metsavend 5. veebruar 2012, kell 19:56 (EET)
----
Ma ausalt yteldes kahtlen, kas see "vaidlus" Krugmaniga on nii oluline, et see peaks Ilvese biograafias kajastuma. Siit puudub palju tähtsamaidki asju. Kui selles suurusjärgus jagelusi kajastada, läheb artikkel jube pikaks. Aga noh, praegu pole see lugu muidugi veel läbi. (On Krugman sellele vihapurskele yldse kuidagi reageerinud või eirab viisakalt nagu söögilauas röhitsenud naabrit?) --Oop (arutelu) 7. juuni 2012, kell 23:29 (EEST)

:Vaidlust ju tegelikult ei ole - vähemalt Krugmani ja Ilvese vahel. Vaidlus pigem on puhkenud majandusteadlaste seas.--Rünno (arutelu) 8. juuni 2012, kell 12:42 (EEST)

Lisasin ühe ingliskeelse säutsu, neid oli tal mitu tükki. Ma ei hakanud eestikeelset parandama, aga täpselt sellist tal pole. Andres (arutelu) 8. juuni 2012, kell 09:11 (EEST)
Minu meelest oli sellisel kujul lõigu väljajätmine põhjendatud. Kui, siis ehk võiks ka muid seisukohavõtte käsitlevas alaosas põgusalt mainida lihtsalt (ülemäära) emotsionaalset vastust Krugmani postitusele. Pikne 9. juuni 2012, kell 20:21 (EEST)

Kui täitsa välja jätta, siis tuleb otsast alustada. Minu meelest on tegemist värvika sündmusega, mis ei unune. Andres (arutelu) 9. juuni 2012, kell 23:01 (EEST)

:Detailina peab mainima, aga kindlasti ei vääri see eraldi alajaotust. --Morel (arutelu) 9. juuni 2012, kell 23:11 (EEST)

:: Lühemalt mainida on raske, siis ei saa selle asja kohta mingit infot. --Epp 9. juuni 2012, kell 23:29 (EEST)
----
Nüüd on alajaotiste jaotus imelik. --Epp 11. juuni 2012, kell 15:41 (EEST)

Just, teeme selle veel kord ümber.

Tsitaadi väljajätmine põhjendusega, et tegu pole Wikiquote'iga, pole minu meelest põhjendatud. Mis põhimõte keelab tsitaadi kasutamist? Andres (arutelu) 11. juuni 2012, kell 17:29 (EEST)

: Igat pidi on imelik, kui antud seika ilma muude seisukohavõttudeta esile tõsta.

: Minu meelest tsitaadi kasutamiseks on tarvis konteksti, mis seda nõuaks. Siia oli tsitaat lihtsalt vahele torgatud kui üks paljudest võimalikest huvitavatest ütlemistest ja sellisena sobib ta ehk tõesti paremini Vikitsitaadidesse. Pikne 11. juuni 2012, kell 17:55 (EEST)

Minu arvates võiks visiitide osa olla eraldi artiklis ja siin tuleks piirduda ainult lühikokkuvõttega. Ivo (arutelu) 16. märts 2014, kell 18:08 (EET)

* 6. november 2014. Der Tagesspiegel. Estlands Präsident warnt vor Lockerung der Russland-Sanktionen (saksa keeles)
----
Infokastis on märgitud ainult üks erakond, ja nii, nagu ta oleks seal sünnist saadik olnud. Andres (arutelu) 10. oktoober 2016, kell 16:56 (EEST)

Presidendi kantseleil on veider IT-poliitika, mille tõttu praktiliselt ükski Ilvese valitsusaegne link nende lehele ei tööta, vanad intervjuud on kas kustutatud või kuhugi mujale tõstetud ning osa lehti, nt CV, tuimalt uue presidendi omaga asendatud. Kuna kantselei aretab aktiivselt lingimädanikku, tuleks president.ee-le viitamise asemel kasutada alternatiivallikaid või Internet Archive'i koopiaid. Lisan hoiatuse ka Kersti Kaljulaidi arutelulehele. --Oop (arutelu) 13. oktoober 2016, kell 16:03 (EEST)

