Arutelu:A-vitamiin

Inglise vikilink ei ole adekvaatne. Siin on juttu retinoolist, seal aga eristatakse kolm mõistet. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. detsember 2006, kell 10:21 (UTC)

Link [[Muna]] viib valesse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. jaanuar 2011, kell 12:22 (EET)

Ees artiklis on kirjas:
A-vitamiin (ehk enimkasutatava komponendi järgi retinool) on rasvlahustuv vitamiin, mis on tähtis luu kasvuks ja nägemisteravuse hoidmiseks.

A-vitamiini keemiaga seotud küsimusi vaadeldakse artiklites retinool, retinaal ja retinoidid.
aga
M. Zilmer , E. Karelson , T. Vihalemm, A.Rehema, K. Zilmer . Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused., Biokeemia Instituut,  Tartu Ülikool 2010, lk 142-144, Kuidas vitamiine klassifitseeritakse?
lk 142
"Üldnimetus retinoidid hõlmab sünteetilisi vitamiin A vorme: retinool, retinaal, retinooli estrid (retinüülpalmitaat ja retinüülatsetaat), retineenhape ja 3,4-dihüdroretinool.
05.aprill 2013, 15:52 Mariina

Kas siin on vastuolu? A-vitamiin ei ole üks kindel keemiline aine, aga keemilistest omadustest saab rääkida ainete ja ainerühmade puhul.  Andres (arutelu) 5. aprill 2013, kell 17:02 (EEST)
----
A-vitamiini eelühendid e provitamiinid on ka taimsed karotenoidid : beetakaroteen ja mõned karotenoidid.

Miks see lõik on välja jäetud? Andres (arutelu) 5. aprill 2013, kell 17:24 (EEST)

seda ma ei teadnud, et kui keegi sama artikli arutelu liigutab, et siis ei salvestu nüüd teen siis uuesti:
aga pisut söögipausiks vajan ma...

: Kui tekib redigeerimiskonflikt, siis loe juhised rahulikult läbi ja järgi neid. Andres (arutelu) 5. aprill 2013, kell 18:02 (EEST)

:Ilusad tänud Andres! Ma tegin igaks juhuks vana viisi varukoopia ja juhised seekord ei ilmutanud.....

Kas artikli, raamatu ja/või vaatleja?
M. Zilmer , E. Karelson , T. Vihalemm, A.Rehema, K. Zilmer . Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused., Biokeemia Instituut,  Tartu Ülikool 2010,
lk 142
ja edasi läheb:
Taimsetest karotenoididest (vitamiin A eelühendid) 30..60% imendub... Osa karotenoide imendub, pakitakse külomikronitesse ja kasutub lipoproteiinide ning membraanide  jne.
Kas looduslikud ühendid -taimsed ühendid ehk A-vitamiini provitamiinid (eelvitamiinid) ei ole retinoidide klassis kas nad siis mahuvad kuhu:
karotenoidide
karoteenide rühma
Stoppsus tuleneb sellest, et komplekteerin artiklit kaltsiferoolid (nemad on ju looduslikud ning sünteetilised ühes artiklis) ja bioloogia kaudu  ja kaltsiferoolid on retinoidide antagonistid ning konkureerivad retseptorite ja eluõiguse eest jne.
Kui A-vitamiin on viki kaudu nii
A-vitamiin retinool
A-vitamiin retinaal
A-vitamiin  retinooli estrid (retinüülpalmitaat ja retinüülatsetaat)
retineenhape ja 3,4-dihüdroretinool jne...
siis kuidas oleks viki kaudu looduslikud ühendid ärasööduna? kas Retinoidide rühmas? Ehk ja või....
M. Zilmer , E. Karelson , T. Vihalemm, A.Rehema, K. Zilmer . Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused., Biokeemia Instituut,  Tartu Ülikool [[2010]
"Meditsiinisõnastik", 2004, Kirjastus Medicina  lk 331 on ilmselt trükiviga- lk 331
karotiin (inglise k carotene) - taimerasvas esinev värviline 40 süsinikaatomit ja rohkelt kaksiksidemeid sisaldav süsivesinik, millest alfa-, beeta- ja gammakarotiin on A-vitamiini provitamiinid.
A-vitamiini eelühendid e provitamiinid on ka taimsed karotenoidid : beetakaroteen ja mõned karotenoidid.

Miks see lõik on välja jäetud?
ja taas
Üldnimetus retinoidid hõlmab
sünteetilisi vitamiin A vorme:
retinool reproduktiivne süsteem (spermatogenees ja ovogenees  (retinool koos retineenhappega toime reprodusktsioonile ning diferentseerumisele on steroidhormoonide sarnane ning retseptor vahendatud)
retinaal nägemisprotsessid
retineenhape mõjutab kasvu ning diferentseerumist..
retinooli estrid (retinüülpalmitaat ja retinüülatsetaat),  ja 3,4-dihüdroretinool.
5.apr 2013 18:29 Mariina
----
Liigume koos nn definitsiooni (tavakeeles kirjelduse) juurde. Kas ma saan selle täpsemaks muuta ja mingisse suhtesse selle järgneva tekstiga viia?
Nii näiteks loen allikast:
L.R. McDowell, Vitamins in Animal and Human Nutrition, 2nd ed, Iowa State University Press / Ames, ISBN 0-8138-2630-6
http://www.ucv.ve/fileadmin/user_upload/facultad_agronomia/Producion_Animal/Vitamins_in_Animal_and_Human_Nutrition.pdf
et vitamiinide avastamise saab jaotada lihtsustatult mitmesse etappi, ühel niest klassifitseeriti vitamiine tähestikuliselt...see jäi osaliselt katki kui avastati,et tähisele näiteks vitamiin A viitav keemiline element on suhtes ümbritsevaga ja hõlmab paljusid faktoreid, liiguti vitamiinide grupi(eesti k rühm) juurde Vitamiin B,A rühm -viki kaudu ka mainitud http://et.wikipedia.org/wiki/B-r%C3%BChma_vitamiinid
edasi kui lugeda allikat:  Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused. siis on mainitud klassifikatsioon RÜHM : RETINOIDID aga edasi räägitakse Vitamiin A-st..
 Paul M. Dewick, Essentials of Organic Chemistry: For Students of Pharmacy, Medicinal Chemistry and Biological Chemistry, 2006, ISBN 978-0-470-01665-7
http://books.google.ee/books?id=y-O1mo6Lg2wC&pg=PA40&dq=vitamin+A1&hl=et&sa=X&ei=R-hfUZ6BOsOR0AXezoGYBg&ved=0CEYQ6AEwBQ#v=onepage&q=vitamin%20A1&f=false
pg 40
“Vitamin A1 (retinol) is derived in mammals by oxidative metabolism of plant-derived dietary carotenoids in the liver- especially β-carotene….
Vitamin A1 is also found in a number of foodstuff of animal origin…eggs, dairy products….
Vitamin A group…”
Textbook Of Biochemistry And Human Biology 3Rd Ed.
 G. P. Talwar, L. M. Srivastava
2006, ISBN 81-203-1965-6
http://books.google.ee/books?id=LKy0weDEFp8C&pg=PA512&dq=vitamin+A2&hl=et&sa=X&ei=bzlgUZz9N8WQOPzJgKAP&ved=0CDoQ6AEwAw#v=onepage&q=vitamin%20A2&f=false
pg 512
“The term vitamin A  covers all compounds with biological activity of retinol. Many compounds which include natural forms of vitamin A and synthetic analogs of retinal irrespective of their biological activity are called retinoids…
Vitamin A2 in fresh water fish, fish liver oil….
Various forms of vitamin A including the provitamins A are isoprenoids.
Vitamin A2 are:
3-dehydro retinol, - retinal and – retinoic acid…
Vitamin A in plant kingdom…provitamin A carotenoid pigments (α-, β-, and γ-carotene)…....
http://de.wikipedia.org/wiki/Retinoide
http://digisrv-1.biblio.etc.tu-bs.de:8080/docportal/servlets/MCRFileNodeServlet/DocPortal_derivate_00001088/Document.pdf;jsessionid=5092F390FB68C4178F1E974F7CE447CD
Untersuchungen zumMetabolismus von Vitamin A / Retinoiden im Hinblick
auf eine Risikoabschätzung ihrer teratogenenWirkung beim Menschen
Der Gemeinsamen Naturwissenschaftlichen Fakultät
der Technischen Universität Carolo-Wilhelmina
zu Braunschweig
zur Erlangung des Grades eines Doktors der Naturwissenschaften
(Dr. rer. nat.)
genehmigte
Dissertation
von Thomas Arnhold
aus Hildesheim
1. Referent: Prof. Dr. H. Nau
2. Referent: Prof. Dr. U. Engelhardt
eingereicht am: 26.08.1999
mündliche Prüfung (Disputation) am: 17.12.1999
2000
(Druckjahr)
Meinen lieben Eltern
1.2 Nomenklatur und Struktur von Retinoiden
1.2.1 Der Begriff „Retinoide“
Gemäß der IUPAC-IUB-Kommission1 für Biochemische Nomenklatur (1982) ist der Begriff Retinoide wie folgt definiert (IUPAC-IUB Joint Commission on Biochemical Nomenclature, (JCBN) 1982):
„Retinoide gehören zu einer Klasse von Komponenten, die aus vier Isopreneinheiten bestehen, die in einer Kopf-Schwanz-Verbindung stehen; alle Retinoide können formell von einer monozyklischen Elternkomponente abgeleitet werden, die fünf C-C-Doppelbindungen und eine funktionelle Gruppe am azyklischen Ende des Moleküls enthalten.“
Da in den 80er Jahren synthetische Komponenten gefunden wurden, die nicht diese Strukturanforderungen erfüllten, aber trotzdem in verschiedenen Retinoid-sensitiven, biologischen Assays wesentlich aktiver waren als Retinol (Newton et al. 1980), wurde die oben angegebene Definition als nicht ausreichend angesehen. Als ergänzende oder ersetzende Definition wurde vorgeschlagen, daß „Retinoide eine Klasse von Substanzen sind, die spezifische biologische Antworten durch Bindung an und Aktivierung von Rezeptoren hervorrufen“ (Sporn and Roberts 1985).
Auch diese Definition muß überdacht werden, da inzwischen einige Retinoide existieren, die ihre biologische Aktivität nachweislich nicht über die Beteiligung von Rezeptoren entfalten (Sani et al. 1995; Ross and Hämmerling 1994).
In einer nach dem derzeitigen Stand der Wissenschaft gültigen Definition sollte daher entweder
die Strukturverwandschaft zu Vitamin A
oder eine mit Vitamin A vergleichbare biologische Aktivität Voraussetzung für die Zugehörigkeit zur Klasse der Retinoide sein.
1.2.2 Der Begriff „Vitamin A“
Vitamin A ist ein allgemeiner Begriff, der jedes Retinoid umschreibt, das eine biologische Aktivität aufweist, die qualitativ der von Retinol entspricht (Sporn and Roberts 1985; Blomhoff et al. 1992). Daher ist der Begriff nicht geeignet, ein bestimmtes Retinoid zu beschreiben. Nach Chytil (Chytil 1984) sollte der Begriff etwas strikter definiert werden und nur all-trans-Retinol und all-trans-Retinylester umfassen.
1International Union of Pure and Applied Chemistry - International Union of Biochemistry
Unter den Gesamtbegriff „Vitamin A“ fallen
I Generation
Diese drei Retinoide stellen die wichtigsten Vertreter der natürlich vorkommenden
Retinoide dar und zählen zu den Retinoiden der ersten Generation.
1. All-trans-Retinol (Retinol oder Vitamin-A-Alkohol) ist die Stammkomponente der Retinoide (s. Abbildung 1.1). Es handelt sich um einen primären Alkohol mit einer molekularen Masse von 286,5. Der systematische Name lautet (all-E)-3,7-dimethyl-9-(2,6,6-trimethyl-1-cyclohexen-1-yl)- 2,4,6,8-nonatetraen-1-ol.
2. Retinylester, die Konjugate des Alkohols mit Fettsäuren (z.B. Palmitin-, Stearin-, Öl- oder Linolsäure) darstellen.
3. Die Oxidation des Alkohols führt zum all-trans-Retinaldehyd (all-trans-Retinal), das wiederum weiter oxidiert werden kann zu all-trans-Retinsäure (all-trans-RA,
Tretinoin).
Retinoide werden durch Isomerisierung, durch Phase-I- bzw. Phase-II-Metabolismus oder durch die bisher wenig aufgeklärte Umwandlung zu sog. retro-Retinoiden gebildet (s. 1.5.4). Die Isomerisierung - insbesondere von Retinsäuren - stellt eine wichtige Reaktion dar.
Retinsäure (RA) :-all-trans-Form
Stellungs-Isomere bekannt (u.a. 9-cis-RA, 11-cis-RA, 13-cis-RA und 9,13-di-cis-RA).
Auch von Retinol und Retinylestern sind Stellungs-Isomere beschrieben (Brinkmann et al. 1995): 9-cis-RA, 9,13-di-cis-RA, Retinol und RBP, Retinylester, All-trans-RA, 13-cis-RA, 13-cis-RA..
1.3.3 Nukleäre Retinoid-Rezeptoren
Ein Großteil der vielfältigen Wirkungen der Retinoide - insbesondere der Retinsäuren - wird über nukleäre Transkriptionsfaktoren vermittelt. Zwei Familien nukleärer Retinoid-Rezeptoren wurden entdeckt:
Die Retinsäure-Rezeptoren
1.(Retinoic Acid Receptors, RAR) und die
2. Retinoid X Rezeptoren (Retinoid X Receptors, RXR).
Sie sind Mitglieder einer Superfamilie, zu denen der Thyroidhormon-Rezeptor (THR), der Vitamin-D-Rezeptor (VDR) und der Peroxisomen-Proliferator aktivierte Rezeptor (PPAR) sowie einige Rezeptoren mit bisher noch nicht identifizierten Liganden (orphan receptors) zählen.
Bis jetzt wurden bei der Maus und beim Menschen drei Gene identifiziert, die für hochgradig verwandte RAR-Proteine kodieren (RAR,RAR, RAR), andere Homologe wurden in Vögeln und Amphibien entdeckt
*Durch Verwendung verschiedener Promotoren und aufgrund unterschiedlicher Möglichkeiten beim Splicen von Exons kann jedes RAR-Gen verschiedene Isoformen erzeugen.
Die Rezeptoren haben eine Masse von ca. 55 kDa, ihre Aminosäure-Sequenz kann in zahlreiche Regionen eingeteilt werden, von denen die DNA-Bindungsdomäne (DBD) und die Liganden-Bindungsdomäne (LBD) sehr wichtig sind.
Retinoid-Rezeptoren wirken als Liganden-aktivierte Transkriptionsfaktoren, dadurch daß sie an
bestimmte DNA-Sequenzen (Response-Elemente) in der Promotorregion von Zielgenen binden
(s. 1.5.1). All-trans-RA ist ein hochaffiner Ligand für den RAR, aber nicht für den RXR. 9-cis-
RA bindet an beide Rezeptor-Familien (Levin et al. 1992; Heyman et al. 1992). Kürzlich konnte gezeigt werden, daß auch einige nichtzyklische Terpene (z.B. Methopren) sowie Phytansäure RXR-Liganden darstellen, die aber nicht die RAR aktivieren (Harmon et al. 1995; LeMotte et al. 1996).
Carotinoide
Carotinoide sind rote oder gelbe, fettlösliche Pigmente, die eine bestimmte Klasse von
Kohlenwasserstoffen (Carotine) und ihre oxidierten Derivate (Xanthophylle) einschließen.
Die Basisstruktur besteht aus 8 Isopreneinheiten. Es gibt mehr als 400 Carotinoide, jedoch besitzen nur ca. 50 davon Provitamin-A-Aktivität, d.h. können biologisch zu Vitamin A konvertiert werden. All-trans--Carotin (s. Abbildung 1.3) hat unter diesen Verbindungen die größte Aktivität. Carotinoide werden durch photosynthetisch aktive Mikroorganismen und durch Pflanzen synthetisiert. Man findet sie vorwiegend in grünen und gelben Früchten oder Gemüsen (Olson 1994).
Um die Abschätzung einer Vitamin-A-Aufnahme über Retinylester oder Carotinoide vergleichen zu können, wurde als Maß die Internationale Einheit (International Unit; IU) eingeführt (Bieri and McKenna 1981). 1 IU entspricht dabei 0,3 μg all-trans-Retinol bzw. 1,6 μg All-trans--Carotin oder 3,2 μg anderer Carotinoide......
* IUPAC-IUB Joint Commission on Biochemical Nomenclature (JCBN)
Nomenclature of Retinoids
Recommendations 1981
http://www.chem.qmul.ac.uk/iupac/misc/ret.html
Ret-1. Class of Compounds
Retinoids are a class of compounds consisting of four isoprenoid units joined in a head-to-tail manner. All retinoids may be formally derived from a monocyclic parent compound containing five carbon-carbon double bonds and a functional group at the terminus of the acyclic portion. To avoid confusion with previously used names in this field no parent hydrocarbon is named (see Ret-4.1).
Ret-1.1. Vitamin A
The term vitamin A should be used as the generic descriptor for retinoids exhibiting qualitatively the biological activity of retinol. This term should be used in derived terms such as vitamin A activity, vitamin A deficiency, vitamin A antagonist [ref 16].....
http://en.wikipedia.org/wiki/Vitamin_a
Inglise vikilink ei ole adekvaatne. Siin on juttu retinoolist, seal aga eristatakse kolm mõistet. Andres 2. detsember 2006, kell 10:21 (UTC)
Täna saaksime sellise pildi : http://en.wikipedia.org/wiki/Vitamin_a ja see suht-koht klapib üldiste vitamiin A ja üldiste Vitamiin A rühma e RETINOIDIDE kirjeldusega
ja klatsiferoolide ning vitamiin D kaudu loetakse teaduses looduslik ühend võrdseks sünteetilisega erinevus on toimes ja tulemis biogeneetika vallas....
kui lugeda , märkustega vitamiin A sünonüümiks retinoididega siis kulub mõni- ei mõnikümmend (kasvõi sadades)  raamatut ja lugejat vast, et saaksime tuua välja olulise vähemiku ja see on looduslikud e taimsed ja ka loomsed A vitamiini pre- ja või pro ühendid....
erinevus on ka looduslike ühendite metabolismil, sest kõik teadusdistsipliinid ei nimeta vitamiin A täieõiguslikus metaboliidiks bioloogia kaudu......nagu näiteks:
http://et.wikipedia.org/wiki/Terpenoidid  e ISOPRENOIDS (õigemini Geokeemia ning Biokeemia eelistavad mõistet ISOPRENOIDS ning sünonüümiks Terpenoidid)
Geokeemiline ja ka osalt biokeemiline def loetleb vitamiin A rasvaks (ingl k lipid) ja steroidiks (ingl k steroid) ....

