Arutelu:Viktor Kingissepp

Ma ei ole kindel, kas teda võib nimetada Eesti poliitikuks. Ta oli rohkem põrandaalune riigipööraja. Seega, kategooria vajaks ehk muutmist. Siim 23:01, 26 Feb 2005 (UTC)
See artikkel on suurel määral siit kopeeritud. Siim 23:28, 26 Feb 2005 (UTC)
Kirjutis tahab kõva kohendamist. Seal on palju nii nõukogude aegset kui ka postsovjetlikku propagandavahtu, mil pole tegelikkusega just palju pistmist. Revolutsiooniline ring Kuressaares ning süüdistused Linkhorsti aadressil on on aga suisa kõverpeegli toodang.'

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~.

Palun kohenda. Kui miski on propagandavale, siis palun maini, et seda on väidetud, kuid see pole tõsi. Andres 9. jaanuar 2006, kell 11.46 (UTC)
Võtan selle töö lähiajal ette. See võtab ikka mõne tunni aega, kuna ma pole antud teemaga juba aastaid tegelnud.
Wildgans 9. jaanuar 2006, kell 11.54 (UTC)
*Tegin mõned täiendused.Allikaks Kingisseppa kaua uurinud V.Milleri Saaremaa lehes ilmunu.Mees oli kohalik,kaasaegne ja valdab antud teemat.Ja ka muu,kaasaegne ja natuke nõuk materjal.Olen ise ka huvi tundnud tema isiku vastu.Lisasin ka oma allikad!krizz
==Kellegi J.Saare arvamus Kingissepa kohta pole nii oluline,et seda päises välja tuua.Keegi on Kingisseppa kindlasti ka kiitnud.Kuhu me niimoodi jõuame?Hinnangu andmine jäägu lugejale!!! Krizz.10.09.06

Keegi Eduard Laaman on minu silmis piisavalt oluline, et tema arvamust mainida.

Enamlaste poolse võimuorgani Täidesaatva nõukogu juht koos Johannes Käspertiga.

Mitte päris arusaadav ja seosetult paigutatud. Andres 28. juuni 2008, kell 18:32 (UTC)

Lugesin just ca 1970a Loomingust Alma Vaarmanni artikklit Kingissepa hukkamisest (või mõrvamisest nagu ta seal toob). Jättes kõrvale autori isiku ja selle, et tegemist on sügaval nõukaajal kirjutatud arikliga tundub seal siiski üht teist faktilist taga olevat. Sisuliselt on seal ära toodud hüpotees, et tegelikult ei lastudki Kingiseppa maha vaid ta suri piinamise tagajärjel ma nüüd ei mäleta kas kaitsepolitseis või kuskil mujal. Ei tea kas sellist infot oleks ka mõtet artikklisse siduda või on allikas liiga ebausaldusväärne?--Boy 5. märts 2009, kell 09:08 (UTC)

Arvan, et allikas ei ole liiga ebausaldusväärne. Seal kirjutatu edasiandmine koos viitega on minu meelest asjakohane. Andres 5. märts 2009, kell 09:13 (UTC)
Kas poja eestikeelne nimi oli tõesti Kingisepp ühe s-ga? Amherst99 15. juuni 2009, kell 20:19 (UTC)

Miks mitte? Andres 15. juuni 2009, kell 21:16 (UTC)

Ma ei tea, kumb on õige.   Andres 15. juuni 2009, kell 21:17 (UTC)
Samas artiklis on poja perekonnanimeks ka Kingissepp, sama lugu artiklis Kingissepp (linn Venemaal). Peab ühtlustama. Amherst99 15. juuni 2009, kell 21:27 (UTC)
Küsimus Boyle: Kas Sa täpsemalt ei mäleta, millisest Loomingust Sa seda Kingissepa surma artiklit lugesid? Leidsin juba ise (70. aasta vist)
Aga kust see informatsioon pärit on, et Tõnisson Kingissepa hukkamise vastu oli?

Siin on midagi. --Jaan513 25. august 2009, kell 10:19 (UTC)

Ma pole kindel, et pudi-padi tasus välja visata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. november 2009, kell 16:39 (UTC)

Siin on välja toodud ainult üks Kingissepaga seotud aadressikoht, aga neid oli rohkem. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. aprill 2011, kell 22:56 (EEST)

"Elukutseline riigikukutaja" on esimesest lausest välja võetud, aga kuskil see peaks olema. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. september 2011, kell 11:54 (EEST)

Teine eesnimi Eduard on välja võetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 22. mai 2012, kell 11:12 (EEST)

Kes see naljavend artikli kokku pani?
Viktor oli mu vanaisa sõber ja igati korralik inimene.
Pealegi oli just tema see, kes Tõnissoni elu ja tervisega Toompea lossist välja tõi.
Vene ajal aga tehti temast n-ö "musterrevolutsionäär", kuigi Kingissepp pole minu teada ühtegi kuritegu Eesti pinnal korda saatnud.
Tema tegevus tšekaas on Venemaa siseasi. Poeg Sergei on teine lugu.
Artikli autor on ilmselt poolharitud kommu, kes siit-sealt midagi kokku kraapis, pealegi on tekstil hirmus vene aktsent küljes.
Olen öelnud, Kirill, 24.03.2013.

Milline on õige sünnikoht? Victor Eduardi sünd on registreeritud EELK Kuressaare koguduse sünnimeetrikas http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.3151.1.197:63?188,1302,1133,302,0
Ka personaalraamatus on sünnikohaks Arensburg, täpsustusega Marienthal http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.3151.1.193:144?460,2128,2158,586,0 Seal on kirjas ka kreeka-katoliku ehk vene õigeusku siirdumine 1909.
Esimese abielu kohta on artiklis kirjas, et see sõlmiti 1909, samas sündis sellest abielust esimene poeg Anatol juba 1907. Genis on kirjas, et esimene abielu sõlmiti 1906, aga viide puudub.
----
"Tallinnas kandis Kingissepa nime Liivalaia tänav koos Juhkentali tänavaga." Juhkentali tänava nimi ei olnud tol ajal Kingissepa tänav. Juhkentali tänava nimi oli 1974-1990 Liivalaia tänav. Praeguse Liivalaia tänava nimi oli 1944-1990 Kingissepa tänav. Velirand (arutelu) 28. oktoober 2015, kell 14:14 (EET)

Ma arvan, et muudeti ühe tänavalõigu nime. Andres (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 21:07 (EEST)
----
Aastel 1951-1990 oli Tallinna Ühisgümnaasium oli endise nimega Tallinna 20-es Viktor Kingisepa nimeline keskkool.