Linkige ikka. Lihtsalt Ilvese linkide algus on nüüd https://vp2006-2016.president.ee --WikedKentaur (arutelu) 13. oktoober 2016, kell 16:28 (EEST)

: See on nüüd huvitav, et Ilvese ametiperioodi jaoks tehti president.ee alamdomeen, kuid Kaljulaidi perioodi jaoks ei tehtud. Kaniivel (arutelu) 27. aprill 2022, kell 23:10 (EEST)
----
Ärma skandaalist peaks siin rääkima. Andres (arutelu) 16. oktoober 2016, kell 12:21 (EEST)

Kindlasti. Teema üles kaevanud Sakala ajakirjaniku ülevaade: http://sakala.postimees.ee/3878155/kommentaar-ajakirjaniku-armatamine-ehk-kuidas-tukk-tunnet-helesinise-cadillaciga-minema-vuras

: Meil on vähe tegijaid, palun tule appi. Andres (arutelu) 19. oktoober 2016, kell 15:17 (EEST)

:: Ikka ja jälle tundub, et Vikipeedia personaalia on Õhtulehe arhiiv. Ärma skandaal peab kirja saama, muuks võibolla ei jätku tegijaid.

:: Delfi 03.03.2017: Endine Eesti president Toomas Hendrik Ilves kutsuti USA Esindajatekoja välissuhete komiteesse Venemaa mõjutustegevusest rääkima. Komitee juht Ed Royce kutsus 9. märtsiks neli inimest, nende seas Ilvese, rääkima sellest, kuidas Venemaa soovib desinformatsiooni abil õõnestada demokraatlikke institutsioone ja lõhestada NATOt.

:: Delfi 02.03.2017: Columbia ülikool tunnustas president Toomas Hendrik Ilvest silmapaistvate professionaalsete saavutuste eest John Jay nimelise auhinnaga. Ilves oli üks viiest ülikooli vilistlastest, kes maineka auhinna sai.

:: BNS 26.01.2017: President Toomas Hendrik Ilves pälvis teenete eest Eesti digitaalses ümberkujunemises Saksa mõttekoja Bertelsmanni Fondi Reinhard Mohni auhinna. Auhinnaga tunnustab Bertelsmanni fond Ilvese tegevust digitaliseerimise eestkõnelejana riigijuhtimise, hariduse ja avalike teenuste vallas, selgub Bertelsmanni Fondi kodulehelt. Selle tegevuse eest tunnustatakse Ilvest 200 000 euro suuruse autasuga, mis antakse üle 29. juunil Saksamaal Güterslohs.

:: Delfi 07.04.2016: 8-10.04.2016 toimuvad arutelud Arizona osariigis Sedonas, kus osalevad paljud USA välispoliitika ja samuti Atlandi-ülese julgeolekutelje kujundajad. Sedona Forumil, mis USA-s on sama kaalukas nagu Müncheni julgeolekukonverents Euroopas, esineb president Toomas Hendrik Ilves küberjulgeoleku-teemalise sõnavõtuga.

:: Delfi 19.09.2014: President Toomas Hendrik Ilves alustab täna töövisiiti Ameerika Ühendriikidesse, kus kõneleb ÜRO 69. Peaassamblee ülddebatil, Rahvusvahelise Rahu Instituudi korraldatud julgeolekualasel debatil ning kliimamuutuste tippkohtumisel. Vilistlasena peab riigipea avaliku loengu Columbia Ülikoolis.

:: Prantsusmaa Eestis, http://www.ambafrance-ee.org/: Eesti Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves oli 7. jaanuaril 2013 ametlikul visiidil Pariisis, kus ta kohtus Prantsuse Presidendi François Hollande’iga. Kohtumisel tulid arutlusele aktuaalsed rahvusvahelised teemad, Euroopa küsimused ja kahepoolsed suhted.

:: The Guardian 3.11.2011: President Ilves: the man who made E-stonia. This week Toomas Hendrik Ilves flew into Britain for meetings with David Cameron and an appearance with more than 60 other world leaders at the London Conference on Cyberspace.

:: BY STEN HANKEWITZ IN OPINION · SEPTEMBER 21, 2016: In the past ten years, president Ilves’s approachability and openness have helped bring Estonia’s issues to a far bigger arena than any president, any prime minister of the country has achieved before.