teen vaatamata kõigele ettepaneku panna ikkagi paika lähtepunkt ja siis liikuda edasi, nii näiteks ei ole teadlased kokku leppinud elusorganismide (kellel süda koos ringeelundiga jne) südame-ning versoonkonna lähtepunkti ja siis kokkuleppeliselt loetakse, et meditsiini -ning ravimitööstuse (aga ka teised vastavad uurimisasutused) jaoks on südame töö ja selle häirete kirjeldamisel ja ravil aluspunktiks südame parem vatsake......
Vitamiin A teratogeenne toime arenevale inimlootele on tõestatud suukaudsete akne (ingl k acne vulgaris) raviks kasutatavate sünteetiliste preparaatide kaudu:
http://teratology.org/pubs/vitamina.htm
V. Azaïs-Braesco, G. Pascal, Vitamin A in pregnancy: requirements and safety limits, Am J Clin Nutr May 2000 vol. 71no. 5 1325s-1333s, http://ajcn.nutrition.org/content/71/5/1325s.full
http://en.wikipedia.org/wiki/Isotretinoin
Eesti Ravimiregister, www.sam.ee
http://193.40.10.165/register/register.php?lk=1&otsi=J&keel=est&inim_vet=inim&raviminimi=accutane&ta_eesti=&ta_inglise=&ta_ladina=&atc=&mlhoidja=&spckp_algus=&spckp_lopp=&pilkp_algus=&pilkp_lopp=&naidustus=&mlnr=&mlkp_algus=&mlkp_lopp=
Roaccutane (lad k isotretinoinum)–1 kapsel sisaldab 10 mg isotretinoiini
SPC
http://193.40.10.165/SPC/Hum/SPC_18638.pdf
 jne.....jne
ja seda eeltoodut ei ole inimesel lihtne üksnes vitamiinide ja rasvalahustuvate vitamiinide kanda anda, mõtlen ma....
http://et.wikipedia.org/wiki/Rasvlahustuvad_vitamiinid
http://et.wikipedia.org/wiki/Vitamiinid ja kes ühendab vitamiin C inimese kaudu ensüümipuudulikkusega:
http://en.wikipedia.org/wiki/L-gulonolactone_oxidase
07.aprill 2013, 10:23, Mariina

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vitaminA.org
** In A-vitamiin on 2013-05-25 13:36:06, 401 Authorization Required
** In A-vitamiin on 2013-06-23 22:28:01, 401 Authorization Required
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:28 (EEST)


Kasutaja arutelu:Elie~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Elie ! --Dj Capricorn 2. detsember 2006, kell 17:37 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Elie~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Yux66

Tere tulemast Vikipeediasse.
Põhjus miks tühistasin su muudatuse on see, et sellist lehekülge lihtsalt ei eksisteer ning ma miskipärast kardan, et see võis ka vales kohas olla... nimelt välislingid käivad sektsiooni Välislingid mis paigutatakse artikli lõppu. - Ahsoous 2. detsember 2006, kell 18:52 (UTC)

Tere! Laadisid vikipeediasse pildid :Pilt:Märjamaa kirikuväav-monument~1935.jpg, :Pilt:Märjamaa kirik~1935.jpg, :Pilt:Märjamaa1956.jpg, :Pilt:Märjamaa1956.2.jpg ja :Pilt:Märjamaa1956.3.jpg. Kes on piltide autorid? Kas autorid lubavad oma pilti vikipeedias kasutada? Taivo 1. detsember 2009, kell 18:41 (UTC)


Arutelu:Eesti Raudtee

Mina saan aru, et siin peaks kirjutama ettevõttest Eesti Raudtee. Raudtee ajaloost ning eesti raudteest saab kirjutada-lugeda artiklis raudtee. Valju 2. detsember 2006, kell 20:16 (UTC)
Eesti raudtee ajaloost võib ka siin kirjutada --Dj Capricorn 5. detsember 2006, kell 18:39 (UTC)

Parem mitte. Iseasi, et ka varem eksisteeris sellenimeline asutus. Andres 5. detsember 2006, kell 20:47 (UTC)
Tahtsin just sama öelda.
Ja kas varasem asutus ei tuleks eristada? Andres 6. august 2010, kell 00:33 (EEST)

märgin, et plwiki's on tehtud ka samanimeline, 3 artikliga kategooria [[:pl:Kategoria:Eesti Raudtee]]--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 8. september 2014, kell 17:04 (EEST)

Segadus on aktsiaseltsiga EVR Infra. Äriregistri järgi on see justkui Eesti Raudtee varasem nimi. Guugeldades mainitakse EVR Infrat kui Eesti Raudtee tütarettevõtet. Poola vikipeedias on isegi eraldi artikkel :pl:EVR Infra--Estopedist1 (arutelu) 9. august 2019, kell 08:26 (EEST)


Arutelu:Villu Reiljan

Kustutatud tekst:
''Eesti Rahvaliidu esimees. Väga lõbus ja suhtlemisaldis poliitik. Räägib, mida teab ja mõnikord isegi rohkem. Rahval on temast mõnikord palju lusti.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. detsember 2006, kell 21:35 (UTC)
Kas saadikupuutumatuse äravõtmine oli seotud maadevahetusega? Mina olen aru saanud, et see oli mingi teine asi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. märts 2008, kell 16:36 (UTC)

Mõisteti süüdi, aga milles? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. mai 2009, kell 19:39 (UTC)

Panin kaks versiooni kokku, aga ei jõua ühendamist lõpule viia. Palun aidake. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. mai 2010, kell 12:32 (EEST)

Ma mõtlesin, et äkki vajab ka maadevahetuse teema ajakohastamist. --Epp 26. mai 2010, kell 21:08 (EEST)

Võib-olla. Andres 26. mai 2010, kell 21:10 (EEST)

Kas teenetemärke ära pole veel võetud? Ave Maria (arutelu) 5. mai 2012, kell 15:10 (EEST)

Teenetemärkidest jäi ilma 2010. aasta mais: . --kanakukk (arutelu) 5. mai 2012, kell 15:26 (EEST).

Huvitav: Riigikohtus süüdimõistetud tegelase juurest võttis WikedKentaur eelmise aasta lõpus kategooria "Eesti kurjategijad" ära ilma ühegi põhjenduse või kommentaarita, tasakesi nahistades, just nagu oleks korruptsioonis süüdimõistmine täiesti tavaline asi, mis võib juhtuda iga korraliku inimesega ja sellepärast ei tohiks neid ometigi alusetult sildistada. Ühtlasi eemaldas ta artiklist sõnad "pistise võtmises süüdi mõistetud kriminaalkurjategija" - nagu selgub, on Eestis Riigikohtust kõrgem kohtuinstants, mis võib otsuse ikkagi tühistada? --Õel&Pahatahtlik (arutelu) 23. september 2015, kell 10:24 (EEST)


Arutelu:Sakjapa koolkond

Andres ,miks see-pa on nii vajalik?
Vöib märkida  artiklis et ta nii kölab  tiibetikeeles kuid ilusam ja suupärasem eestlase jaoks  oleks  lihtsalt Sakja.

Võib ju öelda ka "sakja", aga pealkirjas lähtun trükitud entsüklopeediate eeskujust. Andres 3. detsember 2006, kell 08:39 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.thdl.org/)The
** In Mahajaana suutrad on 2013-06-24 12:13:21, 404 Not Found
** In Sakjapa koolkond on 2013-06-24 13:20:44, 404 Not Found
** In Sakjapa koolkond on 2013-07-06 23:40:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:40 (EEST)


Arutelu:149 protsess

Õigeks mõisteti 7 inimest. Jaan Tomp oli surma mõistetud juba varasematel päevadel.
Carl Robert Jakobson, Viktor Kingissepp, Jüri Vilms, Johannes Lauristin, Rudolf Pälson, Artur Sirk, Boris Vilde, tõenäoliselt ka Karl Säre.
Kes need isikud on, õigeksmõistetud ? --Dj Capricorn 3. detsember 2006, kell 08:40 (UTC)

: 1924 aasta Päevalehes on kõik nimed olemas, kas peaks need kõik ka kirja panema?
PS! Kingissepp löödi EW poolt juba 2 aastat ennem 149 protsessi maha.--Kinks 3. detsember 2006, kell 21:56 (UTC)

Arvan küll, et peaks kõik kirja panema. Andres 3. detsember 2006, kell 22:10 (UTC)
See oli Eesti Vabariigi suurim kohtuprotsess.
Ei olnud. vapside protsessil 1935 oli mäletatavasti 156 kohtualust.