Palun, kas keegi teeks selle lause korda? Andres (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 21:07 (EEST)

: Nüüd võibolla on veidi parem. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. oktoober 2017, kell 21:32 (EEST)


Arutelu:Kalimantan

Minu arvates on selline kategoriseerimine, kus "Kalimantan" kuulub kategooria "Brunei" alla veider. See oleks sama hea kui "Euroopa" oleks "Eesti" allkategooria. Siim 18:18, 27 Feb 2005 (UTC)

Saared on siiani saanud kategooriad riikide alla, mille koosseisu nad kuuluvad. Kummaline oleks, kui näiteks "Malaisia" või "Indoneesia" kategooriast ei leiaks midagi saarte kohta, millel nad asuvad. Kui siia mitte ühegi riigi kategooriat panna, siis ei tohi ju ka Jaava saarele lisada kategooriaks "Indoneesiat".

Mandrite-maailmajagude puhul on nende selline kategoriseerimine lihtsalt ülikeeruline. - Urmas 18:42, 27 Feb 2005 (UTC)

: Jaavaga on natuke teine asi, sest Indoneesia on suurem kui Jaava. Ma saaks aru, kui Brunei oleks Kalimantani allkategooria, aga vastupidine on küll imelik. Eesti ei ole ju Saaremaa allkategooria. Kui asjale samamoodi läheneda, siis peaks olema. Ülakategooria peaks olema suurem mõiste. Kui terve Kalimantani saar kuuluks Bruneile, siis oleks selline kategoriseerimine mõistetav, aga praegu tekitab küll küsimusi. Siim 18:52, 27 Feb 2005 (UTC)

::Püüa kategooria-allkategooria asemel mõelda sellele, mida on kategoorias "Malaisia" või "Brunei" vaja lugejal - võimalikult ülevaatlikku ja kergesti kättesaadavat teavet või lisainfot. St kategooriad peavad olema lugeja, mitte katalogiseerimisspetsi jaoks. - Urmas 19:11, 27 Feb 2005 (UTC)

::: Minu meelest toimib Urmas täiesti järjekindlalt: ta paigutab iga riigi kategooria alla kõik selle riigiga seotud geograafilised objektid. Tõsi küll, kui olla päris järjekindel, siis tuleks Eesti kategooria alla paigutada ka Euroopa ja Euraasia ja vist ka Atlandi ookean ja lõpuks (?) Maa. Andres 20:20, 27 Feb 2005 (UTC)
Borneo (Borneo Island) on saar mis koosneb kolmest osast: Kalimantan (Indoneesia), Srawak ja Sabah (Malaisia). Kalimantan ei ole saar vaid regioon, mis kuulub Indoneesiale. S..-

Eesti keeles nimetatakse Kalimantaniks nii kogu saart kui ka selle Indoneesiale kuuluvat osa. Andres 19. november 2006, kell 08:38 (UTC)

Naabersaarte lõik on pehmelt yteldes segane. Iga lõiku nimega "Kalimantan" alustada on nii närune stiil, et isegi kantseliit oleks parem. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 1. juuni 2012, kell 03:57 (EEST)

Miks on põhinimeks artiklil Kalimantan?
* http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=mm&lang=et&kohanimi=borneo&f2v=Y&keel=&f3v=Y&allikas=&staatus=&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&f14v=Y&of=tb
* http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=mm&lang=et&kohanimi=Kalimantan&f2v=Y&keel=&f3v=Y&allikas=&staatus=&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&f14v=Y&of=tb
* http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=mm&lang=et&kohanimi=96032978&f2v=Y&f3v=Y&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&f14v=Y&of=tb
Vaadates neid vastuseid päringutele KNAB-is võiks põhinimi olla Borneo.
suwa 7. jaanuar 2015, kell 11:21 (EET)

Need lingid, eriti viimane, näitavadki, et KNAB-i järgi on põhinimeks Kalimantan. Andres (arutelu) 7. jaanuar 2015, kell 11:29 (EET)
----
Saarel elab umbes 16 miljonit elanikku ja sellega on ta rahvaarvult umbes maailma 12. riik.

Järgmisest lõigust saame teada, et see on tänapäeval ainus meresaar maailmas, mis jaguneb kolme riigi vahel. Ursus scribens (arutelu) 14. juuli 2018, kell 07:10 (EEST)

:Võtsin selle viimase lauseosa välja.--Morel (arutelu) 24. märts 2019, kell 20:42 (EET)


Arutelu:Costa Rica

''Sõjavägi puudub, raha kulutatakse selle asemel haridusele.''
Imelik lause. Minu arvates tuleks välja võtta. Ei saa ju öelda, millele täpselt kulub raha, mis puuduvate kaitsekulutuste tõttu kokku hoitakse. Mingid kaitsekulutused Costa Rical siiski on. CIA World Factbooli andmetel 64 miljonit USDi aastas. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 18:38, 27 Feb 2005 (UTC)

Siin on kujutatud tsiviillipp (rahvuslipp), mitte riigi- ja merelipp. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuni 2006, kell 10.12 (UTC)

Miks vapi link ei tööta? Andres 27. aprill 2010, kell 17:49 (EEST)
Minu meelest endine asendikaart oli parem. Andres 27. aprill 2010, kell 17:51 (EEST)
Me peame läbi mõtlema, kuidas ajavööndeid märkida. Andres 27. aprill 2010, kell 17:53 (EEST)

Asendasin kaardiga, mis neist mõlemast parem. Kui see ei sobi, võib tagasi muuta.--WooteleF 27. aprill 2010, kell 18:00 (EEST)

: Sobib. Andres 27. aprill 2010, kell 18:09 (EEST)

Turism ei sobi riigi alajaotusse. ~~

Miks link ei tööta, pole võimalik midagi lisada?
Käisin Costa Ricas, ja tekkis huvi,  mõtlesin et teen inglise viki baasil laienduse aga võta näpust.

Ma ei tea, mul töötab. Andres (arutelu) 2. juuli 2015, kell 12:21 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tom~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Tom! Andres 20:13, 27 Feb 2005 (UTC)
Aitüma!--Tom 10:04, 28 Feb 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Tom~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Liberalism

Liberaalsete mõtlejate nimekiri peaks olema pigem tähestiku järjekorras ning nummerdamata ja lahtine. Andres 10:18, 1 Mar 2005 (UTC)

: Praegune järjekord on kronoloogiline, mõnes mõttes on see päris hea. Numbrid ei sega kuna neid teeb märk #, st vahele saab alati panna ja numbrite järjekord muutub ise.(PS! vabandan, et eelmine kord sisse logimata jäi)--Kinks 12:06, 1 Mar 2005 (UTC)

:: Mille alusel kronoloogiline järjekord moodustatakse, kas sünniaasta järgi? Mida see annab? Otsida on lihtsam tähestiku järgi. Isikute loetelu asemel võiks olla ajalooline ülevaade, kus oleks iga isiku panust ka kirjeldatud. Andres 12:26, 1 Mar 2005 (UTC)

::: Numbrite asemel võiksid olla tärnid. Andres 16. oktoober 2005, kell 14.38 (UTC)

Artikliga on midagi mäda - Keynes ja Chomsky on ühes nimekirjas Hayeki ja Friedmaniga? Põhja-Ameerika tänapäevases mõistes tähendab liberalism sotsiaaldemokraatiat, millel pole liberalismiga klassikalises mõistes eriti midagi pistmist. Proovin selle ümber kirjutada. Unigolyn 16. veebruar 2006, kell 21.59 (UTC)
----
Liberaalne on vabameelne, inimeste võrdõiguslikkust ja poliitilisi vabadusi pooldav.