Mõned kokkuvõtlikud hinnangud saab ehk ka siit: http://arvamus.postimees.ee/v2/3880207/sirje-kiin-eesti-ajakirjandusel-jaei-ilvese-taehenduse-kohta-kodutoeoe-tegemata

: Oled teretulnud artiklit täiendama. Andres (arutelu) 5. märts 2017, kell 17:36 (EET)
----
Kommenteeris BBC otseetris vähemalt 2–3 minutit Valgevene presidendivalimisi. Pietadè 10. august 2020, kell 18:49 (EEST)


Arutelu:Johannes Vares

Esimese Eesti Vabariigi ajal

Kas praegu on teine vabariik? Või kolmas? Andres 23. september 2006, kell 21:34 (UTC)
Eesti Vabariigi viimane valitsusjuht

Sama küsimus. Andres 23. september 2006, kell 21:36 (UTC)
kas naiivsest idealismist või võimuihast

Kas on mõtet teha oletusi? Andres 23. september 2006, kell 21:37 (UTC)
mille Jossif Stalin 6. augustil 1940 ka mõistagi rahuldas

Formaalselt ei teinud seda Stalin, vaid NSV Liidu parlament. Andres 23. september 2006, kell 21:39 (UTC)
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees ei olnud ametlik riigipea. Pigem täitis riigipea funktsioone Ülemnõukogu Presiidium (mõned esindusfunktsioonid olid muidugi esimehel), aga põhiseaduses minu teada riigipead ei mainitud, seega polnud ka ametlikku riigipead. Andres 23. september 2006, kell 21:43 (UTC)
Minu meelest on olemas hüvastijätukiri, vähemalt on trükitud ära väidetava hüvastijätukirja faksiimile. Andres 23. september 2006, kell 21:43 (UTC)
Toimetasin, ehk sai parem. --Lulu 23. september 2006, kell 21:58 (UTC)

Jah. Arvan siiski, et "naistearst" on parem kui "günekoloog", sest günekoloog võib olla ka arstiteadlane. Andres 24. september 2006, kell 06:22 (UTC)
Pole selge kust pärineb naistearsti väide. --Wkentaur (arutelu) 5. aprill 2024, kell 11:45 (EEST)

*Tema surmast, keskel: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.5   |    september 1980   |   lk 7 --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 02:06 (UTC).
----
Siia on 3. ja 4. aprillil 2015 lisatud suur hulk viitamata materjali. 88.196.236.106 18. juuni 2015, kell 16:28 (EEST)
----
Mall Eesti valitsusjuhid välja võetud. Õigupoolest peaks ka malli Eesti presidendid välja võtma ja Varese nime sellest koos märkusega: presidendi kohusetäitja kuni Eesti annekteerimiseni - tema mõlemasse ametisse saamine ei olnud õiguspärane. 88.196.236.106 18. juuni 2015, kell 18:16 (EEST)

Ma ei tea, kas Varest saab Eesti valitsusjuhi ja presidendi kohusetäitjana võtta, aga ametisse saamise õiguspärasus/-päratus pole piisav põhjus tema mittearvestamiseks. Ka Päts ei saanud 1918. a võimule ega jäänud 1934. a võimule õiguspäraselt. Ometi ei kahtle keegi, et tema ja ta järglased olid Eesti valitsusjuhid. --Minnekon (arutelu) 22. juuni 2015, kell 07:37 (EEST)

:Eesti okupeerinud ja Eestis riigipöörde läbi viinud NSV Liidu nukuvalitsus ei olnud legitiimne Eesti Vabariigi valitsus, ex injuria jus non oritur. 88.196.236.106 22. juuni 2015, kell 07:51 (EEST)