Huvi äratav on lõigu Kohus teine lause ...Mõned tunnistasid, vabandades end sellega, et soovisid saadud rahaga oma isiklikku olukorda parandada... Ehk keegi teadjam viitsiks raha päritolu ja suuruse kohta midagi kirja panna. Kas kommunistid väitsid, et keegi maksis neile vabariigi vastase vandenõu eest? Või oli see töölistelt kogutud raha millega kommunistid tahtsid "isiklikku olukorda parandada"? või oli tegu hädavalega ja mingit raha tegelikult polnudki?
Lõigus Enne kohut on lauses Samal päeval arreteeriti Narvas kohaliku töölisühistuse ruumides Kangur. Kas see on sama Kangur kellele viidatakse järgmises lõigus lausega  Kõiki vahialuseid kohtusaalis ei viibinud ja mõned nendest kõrvaldati saalist, kuna nad esinesid protestiavaldustega (Riigikogu liige Vladimir Kangur) ?
Enne kohut kirjeldab millal ja kuidas süüdistatavad arreteeriti. Aga kas Hans Heidemann, Rudolf Pälson ja Hans Tiruson ka arreteeriti ja süüdimõisteti? Õigeks mõistetute ja eluajaks sunnitööle mõistetute nimekirjas neid pole, erinevalt Jakob Saarest ja Reast. Juhul kui eespool viidatud Rea on sama isik kui allpool nimetatud Wladimir Rea. Konteksti järgi otsustades jääb mulje, et ju need Heidemann, Pälson ja Tiruson ikka kinni pandi aga ilmselt siis mitte eluks ajaks.
Hendrik Allik arreteeriti 21. jaanuar 1924. Kuid 19. oktoobril võtab ta sõna kahes kohas: tööliste spordiseltside kongressil ja tööliste üldkoosolekul. Kas ta lasti vahepeal lahti või mõeldakse siin mõnda varasemat aastat? Ja mis seos on Alliku väidetel "...et Eesti Vabariiki ähvardab uus Landeswehri hädaoht, mille vastu valitsus mingeid samme ei astu..." ja "...et valitsus kavatseb Prantsuse valitsuse ettepanekul alustada sõda Venemaaga..." protsessiga? Kas need väited kvalifitseeriti riigireetmiseks või tõid nad endaga kaasa mingi muu süüdistuse?
--Kal 29. märts 2007, kell 22:41 (UTC)

See artikkel on kokku kirjutatud kahe nädala ajalehtede artiklite põhjal. Selleks, et kõik küsimused vastuse saaksid, võiks mõni üliõpilane bakalaureuse töö teha. Ma ei tea, et selle kohta oleks olemas mingit valmis kokkuvõtet. Panen sinna artiklisse välislingi, kus saab lisainfot otsida. --Kinks 30. märts 2007, kell 07:51 (UTC)
--------------
Hea ja põhjalik artikkel. Võiks nimetada ka 1938. aasta amnestiat. Kas kõik amnesteeriti või jäi keegi ka veel istuma, jne. --Lulu 17. aprill 2007, kell 11:43 (UTC)
----
Õige on "enne kohut". Andres 11. november 2008, kell 17:19 (UTC)

Miks Resev on toodud välja kui alaealine? Ta oli ju 1924. aastal 19-aastane (1924-1905=19). Arvan, et kui tollal määratleti alaealisi teisiti, siis tuleks see välja tuua. --kanakukk 18. august 2011, kell 13:04 (EEST).

Siin võiks olla ühtlasi antud seletust, miks ühes keldris toimunud läbiotsimine viis sellise tulemuseni. Muidu võib jääda vähe segaseks, et millest säärane reaktsioon kommunistide kogunemisele. Neid arreteerimisi koos kohtuprotsessidega oli ju juba alates 1920. aastast. Ivo (arutelu) 24. juuni 2013, kell 22:36 (EEST)
----
Vilhelmine Kruul või Vilhelmine Kruuk? Parandus ei puuduta linki. --Andres (arutelu) 25. juuni 2023, kell 13:20 (EEST)


Arutelu:Eesti Tööerakond

Arvan, et siin võiks olla täpsustusleht. Andres 4. detsember 2006, kell 01:12 (UTC)

kas "Eesti Tööerakondi" on rohkem kui kaks?--Bioneer1 (arutelu) 14. juuli 2014, kell 16:40 (EEST)

Lõppideaaliks oli Eesti Tööerakonnal kommunismi jõudmine.

Välja võetud põhjendusega, et väide on katteta ja kahtlane. Andres 22. juuli 2009, kell 12:40 (UTC)
Tööerakond ei olnud sotsiaaldemokraatlik, vähemalt 1920ndate keskpaigast alates mitte. Tegu oli Eesti vastega Vene trudovikkudele. 1930ndatel ühines ju parempoolsete Rahvaerakonna ja Kristliku Rahvaerakonnaga. Õigem oleks seega neid liigitada radikaaldemokraatlikuks ja hiljem tsentristlikuks erakonnaks. --Dorpater (arutelu) 11. juuli 2015, kell 18:12 (EEST)

See võib tõsi olla, aga see argument ei tundu mulle piisav. Praegune sotsiaaldemokraatlik erakond tekkis mõõdukate ja parempoolsete ühinemisel. Andres (arutelu) 12. juuli 2015, kell 11:05 (EEST)

Tööerakondlane Timotheos Grünthal oli koos sots Mihkel Nepsiga 1919.a Saaremaa mässu korraldaja, olles ise Saaremaa maavalitsuse liikmed, tegelesid nad aktiivselt Eesti Vabariigi seaduste ja määruste rikkumisega. Kui Eesti valitsuse komissar Victor Neggo alustas kohalikus ajalehes pahempoolsete võimu all tegutseva Saaremaa maavalitsuse seaduserikkumiste kritiseerimist,algatasid sots Mihkel ja tööerakondlane Timotheos Grünthal samas ajalehes avalikult Saaremaal elavaid inimesi Eesti Vabariigi vastaseks mässuks üles-õhutama, kuulutades Eesti Vabariigi vastu sõdivaid punaarmeelasi tõeliste vabadusvõitlejatena ja halvustades igati Eesti Vabariigi nimel sõdivaid Eesti rahvaväelasi . Selle kuritahtliku kihutustöö tulemusena hakkasid mässama 16.02.1919.a. Kuivastusse kogunenud kutsealused, kes pidid mandrile Vabadussõtta minema ja tapsid hoopis Eesti Vabariigi valitsuse esindaja Arseni Jefimovi ning asusid tapma ümbruskonna mõisnikke koos naiste ja lastega. Soovides Kuressaares kehtestada bolshevistlikku võimu, liikusid sotsidest juhitud mässajad Kuressaare suunas ja avaldasid korraldusi ümbruskaudsetele elanikele Saaremaa sotsialistliku töörahva partei nimel,mis oli kohalike sotsiaaldemokraatide partei ametlik nimetus. 18.02.1019. jõudis Kuivastusse bolshevistliku mässu lõpetamiseks Eesti Vabariigi sõjaväeüksus, mis lõpetas bolshevistlike mässajate korraldatud Kuressaare sõjalise piiramise asudes lahingusse sotside juhitud bolshevistlike mässajate vastu. Mässus osalenud kurjategijad said enamuses surma lahingu käigus,mõned ellujäänud kurjategijad lasti maha Eesti Vabariigi välikohtu otsusel. Kokku oli sellest kuritegelikust bolshevistlikust mässust osavõtjaid,163,kes ise olid tapnud koos laste ja naistega 23 inimest. Mässu õhutajad Mihkel Neps ja Timotheos Grünthal pääsesid karistusest ja said Asutava Kogu liikmeteks.Mässuõhutaja sots Mihkel Neps oli hiljem tegev Saaremaa maavalitsuse juhina ja ja sotside partei liikmena Riigikogu liige.Teine kuritegelik mässuõhutaja tööerakondlane Timotheos Grünthal pääses samuti Jaan Tõnissoni juhitud tööpartei liikmena Riigikokku.
Kaniivel (arutelu) 9. veebruar 2020, kell 14:11 (EET)

Minu meelest on Nepsi, Grünthali ja nende erakondade käsitlemine mässu korraldajatena ilmne valeinfo (vt Saaremaa mäss) ja selle väite säilitamine isegi ainult arutelulehel on arutelulehe funktsiooni väärtarvitamine. Sama asi on ka neis artiklites: Arutelu:Sotsiaaldemokraatlik Erakond, Arutelu:Mihkel Neps, Arutelu:Timotheus Grünthal. Ma arvan, et need väited tuleb lihtsalt ära kustutada. --Minnekon (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 17:52 (EET)

: Ma pole välja võetud teksti tõepõhisusse süübinud, võtsin välja, sest see on ebaentsüklopeediline ja -neutraalne esitus. Minu poolest võib arutelulehelt kustutada. Kaniivel (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 22:33 (EET)


Arutelu:Tšakrasamvara

Mis see on? Andres 4. detsember 2006, kell 01:34 (UTC)
See on Jumalus keda ma hakkan nyyd siia laduma.Milles kysimus?--VanemTao 4. detsember 2006, kell 01:36 (UTC)

See peaks olema Tšakrasamvara. Andres 4. detsember 2006, kell 01:43 (UTC)
Tänu öigekirja eest!--VanemTao 4. detsember 2006, kell 01:45 (UTC)

Riskides Metsavenna kombel püsiva ebapopulaarsusega üritaksin seda "läbu" veidi toimetada. Vanem Tao, kui tunned, et ma midagi olen "ära rikkunud" siis arutame enne siin arutelulehel läbi, kui sa parandama hakkad. Praegusel kujul vajab tekst kogu mu keskendumisvõimet, et üldse aru saada mida sa sellega mõelnud oled.--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 12. detsember 2006, kell 21:20 (UTC)
Võimalik, et budalase jaoks ongi see kõik üks ja sama asi aga "tavainimene" vajab ilmselt veidi rohkem selgitusi. Loen ja loen seda teksti aga ei saa aru (Vanem Tao palun selgita, paranda mu mõttekäiku). See Tšakrasamvara on siis jidam keda kujutatakse sinise pea 12 käe jne. Siis see jidam on on andnud Krishnacharya-le õpetuse, mida praktiseeritakse läbi Tšakrasamvara tantra. See praktika on kesksel kohal Naropa Kuue Jooga õpetuses. Kas see õpetus on üks kolmest Tšakrasamvara traditsioonist?
Mis asi on need neli transmissiooni liini? Kas Naropa Kuue Jooga õpetuse põhitantrad?
Kas artiklis kirjutatud kontekstis on Tšakrasamvara tantra ja Heruka tantra sama asi?
Kas Tšakrasamvara, Samvara, Shamvara ja Heruka on antud artikli kontestis sünonüümid?
Nime on tõlgitud nii "Ülima Õndsuse Sõiduk" kui ka "tšakrate kokku siduja" see tekitab veidi segadust...kas mõlemad tõlked kehtivad?

Sellisel kujul võiks artikli lausa eeskujulike hulka pakkuda. IP kasutaja on artikli ka tavainimesele arusaadavaks toimetanud. Igaljuhul tubli töö!--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 14. detsember 2006, kell 17:15 (UTC)

Mantrat siin esitada on ehk liiast-- võiks respekteerida traditsiooni nõuet mantrad salajas hoida ja tavalugejale ei ütle see ju nagunii midagi.
Ratna

Selle võib ju välja jätta, aga täpselt samal kujul on ta siin ja siin, nii et salajane ta pole. Andres 23. veebruar 2008, kell 20:00 (UTC)


Arutelu:Kompanii

Sõnal "kompanii" on ka teine tähendus, milles siia viitab ABC. Andres 4. detsember 2006, kell 08:39 (UTC)

mõistan. aga milliseid ettevõtteid õieti eesti keeles kompaniideks nimetatakse? nafta-, tele-/raadio-, börsi-? kas kompaniid on suuremat sorti ettevõtted? mulle on veidi häguseks jäänud. keski teadjam võiks selle ringi kuidagi ära piirata või visandada.

ÕS ytleb, et yhisettevõte; nimetab Inglise Ida-India kompaniid, mille liigitab kaubakompaniiks, ning veel aktsiakompaniid, naftakompaniid ja lennukompaniid. "Võõrsõnade leksikon" seletab seltsiks või seltsinguks ja ytleb "ühisettevõte või aktsiaselts tööstuses, kaubanduses, panganduses, transpordis, kindlustuses, teeninduses ja muudes majandusharudes". praegu mõistel Eestis vist mingit õiguslikku sisu pole. Ohpuu 4. detsember 2006, kell 09:22 (UTC)

: kirjutasin midagi. nyyd võib artikli ka pooleks lyya, nt Kompanii_(allüksus) ja Kompanii (ettevõte). Ohpuu 4. detsember 2006, kell 09:41 (UTC)

Artikli peab pooleks lööma. Andres 13. mai 2007, kell 19:32 (UTC)
See pooleks löömine on pisut valesti läinud, kas jätta, kompanii (allüksus) ? --Dj Capricorn 30. mai 2007, kell 15:24 (UTC)

Miks valesti? Andres 30. mai 2007, kell 17:00 (UTC)

Üle toodud artiklist rood. --Iifar 16. detsember 2010, kell 13:29 (EET)
Artiklist ei selgu, millistes riikides on roodud. Andres 25. mai 2007, kell 14:37 (UTC)
Venemaal ja Nõukogude Liidus? Eestis ju mitte? Andres 25. mai 2007, kell 14:38 (UTC)

Venemaal ja SRÜ riikides (slaavi maades või nendest sõltuvates maades). Eestis mitte.Akra 25. mai 2007, kell 15:39 (UTC)
Kui sisuliselt on rood sama, mis kompanii, pole sellest teist artiklit tarvis ja siin saaks kirjutada leheroost? Pikne 24. oktoober 2010, kell 15:16 (EEST)


Arutelu:Kurisu (täpsustus)

On olemas geoloogiline termin "kurisu". Siim 4. detsember 2006, kell 10:15 (UTC)

Ma täpselt ei tea, aga see vist tuleneb küll samanimelise küla nimest Hiiumaal. Võib-olla peaks vastava artikli nimi olema 'Kurisu (geoloogia)', aga võib-olla lihtsalt 'Kurisu'. Siim 4. detsember 2006, kell 10:22 (UTC)

: tegelt on vist veel objekte mille kohta võimalik et keegi peab vajalikuks artiklit teha (Kurisu oja kasvõi) ... eks sa otsusta ise, mis parem on. - Ahsoous 4. detsember 2006, kell 10:52 (UTC)

Ilmselt tuleks see jätta geoloogilise mõistele, ülejäänud Kurisu (täpsustus) lehele kanda --Dj Capricorn 19. aprill 2008, kell 15:05 (UTC)

kordan--Bioneer1 (arutelu) 4. märts 2012, kell 00:27 (EET)

:kordan--Bioneer1 (arutelu) 6. aprill 2013, kell 19:38 (EEST)

:: Mis Sa kordad, tee ära. Siia tuleb hulk linke, mis peavad silmas üldmõistet. Andres (arutelu) 27. aprill 2013, kell 10:45 (EEST)

:::tegin korda, prioriteedi andsin geoloogia mõistele--Bioneer1 (arutelu) 29. aprill 2013, kell 08:59 (EEST)


Arutelu:Tank

Tank on ka teatud vedelikumahuti, samuti tanksaabas. Andres 4. detsember 2006, kell 14:07 (UTC)

Tank on vedelikumahuti inglise keeles. Eesti keeles on selle asja nimi 'paak'. Tanksaabas on tanksaabas, mitte tank. Siim 4. detsember 2006, kell 14:18 (UTC)

: Olenemata sellest, mis saab artikli nimeks, on need sõnad eesti keeles nendes tähendustes olemas ja korrektsed (ÕS-is on nad sees).  Andres 4. detsember 2006, kell 14:25 (UTC)