Ümbersuunatud lehelt. Andres 13. oktoober 2008, kell 16:08 (UTC)
Algus on tehtud segaseks. Liberalism ei ole primaarselt filosoofia, ja filosoofia eesmärk ei ole primaarselt praktiline. Andres (arutelu) 24. märts 2015, kell 10:03 (EET)


Malli arutelu:Commons

Selle malliga saab teha artiklis lingi artiklisse Wikimedia Commonsisse, kus on  pilte või ka muid meediafaile, mis on artikli teemaga seotud.
Malli kasutamine artiklis:
 {{Commons|LEHENIMI|NIMI}}
kus LEHENIMI on lehekülje või kategooria nimi Commonsis.
ja NIMI on nimi sellisel kujul nagu soovitakse seda malli kasutamisel näha.
Näited:
* {{Commons|Vincent van Gogh}} — Link Vincent van Gogh'i lehele
* {{Commons|Category:Maps of Estonia|Eesti kaardid}} — Link Eesti kaartide kategooria lehele
* kasutus näiteid
----
Kopeeritud inglise vikist :en:Template:Commons --TarmoK 19:01, 2 Mar 2005 (UTC)

Teen ettepaneku kirjutada "täiendavaid" asemel "selle artikli teemalisi". Andres 8. september 2005, kell 16.26 (UTC)

Nõus Andresega, lisaks teen ettepaneku "leidub" asemel kirjutada "on". Siim 8. september 2005, kell 17.24 (UTC)

: "selle artikli teemalisi" -kõlab minu kõrvale et lingi taga võib leiduda igasugust materjali mis on kuidagigi seotud artikli "objektiga", et siis näiteks "Hariliku männi" artiklis võib see link vabalt viia igasuguste mände puudutavate lehekülgedele Commonsis ja lisaks ka puidutööstuse lehekülgedele. Selle asemel et see viiks "Hariliku männi" lehele commonsis

: Asendada "Multimeediafaile Wikimedia Commonsis:" -tekstiga(?) lühem ja vähem poleemikam? --TarmoK 9. september 2005, kell 06.43 (UTC)

:: Selline tekst on minu meelest arusaamatu. Peab  ikkagi kuidagi mainima seost artikliga. Andres 9. september 2005, kell 21.19 (UTC)

::: "teema" on küll väga kauge viide artikliga

::: ... jah hea oleks kui seos oleks ... "Artikliga seotud multimeediafaile Commonsis: link siia"? --TarmoK 21. september 2005, kell 21.04 (UTC)

:::: Pakuks tekstiks: "Vaata täiendavaid (või temaatilisi või teemakohaseid) meediafaile Commonsis"--Boy 21. september 2005, kell 22.57 (UTC)

::::: Just sõna "täiendavaid" ega üleskutset vaatamisele ei tohiks siin olla, sest sageli on kõik need failid, mis Commonsis on, artikli tekstis juba kasutatud. Andres 22. september 2005, kell 06.00 (UTC)

:::::: No a kirjutame siis "Samal teemal Commonsis" ;-) --Boy 22. september 2005, kell 06.41 (UTC)

::::::: Kes ei tea, mis Commons on, ei saa aru, mis see tähendab. Andres 22. september 2005, kell 07.02 (UTC)

:::::::: Jah, aga termin "Commons" on ju mallil ka link terminit lahti seletavale lehele, nii et kes ei tea saab seda klikkida ja lugeda. Mõneti on termini mittetundmine lahendamatu probleem, sest tõepoolest, ma ei saa kuidagi lauset mõista, kui ma selles sisalduvatest sõnadest aru ei saa. Mis puutub sõnasse Commons, siis võiks termini Commons ju ka eesti keelde tõlkida (a-la Wikipedia -> Vikipeedia) nt. ühisvaramu vms. Sellel oleks ka halb külg - need kes seda commonsisks nimetavad ei teaks millest jutt.--Boy 23. september 2005, kell 21.57 (UTC)

::::::::: Andres, pidasid sa silmas Boy viimases variandis lühidust? et seal ei olnud mainitud midada lingi taga võib oodata? Või et "commons" sõna on ebaselge? Viimasel puhul: kas mallis Vikisõnaraamtussse, lugeja teab millega tegu on kui ta ei ole varem kokku puutunud? Sama lugu ka näiteks IMDB lingiga, jne. Nii nagu Boy ütles, kui lugeja tahab teada mis Commons on siis võib ta sellel lingil klikkida ja saab lugeda millega tegu. Igale poole ei saa lahti seletada igat detaili, selleks ongi lingid olemas. --TarmoK 24. september 2005, kell 09.01 (UTC)

:: Sõna "Vikisõnaraamat" ütleb ära, et tegemist on sõnaraamatuga. Kuigi lugeja ei pruugi teada, mis on Vikisõnaraamat, aimab ta ikkagi enam-vähem, mida sealt otsida. Sõna "Commons" aga ei ütle üldse midagi selle kohta, mida sealt oodata võiks. Sellepärast peaks midagi lisama. Sõna "meediafail" ütleb juba rohkem, kuigi seegi on segane sõna. "Multimediafail" oleks ehk parem. Veel parem oleks "pildi- ja helifaile" vms. Andres 24. september 2005, kell 09.09 (UTC)

::: Kommenteeriks terminite meediafail ja multimeediafail kohta. Minumeelest ei ole commonsis tegemist multimeediafailidega. Me ei leia sealt kombineeritud audio-videot jne. Seal on üldjuhul fotod või äärmisel juhul helifailid mis on vägagi tavameedia ainult digitaliseeritud kujul. Aga võibolla me lihtsalt defineerimie mõistet multimeedia erinevalt.--Boy 24. september 2005, kell 21.08 (UTC)