::Küsimuse tuum on vast selles, mida Eesti Vabariigi all täpselt mõeldakse ja kas Varese valitsus oli selle valitsus. Legitiimsus üksinda pole määrav ja ex injuria jus non oritur ei kehti alati. --Minnekon (arutelu) 22. juuni 2015, kell 08:24 (EEST)
Ilmselt tuleks mõelda täpsemalt läbi, kuidas Varese positsiooni nimetada, aga samas võiks siiski olla mingi mall, mis näitaks, kellele n-ö võim nominaalselt siirdus, samuti kui meil võiks olla Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste mall. Praegu ei saa mingit pilti, kellelt Vares ameti üle võttis ja kes  Varese tema ametikohtadel välja vahetas, ning artiklis pole isegi mitte öeldud, millal täpselt tema "peaministri" staatus lõppes (Liitu "vastuvõtmisega" kaasnes see sisuliselt, aga mitte formaalselt, nii et selguse huvides tuleks ikkagi anda täpne lõpukuupäev jms). Artikli sissejuhatuses on ka miskipärast peetud oluliseks öelda, millal ta liitus komparteiga, kuid mitte seda, milliste ametikohtade täitjana teda tänapäeval põhiliselt mäletatakse. --Ehitaja (arutelu) 26. veebruar 2020, kell 15:26 (EET)


Arutelu:Tallinna linnapea

Eesti pealinna Tallinna linnavalitsuse juht.

Tallinna linnapead olid olemas ka enne seda, kui Tallinn sai Eesti pealinnaks. Andres 23. september 2006, kell 21:48 (UTC)
Toimetasin, ehk sai parem. --Lulu 23. september 2006, kell 22:05 (UTC)

''Tavaliselt valiti raeliikmete seast aastaks kaks peabürgermeistit, kelle ametikohta võib samastada linnapea omaga.'' See on vale. ''worthabende Bürgermeister''eid valiti ainult üks.
1938–1940 ja 1941–1944 oli ''linnapea'' Tallinna abilinnapea ametinimetuseks.
1941–1944 kasutati ametinimetust ''1. linnapea''. {{allkirjata|217.159.185.18|04.12.2006}}

Esimene eestlasest linna pea oli 1902a. Valgas Johannes Märtson. Ära märgitud Sakala kalendris ja ka siin
http://www.valgamuuseum.ee/index.php?Itemid=85&id=117&option=com_content&task=view
Imapi 21. märts 2009, kell 11:05 (UTC)

See ei puutu ju asjasse. Tallinnal oli sel ajal (ja on ka praegu) oma linnapea. --Improvisaator 21. märts 2009, kell 11:50 (UTC)

Sellest tuleks kirjutada artiklis Valga või Valga linnapea.

Siiski, kui keegi tahab teada, kes oli esimene eestlasest linnapea, kuidas seda Vikipeediast leida? Andres 21. märts 2009, kell 19:18 (UTC)

Selle loendi pealkiri ei hakku kategooria süsteemiga: ülejäänud siin kategoorias on kujul "X linnapeade loend"; seetõttu tuleks teisaldada--Bioneer1 (arutelu) 23. juuli 2014, kell 14:14 (EEST)

Pigem ei peaks see olema loendite kategoorias, kuna on eeskätt ikkagi artikkel. Omaette loendit ei tarvitse teha. Pikne 23. juuli 2014, kell 14:35 (EEST)

:Lisaks. Tegelikult poleks neid linnapeade loendeid üldse vaja, vaid kõik teha praegusel kujul (s.o "Tallinna linnapea" ja märksõna "Tallinna linnapeade loend" suunatud "Tallinna linnapea" alla). Loendeid pole mõtet teha, kui loetelu on suht lühike ja puudub märkimisväärne kasvupotentsiaal--Bioneer1 (arutelu) 23. juuli 2014, kell 14:38 (EEST)


Arutelu:Brigaadikindral

seoses kaitseväe juhataja kohusetäitja ülesannete eduka täitmise ja Eesti rahvusvahelise kaitsealase koostöö arendamise eest

Siin on midagi valesti. Kas peaks ehk olema "täitmisega"? Andres 25. september 2006, kell 06:42 (UTC)

: Võimalik, tegin ERT copy/paste Joel 25. september 2006, kell 06:44 (UTC)

Ma ei arva, et siin peaks olema kõigi riikide brigaadikindralite nimekirjad. Milliste riikidega piirduda? Octagon11 (arutelu) 3. juuli 2023, kell 21:44 (EEST)