:: Jumal kaitse meid ÕS-i ja tema poolearuliste koostajate eest. Siim 4. detsember 2006, kell 14:29 (UTC)

::: Minu meelest on selline suhtumine küll kohatu. ÕS kajastab eesti keele normi, mis omakorda suuresti põhineb traditsioonil. Muidugi võib juhtuda, et ÕS-i koostajad ei saa mõne sõna tähendusest täpselt aru või ei kajasta sõna erialast kasutust. Põhjendamatu on aga öelda, et sõna "tank" mahuti  tähenduses on alati väärtõlge (tõsi küll, paljudel juhtudel tuleb sõna tõlkida teistmoodi). "Võõrsõnade leksikon" (1961) annab kolm tähendust: 1) 'raudnõu või eriruum laevas vee, õlide, hapete jne mahutamiseks', 2) selles artiklis toodud tähendus; 3) 'eriline raske ning vastupidav saabas'. ENE 1. väljaandes mainitakse tähendust  'laeva ballasti-, vedelkütuse-, joogivee- või katlaveemahuti'. Mainitakse veel metaanitanki. Andres 4. detsember 2006, kell 17:20 (UTC)

:::: Laevas olevaid mahuteid võidakse muidugi nimetada tankideks. Kõikvõimalikud tehnilised terminid on väga tihti toorlaenudena teistest keeltest üle võetud. Mina mõtlesin pigem üldisemate tähenduste peale. Ma loodan, et ÕS ei vaidlusta seda, et ingliskeelne sõna tank on eesti keeles üldjuhul paak, mitte tank. Tanksaapa nimetamine tankiks on mulle uudis ja tundub olevat rohkem slängi kui kirjakeele moodi, aga ega ma polegi neist asjadest kunagi eriti hästi aru saanud. Siim 4. detsember 2006, kell 17:35 (UTC)

::::: ÕS-is ei ole täpsustatud, millise vedelikumahuti kohta seda sõna kasutatakse. See selgub teistest teatmeteostest. ÕS-ist selgub ainult see, et seda sõna üldse võib vedelikumahuti kohta kasutada. Inglise keeles on nimisõnal tank vähemalt üheksa tähendust. Üldjuhtu ei ole. Tõlkevaste on mõnel juhul "paak", mõnel juhul "tank", mõnel juhul midagi muud.

::::: Tanksaabast nimetati eesti kirjakeeles tankiks juba enne Sinu ja minu sündimist. Tundub aga, et vähemalt tänapäeval on "tanksaabas" levinum nimetus.
Andres 4. detsember 2006, kell 19:57 (UTC)

::: vat ei tea aga ka mulle tundub, et tanki põhitähendus on ka eesti keeles nimelt veenõu... ei teagi miks, aga tundub nii... kuigi vist ainus koht kus ma nagu ise seda sõna selles tähenduses kasutan on 'filmi ilmutusnõu' ;)... siinkohal tuleb mulle ette, et tegelikult peaks nagu siin artiklis ka kirjas olema, kustkohast selline sõna selle sõidumasina nimeks sai... muide nende laensõnadega on nii nagu ta on... mulle praegu meenus veel üks inglise keelest pärinev laensõna – nimelt 'vaksal'... ilmselt enamik inimesi ei tuleks selle pealegi, et see sellest keelest pärineb ;) - Ahsoous 4. detsember 2006, kell 15:24 (UTC)

:::: Arvan, et need kolm tähendust on eesti keeles üksteisest sõltumatud (sõltumatult laenatud), kuigi inglise keeles on teine tähendus pärit esimesest. Tegu on osalt kokkuleppelise, kodeeritud sõnaga, mida nähtavasti on motiveerinud sarnasus benseenitangiga.

:::: Seega eesti keeles põhitähendust ei ole. Kõige levinum tundub olevat teine tähendus, mistõttu leian, et on õige rääkida siin sõjanduse mõistest.  Andres 4. detsember 2006, kell 17:20 (UTC)
Vene ajal oli üks automark mida samuti kutsuti tankiks.--Animagi 4. detsember 2006, kell 14:16 (UTC)

Tank on roomikuil liikuv, soomustatud ja hea maastikuläbivusega relvastatud lahingumasin.
Sellele definitsioonile vastavad ka roomikutega jalaväe lahingliikurid. Siim 4. detsember 2006, kell 14:21 (UTC)
See on maajõudude põhirelv
Mis allikas seda väidab? Eestis see nii küll ei ole. Siim 4. detsember 2006, kell 14:23 (UTC)

Arvata on, et Eestis pole see nii kuna meil lihtsalt pole ühtegi tanki.--Animagi 4. detsember 2006, kell 14:45 (UTC)

mulle tundub kyll loogiline. see tuleb kyllap Teise ilmasõja aegsest ja järgsest praktikast, ma kardan, kui valmistuti Varssavi Lepingu Organisatsiooni lugematute tankide pealetungi vastu. 21. aastasaja põhirelvad tunduvad praegu olevat AK-47 ja RPG-7 sissi käes ja põhilised sõjad sisside vastu (või sisside omavahelised). aga kuni pole uut suurt sõda, ei tule kardetavasti ka uut maajõudude põhirelva, platvormid jäävad Teise ilmasõja keskseteks (st tuleb yha uusi ja elektroonilisemaid tankimudeleid).

Eesti kaitsevägi on parasjagu kummalisel kombel tõesti põhiliselt jalavägi ja väga vähe midagi muud (suurtykiväegrupp näiteks). aga see ei tähenda, et ohvitserid tanke ei igatseks, et jalaväge toetada. juttu on kyll siin-seal old, et mingi hulk tanke oleks hea; on isegi olnud needmist, et häid "poliitilise hinnaga" soetamisvõimalusi on riik maha maganud. isegi Lätis peaks T-55 tarvitusel olema (väidab inglise vikipeedia). Ohpuu 4. detsember 2006, kell 14:56 (UTC)

: Kõigepealt tuleks defineerida põhirelva mõiste. Miks näiteks automaadid selleks ei kvalifitseeru? Minu meelest ei saa öelda, et tank on maajõudude põhirelv juba ainuüksi seepärast, et kõikide riikide maajõudude relvastuses tanke lihtsalt ei ole. Siim 4. detsember 2006, kell 15:00 (UTC)

:: jah, vabalt, et kirjuta artiklisse välja konkreetsemalt see, et Teises maailmasõjas ja kylma sõja ajal eelisarendati ja on siiani yks põhiplatvorme, mille kohta sõjaväelaste märjad unenäod tihtipeale käivad siiani nagu kass ymbes palava pudru, ja kraabi see põhirelva mõiste välja (asjassepuutuvat materjali selle segase koha detailsemaks lahtikirjutamiseks leiad alustuseks kas või inglise Vikipeedia artiklist). yritasin eelnevas lihtsalt tabada selle ytlemise loogikat, et selle põhjalt oleks võimalik edasi minna. lõppeks pole tank ka ise relv, vaid soomusmasin, mis teatavaid relvi ringi liigutab. kõigi riikide maajõud pole ka sõjaliselt relevantsed ega märkimistväärt. rahvusvahelise õiguse subjektiks olemine ei tähenda automaatselt korraliku sõjaväe ylalpidamist ;). olulisem oleks vaadata USA, Hiina ja Venemaa koosseisutabelisi, et määrata, mis siis praegu põhiline on. – Ohpuu 5. detsember 2006, kell 06:36 (UTC)

:: inglisviki artikkel ytleb muu hulgas seda: "While tanks are expensive to operate and logistically demanding, they are the primary weapon system of any modern army and the most formidable and versatile weapons of the modern battlefield, both for their ability to engage other ground targets (including fortifications), air targets (helicopters in particular) and their shock value against infantry. Tanks and armour tactics have undergone many generations of evolution over nearly a century. Although weapons systems and armour continue to be developed, many nations have reconsidered the need for such heavy weaponry in a period characterised by unconventional warfare. Combat performance however has led these nations to reconsider this as unconventional warfare situations such as in Afghanistan and Iraq have proven heavy armor to be highly effective and light vehicles and infantry to be extremely vulnerable to enemy fire." Ohpuu 5. detsember 2006, kell 06:39 (UTC)
Kas eesti keeles on sündmuse nimetus seotud Nomonhaniga või on see seotud nii nagu venelastel ja mongolitel Halhõn goli jõega ehk Halhõn goli lahing?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 16. veebruar 2016, kell 11:11 (EET)

Asjatundjad, samas ka keeletundjad, võiksid  nummerdatud tanki osadele pildil, eestikeelsed terminid lahkelt alla lisada. Kasutaja Koduparandaja, 17. veebruar, kell 10:55 (EEST)

Artikli Soomuk väitel eesti militaarkeeles tanki tavaliselt soomukiks ei loeta. 2001:7D0:87CA:9180:D073:1D69:E746:CA7D 9. oktoober 2017, kell 19:04 (EEST)

Igatahes peaks definitsioon selle sõnata läbi saama. Andres (arutelu) 11. oktoober 2017, kell 11:16 (EEST)
----
Kas keskrasketank on sama mis keskmine tank? --Andres (arutelu) 14. jaanuar 2024, kell 01:33 (EET)

Jah. – Hirvelaid (arutelu) 14. jaanuar 2024, kell 12:35 (EET)


Arutelu:Raad

Raad ei olnud Eestis mitte ainult Tallinnas. Ja miks linnapea on bürgermeistriks muudetud? Ma tean, et see on tava, kuid 1940. aastatel tõlgiti Bürgermeister ametlikult linnapeaks.
Ma andsin üldsõnalisema ja paremini vormistatud kuju: mis koosnes algselt bürgermeistritest ja raehärradest, siin on öeldud, et algselt, hiljem oli neid tegelasi rohkem; sündikud jne, neid peab artiklis alles kajastama --Dj Capricorn 4. detsember 2006, kell 17:06 (UTC)
---
Hiljem võis rae koosseisu kuuluda ka teisi liikmeid. Millisest aastast alates algas see hiljem? Samuti ei usu ma et kõigi linnade rae suurus ning koosseis püsis aastasadu ühesugune. Valju 17. jaanuar 2007, kell 12:03 (UTC)

Siin on antud lõplik seis 19. sajandil.

Kas teistes wikides vasteid pole? rootsi oma all on ka valikuid:
* https://sv.wikipedia.org/wiki/R%C3%A5d
** Norden==
**** Nordiska rådet
**** Nordiska ministerrådet
** Statsråd
*** Statsråd (Sverige)
*** Statsråd (Finland)
*** Statsråd (Norge)
** Riksråd
*** Riksrådet i Sverige
*** Riksrådet i Danmark
**** Riksrådet i Norge
? suwa 1. november 2012, kell 16:02 (EET)

Nüüd on siin intervikid, aga need on puhta valed. Mul ei õnnestunud neid eemaldada. Artiklis :de:Ratsherr on üks lõik meie teema kohta. Andres (arutelu) 12. november 2016, kell 10:40 (EET)
Eestis olid raehärrad ka 1940. aastate Saksa okupatsiooni ajal. --Õli (arutelu) 14. jaanuar 2013, kell 16:34 (EET)
----
Paidel oli Riia linnaõigus, kuigi minu meelest Paide on Põhja-Eesti linn. Andres (arutelu) 29. august 2015, kell 01:44 (EEST)

Paides, Paldiskis ja Toompeal kehtis 19. sajandil Eestimaa maaõigus.

: Jutt on varasemast ajast. Andres (arutelu) 29. august 2015, kell 11:34 (EEST)


Malli arutelu:Geo-toim

See mall on mõeldud geoloogilise sisuga toimetamist vajavate artiklite märgistamiseks. Vajadus selle järgi on olemas, sest mina ning eeldatavasti ka teised geoloogid, kes tulevikus Vikipeedias toimetamistööd teevad, ei jõua enam viimaste muudatuste lehte pidevalt jälgida. Samas sooviksin ma saada teada uutest geoloogilistest artiklitest, et neile pilk peale heita. Kui teised toimetajad näevad uut (või ka vana) geoloogilist artiklit, mille pädevuses on põhjust kahelda, siis palun lisada neile see mall. Siim 4. detsember 2006, kell 19:49 (UTC)
Teretulnud on ka parandused malli teksti ning kujunduse osas. Siim 4. detsember 2006, kell 19:49 (UTC)
Kas mall tuleks lisada artikli lõppu või algusesse ? --Dj Capricorn 4. detsember 2006, kell 20:08 (UTC)

Ma arvan, et lõppu. Ta ei pea silma paistma. Võib-olla oleks isegi hea kui ta oleks artikli lugejale hoopis nähtamatu, sest mõeldud on ta ju rohkem püsitoimetajatele, kes leiavad vastavad artiklid kategooria abil. Siim 4. detsember 2006, kell 20:24 (UTC)
Jah, see malli mõte on hea, samas see haamer minu meelest hästi ei sobi, parem on kahtlemata [[Pilt:Geographylogo.svg]] see, kuid see on inglise viki pärane. --Dj Capricorn 4. detsember 2006, kell 20:14 (UTC)

Vasara võib mõne sobivama pildiga asendada. Panin ta sinna, sest midagi muud sobivat ei leidnud kohe. Siim 4. detsember 2006, kell 20:24 (UTC)

"Geoloogiline artikkel" lõikab mulle kõrva. Minu meelest oleks parem "geoloogiateemaline artikkel". Andres 4. detsember 2006, kell 20:35 (UTC)

Miks ka mitte. Siim 4. detsember 2006, kell 20:37 (UTC)

Malli kategooriaks võiks ka panna (peale geoloogia kategooria) kategooria Tähelepanu ootavad artiklid, kus hiljem ilmselt tuleb tekitada toimetamised valdkonniti või midagi sarnast, praegu pole see loomulikult veel vajalik --Dj Capricorn 8. detsember 2006, kell 19:01 (UTC)

Ma usun, et sa pidasid silmas kategooria kategooriat, mitte malli kategooriat. Siim 8. detsember 2006, kell 19:23 (UTC)
Jah; eile nähes Kordiljeeride artiklit panin sinna geo-toim malli, kuid see peaks kehtima ju ainult geoloogia artiklite puhul, ma ei tea, kas oleks vastuvõetav, kui mallis alguses ühendada geograafiaga seotud artklid (ehk siis tuleks pisut sõnastus muuta) ? --Dj Capricorn 9. detsember 2006, kell 10:23 (UTC)

Ma mõtlesin küll, et ainult geoloogilistele artiklitele tuleks see mall lisada. Geograafia võiks eraldi malli saada. Aga iseenesest on Kordiljeeride teke ju vägagi geoloogiline teema. Siim 9. detsember 2006, kell 10:32 (UTC)

Arvan, et idee järgi tuleks konkreetsete geograafiliste objektide kohta käivatele artiklitele see mall lisada ainult juhul, kui artiklis puudutatakse geoloogiat. Andres 9. detsember 2006, kell 10:34 (UTC)

kui sellist malli kasutusele võtta siis oleks hea enne üldiselt kokku leppida sellist tüüpi mallide loomine ja kasutamine, kuid see selleks.