:::: Saan aru, mis Sa mõtled. Aga küllap sinna ilmuvad ka multimeediafailid. Kui öelda "multimeediafailid", siis see pole muidugi korrektne, kuid sellega peetakse mõnikord silmas pildi ja/või helifaile. Aga "pildi- ja/või helifailid" oleks minu meelest kõige parem. Andres 25. september 2005, kell 05.58 (UTC)
----
Minu meelest tuleks sõna "täiendavaid" kiires korras ära jätta. Edasi võib juba sõnastuse üle rahulikult aru pidada. Andres 22. september 2005, kell 08.22 (UTC)

Keegi tarkpea kustutas Commonsist ära siin kasutatud commonsi logo ja pakub asemele SVG versiooni, mis aga ei sobi, sest see "ei tööta" IE-s. Nii et praegu on parem oodata et see rumalus ära parandatakse (panen selle malli kaitse alla mõneks ajaks et ka väljaspoolt tulijad seda ei teeks) --TarmoK 25. oktoober 2005, kell 07.18 (UTC)

Pilt tuleks praegu ära võtta, sest selle asemel haigutab punane rist. Peep 25. oktoober 2005, kell 21.01 (UTC)

:Mul näitab IE commonsi logo. näitas eile ja näitab täna. avjoska 13. aprill 2007, kell 04:51 (UTC)

Please update the interwikis with a copy/paste of the following (more simple that giving the changes):
af:Sjabloon:Commons
als:Vorlage:Commons
ar:قالب:كومنز
ast:Plantilla:Commons
az:Şablon:Commons
id:Templat:Commons
ms:Templat:Commons
su:Citakan:Commons
be:Шаблён:Commons
bar:Vorlage:Commons
bs:Šablon:Commons
bg:Шаблон:Общомедия
ca:Template:Commons
cs:Šablona:Commons
cy:Nodyn:Comin
da:Skabelon:Commons
de:Vorlage:Commons
el:Πρότυπο:Commons
en:Template:Commons
es:Plantilla:Commons
eo:Ŝablono:Commons
eu:Txantiloi:Commons
fa:الگو:انبار
fr:Modèle:Commons
fy:Berjocht:Commons
ga:Teimpléad:Cómhaoin
gl:Template:Commons
ko:틀:Commons
hsb:Předłoha:Commons
hr:Predložak:Commons
io:Template:Commons
ilo:Template:Commons
ia:Patrono:Commons
iu:Template:Commons
ik:Template:Commons
is:Snið:Commons
it:Template:Commons
he:תבנית:ויקישיתוף
kn:ಟೆಂಪ್ಲೇಟು:Commons
ku:Şablon:Commons
la:Formula:Communia2
lv:Veidne:Commons
lb:Template:Commons
lt:Šablonas:Commons
li:Sjabloon:Commons
hu:Sablon:Commons
mk:Шаблон:Commons
nl:Sjabloon:Commons
ja:Template:Commons
no:Mal:Commons
nn:Mal:Commons
oc:Modèl:Commons
nds:Vörlaag:Commons
pl:Szablon:Commons
pt:Predefinição:Commons
ro:Format:Commons
ru:Шаблон:Commons
sq:Stampa:Commons
scn:Template:Commons
simple:Template:Commons
sk:Šablóna:Commons
sl:Predloga:Zbirka
sr:Шаблон:Commons
sh:Template:Commons
fi:Malline:Commons
sv:Mall:Commons
tl:Template:Commons
tt:Ürnäk:Commons
vi:Tiêu bản:Commons
tr:Şablon:Commons
wa:Modele:Commons
uk:Шаблон:Commons
ur:سانچہ:Commons
zh:Template:Commons
Regards — Robin des Bois ♘ ➳  ✉ 10. aprill 2007, kell 20:04 (UTC)

Done by Andres — Robin des Bois ♘ ➳  ✉ 11. aprill 2007, kell 03:38 (UTC)
----
Minu meelest kiri "pildid, videod ja helifailid" oli siin siiski oluline. Kui lugeja ei tea (või mäleta), mis on Commons, siis ta ei aima, kuhu link viia võiks. Kui sõnastus ei sobi kasutajalehele viitamiseks, siis pigem võiks sellisel juhul seda malli mitte kasutada. Mall on mõeldud ikkagi eeskätt artiklites kasutamiseks. 90.190.114.172 14. jaanuar 2014, kell 14:06 (EET)


Arutelu:Eno Raud

Anonüümne autor kirjutas, et Raud sündis 12. veebruaril. DJ Capricorn kirjutas, et 15. veebruaril 1928. Ma ei suuda tuvastada, kummal on õigus. Ja panin kogemata juba 12. veebruari sisse. Võib-olla vajab see parandamist. Taivo 19:12, 2 Mar 2005 (UTC)

Õige on 15. veebruar. Andres 19:22, 2 Mar 2005 (UTC)
Ta sündis 15.
huvitav, mis eesmärgil need toimetamised luule ja kogumike kallal?--Hendrix 23. oktoober 2007, kell 16:10 (UTC)

Kas vene Vikis on ikka Eno Raua foto? Ma ise ei usu seda hästi. http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A0%D0%B0%D1%83%D0%B4,_%D0%AD%D0%BD%D0%BE --Amherst99 (arutelu) 20. mai 2012, kell 23:36 (EEST)

Miks? Andres (arutelu) 20. mai 2012, kell 23:40 (EEST)

: Foto tundub eestiaegne, ta oli siis liiga noor. Pigem põlvkond vanema inimese foto. Isa? --Amherst99 (arutelu) 20. mai 2012, kell 23:50 (EEST)

:: Ongi Mart Raud. http://sannuesta.blogspot.com/2008/10/valmi-kirjanik-jean-de-la-fontaine.html --Amherst99 (arutelu) 20. mai 2012, kell 23:57 (EEST)

::: Googli järgi on ka saidil kirmus.ee, aga praegu ei avane. Vt https://www.google.ee/search?tbm=isch&hl=et&source=hp&biw=853&bih=524&q=mart+raud&gbv=2&oq=mart+raud&aq=f&aqi=g3g-S3&aql=&gs_l=img.3..0l3j0i24l3.1746.4056.0.4503.9.9.0.0.0.0.134.1020.0j9.9.0...0.0.e-4oAq6RnRs
--Amherst99 (arutelu) 21. mai 2012, kell 00:00 (EEST)

::::Nüüd ongi vene Vikis see foto asendatud. --Amherst99 (arutelu) 17. juuni 2012, kell 23:12 (EEST)

Võiks olla eraldi artiklina, vt Uku Masingu bibliograafia. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. september 2018, kell 22:04 (EEST)

Eraldi oleks väga halb, lugejale jääks alles väga napp nuditud artikkel.--80.235.107.168 21. september 2018, kell 21:14 (EEST)

Ei näe vajadust lahutada. Iseasi, kui seal oleks üksikasjalik ja ammendav loetelu. Andres (arutelu) 22. september 2018, kell 01:44 (EEST)