Brigaadikindralite nimistud riigiti võiksid olla omaette artiklites. – Hirvelaid (arutelu) 3. juuli 2023, kell 21:51 (EEST)


Arutelu:Leifr Eiríksson

Vaatasin nimede kirjutamise reegleid. Kui eesmärgiks on kirjutada nimed algupäraselt, siis peaks selle artikli ümber nimetama Leifr Eiríkssoniks. Tiina357 25. september 2006, kell 13:00 (UTC)

Ei ole vastu. Algupärasest kirjutamisest on ka erandeid, näiteks Christoph Kolumbus, Jeesus, Eliisabet jt Piibli nimed, Peeter I, Kristiina, Püha Jüri, Katariina Aleksandriast (kohanimede puhul rohkem), aga üldiselt tuleks küll nimed algupäraselt kirjutada. Arvan, et see kehtib ka siin. Andres 25. september 2006, kell 13:39 (UTC)

:Kaldun pigem toetama. Taivo 25. september 2006, kell 17:24 (UTC)

:: Teeme siis nii. Vanaislandi nimedega on see häda, et variante on mõnikord väga palju, sest transkriptsioonireegleid on palju, ühte nime kirjutatakse vahel 4-5-6 erineval moel. Peale selle kasutatakse ka samade tegelaste norra- taani- ja rootsikeelseid nimesid. Ses suhtes oleks vanaislandipärane nimekuju minu arvates siin kõige parem. Välja arvatud muidugi mõned väljakujunenud nimed, nt Thor ja Odin.

:: Vanaislandi nimedes on aga kasutusel selline täht nagu ǫ (allkomaga o). Väga sageli asendatakse see (ka erialakirjanduses) tähega ö. Ma olen nõutu, kas seda tähte kasutada või asendada ö-ga. Pigem kaldun asendamise poole, oleks loetavam. Þ ja ð-ga harjuvad inimesed ajapikku nagunii, sest Islandi kohanimesid, inimeste nimesid kirjutatakse nendega, ǫ-d aga praeguses islandi tähestikus ei ole.  Vaadake, mida inglise wikis selle kohta on öeldud:  ja arvake midagi. Tiina357 25. september 2006, kell 18:32 (UTC)

:: Üks tore näide nimekujude rohkusest - kuidas Hǫðr on kirjutatud inglise keeles: Hod, Hoder, Hodur, Hodr, Hödr, Höd or Hoth or less commonly Hödur, Hödhr, Höder, Hothr, Hodhr, Hodh, Hother, Höthr, Höth or Hödh :-) Tiina357 25. september 2006, kell 18:35 (UTC)

::: Kui me juba vanaislandipäraselt kirjutame, siis pooldan ǫ-tähe kasutamist, sest meil on see tehniliselt võimalik. Ö-tähega nimekujudelt tuleb teha ümbersuunamised ning soovitan need ka sulgudes ära tuua. Seda tähte läheb vanaislandikeelsete sõnade kirjutamisel niikuinii tarvis. Andres 25. september 2006, kell 18:48 (UTC)
Ei lähe tingimata tarvis, vanaislandikeelsetes tekstides on ǫ asemel ö kasutamine tavaline. Ma natuke kardan, et kolme kummalist tähte (ǫ, ð ja þ) ning rõhumärke kasutades ei taha inimesed neid vanaislandipäraseid nimekujusid üldse kasutada. Võibolla muretsen ilmaasjata. Tiina357 25. september 2006, kell 19:03 (UTC)

Vikisõnaraamatusse ju ikka tulevad ǫ-tähega.

Mida siis horvaadi- või vietnamikeelsete nimedega teha? Ka näiteks araabia nimed on Vikipeedias keerulised. Arvan, et mingeid järeleandmisi teha ei tohi, sest tegu on entsüklopeediaga. Andres 25. september 2006, kell 19:09 (UTC)

: Nõus, kirjutame siis ǫ-ga. Tiina357 28. september 2006, kell 18:44 (UTC)