Saan aru, et mallid on sulle eriti südamelähedane teema. Võta siis kätte ja loo need standardid, et teised saaksid neist juhinduda. Siim 10. detsember 2006, kell 21:49 (UTC)

: kui on soov teha midagi sellist millel on laiemad mõjud siis võiks ennem ettepanekud teha ja küsida teiste arvamusi ja proovida leida kogu Vikipeedia seisukohast hea lahendus, mitte võtta asju oma mätta otsast, et "mulle meeldiks kui selline asi oleks, teeks minu elu lihtsamaks" siis teen ära. Sedasi halba eeskuju näidates tekkib teisigi selliseid läbimõtlematuid "lahendusi" sellise kiirusega et keegi ei jaksa pärast sellist suppi ära süüa. (vaata või kuhu "täienda"-mall on meid viinud). ... Küsimus on selles kas on soov arendada ka keskkonda milles ka teised suudavad osaleda, või sättida asju oma käe järgi et endal oleks hea tegutseda oma vabal ajal --TarmoK 10. detsember 2006, kell 22:25 (UTC)
malli nimes oleks esieks parem muuta järjestust: enne "toimeta" ja siis valdkond, sedasi on sellised mallid ühes koos kui vaadata mallide nimekirja, et kui on vaja leida kuidas täpselt malli nimi on või kas vastavat malli on olemas.
teiseks reserveerida "geo" vaid geoloogiale!? väga oma mätsa otsast lähenemine ju. Kas on sellin mall siis kõigile artiklitele mis on maateadustega seotud või siis olgu "geoloogia" ikka välja kirjutatud.  --TarmoK 10. detsember 2006, kell 21:03 (UTC)

Malli nime muutmine ei tohiks suur probleem olla. Siim 10. detsember 2006, kell 21:49 (UTC)
p.s. pealegi toimetamist ootavate artiklite kategooria lehel on toodud hea nõuanne kuidas saada sama info kätte juba olemasolevate vahenditega. (kahjuks on seal praegusel hetkel vaadates ajutisi serveri/andmebaasi probleeme, kuid sakslaste usinust arvestades ei usu et see kaua kestab) --TarmoK 10. detsember 2006, kell 21:03 (UTC)

See abivahend töötaks paraku ainult kategooriseeritud artiklite juures, aga uued ja toimetamist vajavad artiklid kipuvad ilma kategooriata olema. pealegi pole mul aega oodata millal nad selle värgi tööle saavad. Ja kui tõesti selgub, et mall pole enam vajalik, siis saab selle ju kustutada. Siim 10. detsember 2006, kell 21:49 (UTC)

: kärsitusega ei jõua kaugele. ...  Leides artikli mis vajab toimetamist siis lisa toimetamise märge, selleks see märge on loodud. Lootes et asjasse mitte pühendatu oskab panna lisaks ka "õiget" valdkonna toimetamise märget on minu arust küll palju loodetud, rääkimata kes mäletaks peast neid. Kui endale on tähtis selliseid artikleid kuskil loetelus näha siis võib vabalt endale nimekirja teha. Aga vaid oma vajadusteks artiklitesse lisa "vidinaid" riputada.... --TarmoK 10. detsember 2006, kell 22:25 (UTC)

:: Minu meelest töötab see mall praegu hästi. Kui ma näen mõnda artiklit, mille Siim peaks üle vaatama, siis panen selle malli. Siim vaatab artikli üle ja eemaldab malli. See käib kiiresti. Malli mõtles Siim välja sellepärast, et ta ei jõua enam viimaseid muudatusi ega uusi artikleid läbi vaadata. Need, kes seda malli ei tea ega mäleta, teda lihtsalt ei kasuta. Peale minu teab seda malli ka Dj Capricorn. Mina ei olekski üldse selle poolt, et sääraseid malle massiliselt looma hakata, sest siis ei jõuaks neid kõiki tõesti meeles pidada. Seda tulebki võtta ad hoc-mallina. Andres 11. detsember 2006, kell 07:48 (UTC)

::: kui mall on vaid ühe-kahe-kolme inimese jaoks siis ehk oleks mõtekam sellist "infovahetust" teha muud moodi kui panna kogu lugejaskonnale loetavaks sildikesi. Seda ühelt poolt ja teisalt otsa lahti tegemine mitte selge lähenemisega panebki alguse "massilisele" loomisele, kuna väga tõenäoline et peagi leidub (uusi) kasutajaid kes võtavad lähenemist malli ja hakkavad samasuguseid "tootma" ja siis proovi dzhinni pudelisse tagasi panna. Ja skeptikuna peaks ka ütlema et selliste "todo" listide tegemine ei ole siiani siinses Vikipeedias eriti palju edasi viinud asja, nimekirjad tekkivad ja heal juhul pikenevad, halvemal juhul vaid jäävadki kuhugi seisma

::: Kui tõesti on vajadus ja näha et see asi töötab, siis parema meelega näeks seda lugejale peidetult ja sel juhul võiks mõelda hoopis selle malli tegemisel sedasi, et see liidaks kokku tavalsie toimeta malli (toimeta kategooriaga) + valdkonna toimetamist ootavate artiklite kategooria, sedasi oleks hundid söönud ja lambad terved. Lugejad ei pea nuputama mida iga sildike tähendab ja "asjatundjad" leiavad kergemini oma valdkonna artikleid üles --TarmoK 11. detsember 2006, kell 22:56 (UTC)

::: See võiks peidetud küll olla. Andres 12. detsember 2006, kell 09:02 (UTC)
----
Pakun sõna "geoloogiliste" asemel kasutada sõna "geograafiliste". Geonarva 3. veebruar 2007, kell 05:26 (UTC)

Miks? Kui ma selle malli tegin, siis ma mõtlesin küll, et selle malliga hakatakse märgistama geoloogiaalaseid artikleid, kuid juhtus nii, et teda määratakse igasugustele maateaduslikele artiklitele. Seetõttu võib kaaluda malli ümbernimetamist geoloogilisest maateaduslikuks. Kuid geograafia ei ole mitte mingil juhul maateaduse sünonüüm ja oleks siin väga ebasobiv. Siim 3. veebruar 2007, kell 10:01 (UTC)

:Olen nõus nimega "Maateaduslikud", sest arvan et näiteks looded ei kuulu geoloogide huvidele. Geonarva 4. veebruar 2007, kell 15:19 (UTC)

:: Ei maksa selliseid järeldusi nii kiirelt teha. Näiteks Päikesesüsteemi kõige aktiivsema vulkanismiga taevakeha on Jupiteri kuu Io. Sealne vulkanism on genereeritud justnimelt Jupiteri külgetõmbest tekkinud Io sisehõõrdest, mis vabaneb soojusena. Ka Maa puhul on looded üks Maa sisesoojuse allikaid. Geoloogia on tegelikult väga laiahaardeline teadus ja tegeleb asjadega, mille peale kohe ei oska mõtelda. Aga asjast rääkides. Ma pean veel natuke mõtlema, sest selle malli ma tegin vähemalt esialgu enda jaoks. Maateadusi on palju ja nendes kõigis häid teadmisi omada on keeruline, et mitte öelda võimatu. Mul ei pruugi jätkuda teadmisi, jõudu ja aega, et selle kõigega tegeleda. Siim 4. veebruar 2007, kell 15:28 (UTC)


Arutelu:Tiibeti budistlik panteon

Ei ole mötet toppida   budismi jumaluste hulka, selliseid budismi ideid   moonutavad  möisteid nagu (hing) (astraall) (patud , patt) :(önnistus) (palve)jne.
Viskan sellised  spiritistlik-sentimentaal katsetused  ja kristlikud lisandid  nagu budalasele omane armutult minema.--VanemTao 5. detsember 2006, kell 10:38 (UTC)

kiidan sellise lähenemise heaks aga tuletan meelde, et kreeklaste sõna panteonil ei ole Tiibeti buddhismiga mingit pistmist. Pigem kas tiibeti sõna või eestikeelne haldjad. Ats 8. detsember 2006, kell 19:06 (UTC)

: Kui võib kasutada sõnu "jumal" või "jumalus", siis võib kasutada ka sõna "panteon".

: Võiks ju veelgi enam ka küsida, mis on budistlikel jumalustel pistmist eesti haldjatega. Andres 9. detsember 2006, kell 05:59 (UTC)

aga mida tähendab tegelikult haldjas eestlasele? Ja mis funktsioon tal oli vanas maausus?Kas need on need murueide tytred folkloorist .Naisi tasub alati vastu vötta budistideks ja budismi  yksköik kas nad on haldja vöi muul kujul. .Vöiks panna haldjad (dhaakinide hulka vöi asendaks  (dhaakini -haldjaga) Ainult noa ja tapariistade asemel vöiks algul anda  neile pihku    lilled ja muu imal magus-romantiline kraam mis oleks kindlasti kasuks idee vöi möiste propageerimisel,Muidu rahvas minestab kui näevad  seda budistliku militariseeritud femiinset kollektiivi. Aga sinu arvamus   selle  idee kohta  Andres?--VanemTao 9. detsember 2006, kell 06:40 (UTC)

Arvan, et ei tasu haldjaid asjasse segada. Andres 9. detsember 2006, kell 07:00 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.thdl.org/collections/cultgeo/mons/sera/hermitages/index.php?xml=sera_herm_intro.xml&l=glossary
** In Thanka on 2013-06-24 13:47:43, 404 Not Found
** In Thanka on 2013-07-07 03:58:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.thdl.org/)The
** In Mahajaana suutrad on 2013-06-24 12:13:21, 404 Not Found
** In Sakjapa koolkond on 2013-06-24 13:20:44, 404 Not Found
** In Sakjapa koolkond on 2013-07-06 23:40:14, 404 Not Found
** In Tantrad on 2013-07-07 03:03:10, 404 Not Found
** In Tiibet on 2013-07-07 04:14:32, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sangyeling.org/Pildid/Meedia/tekstid/v%F5ilampide%20ohverdamise%20tekst%202.pdf
** In Mantra on 2013-06-24 12:14:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tiibeti budistlik panteon on 2013-06-24 13:49:19, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tiibeti budistlik panteon on 2013-07-07 04:16:42, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:17 (EEST)


Arutelu:Kristjan Raua preemia

Kui keegi viitsiks võiks lingistada nimed, või lisadagi juurde; ise jätkan hiljem --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 5. detsember 2006, kell 15:47 (UTC)
tänan ''inkognitoks'' jäävat isikut --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 5. detsember 2006, kell 16:13 (UTC)

antakse välja alates 1973. aastast Eesti Kunstnike Liidu ja Tallinna linnavalitsuse poolt.

Need on praegused raha andjad. 1973. aastal ei olnud Tallinna linnavalitsuse nimelist asutust. Andres 14. mai 2009, kell 06:21 (UTC)

: Tahtsin seda jälle jõuda. Andres (arutelu) 15. märts 2015, kell 20:26 (EET)

Panin toimetamismärkuse, kuna tundub et siit on nimesid piisavalt puudu ja vahepeal vaatan, et on kirjas (autorite kollektiiv), mida iganes ka see ei tähenda.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu 2. september 2013, kell 04:23 (EEST)

Nüüd peaks kõik nimed olemas olema. Otsisin nii palju kui võimalik välja ka põhjused, mille eest preemia anti. --Merleke5 (arutelu) 22. juuli 2020, kell 16:54 (EEST)

Meil on link Kunstnike Liidu aastapreemia [noorele kunstnikule (1985)]. Kas see on mingi teine preemia või ikkagi Kristjan Raua kunstipreemia üks kategooriaid?--Estopedist1 (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 10:08 (EET)


Arutelu:Laur Järv

Andmed pärinevat siit , kas on olemas õigused teksti kasutada ?--Dj Capricorn 5. detsember 2006, kell 18:45 (UTC)

Arvan, et siin  autoriõiguste rikkumist ei ole, küll aga tuleks tekst korralikult ja vikipeediapäraselt vormistada. Andres 5. detsember 2006, kell 20:49 (UTC)

Artiklist ei selgu, mida ta füüsikuna korda on saatnud. [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 29. november 2020, kell 18:21 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://hexagon.park.tartu.ee/~laur/index.html
** In Laur Järv on 2013-06-24 12:00:40, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laur Järv on 2013-07-06 10:22:30, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:22 (EEST)
----
Siin ei ole midagi juttu töökäigust. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2015, kell 10:51 (EET)


miks mul osa matemaatilisi sümboleid ei tööta? Virx 5. detsember 2006, kell 23:29 (UTC)

Palun kirjelda oma probleemi täpsemalt. Andres 6. detsember 2006, kell 05:26 (UTC)

:Näiteks hariliku murru ja juure asemel näitab viki mulle lähteteksti aga astmed ja logaritmid töötavad Virx 6. detsember 2006, kell 10:13 (UTC)

:: Vaata üle mis on sul lehel minu eelistused --> valemite näitamine seadistatud... äkki asi selles. - Ahsoous 6. detsember 2006, kell 10:31 (UTC)
Eelistuste seadistamine aitas küll aga sellist varjanti ma küll ei leidnud, et mul kõiki matemaatilisi sümboleid tunnistaks...enamik jääb siiski algteksti kujule. Virx 6. detsember 2006, kell 14:51 (UTC)
Ja kreeka tähti mul kah ei luba valemisse kirjutada. Virx 7. detsember 2006, kell 21:13 (UTC)
Kas mbox-i sisse ei saagi täpitähti kirjutada? Siin on igatahes mõned katsetused, mis ei tööta:

\mbox{lõplik}                                  	\mbox{lõplik}
\mbox{l~oplik}                                 	\mbox{l~oplik}
\mbox{lo~plik}                                 	\mbox{lo~plik}
\mbox{l\tilde{o}plik}                          	\mbox{l\tilde{o}plik}
\mbox{l}\tilde{o}\mbox{plik}(töötab, aga inetu)	\mbox{l}\tilde{o}\mbox{plik}

--Jaan Vajakas 18. jaanuar 2008, kell 18:14 (UTC)
Tundub, et viga on paranenud: nüüd igatahes \mbox{lõplik} töötab minu arvutist vaadates.
--Jaan Vajakas 29. detsember 2008, kell 00:06 (UTC)

Võiks tõesti juhendi nimeruumis olla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. jaanuar 2010, kell 19:20 (UTC)

Ei oska arvata, milles viga, aga mobiilivaates on need valemid muu tekstiga võrreldes imetillukesed mul. Adeliine 6. november 2016, kell 19:44 (EET)

Vektorite alajaotuses on mingi viga. Adeliine 2. aprill 2019, kell 10:48 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Juhendi arutelu:Matemaatiliste valemite kirjutamine


Arutelu:Mandžušrī

Tekstis on vaheldumisi Mandzhusrhi ja Mandzhushri. Ja üldse miks mitte Mandžušri?