Arutelu:Alamhulk

Kas kõigi alamhulkade hulka mitte ei nimetata potentshulgaks või ka buleaaniks? Andres 06:14, 3 Mar 2005 (UTC)

Õige küll, aga harva. Enamasti öeldakse (kõigi) alamhulkade hulk või (kõigi) osahulkade hulk. Vahel räägitakse astmehulgast. Potentshulk on haruldasem ja buleaani pole üldse kohanud, tõenäoliselt kasutatud vene keele vahendusel. "Kõigi alamhulkade hulk" on pisut kohmakas pealkiri küll artiklile. --Ker 11:39, 3 Mar 2005 (UTC)

: "Buleaani" suhtes on Sul õigus. "Astmehulga" puhul on see probleem, et ta võib tähendada ka 'degree set'. "Kõigi alamhulkade hulk" ja "alamhulkade hulk" ei ole head pealkirjad, sest esimest võib mõista kõigi (kõikide hulkade) alamhulkade hulgana, kuigi sellist hulka ei ole, ja teine jätab ebamääraseks, millised alamhulgad võetakse. Pakun pealkirjaks "potentshulk". Andres 18:14, 3 Mar 2005 (UTC)

Miks on osa materjali välja jäetud? Andres 2. märts 2009, kell 23:03 (UTC)

Osa materjali sai tõstetud tühihulga alla. --Hardi 2. märts 2009, kell 23:09 (UTC)

: See materjal kuulub samahästi ka alamhulga teema alla. Mittematemaatikul on definitsiooni järgi asjast raske aru saada. Andres 10. märts 2009, kell 07:21 (UTC)

''Tõestus: Olgu antud mis tahes hulk <var>A</var>. Me tahame tõestada, et <math>\varnothing</math> on hulga  <var>A</var> alamhulk. Selleks tuleb näidata, et hulga <math>\varnothing</math> kõik elemendid on hulga <var>A</var> elemendid. Aga hulgas <math>\varnothing</math> ei ole elemente.<ref>Kogenud matemaatiku jaoks on [[arutlus]] "hulgal <math>\varnothing</math> ei ole elemente, järelikult kõik hulga <math>\varnothing</math> elemendid on hulga <var>A</var> elemendid" ilmne, kuid algaja jaoks ei pruugi asi nii lihtne olla. Kui hulgal <math>\varnothing</math> ei ole üldse elemente,
kuidas "nad" siis saavad millegi muu elemendid olla?  Sellest on võib-olla lihtsam aru saada, kui asja teistpidi vaadata. Selleks et tõestada, et hulk <math>\varnothing</math> ''ei ole'' hulga <var>A</var> alamhulk, tuleks leida hulga <math>\varnothing</math> element, mis ei ole ühtlasi hulga <var>A</var> element. Et hulgas <math>\varnothing</math> elemente ei ole, siis see on võimatu ning seetõttu on  <math>\varnothing</math> tõepoolest hulga <var>A</var> alamhulk.</ref>

See on välja tõstetud.
Ma ei leia, et see oleks ebavajalik. Küllap sõnastust annab parandada, aga ma ei leia, et see oleks ebavajalik. Vähem kogenud lugejad võivad sellel kohal komistada. Palun ära tee selliseid asju ilma aruteluta. Andres 12. märts 2009, kell 11:39 (UTC)

Mida tähendab komistada? Olen juba öelnud, et see tõestus ei kuulu siia. Pealegi, tõestused ja omapoolsed kommentaarid tuleks esitatda põhitekstist selgelt eristatuna. --Hardi 12. märts 2009, kell 18:18 (UTC)

: Sa ütlesid ainult, et viisid osa materjali siit üle artiklisse Tühi hulk. Mina vastasin, et see materjal on seotud mõlema teemaga. Sellele pole Sa mingeid vastuargumente esitanud.

: Kui artiklis on toodud mingi väide, siis kuulub artiklisse ka selle väite tõestus. Kui tõestus ja kommentaar ei ole Sinu meelest hästi vormistatud, näita siis ette, kuidas tuleb vormistada. Vormistamisvead ei ole ju seotud sellega, kas materjal on vajalik. Igatahes kommentaar oli põhitekstist eraldatud, tõestus aga peakski minu meelest olema põhiteksti osa.

: Komistada tähendab antud juhul mitte aru saada. Andres 13. märts 2009, kell 00:45 (UTC)

Vormistuse kohapealt pean lisama, et ülaltoodud ei ole viide vaid märkus ja kasutatakse malli . Sisu üle otsustage ise. --Tiuks 12. märts 2009, kell 11:48 (UTC)

: Jah, see ei ole viide. Kas siis peaks tegema eraldi viidete loendi ja märkuste loendi? Andres 12. märts 2009, kell 12:05 (UTC)

:: Märkuse võib kirjutada kohe lõigu või tabeli lõppu nagu näiteks Euroopa maad ja siis ei ole vaja eraldi alajaotust. Ma arvan, et ei ole mõtet eraldi alajaotust teha. --Tiuks 12. märts 2009, kell 12:11 (UTC)

::: Aga viited on ju märkused. Miks ei võiks kõik märkused ühes kohas olla? Märkuste kasutamise mõte ongi ju see, et nad lugemist ei segaks. Kui ma panen märkuse kohe lõigu järele, siis ta ju seda otstarvet ei täida. Andres 12. märts 2009, kell 12:13 (UTC)

:::: Aga viited on ju märkused? Kindlasti mitte. Ma ei poolda originaalistemist. --Hardi 12. märts 2009, kell 18:18 (UTC)

::::: See ei ole küll originaalitsemine. Raamatutes on tavaline, et viited vormistatakse märkustega ühtselt allmärkustena või järelmärkustena. Andres 13. märts 2009, kell 00:45 (UTC)

:::: Minu arust inglise vikis nad eraldi ei ole, sest näiteks tabeli puhul on oluline, et info oleks lähedal. Soovi korral võib ju eraldi alajaotuse teha aga kui on ainult üks märkus, siis ei ole mõtet. Eraldi alajaotuse puhul tuleks siis märkused kirjutada nii # (ilma # ei tee numriloendit). --Tiuks 12. märts 2009, kell 12:20 (UTC)

::::: Minu mõte on, et märkused tuleks viidetega kokku panna ning pealkirjaks panna "Märkused". Iseasi, kui on selline märkus, mis käib tabeli juurde. See võiks pigem olla tabeli all. Andres 12. märts 2009, kell 12:23 (UTC)