Norras viibides pöördus Leifr ilmselt ristiusku

Kui jõudsin lugemisega sinnamaani, tekkis mulje, et Leifr oli Norrast pärit. Aga samas lõigus öeldakse, et ta naasis Gröönimaale. eelnevast tekstist ei selgu, et tema isa oleks Islandile või Gröönimaale läinud, ega seda, et Leifr elas algul Gröönimaal. Pole ka arusaadav, miks teda nimetatakse Islandi-Gröönimaa maadeavastajaks. Andres 26. september 2006, kell 03:06 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.heimskringla.no/original/islendingesagaene/eirikssagarauda.php
** In Leifr Eiríksson on 2013-06-24 12:01:51, 404 Not Found
** In Vinland on 2013-06-24 14:16:37, 404 Not Found
** In Leifr Eiríksson on 2013-07-06 10:37:25, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.heimskringla.no/original/islendingesagaene/graenlendingasaga.php
** In Leifr Eiríksson on 2013-06-24 12:01:51, 404 Not Found
** In Vinland on 2013-06-24 14:16:37, 404 Not Found
** In Leifr Eiríksson on 2013-07-06 10:37:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:37 (EEST)


Arutelu:Vinland

Siin võiks olla mõni muu kategooria ka, aga ma ei osanud panna. Tiina357 26. september 2006, kell 11:26 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.heimskringla.no/original/islendingesagaene/eirikssagarauda.php
** In Leifr Eiríksson on 2013-06-24 12:01:51, 404 Not Found
** In Vinland on 2013-06-24 14:16:37, 404 Not Found
** In Vinland on 2013-07-07 22:14:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.heimskringla.no/original/islendingesagaene/graenlendingasaga.php
** In Leifr Eiríksson on 2013-06-24 12:01:51, 404 Not Found
** In Vinland on 2013-06-24 14:16:37, 404 Not Found
** In Vinland on 2013-07-07 22:14:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:15 (EEST)


Arutelu:Rulluisuhoki

REDIRECT Saalihoki?
Was that a joke? Rink hockey has nothing to do with floorball.

Jah, need on erinevad mängud. Andres 26. september 2006, kell 14:57 (UTC)
Kas Rullpall, Rulluisuhoki, Rullhoki on kõik erinevad? Pelmeen10 26. märts 2010, kell 22:07 (EET)

Jah. Andres 26. märts 2010, kell 22:25 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://en.cerh.eu/
** In Rulluisuhoki on 2013-06-24 13:17:16, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Rulluisuhoki on 2013-07-06 23:06:45, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:07 (EEST)


Arutelu:Madoka Ozawa

Ei tea kas kusagilt neid fonte saaks, praegu näiteks see jaapani filminäitlejatari juures ei näe seda võõrkeelset nime, ja kas üldse on mõtet neid imelikke märke panna ? --Dj Capricorn 26. september 2006, kell 19:00 (UTC)

Sul on vist kehv brauser, kasuta Firefoxi. Ka IEs Unicode peaks näitama jaapani tähti. Kõigi jaoks ei ole need märgid imelikud. --Metsavend 26. september 2006, kell 19:06 (UTC)

on küll firefox, kuid neid tähti kuidagi ei näe --Dj Capricorn 26. september 2006, kell 19:11 (UTC)

:: copy sellest mis kunagi soovitasin: alustuseks juhul kui kasutad xp-d mine Control Panelist Language, Regional Options ja sealt siis vahelehelt language saad siis need Ida-Aasia fondid ka arvutisse installida...- Ahsoous 5. juuli 2006, kell 15.24 (UTC) äkki aitab?

::: Suured tänud, Ahsoous, nüüd lihtsalt vaja veel xp plaat leida --Dj Capricorn 27. september 2006, kell 14:41 (UTC)

:::: ega ma ju ei tea mis op.süsteemi kasutad... aga tundub et praeguseks on see vist Eestis levinuim ;) - Ahsoous 27. september 2006, kell 14:49 (UTC)
----
teised mõõdud on 83-56-84

Siin tuleks kirjutada, mis need teised mõõdud on, see pole enesestmõistetav. Peale selle, oleks hea teada, millal need mõõdud on võetud, sest need aja jooksul muutuvad. Andres 27. september 2006, kell 09:51 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.graphix.ne.jp/madoka/main.html
** In Madoka Ozawa on 2013-06-24 12:12:53, 404 Not Found
** In Madoka Ozawa on 2013-07-06 12:25:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:25 (EEST)