Õige on Mandžušrī. Andres 6. detsember 2006, kell 05:36 (UTC)

Toimetasin ja korrastasin. Ehk sai nüüd parem. Lulu (arutelu) 26. juuli 2022, kell 16:24 (EEST)


Arutelu:Periood

Sellel sõnal on ka teisi tähendusi. Valju 6. detsember 2006, kell 18:55 (UTC)

Tuleb lingid siia korda teha. Andres 6. detsember 2006, kell 20:44 (UTC)

Kas sagedusest tuleb võtta tuletis, või mis see ülakoma seal tähendab ? --Dj Capricorn 17. detsember 2007, kell 22:02 (UTC)

Tegemist on komaga. Andres 17. detsember 2007, kell 23:29 (UTC)

:See koma on selgelt eksitav, ja seda pole sinna vajagi, nende valemite selgituses on tavaliselt "kus"-sõna üksinda real ja ilma komata, vähemalt vikipeedias olen seda märganud --Dj Capricorn 18. detsember 2007, kell 17:05 (UTC)

Periood on füüsikaline suurus, mis näitab aega ühe täisringi läbimiseks. --kanakukk 20. oktoober 2008, kell 18:28 (UTC).
----
Kas ringjooneline liikumine võiks asendada tiirlemisega? Virgo 10. veebruar 2011, kell 18:54 (EET)

Sa mõtled, et võiks üldistada? Ringjoonelise liikumise puhul on üheselt selge, mis on üks tiir.

Või Sa mõtled, et tiirlemine on sama, mis ringjooneline liikumine? Aga siis ei saa rääkida näiteks Maa tiirlemisest ümber Päikese. Andres 10. veebruar 2011, kell 20:07 (EET)

Praeguse definitsiooni puhul õigupoolest eeldatakse, et tegu on ühtlase ringjoonelise liikumisega, eks ole? Andres 10. veebruar 2011, kell 20:08 (EET)

:Periood ju ei eelda, et võnkumise laine oleks siinuse kujuline. Seega võib tiirlemine olla ka elliptiline nagu planeedi orbiit. On ju Maa aasta Maa tiirlemise periood ümber Päikese. Virgo 10. veebruar 2011, kell 20:24 (EET)

:: Jah, seda küll. Mul ei olnud selge, mis tiirlemine on. Praeguse definitsiooni järgi järgi sobib tiirlemine küll.

:: Pöördliikumine iseenesest ei pea olema perioodiline, eks ole? Tuleb siin täpsustada. Andres 10. veebruar 2011, kell 20:50 (EET)

:: Kui tiirlemine on nii defineeritud nagu artiklis Tiirlemine, siis "tiiruga" vist probleemi pole. Aga tiir või täistiir peaks kuskil olema defineeritud. Andres 10. veebruar 2011, kell 20:55 (EET)
Kuidas suhtuvad üksteisesse need neli definitsiooni? Andres 11. veebruar 2011, kell 00:34 (EET)
Praegu jääb mulje, nagu oleks tegemist esimese erijuhtudega, aga ei ole ju. Kõige üldisem oleks hoopis võnkumise periood. Andres 11. veebruar 2011, kell 00:38 (EET)

Oli jah vigane. Nüüd ehk sai parem definitsioon. Virgo 11. veebruar 2011, kell 17:11 (EET)
----
Tiir ja võnge on defineerimata. Andres 11. veebruar 2011, kell 22:28 (EET)

No midagi sai nüüd. Saaks võibolla ka paremini, aga mulle vähemalt tundub selline sõnastus loogiline. Virgo 12. veebruar 2011, kell 00:02 (EET)

: Peaksid olema kas eraldi artiklid või äärmisel juhul peaksid olema definitsioonid artiklites Pöörlemine jne. Ei tundu mõistlik lasta neid definitsioone otsida artiklist perioodi kohta. Andres 12. veebruar 2011, kell 11:10 (EET)
----
Pöörlemine ja tiirlemine ei pea olema perioodilised. Andres 12. veebruar 2011, kell 16:42 (EET)
----
Kui vaadata võnkumise definitsiooni artiklis Võnkumine, siis minu meelest tuleb välja, et iga perioodiline muutus on võnkumine. Andres 12. veebruar 2011, kell 20:57 (EET)
----
Intervikisid muidu korda ei saa, kui panna ka võnkeperioodi intervikid ja teistesse keelde eesti iv-d. Andres 31. märts 2011, kell 12:24 (EEST)

"kestvus" tähendab vastupidavust. Ajalist ulatust märgib sõna "kestus".

Parandasin. Andres (arutelu) 15. mai 2013, kell 08:46 (EEST)

:EKSS nii kategooriline pole, vaata --Bioneer1 (arutelu) 16. mai 2013, kell 14:06 (EEST)

: Tundub, et ÕS ei soovita seda tähendust. Andres (arutelu) 16. mai 2013, kell 15:59 (EEST)


Arutelu:Tallinna rae liikmete loend

Pealkiri on sobimatu. Pole arusaadav, mis see 2 sulgudes tähendab. Andres 6. detsember 2006, kell 19:15 (UTC)

Sellel loendil peaks olema ka esimene osa (rae liikmed kuni 1869. aastani), mis pole mul valmis. 1. osa allikaks on Friedrich Georg von Bunge ja 2. osa allikaks Roland Erbe raamat (Das Ende der revaler Ratslinie nebst Geschichte der Auflösung des revalschen Rats. Zusammengestellt von R. H. Erbe. Tallinn /Reval), 1935).

: Saan aru, aga numbrid 1 ja 2 on meelevaldsed. Ja ka piiri tõmbamine 1869. aastaga tundub meelevaldne. Miks mitte paigutada kõik ühele leheküljele?  Andres 8. detsember 2006, kell 03:20 (UTC)

::Miks mitte. Aga praegu pole see nimekiri lihtsalt täielik. 1869 on allikatest tulenev aastaarv, nimelt selle aastaga lõpeb Bunge raamat. Minu poolest võib selle artikli nimetada ka Tallinna rae liikmete loend, kuid sel juhul tuleks kindlasti teha märkus, et pooleli, ebatäielik. Täielikul kujul on ta muidugi mitusada korda praegusest pikem. Ja tundub, et Bunge võib mõnes suhtes olla aegunud.
Kas ei tuleks artikkel ühtluse huvides nimetada Tallinna raad?

Kui see, mida Tallinna rae kohta kirjutada tuleks, mahub koos nimekirjaga  ühele lehele, siis küll. Andres 15. oktoober 2007, kell 11:57 (UTC)

alustasin aastaarvude ja kuupäevade linkimise eemaldamisega. Jätkata--Estopedist1 (arutelu) 23. aprill 2019, kell 17:32 (EEST)

Jätkata tuleks parempoolsete nurksulgude eemaldamisega :) Andres (arutelu) 24. aprill 2019, kell 08:47 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tallinna rae liikmete loend


Arutelu:Estlink

Kas Estlink polnud ka mitte selle firma nimi kellele kuulus parvlaev Estonia?--Animagi 6. detsember 2006, kell 20:02 (UTC)

Tallink? Andres 6. detsember 2006, kell 20:58 (UTC)

:Kindlasti polnud see Tallink.--Animagi 6. detsember 2006, kell 21:01 (UTC)

:: Estline. --Metsavend 6. detsember 2006, kell 22:16 (UTC)

Kas Estlink 1 ja Estlink 2 peaks olema ühes artiklis koos (nagu ingliskeelses Vikipeedias) või eraldi? Ivo (arutelu) 6. märts 2014, kell 23:14 (EET)

Arvan, et eraldi. Andres (arutelu) 6. märts 2014, kell 23:57 (EET)


Arutelu:Plaanimajandus

Miks siia kustutamise mall on pandud? Minu arvates on see parem kui mitte midagi. Peaks panema malli {{toimeta}}.--Animagi 6. detsember 2006, kell 20:22 (UTC)

Selline tunne nagu oleksin siin üksi. Niisiis mida arvate kas võtame kustutamise maha ja asendame toimetamisega.--Animagi 6. detsember 2006, kell 20:26 (UTC)

: See on essee. Entsüklopeedilist sisu on ainult esimeses lauses, ja seegi on triviaalne.

: Kustutada kas kõik või kõik peale esimese lause. Andres 6. detsember 2006, kell 21:04 (UTC)

:: Esimese lause võiks siiski jätta, ülejäänu on lihtsalt jutuvestmine. Valju 6. detsember 2006, kell 21:47 (UTC)

Liibüa on välja jäetud, hea küll, aga miks Põhja-Korea? Andres 5. detsember 2011, kell 00:57 (EET)

Imelik küll. Panen tagasi. --Epp 5. detsember 2011, kell 04:51 (EET)

Pakun uueks kirjeldavaks sõnastuseks:
Plaanimajandus on majandamisviis, mille juhtimise otsused võetakse vastu üheselt keskvalitsuse poolt kui kõik või enamus(?) ettevõtteid on riigi omandis.
Nimelt ka eraettevõtted koostavad arengu-, investeerimis- ja tootmiskavu, kuid neid piiravad seadused ja lepingud,
samas riik kui pole just selle ettevõtte omanik, ei sekku kavandamisse.
Mida arvate? suwa 7. detsember 2011, kell 11:32 (EET)


Arutelu:Viin (jook)

Kas viina reklaam on vikis lubatud?Virx 6. detsember 2006, kell 21:51 (UTC)

Mina siin küll reklaami ei näe. Viru Valge nimetamine pole veel reklaam. Valju 6. detsember 2006, kell 21:53 (UTC)
Välja tõstetud: Vaata ka korn, rakia, brändi, konjak, vinjak, slivovits, stolitšnaja. --Lulu 6. detsember 2006, kell 22:03 (UTC)
Miks välja? Need on kõik - nagu ka viin - põletatud viinad?
Välja praegu sellepärast, et, esiteks  korn viitab hoopis ansamblile. Teiseks, viinaks nimetatakse siiski vaid yht tyypi alkohoolset jooki. Asjaolu, et destilleeritud ehk "põletatud" alkohoolseid jooke on ka teisi (lisaks loetletutele veel kasvõi viski), võiks mainida artiklis "alkohoolsed joogid". See "vaata ka" loetelu sobiks pigem sinna artiklisse. Siin võiks olla lihtsalt viide artiklile "alkohoolsed joogid". Kolmandaks, viinamark nimega "Stolitsnaja" ei sobi siia loetelusse juba sellepärast, et see on lihtsalt yks viinamark, aga kui juba seda nimetada, siis võiks artiklis loetleda veel paljusid teisigi viinamarke. --Lulu 6. detsember 2006, kell 22:30 (UTC)
Pildi peal on veiniklaas. --Lulu 1. veebruar 2007, kell 20:11 (UTC)

Kas kategooria "Viin (jook)" oleks aktsepteeritav? Ivo 1. jaanuar 2009, kell 02:20 (UTC)

Kas mahuks see artiklisse?
§ 4. Piirituseks käesoleva seaduse mõttes loetakse destilleerimise teel saadud etüülalkoholi ja vee segu, mis sisaldab üle 1,5 mahuprotsendi alkoholi, ühes loomulikkude lisanditega.
Piiritus alkoholisisaldusega mitte üle 50 mahuprotsendi lastakse käibele viina nimetuse all.  --Kontra 9. veebruar 2010, kell 11:01 (UTC)

Põhimõtteliselt küll, aga minu arvates pole seda mõtet sisse panna palja tsitaadina. Andres 9. veebruar 2010, kell 14:40 (UTC)
"19. sajandi lõpul vene keemiku Dmitri Mendelejevi uurimuse tulemusena selgus, et kõige meeldivam on viin, kui liiter toatemperatuuril kaalub 953 grammi ja on 40 kraadi kange. See „Mendelejevi valem” on maailma viinatööstusele aluseks tänapäevalgi."
Sellest on korduvalt räägitud, et Mendelejevi dissertatsioon, ei sisalda seda õnnetut 40 kraadi. Tema töötas 71% etanoli lahusega. Ja tema töö sisaldab tõesti piirituse ja vee segamise võtteid, kuid mitte kaitseid inimorganismiga (sh tajumisorganid).
See 40 tuli ilmselt viinakanguse vanast mõõtmis viisist, kus viina põlema pannes vähenes vedeliku kogus täpselt poole enne kui kustus. Sellise kangusega viin omas 38,3% etanoli. Selline kangus muutus etaloniks. Hiljem ümmardati 40ni.
Räägitud on sellest mitmetes allikates, Näiteks Pohlebkini raamatus "Viina ajalugu", millele muideks on viidatud ka venekeelses artiklis. Yan

Nii et see lõik tuleks esialgu täiesti välja jätta? Andres 10. oktoober 2010, kell 20:06 (EEST)

Võtsin need laused välja. Andres 10. oktoober 2010, kell 23:16 (EEST)

: Usun, et kindlasti peaks sees olema, aga viitega, et on levinud selline eksiarvamus. Muidu kui inimene loeb ja tahab infot, kas oli Mendelejevil asja ka selle 40 juures, siis oleks ka vastus. Yan 11. oktoober 2010, kell 16:54 (EEST)

:: Jah, tuleb uuel kujul kirja panna. Praegu on siiski parem kui enne. Kui viitsid, siis kirjuta ise ümber, kui ei, küll siis keegi ükskord teeb.Andres 11. oktoober 2010, kell 18:07 (EEST)