:::::: Jah, sõltuvalt olukorrast otsustada. Eraldi alajaotusena võiks ta olla siis enne viiteid. --Tiuks 12. märts 2009, kell 12:25 (UTC)
----
Ülemhulga artikkel on ilma aruteluta siia liidetud. Ka liitmismärkusi siin ei olnud. Ma olen sellise liitmise vastu ja eraldi artikli taastamise poolt. Lugejal on ülemhulga mõistest lihtsam aru saada, kui on eraldi artikkel. Ja siin on raske orienteeruda, sest ülemhulgast on juttu alles kolmandas lõigus. Andres (arutelu) 4. aprill 2016, kell 09:08 (EEST)


Malli arutelu:EestiVald

Mall on mõeldud kasutamiseks Eesti valdade lehekülgede kujunduse ühtlustamiseks ning lihtsustamiseks. Malli kujundus on võetud Alajõe valla leheküljelt.
Malli kasutamiseks:

või

kus
* nimi on valla nimi ilma täiendita "vald" nt Alajõe
* lipp ja vapp on valla lipu ja vapi pildid kujul Pilt:
* pindala on valla pindala ruutkilomeetrites ilma km2 täiendita
* elanikke on valla rahva arv (vajadusel saab sulgudesse lisada ka loenduse aja nt 12244 (31.12.2004)
* keskus on vallakeskuse nimi, millest tehakse link vastava nimega leheküljele
Teadaolevad kitsendused:
# osadel valdadel pole lippe. Praegune mall ei arvesta sellega. Võimalus oleks näiteks teha mall Mall:LiputaEestiVald, mis sellega arvestaks. Võimalik, et osadel valdadel pole ka vappe. --M2ger 18. aprill 2006, kell 18.33 (UTC) See probleem peaks nüüd lahendatud olema. Kui vapp ja/või lipp parameetrid on väärtustamata, siis kuvatakse vapi/lipu asemel vapp puudu/lipp puudu.
# ei arvestata olukorraga, kui vallakeskuse nimi ja link vastavale lehele ei ühti täpselt. Näiteks peaks kasutama linkimismeetodit Linn
# Valdade lipud on pole kõik ühesuguse külgede suhtega. Tavalipu laiuseks peaks olema 150, kuid vapilipu (nt Alajõel) 125. Haldusüksuse vappide soovituslik laius on tgeelikult hoopis 100.
# Põhimõtteliselt on vallad ka linnad-KOV, nt Viljandi, Tartu, Tallinn, kes peaksid sama malli saama. Siin tekib probleem Tallinnaga - tal on mitu vappi ja lisaks tuleb Tallinna suure vapi laiuse juures arvestada, et vapikilp jääks arvestatavat mõõtu.
# Praegu puudub võimalus kasutada ühisviki (commons) pildifaile.
# Lipu puudumisel peaks olema võimalus sellekohase märkuse tabelisse kirjutamiseks.
# Lipu- või vapifaili puudumisel tuleb kahe püstkriipsu vahele jätta tühik.
# Üldiselt on ootuspärane, et tabeli alumise joone alla saaks ka valla asendikaardile koht. Tabelis on see võimalus olemas.
----
Mõned kommentaarid ja võimalused
* Tallinna vapid kardan, et templatet spetsiaalselt Tallinna mitme vapi jaoks kohandama hakata pole mõtet...Äkki saaks erinevaid vappe näidata vapi all olevast lingist avaneval lehel ja Tallinna lehel piirduks ühega vappidest (sellega mida sagedamini kasutatakse).
* Commonsi pildifailid. Arvestades, et teeme templated esialgu ainult Eesti omavalitsuste jms. jaoks pole commonsi mittekasutatavus ehk probleemiks. Samas saaks templatet muidugi veid kohendada, nii et ka Pilt: või Image: sisse jääksid.
* Lipu puudumine - Kui paljudel omavalitsustel lipp puudub? Kas oleks mõtet LiputaEestiVald vms. mallil?
* Lipu või vapifaili puudumine. Peale parameetritega template kasutamist saab kasutada konstruktsiooni lipu-fail=- või vapi-fail=-
* Asendikaart - lisame templatele - ning lisaparameetri - kas mõni on olemas, et saaks suurust proovida?
--Boy 21:34, 4 Mar 2005 (UTC)

Tallinnale võib erandina säilitada senise variandi - mõlemad vapid on kenad ja kõnekad ning neid võiks julgesti eksponeerida.

Commonsi koha pealt pidasin rohkem mõttes juhtu, kui haldusüksuste tabel malli kujule viia, siis muutub asi aktuaalseks. Praegu mitte.

Ilma liputa valdade jaoks malli teha pole vast mõtet.

Küll on aga probleemiks lippude erinev laius eri valdadel.

Asendikaarte veel pole. Nende asemel võiks vaadata haldusüksuste tabelit ja viimastena toimetatud tabeleid artiklites, kus kaart praegu olemas, - laius peaks põhimõtteliselt samasugune tulema. - Urmas 23:41, 4 Mar 2005 (UTC)

{{EestiVald|Alajõe|lipp=[[Pilt:EST_Alajõe_vald_flag.gif|125px|Alajõe valla lipp]]|kaart=|vapp=[[Pilt:Alajoe valla vapp - 2.png|100px|Alajõe valla vapp]]|pindala=109,61|elanikke=345 (seisuga 1.01.2006)|keskus=Alajõe}}

Proovisin ka ise selgeks mõelda võimalust kasutada haldusüksuste, sh valdade tabeleid mallide kujul. Ja miks mitte ka riikide omi. Jõudsin niikaugele, et ilmselt:
*on neid malle võimalik kasutada
*see oleks hea - ei peaks mehaaniliselt tegema neid parandusi, mida Tarmo teeb. Tabeleid on palju saanud.
*selgelt segavaks on kõik see, mida kirjutasin lippude, vappide ja kaartide kohta - käsitööd jääb ikkagi palju
*haldusüksuste nimed on mitmes keeles ja nende täpset arvu ei saa ette määrata - jällegi käsitöö
*osadel haldusüksustel on pealinnad (osariigid, liidumaad), osadel jällegi keskused (oblastid)
*osad haldusüksuste ametlikud nimed on väga pikad - tabeli laius peab olema reguleeritav, mitte fikseeritud!!!
Ühesõnaga: mall on täiesti kasutatav, kuid tabeli laius, nimede osa, kõik pildifailid, keskus-pealinn tuleb sisestada endisel kujul.