Arutelu:Vendid

Vendideks nimetati saksa keeles

See on imelik. "Vendid" on ju eestikeelne sõna, eks ole? Kui ei ole, siis me ei tohiks seda kasutada. Igatahes ENE 1. väljaande järgi on "vendid" ja "luužitsid" sorbide varasem nimetus. Andres 27. september 2006, kell 10:19 (UTC)

Artikli sisu järgi on aga sõnal "vendid" teine tähendus. Andres 27. september 2006, kell 10:20 (UTC)
Kust tuleb välja, et vendid on sama mis veneedid? Andres 27. september 2006, kell 16:32 (UTC)
1. sajandil hakati vendideks nimetama Saksamaast idas asunud slaavi hõime (odobriidid, luužitšid jt.).

1. sajandil ei olnud Saksamaad. Samuti pole minu teada andmeid, et nimetatud hõimud oleksid 1. sajandil eksisteerinud. Andres 27. september 2006, kell 16:34 (UTC)

:Jah, muidugi Germaania. Antiigileksikonis on juba see viga sees. Taivo 27. september 2006, kell 17:42 (UTC)
Kokkuvõttes, mulle tundub, et veneedide all mõeldakse arvatavaid lääneslaavlaste esivanemaid, vendide all aga sorbide ning sornide asuala naabrite (assimileerunud) esivanemaid või siis sorbe. Andres 27. september 2006, kell 16:39 (UTC)

Seda tundmust peaks kindlasti artiklis kajastama, kui sellel konkreetne alus oleks. Taivo 27. september 2006, kell 17:42 (UTC)

: Soovitan võtta aluseks inglise viki artiklid :en:Venedes ja :en:Wends ning nendele vastavad artiklid teistes keeltes. Minul käepärast olevad teatmeteosed ütlevad nii: ENE 1. väljaanne: "vendid" on "sorbide" sünonüüm, "veneedid" on antiikautorite poolt kirjeldatud slaavlased (tõenäoliselt lääneslaavlased) Odra ja Wisła jõgikonna ning Karpaatidest lääne pool; uus ÕS: "veneedid" ajaloolised lääneslaavlased. Ajaloolased võivad siiski sõna "vendid" kasutada ka teistes tähendustes, selleks võib vaadata ka Google'ist. Peale selle, on veel teine sõna "venetid". Andres 27. september 2006, kell 18:06 (UTC)
EE 10 (1998) ütleb, et vendid on samad mis võndlased, veneetidest pole seal märksõnas juttu--Bioneer1 (arutelu) 4. mai 2014, kell 21:45 (EEST)

: Vaata Metsavenna märkust märkust lehekülje lõpus. Mida nende vendide või võndlaste kohta öeldakse? Ja mida veneedide kohta öeldakse? Andres (arutelu) 5. mai 2014, kell 00:12 (EEST)
Rootsi ja Taani kuningate ladinakeelses tiitlis nimetati vende vandaalideks (vandalorum rex)

Artiklisse võib teha eraldi alajaotuse, kus käsitleda oletusi ja argumente vendide päritolu kohta. Andres 13. september 2008, kell 06:38 (UTC)
Siin räägitakse veneetidest. Neid ei tohi segi ajada vendidega ehk võndlastega, kes on eesti keeles Lätis elanud hõim. --Metsavend 7. veebruar 2014, kell 09:53 (EET)

artikkel tuleb siis ju teisaldada pealkirja alla veneedid?--Bioneer1 (arutelu) 5. mai 2014, kell 20:07 (EEST)
Vaidlustus on ära võetud, aga selle põhjused on alles. --Andres (arutelu) 30. märts 2024, kell 10:06 (EET)

Panin tagasi. Tähendab, et osa sisust tuleks eraldada eraldi artikliks "Veneedid", mis räägiks antiik- ja varase keskaja allikates nimetatud (oletatavalt varastest slaavi) hõimudest ning siia jääks keskajast tuntud slaavi hõimude kohta käiv sisu? Minnekon (arutelu) 30. märts 2024, kell 11:00 (EET)

Küsitavad sünonüümid vendid, veneedid, võndlased

Arkona Vallutas minu teada Taani kuningas Valdemar suur piisop Absaloniga.