Eesti tuntud viinasordid Viru Valge, Saaremaa Viin ja Laua Viin on toodetud sisse veetud piiritusest: Saaremaa Viina toodetakse Soome piiritusest ning Liviko viinad USA, Saksamaa ning Prantsusmaa piiritusest. Silja Lättemäe "Viru Valges pole Eesti vilja" artikkel Maalehes 27.04.2006

Ka ajaloolise infona võiks see olla kasutatav. Andres (arutelu) 3. juuli 2015, kell 19:36 (EEST)


Arutelu:Sugupool

Minu meelest võib sõna "sugupool" tähendada ka sex. Parem oleks artikli pealkirjaks panna "sotsiaalne sugu". Andres 7. detsember 2006, kell 07:12 (UTC)

Ma alguses mõtlesin, et paneks selle sotsiaalse soo, aga kui vaadata millist sõna rohkem kasutatakse, siis on kasutusel "sugupool". Sugupoole ja sexi vahe ongi see, et sexi puhul on arves ainult bioloogilised tunnused, aga inimese mõiste on laiem. Ise-enesest mina eelistaksin üldse inglisekeelset "gender", aga kuna ma pole keeleteadlane, siis ei õnnestu mul ka oma ideid keeleteadusesse suruda.--Kinks 7. detsember 2006, kell 14:51 (UTC)

: ÕS-i järgi on "sugupool" sama mis "sugu". Vaata ka  seda lehekülge, mis on pühendatud soolisele võrdõiguslikkusele. Minu meelest on sealt ilmekalt näha, et sõna "sugupool" abil ei saa bioloogilisel ja sotsiaalsel sool vahet teha. Andres 8. detsember 2006, kell 03:16 (UTC)

:: Nõustun Andresega, et artikli pealkiri võiks sotsiaalne või ühiskondlik sugu. Kui kehade välisel määratlusel (või hormoonitasemete määramise jms järgi) saab jaotada inimesed meesteks, naisteks ja intersoolisteks, siis sotsiaalne sugu võib olla määratletud nii ühiskondlike rollide, vaatlusel määratud soo ja/või tunnetusliku soo ehk sooidentiteedi põhjal, luues pinnase mitmeteks erinevateks kombinatsioonideks. "Sugupool" eeldab ainult binaarset jaotust (pool ehk jagatud kahega; nt "kolmas sugupool" tundub keeleliselt mulle üsna jabur, "suguveerand" veel enam). Just binaarse jaotuse tõttu on minu arvates "sugupool" lähemal ing. k. terminile "sex" ning jätab selle ka ÕSi definitsioonile lähemale. Panin mõned viited artiklisse siin).

: Mida võiks inglise sõna sex veel tähendada kui mitte sugu? Ja mida tähendab see gender? Valju 7. detsember 2006, kell 15:07 (UTC)

:: Selgituseks vaata sedasama lehekülge, millele ma ülalpool viitasin. Andres 8. detsember 2006, kell 03:16 (UTC)
kui ÕS võrdsustab sugupoole sooga, siis sugupool ei saa kohe kindlasti olla ainult sotsiaalne sugu. Vähemalt eesti keeles.--Hendrix 9. jaanuar 2008, kell 17:41 (UTC)

Sõnal on mitu tähendust. Kolmas tähendus on 'isas- või emasloom'. Andres 10. jaanuar 2008, kell 17:47 (UTC)

Ajaloo rubriik loetleb hetkel vaid üle kahe sugupoolega ühiskondi. Ilmselt on need erandid. Peaks ka kirjutama kahe sugupoolega ühiskondadest. Hetkel võib jääda mulje, et neid polegi. Minnekon (arutelu) 22. detsember 2022, kell 10:14 (EET)


Arutelu:Andmete pakkimine

Tuleks eristada kahte erinevat tegevust - arhiveerimist ja pakkimist.
Pakkimise all mõeldakse ainult andmete tihendamist.
Mitme faili kopeerimine üheks failiks (arhiiviks) on arhiveerimine.
Osad arhivaatorid sisaldavad ka pakkimise funktsionaalsust.
Artikkel:
"Pakitud failid võivad olla erinevate faililaienditega. Tundumad neist on .zip, .rar, .tar, .arj, .arc, .lha, .gz, .tgz, .ace."
.tar ei ole pakitud (üldjuhul) failivorming.
Ainult pakkimisega tegelevad programmid on näiteks: gzip, bzip2, compress.
Ainult arhiveerimisega tegeleva programmid on näiteks: cpio, dump, tar (võimaldab ka arhiivi pakkida kasutades eraldi pakkimisprogrammi).
Arhivaatorid, mis sisaldavad ka pakkimisfunktsionaalsust on näiteks: zip (pkzip/pkunzip, WinZip jms), rar (WinRar), arj, lha, ace (WinAce), KGB Archiver.

:Õige märkus Kaitz 13. detsember 2006, kell 11:58 (UTC)

:: kujuta nüüd ette 27 kuldset laste mänguklotsi ja lao need 3x3x3 kuupi, juba see esmane tegevus on pakkimine, sa pakid bitid-baidid kindlasse vormi, kui nüüd laod lasteklotsid 3x9 vormingusse, siis ka see tegevus on (ümber)pakkimine. Kui nüüd kehtestad korra, et 1 punane klots võrdub 3 kuldsega, siis võid lauale jätta 9 punast klotsi või miski valemit rahuldava kombinatsiooni kuldsetest ja punastest. ... punaste klotside sissetoomine on tihendamine ... jne ... edasi peaks jätkama vahepealkirja oskussõnade kasutamise alt ...

:: ahjaa .tar kirjutamine on pakkimine sellisesse vormingusse, et saaks kirjutada lindiseadmega ... nojahh, see on nüüd ajalugu

:: suwa 15. detsember 2013, kell 22:12 (EET)

Sõnastikes eelistatakse pigem sõna tihendus (tihendamine, eriti kadudeta ja kadudega tihendust. Pikne 9. detsember 2013, kell 09:36 (EET)

Aga tead sa kedagi, kes teaks kedagi, kes kasutaks sõna tihendamine pakkimise asemel?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. detsember 2013, kell 05:03 (EET)

:See, et keegi seda ei kasuta, et tähenda, et see ei ole keeleliselt õige. Võtame kasvõi sõna Ajur (Inglise K. Drive). Kui keegi kasutaks seda sõna, vaadataks teda kui lolli. See ei tähenda seda, et see pole õige. Eilyre 12. detsember 2013, kell 15:05

Tõsi, et tihendamine on ehk vähem levinud, aga seda kasutatakse. Nii on ka näiteks Windowsi tõlkes ja veel mõnes soliidsemas tarkvaratõlkes. Pikne 11. detsember 2013, kell 15:15 (EET)

: Ma hakka arutama windowsi tõlke üle, mis enamiku aastaid igapäevaselt arvutit kasutanute jaoks kipub olema kasutamiskõlbmatu ning mõnes kohas ei kannata vähimatki kriitikat (ei saa eitada, et see on aastate jooksul paremaks muutunud, aga need kes juba alguses ära ehmatati, ilmselt ei hakkagi seda proovima) ja jobiohjureid ning muid ilusaid leiutisi pole mõtet siia arutellu sisse tuua. Pakkimisprogrammide tõlgetes kipub üldiselt kasutusel olema sõna paki ja see on minu teada ka enamikes linuxi distrotes sees. Mida sa mõtled "veel mõne soliidsema tarkvaratõlke" all?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. detsember 2013, kell 05:11 (EET)

:: Ei tea, ma kasutan juba pikemat aega eestikeelset Windowsit ja ei näe eriti põhjust nurisemiseks. Et ta kriitikat ei kannata on vahest siiski liialdus. Ta vähemasti eristub suurest osast põlve otsas tehtud tarkvaratõlgetest, kus on raskusi ainuüksi õigekirjaga.

:: Aga olgu, mul pole siin ka pakkimise vastu suurt midagi. Pikne 15. detsember 2013, kell 17:52 (EET)

::: Kui tekitatakse vajalik hulk suruõhku, siis
* a) see pakitakse anumasse
* b) seda tihendatakse

::: ehk siis üks on vorming ja teine on matemaatiline ....

::: kui analoogheli digiteeritakse siis:
* a) pannakse see purki kindlas vormingus
* b) andmeliiasuse leidmisega hoitakse purgi mõõtmed mõistuspärased
* c) ... ja täisring saab täis alles siis kui analoogheli jõuab kuulajani talle sobival kujul...

::: suwa 15. detsember 2013, kell 22:28 (EET)

Ka JPEG standard sisaldab kadudeta pakkimist.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. detsember 2013, kell 05:01 (EET)

Jah, sisaldab. JPEG 2000 võimaldab kadudeta tihendamist. See on artiklis "Algoritmid" alateema all kirjas. Eilyre 11. detsember 2013, kell 15:05

: Eip. Mitte ainult JPEG 2000 vaid ka lihtsalt JPEG standard sisaldab kadudeta pakkimist. Enamik rakendusi küll ei tea sellest midagi, aga see oli seal juba algusest peale sees olemas.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. detsember 2013, kell 04:48 (EET)

Ma ei oska siia ühtegi teemakohast pilti lisada. Kui kellelgi on ideid, võib vabalt seda teha. Eilyre 11. detsember 2013, kell 21.18

Pilte ei peagi tingimata olema. --Epp 11. detsember 2013, kell 21:24 (EET)

:Kuna ma teen seda koolitööna ja üks tööülesannetest oli "Vähemalt üks pilt", siis oleks pigem hea, kui midagi oleks. Ise ei suuda aga midagi välja mõelda. Eilyre 11. detsember 2013, kell 21.43

:: vt kindla seotud pakkimiseeskirja kirjutistest pilte, nt need võiks sobida:

:: vt ka commonsist:
* https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Image_compressing
* https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Audio_data_compression
* https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Video_compression

:: suwa 12. detsember 2013, kell 12:20 (EET)


Arutelu:Pataljon

Pataljon on sõjaväeline allüksus oleks ehk täpsem --Dj Capricorn 7. detsember 2006, kell 16:51 (UTC)

enwiki's on pataljonist Eestis eraldi artikkel tehtud: :en:Pataljon--Bioneer1 (arutelu) 25. august 2014, kell 17:40 (EEST)


Kasutaja arutelu:KrattBot

midagi tundub vist viltu olevat selle robotiga...--Hendrix 15. august 2007, kell 16:31 (UTC)

Mida Sa silmas pead? Andres 12. september 2007, kell 17:53 (UTC)

Tegin valmis niipalju kui oskasin inglise viki järgi, et saaks proovima hakata boti tööd. Mul ei ole sellest õrna aimugi, kuidas see käib aga bot peaks tegutsema lehtedel Vikipeedia:Hindamine/Muusikute artiklite statistika (vikiprojekti põhileht) ja huvirühmades. Esialgu on tehtud tabel Vikipeedia:Hindamine/Huvirühma Eesti muusikud artiklite statistika. Kas need numbrid peaks kustutama või teeb seda bot. Siis on veel logide lehed, näiteks Vikipeedia:Hindamine/Muusikute artiklite hindamise logi. Need tulevad huvirühmadele ka. Veel on ka leht Vikipeedia:Hindamine/Muusikute artiklite hindamine, mis teebki võib olla tööd tabelites. Ole pai ja vaata, kas on võimalik teha. --Tiuks 27. aprill 2008, kell 17:12 (UTC)

ka peale inglise vikist vaatamist tundub see süsteem liiga keeruline olevat. --WikedKentaur 24. mai 2008, kell 06:29 (UTC)

: Võib olla on vaja teha kõigepealt üldine leht, kuhu kõikide projektide kokkuvõtted tulevad. See on mul hetkel Vikipeedia:Hindamine/Kokkuvõte (tegemata), mis inglise vikis on :en:Wikipedia:Version 1.0 Editorial Team/Index (tabel tuleb natuke teistmoodi). Lehele Vikipeedia:Hindamine/Muusikute artiklite hindamine vastaks :en:Wikipedia:Version 1.0 Editorial Team/Military history articles by quality aga võib olla peaks lisama vastavad lehed näiteks
* Wikipedia:Version 1.0 Editorial Team/Military history articles by quality/1 (400 articles) tuleks meil
* Vikipeedia:Hindamine/Muusikute artiklite hindamine/1 ja edasi saaks bot tegutsema hakata. Ma ju ei tea kuidas bot töötab. Logi leht Vikipeedia:Hindamine/Muusikute artiklite hindamise logi peaks lihtsamalt käima, tulemuseks on kuupäevade järgi, mis klass ja teisaldamise nimi ja kui banner on arutelu lehelt kustutatud, siis on removed. Eeskujuks on :en:Wikipedia:Version 1.0 Editorial Team/Military history articles by quality log. Võib olla on sellest selgitusest abi. --Tiuks 24. mai 2008, kell 23:42 (UTC)

Robot võiks neid panna ESBLi malli kasutades.--Morel (arutelu) 24. jaanuar 2013, kell 01:48 (EET)


Arutelu:Eduard Vilde

Kas keegi teaks ehk saiti või raamatut, kust võiks leida vilde kirjanduspreemia laureaati, endal pole õnnestunud veel leida --Dj Capricorn 8. detsember 2006, kell 10:38 (UTC)

ENE 1. väljaande järgi ilmus "Side" 1922, siin on 1917. Andres 13. mai 2007, kell 20:52 (UTC)

Eduard Vilde, Mäeküla piimamees (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1955), lk 189 järgi valmis "Side" 1917 ja trükiti 1921. --kanakukk 9. veebruar 2010, kell 18:24 (UTC).
----
Kas skulptuuri foto on veel kuskil alles? Andres 20. juuni 2008, kell 18:03 (UTC)
Minu meelest ei ole erakonna sait sobiv allikas. Andres (arutelu) 22. november 2014, kell 12:32 (EET)

Leian seda endiselt. Andres (arutelu) 26. aprill 2015, kell 20:17 (EEST)
Kui tekstis ei ole juttu ega viidet, siis taimetoitlaste kategooriat panna ei tohiks. Andres (arutelu) 26. aprill 2015, kell 20:16 (EEST)

http://linnamuuseum.ee/vilde/uudised/2015/03/aastanaitus-kulmetav-kirjanik-raagib-vilde-tervisest/
----
"Eesti diplomaat ja eesti kirjanik" Kirjanikuks olemine oli siiski vist tähtsam kui diplomaadiks olemine. Velirand (arutelu) 7. august 2017, kell 14:18 (EEST)


Arutelu:Balti klint

Minu meelest ei saa öelda, et see on selge. Pigem peaks ütlema "peetakse tõenäoliseks" vms. Ei saa ju sarnasusest teha otseseid järeldusi selle põhjuste kohta. Andres 9. detsember 2006, kell 05:27 (UTC)
Et murranguid, mis seotud klindiga, ei ole leitud, siis jääb üle vaid nentida, et klint peab olema erosiooniline vorm.