: Jah, mõtlesin ka sellele ja jäin kohe alguses plindrisse - kõik praegused mallid on tibake erinevad aga mõte on hea. Hea oleks kokku koguda näited kõikides (siiani) kasutatavatest erinevatest templatedest. Panen siisa mõned, mida oskan leida ära:
* Eesti linn: Võru
* Eesti vald: Võru vald
* Eesti maakond Võru maakond
* Riik Eesti (arvan, et seda parametriseeritud templatega teha on tiba keerulisem - liiga palju parameetreid)
* Väismaa haldusüksus 1 (krai,oblast jne) Adõgee Vabariik
* Välismaa haldusüksis 2 (linn) Aizkraukle
Hetkel tundub mulle, et äkki piirduks template(de)s ainult eesti linnade/valdade/maakondadega ?? --Boy 16:34, 4 Mar 2005 (UTC)

Hetkel küll. - Urmas 20:27, 4 Mar 2005 (UTC)
----
Tore algatus Boy sul. Olen ise seda, malli tegemist haldusüksustele, juba mõnda aega ka mõlgutanud kuid ei ole leidnud osadele "küsimustele" (Urmase mainitud) veel vastuseid ja nii see on veninud.
Mul ei ole kahjuks praegu aega süveneda pikemalt, kuid enne kui see mall kasutusele võtta arvan et peaks tegema mõned muudatused. Üks kõige "suurem" on kasutada parameetrite nimesid (selle asemel et kirjutada neid väärtusi teatud järjekorras). Vaata: :meta:Help:Template#Parameters. Sedasi on artilit redigeerides ka lihtsam malli väärtusi redigeerida. Loodan et leian järgmine nädal aega aidata sellega rohkem --TarmoK 09:24, 4 Mar 2005 (UTC)

: Tegin template nimeliste parameetrite peale ümber. Ausaltöeldes, pole ma sugugi kindel, kas nii parem sai :) Sellel lahenduse on nii häid kui halbu külgi: Heaks küljeks on see, et tõesti parameetreid saab nüüd kasutada suvalises järjekorras (kõiki peale esimese) ja on selgem, mida mingi parameeter tähendab, halvaks on, et minumeelest muutus template väljakutse kuidagi kohmakaks (loe pikaks) ja teiseks pead nagunii abiteksti lugema, kui templatet kasutada tahad, sest ega neid parameetri nimesid peast hästi ei mäleta. --Boy 16:18, 4 Mar 2005 (UTC)

::Juurde on vaja kohta valla asendikaardile, nagu on oblastitel-osariikidel. Neid kaarte praegu küll veel pole, kuid ega me neist pääse. - Urmas 20:27, 4 Mar 2005 (UTC)

::Proovisin malli kasutada: parameetrite nimede kasutamine on tüütuvõitu. Eelvaadet kasutades on mall ka ilma parameetrinimedeta selline, mis õpetab enda kasutamise kiiresti selgeks. (jõudis kohale miks kasutamine iseõpetav oli:)) Teen piltide koha peale prooviks paar muudatust. - Urmas 08:30, 5 Mar 2005 (UTC)

::Tegin Abja valla artikli tabeli malli ümber. Võtsin väiksemaks vapikilbi laiust - Haldusüksuste artiklite reeglites sai selleks kokku lepitud 100, kui ei ole erilähenemist nõudev juht' (nt Tallinna suur vapp). Kui kellegi põhimõttelisi eriarvamusi siinkohal pole, võiks Eesti valdade malli kasutama hakata. - Urmas 16:31, 5 Mar 2005 (UTC)
----
Kas on võimalik ühte malli teise sisse kirjutada? Selliselt õnnestuks ka oblastite, liidumaade tabelid mallide abil korda saada. Ainuke oluline erinevus Eesti valdade juhtumist on etteteadmata arv nimetusi ametlikes keeltes. Nende pikalt väljakirjutamine pole mõistlik. - Urmas 16:31, 5 Mar 2005 (UTC)

: Jah on võimalik. Üks mall saab teist kasutada küll. Rohkem infot saad lehelt :meta:Help:Template --Boy 17:52, 5 Mar 2005 (UTC)

Tegin Kasutaja:TarmoK/tmplTest lehele näiteid kuidas oleks (üks) variant lahendada seda haldusüksuste tabelite malliks tegemist. Seal on kasutusel kaks "varianti" esimene on Kasutaja:TarmoK/hy -mall kus on kõik ühes mallis ja sedasi sobib Eesti haldusüksustele: Maakond, vald, linn
Teine variant on kombinatsioon kolmest mallist, võimaldades sedasi ka teha välismaiseid haldusüksuste infotabeleid, sõltumata kui mitu võõrkeelset nime on kasutusel.
Urmas juba kommenteeris neid (vt Kasutaja_arutelu:TarmoK/tmplTest) ja mulle tundub et siin lehel ja sealsete kommentaaridega on enamus küsimusi kaetud(?). On küll mõned lahtised otsad (näiteks, tabeli laius määratavaks või mitte; milline peaks olema linna mall) kuid arvan et Mall:EestiVald ja sealsel testi lehel tehtud variantide baasil (kes mind ikka kiidab kui mitte ise :o) ) saame kenasti lõpliku lahenduse leida --TarmoK 22:52, 8 Mar 2005 (UTC)

Linnadele peaks olema universaalne mall, mida saaks kasutada kõikide Eesti linnade jaoks - nii nende, mis on KOV, st haldusüksuse staatuses, kui ka nende, mis kuuluvad mõne valla koosseisu (Otepää, Räpina) ega ole haldusüksused. Ka peaks sama malliga ühtlustama vähemalt need välisriiikide linnade artiklid, kus on toodud vapp-lipp (Helsingi ja Minsk näiteks). - Urmas 06:18, 9 Mar 2005 (UTC)

: Enne kui hakata määrama milline mall peaks olema peaks olema kokkuleppe mis seal linna infotabelis näidatakse. Seda esmaks, teiseks, kui linna mall on lähedane praegusele haldusüksuse infotabelile, siis on neid võimalik teha ka kasutades neid minu pakutud malli variante. Lisan sinna testilehele Rakvere kõrvale veel Helsingi näiteks, ehk see selgitab, näitlikustab paremini --TarmoK 07:24, 9 Mar 2005 (UTC)

::Linna juures peaks olema koht eeskätt vapile ja lipule, milliseid on ka praegu lisatud. Ja kui lipp-vapp juba olemas on, võib lisada elanike arvu ning kui võimalik pindala. Linnaks saamise aasta pole samuti paha mõte, ehkki see info pole avst esmatähtis. Lisaks võiks jätta lõppu koha linna asendikaardi jaoks (praegu neid kaarte praktiliselt pole). Mulle tundub ka, et võiks olla üks rida "vaba teema" jaoks - mõni on "metsapealinn" mõni "suur õun" ning ehk on veel muudki, mida praegu ei oska ette näha.

::Mõtlemist vajab, kas linna nime tabeli päises korrata. Ametliku nime read jätaks ära - siin varitseb oht, et linna nimekuju haldusüksuse või munitsipaliteedina hakatakse pidama linna eestikeelseks nimeks. 'Gorod Moskva' puhul sellist probleemi ehk ei teki, kuid nt USA linnadega on asi vägagi kriitiline. - Urmas 07:55, 9 Mar 2005 (UTC)

::: Seda kõike peaks, minu arust,  selgeks rääkima (ja "läbi mängima" näite kujul) omal lehel, kas siis Vikipeedia:Haldusüksuste artiklite reeglid või täitsa omal lehel ja siis kui seal on jõutud konsenuseni siis edasi arutama mis moodi see sealne lõplik variant malliks muuta.