Jah, unustasin tagasi panna. Taivo 27. september 2006, kell 19:32 (UTC)


Arutelu:Drang nach Osten

Mis tähendab "ebaajalooline väljend"? Kas see tähendab, et seda ei kasuta ajaloolased, või et seda kasutatakse tagantjärele? Viimaees mõttes on kindlasti näiteks "esiaeg", "vanaaeg" ja "keskaeg", samuti "Esimene maailmasõda" ebaajaloolised väljendid.
Selle väljendi ajalugu tuleb täpselt uurida. Poola vikis väidetakse, et selle võtsid esimesena kasutusele 19. sajandi alguses saksa historiograafid. Sama väidetakse ENE 1. väljaande artiklis pealkirjaga "Drang nach Osten" (jutumärkides). Kas "ekspansioonipoliitika" oli olemas, see on nähtavasti vaieldav.
Viklinkidega on raskusi. Saksa viki artikli [[:de:Drang nach Osten]] juurest läheb link poola viki artiklile [[:pl:Drang nach Osten]] ja sealt omakorda saksa viki artiklile [[:de:Deutsche Ostsiedlung]].     [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. september 2006, kell 21:18 (UTC)

Väljendi kasutamine on ebasoovitatav, kuna sellega luuakse vale mulje justnagu teadlikust saksastamiskavast.

Välja võetud, sest minu meelest see väljend sellist muljet ei jäta, aga alateadlik saksastamiskava oli ju olemas. Võtsin ka välja sõna "ebaajalooline" selle segasuse pärast. Taivo 28. september 2006, kell 11:30 (UTC)
Miks see on vandenõuteooriate kategoorias? Andres 23. november 2010, kell 19:11 (EET)

vist erinevad, ehkki seotud mõisted/terminid: tung itta, Ostsiedlung. Keelelinkide komplekt siin: :wikidata:Q170346 --Estopedist1 (arutelu) 29. august 2018, kell 18:59 (EEST)


Arutelu:Friedrich Fromhold Martens

Friedrich von Martens, pärast aadeldamist (prantsuse keeles Frederic de Martens)

: http://dea.nlib.ee/index.php?lid=1&byea=1909&bmon=6

8. juuni 1909 - päevaleht Postimees (Tartu, nr 124)

lk 3, 4. veerg

Uuemad teated.
....
*
Prof. Martens,
endine rahwuswahelise õiguse professor Peter-
buri ülikoolis ja wälimiste asjade ministeeriumi
alaline liige, on, nagu telegramm teatab, 7.
skp. Walga jaamas ära surnud. Kadunu oli
rahwuse poolest eestlane.
*

Tänased täiendused ilmselt on kopipeist sellest PM artiklist:http://www.postimees.ee/?id=100868
--Heiki e 31. märts 2009, kell 09:53 (UTC)

Kui ta sai Vene riigilt aadlitiitli, siis ei saanud see ju olla von? 82.131.82.93 13. juuni 2023, kell 21:36 (EEST)

Tema puhul leidub kirjanduses mõlemat varianti. Tavaliselt kasutasid saksapärast aadliseisuse tunnust partiklit "von" need Venemaal aadliseisusse tõusnud isikud, kel oli kokkupuutumust Balti kubermangudega, kus see oli levinud aadliseisuse tunnus.--The Prince of Tartu (arutelu) 14. juuni 2023, kell 00:02 (EEST)
Millise tiitli? Parun, krahv, vürst või ikka tiitlita aadlik ehk tavaline von?

Lihtsalt infoks. "Tavaline von" on tunduvalt nüansseeritum. Tituleerimata aadlikud võisid olla isiklikud aadlikud või pärilikud ehk pärusaadlikud. Samuti võisid nad kuuluda matriklisse või olla immatrikuleerimata aadlikud. Aga jah, tituleerimata aadlike puhul oleks ehk tõesti korrektsem näiteks öelda, et nad tõusid aadliseisusse, mitte et said aadlitiitli.--The Prince of Tartu (arutelu) 14. juuni 2023, kell 00:02 (EEST)