Eelduseks peaks olema, et kui murrangud oleks olemas, peaksid nad olema leitud. Ei saa tugineda üksnes sellele, et neid pole leitud. Samuti on eelduseks, et välistatud on kolmas põhjus. Andres 9. detsember 2006, kell 05:27 (UTC)
Ilmselt tulevad erodeerivate teguritena arvesse nii jõgi, meri kui ka liustik, mistõttu ei olegi mõtet küsida, et mis neist siis klindi ikkagi tekitas

See on segane. Kas jutt on sellest, et pole tähtis, mis oli erodeeruvaks teguriks, või sellest, et osalesid kõik kolm tegurit.

Need märkused ei puuduta geoloogilist sisu. Asi on selles, et nähtavasti on ridade vahel asju, mis on geoloogile enesestmõistetavad, võhikule aga mitte. Seetõttu on need argumendid võhiku jaoks ebapiisavad. Andres 9. detsember 2006, kell 05:27 (UTC)

Klindi teket on üritatud seletada nii mere abrasiooni, liustiku kulutava tegevuse, jõgede erosiooni kui ka tektooniliste liikumistega. Detailid ei ole siiani lõpuni selged, kuid üldjoones on klindi teke tänapäevaks siiski arusaadav. Sarnane geoloogiline struktuur esineb ka Põhja-Ameerikas Kanada kilbi lõunapiiril, mistõttu on selge, et just kilbi ja platvormi piiriga on sellise nähtuse teke seletatav. Et murranguid, mis seotud klindiga, ei ole leitud, siis jääb üle vaid nentida, et klint peab olema erosiooniline vorm. Ilmselt tulevad erodeerivate teguritena arvesse nii jõgi, meri kui ka liustik, mistõttu ei olegi mõtet küsida, et mis neist siis klindi ikkagi tekitas. Kristalsete kilbi kivimite ning nende peal lasuvate platvormi settekivimite vahel on kristalsete kivimite murenemise tagajärjel tekkinud pudedam kiht, mida on kergem erodeerida ehk minema kanda. Seega tekib ülallasuvate kivimite alla tühik, toetuseta jäänud kivimid varisevad alla ning klindi teke ongi alanud. Tänaseks ei ole klint enam täpselt kilbi ja platvormi piiril, vaid erosiooni poolt lõuna poole nihutatud. Et aluspõhi on Balti klindi piirkonnas lõuna suunas kallutatud, siis ei ulatu klindi jalam tänapäeval enam kristalse aluskorrani. Selle asemel on aga savikad ning liivakad kihid, mis on ülallasuvaist lubjakividest pehmemad ning seetõttu püsib klint vertikaalse seinana.
Tõstsin selle jutu siia, sest ta on rohkem essee kui entsüklopeedia artikli moodi. Mul tekkis tahtmine seda kohe pärast kirjutamist teha, kuid mõtlesin siis, et las ta olla, äkki on kellegil kasu. Probleemiks on ka see, et siinkirjutatu on pigem minu isiklik seisukoht. Tõenäoliselt ei läheks ta oluliselt lahku klinti uurivate geoloogide arvamusest, aga mulle on jäänud mulje, et nad ei julge klindi tekke osas kindlat seisukohta võtta, vaid ainult jahuvad erinevaist tekkevõimalusist. Siim 9. detsember 2006, kell 10:41 (UTC)
----
Võimalik, et juba saidil, mida siin on kasutatud, on autoriõiguste rikkumine. Oleks vist parem need lisandused kohe kustutada. Andres 14. veebruar 2007, kell 07:44 (UTC)
Inglise keeles vist Baltic ridgeZosma 7. september 2007, kell 06:04 (UTC)
----
Balti klint ja Siluri klint on erinevad asjad. Palun siia mitte panna linke ja pilte Siluri klindist. Siim 15. oktoober 2007, kell 20:03 (UTC)

Põhja-Eesti pankrannik peaks olema sünonüüm --Dj Capricorn 16. mai 2008, kell 18:41 (UTC)

Artiklis on öeldud:
Balti klint ulatub Rootsist Ölandi saarelt läbi Läänemere, mööda Eesti põhjarannikut ning Venemaad kuni Laadoga järveni.

See ei ole ju kõik Põhja-Eesti pank. Andres 16. mai 2008, kell 18:48 (UTC)

:jah, ei süüvinud. Eesti osa kutsutakse lihtsalt nõnda --Dj Capricorn 16. mai 2008, kell 19:11 (UTC)

::Vene keeles seda nimetatakse Балтийско-Ладожский уступ.Geonarva 16. mai 2008, kell 20:05 (UTC)

::: Mida seda? Andres 16. mai 2008, kell 20:09 (UTC)


Arutelu:Valuutaturg

Niipalju kui mina aru saan, ei ole valuutaturg mingi koht, vaid see on nähtus, mis paikneb üle kogu maailma. Andres 9. detsember 2006, kell 10:14 (UTC)

mo arust ka. mõiste on makroökonoomikast. avjoska 9. detsember 2006, kell 10:18 (UTC)

Ootan sobivaid ettepanekuid -- näiteks: ... eksisteerib, ... kujutab kohta

Umbes nii: "Valuutaturg on globaalne turg, millel kaubeldakse valuutadega." Andres 9. detsember 2006, kell 11:29 (UTC)
----
See muudatus teeb asja ainult segasemaks, mitte õigemaks.
Minu meelest pole mingit põhjust nimetada valuutaturgu forexturuks. Andres 9. detsember 2006, kell 12:03 (UTC)
Üldlevinult kasutatakse forexturud nii kõne- kui kirjakeeles ja see seletab enamusele, mida sõna "forex" tähendab.

Valuutaturud ei ole ainult globaalne turg või nähtus. Ajalooliselt oli ta samuti turg kui koht ja on seda ka tänapäeval, näiteks väiksemad valuutaturud on valuutavahetuspunktid (kohad) ja kohalikud pangad, suuremad on valuutabörsid ja maaklerfirmad.

: Sellisel juhul ei ole intervikilingid õiged. Terminina tähendab "valuutaturg" eeskätt ikkagi globaalset valuutaturgu. Seda võidakse nimetada ka "FOREX".

: Sõna "Forex" on eesti keeles ikkagi pigem slängisõna. See võib tähendada ka "valuutaga kauplemine" või "valuutavahetus". "Forexturg" ei ole üldse kasutusel, "Forex turg" ega "FOREX turg" ei ole üldse korrektne. Muidugi võib kõigilt neilt teha ümbersuunamised.

: Kahtlen selles, kas valuutavahetuspunkti võib nimetada valuutaturuks. Andres 9. detsember 2006, kell 13:05 (UTC)

Ühte ainsamat valuutaturgu ei ole olemas -- ilmatu hulk ja erinevad, alates kahest mehest, kes omavahel kauplevad, kui valuutat vahetavad kuni riikide keskpankadeni. Globaalselt või makroökonoomiliselt käsitletatakse teda terviklike finatsmajandussüteemide kujundamisel -- näiteks riiklik poliitika rahvusliku valuuta suhtes.

: Vaata , , samuti näiteks inglise- ja saksakeelset vastet sellele artiklile.

:: Võib ju eristada valuutaturgu kõige üldisemas mõttes ja FOREXit. Aga  kogu valuutaga kauplemine kokku ongi ju üks valuutaturg.
Andres 9. detsember 2006, kell 19:38 (UTC)

:Forex ei ole släng -- ta on ammu juba kasutusel juriidiliselt -- lepingud jne.

:: Sellist sõna eesti keeles ei ole, see saab olla ainult lühend-nimi (FOREX või Forex). Andres 9. detsember 2006, kell 19:38 (UTC)
----
Minu meelest ei ole kulla ja hõbeda kasutuselevõtmine rahana ning esimeste müntide vermimine valuutaturuga seotud. Andres 10. detsember 2006, kell 09:00 (UTC)

Eesti keeles ei ole olnud palju sõnu, mitte enne kui seda ei ole võõrsõnana kasutusele võetud. Mina ei ole keeleteadlane, et määrata, mis ta on lühend-nimi jne. kindlasti mitte släng aga kui minu käest küsida, mis on forex, siis vastaks, et see on valuutaga äritsemine. Ja kõik, kes sellega otseselt või kaudselt kokku puuduvad -- nii teavadki. Ka Inglased, sakslased, venelased, hiinlased, ameeriklased, eestlased, lätlased jne.

:: forex ei ole eestikeelne sõna. Andres 10. detsember 2006, kell 09:32 (UTC)

:Vaatasin eng: otsing "forex", sattusin õigele lehele ja seal on nii kirjutatud: The forex market is ... -- niiet "forex turud" on kasutusel. Saksa keeles ja paljudes teistes keeltes on "Forex" lausa pealdisena. Vene keeles: История рынка FOREX jne. jne.

:: Jutt on eesti keelest. Andres 10. detsember 2006, kell 09:32 (UTC)

::Hõbe ja kuld ei olegi otseselt seotud aga valuutaturu juured ehk alged on sealt mailt, sest hõbe ja kuld ei ole samaväärsed. Ja kui nad on erineva vahetusekvivalendiga, siis võib arvata, et omavaheline vahetus ja kauba vastu vahetus ongi turu iseloomulikud omadused.

::: Tuleks lisada selgitus. Andres 10. detsember 2006, kell 09:32 (UTC)
----
Niipalju kui mina aru saan, on foreign exchange market ja currency market üks ja seesama asi. Andres 13. detsember 2006, kell 13:01 (UTC)
Jah, mõlemad tõlked on õiged aga avastasin, et Õiguskeele keskus seab "currency market" eelistatud terminiks aga "exchange market" sünonüümiks. Ei ole kogemust, kuidas seda artiklis teist moodi kirjeldada. Ehk teha vastavasisuline märkus.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eestipank.info/dynamic/erp/erp_et.jsp
** In Valuuta on 2013-06-24 14:06:53, 404 Not Found
** In Valuuta on 2013-07-07 21:08:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:09 (EEST)


Kasutaja arutelu:Arvi~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Arvi! Andres 9. detsember 2006, kell 10:31 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Arvi~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Raske nafta

Panin siia toimetamismärke, et Siim saaks artikli üle vaadata. Andres 9. detsember 2006, kell 12:48 (UTC)
Kergemate nafta fraktsioonide saamiseks kasutatakse The Husky Oil Lloydminster parendamisseadet.
Kas see on ainus selline seade? Kui mitte, siis tundub see rohkem reklaamina. Tehnoloogilist protsessi peaks minu meelest kirjeldama firmade nimesid ja kaubamärke mainimata. Siim 9. detsember 2006, kell 20:04 (UTC)
Kergemate nafta fraktsioonide saamiseks kasutatakse The Husky Oil Lloydminster parendamisseadet. Saadakse kõrge kvaliteediline ja madala väävlisisaldusega sünteetiline toornafta, millest eraldatakse nafta kõrvalproduktid nagu petrooleum, koks ja väävel. Tootmisvõimsus kuni 150 000 barrelit päevas.
Panin selle teksti praegu siia, sest minu meelest pole ta artiklis vajalik. Siim 9. detsember 2006, kell 20:47 (UTC)
Raske nafta varud jagunevad kaheks: kättesaadavad ja kättesaamatud varud.
Mida see tähendab? Mis mõttes kättesaamatud? Siim 9. detsember 2006, kell 21:19 (UTC)
Kui leida tehnoloogia kättesaadavatele varudele näiteks Põhja-Ameerikas ja võtta kasutusele pooled varud, siis see kataks pool Põhja-Ameerika nõudlust ja sellest jätkuks 75 aastaks. Kui leida tehnoloogia kättesaamatutele varudele, siis veel kauemaks. Majandusliku huvi ja sobiva tehnoloogia puudumise tõttu on raske nafta võimalikest leiukohtadest kasutusele võetud umbes 5%, olenevalt piirkonnast. Maakera kogu naftavarudest moodustab raske nafta 70%.
Kust allikast need arvud pärinevad? Näiteks Britannica väidab, et rasked naftad moodustavad maailma kogu allesjäänud naftast umbes kolmandiku. Siim 9. detsember 2006, kell 21:19 (UTC)
Ühtegi raske nafta kättesaamise tehnoloogiat ei ole veel kommertskasutuses.
Millise allika andmetel? Siim 9. detsember 2006, kell 21:23 (UTC)

1. suurendada maaalla pumbatava vee mahtu jääkuubikute või muude lisanditega, takistamaks vee äravoolu nafta pumpamisel
2. võtta kasutusele söe kaevandamise tehnoloogiad, eriti arendada robotkaevandamise seadmeid
3. pumbata maa alla bakterite ja toitainerikast vesilahust, nii et bakterid lõhustavad süsivesinikud biogaasiks e metaaniks.
Seda tuleks toimetada ja arusaadavamaks teha, aga ilma allikateta ei oska ma seda teha ega ka hinnata selle info tõepärasust. Kui arvestada seda, et artikkel sisaldab palju kahtlase väärtusega väiteid, siis ma teda artikli teksti pigem ei jätaks. Siim 9. detsember 2006, kell 21:27 (UTC)


Arutelu:Kaklusklubi (film)

Minu meelest tuleks see pealkiri reserveerida raamatule. Andres 9. detsember 2006, kell 19:52 (UTC)

selle su märkuse peale avastasin jah, et raamat on isegi eesti keeles ilmunud... tuleb vist lugema hakata... aga muidu tahtsin öelda seda, et nime Fight Club all on valminud veel vähemalt kaks filmi. - Ahsoous 9. detsember 2006, kell 20:33 (UTC)

: Kustutasin lehekülje Kaklusklubi. Andres 12. detsember 2006, kell 15:39 (UTC)
Puudub Kaklusklubi ja raamatule pole isegi linki ette nähtud. Andres (arutelu) 29. august 2012, kell 20:01 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.foxmovies.com/fightclub/
** In Kaklusklubi (film) on 2013-06-24 11:33:48, 404 Not Found
** In Kaklusklubi (film) on 2013-07-06 06:11:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:11 (EEST)