::: Võib-olla on hea oodata natuke nende haldusüksuste mallide kasutusel võtuga seni kuni seal hakkab asi välja kujunema, et leida sobiv malli variant mis sobiks mõlemal puhul(?) --TarmoK 08:06, 9 Mar 2005 (UTC)

::Hästi. - Urmas 15:29, 9 Mar 2005 (UTC)
----
Malli oleks lihtsam kasutada ja lugeda koodis kui iga asi on omal real

kuid praeguses versioonis on see probleem et valla nimi ei ole nimelise parameetriga ja niimoodi peab malli ktsumise koodis esimene osa olema ilma tühikuteta. ettepanek siis muuta/lisada valla nime jaoks vastav parameeter ("nimi"). ... See nõuab kõigi olemasolevate kasutuste üle käimist, mis peaks olema lihtne (kasutades "viidad siia"-linkki) kuid miskipärast leiab sealt vaid mõned kasutused.
Teine variant oleks võtta siin kasutusele välja pakutud provintsi mall, see lahendab ka mõned üleval toodud kitsendused. Arvamusi? --TarmoK 3. veebruar 2006, kell 14.57 (UTC)

Vaikeväärtustega on põhimõtteliselt see häda, et nad ilmuvad ka siis, kui lippu või vappi lihtsalt pole tabelisse pandud. Aga arvan, et see probleem pole kuigi akuutne, sest varsti on niikuinii kõik vallad kaetud. Andres 18. aprill 2006, kell 18.56 (UTC)

Nii ju hästi ei lähe, kui igaüks siin lihtsalt omale meelepärase kujunduse valib. Kujunduse olulist muutmist tuleb arutelulehel kõigepealt arutada. (Vahest siis mitte, kui senine kujundus on üsna vaieldamault mustandlik-kole või vigase ja sellisel kujul liiga keeruliselt parandatava koodiga.) Lisaks võiks võimalusel abimalle vältida ja isiklikult eelistaksin senist nüüdseks sisseharjunud ning Eesti haldusüksustele ja asulatele eriomast varianti. 193.40.10.180 16. veebruar 2012, kell 11:04 (EET)
See mall peaks põhinema mallil mall:Provints. WikedKentaur (arutelu) 28. august 2014, kell 17:56 (EEST)

Kas varasem kood on nüüd igal pool asendatud ja selle võib välja jätta? Pikne 25. november 2014, kell 21:53 (EET)

Tere.
Olen eesti vikis aegajalt muudatusi teinud, aga päris kõike ei tea/oska.
Kuna viimasel ajal olen tegelenud valdade lehtedega, siis puudutasin ka valdade malli.
Sellega seoses tekkis kaks küsimust: kas valdade mallile oleks võimalik lisada ka pilte (sarnaselt nagu mall:EestiAsula) ja KOVide veebiaadresse?
Nimelt tegelesin Saaremaa valla lehega ja soovisin sarnaselt Tallinna/Tartu/Pärnu lehele lisada ka pildikollaazi. Saan aru, et ühe puhul on tegu asustus-, ja teise puhul haldusüksusega, aga mõlema puhul võiks see võimalus vähemalt olemas olla.
Kuna ma ise koodi ei oska/julge muuta proovida, pöördusin siia.
--Risto 23. jaanuar 2019, kell 18:33 (EET)
----
Oleks sama mõte, et mallil võiks olla võimalus päisesse lisada pilti, nagu on näiteks Eesti asulatel. Kuidas seda saavutada?
Nielander (arutelu) 6. aprill 2022, kell 20:13 (EEST)

Vt Malli arutelu:Provints#Foto päises. Pikne 7. aprill 2022, kell 19:36 (EEST)


Arutelu:Lev Trotski

Kustutasin kogemata. Püüan taastada. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 19:45, 6 Mar 2005 (UTC)

Selle mehe nimi pole Léon Trotsky. Eesti keeles ei tarvitata muid, kui ainult originaalist, st antud juhul vene keelest, lähtuvaid nimekujusid. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 19:49, 6 Mar 2005 (UTC)
Teoste pealkirjad tuleb kindlasti eesti keelde panna. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 20:04, 6 Mar 2005 (UTC)

Minu meelest on eksitav öelda "vene". Sel juhul tuleb kindlasti lisada ka juudi päritolu. Andres 05:08, 7 Mar 2005 (UTC)

Juudi päritolu ei maksaks üle rõhutada. Selle võiks jätta ainult lapspõlvest kõnelevasse ossa. 'Vene' tuleks tegelikult kirjutada suurtähelisena - vene rahvaga oli nende (+volgasaksa-vene-kalmõki-... Lenin + gruusia Stalin) tegutsemistel vähe ühist, nende 'projekt' puudutas tervet impeeriumi. - Urmas 07:04, 7 Mar 2005 (UTC)

: Jah, suurtähelisena see sobib. Minu taotluseks ei ole juudi päritolu rõhutada, kuid kui kirjutada "vene", jääb mulje, nagu oleks tegu venelasega, ning siis tuleb kindlasti täpsustada. Andres 07:31, 7 Mar 2005 (UTC)

:: Leian siiski, et juudi päritolu tuleks esimeses lauses mainida. --Andres (arutelu) 2. aprill 2024, kell 13:38 (EEST)
*Just nimelt on selle mehe nimi Léon Trotsky, kuna ta ISE kirjutas oma nime niiviisi, mitte iialgi aga 'Lev Trotski'. Samuti ei ole üldse põhjendatud see 'Davidovitš', kuna Trotsky ei olnud mitte kuskilt otsast venelane - ei sünni, sümpaatiate ega millegi muu poolest. $
*Veel selle "Vene" kohta. Trotsky on hea näide rahvusvahelisest revolutsionäärist. Võimalikud variandid: juudi, ukraina, ameerika, mehhiko - on kõik vähe põhjendatud. Üldsegi ei ole aga põhjendatud "Vene". $
*Trotsky oli bolševik, kui üldse kunagi, väga lühikest aega. Poliitilise elu esimesel poolel oli ta sotsiaaldemokraat ehk menševik, teisel poolel enda rajatud ideoloogia - trotskism - peateoreetik (nagu näiteks Lenin oli bolševismi peaideoloog). $

Kindlasti ei saa väita, et Lev Trotski poleks 'mitte kunagi' oma nimena kirjutanud 'Lev Trotski'. Vene riigi alamana ja Vene (Nõukogude) riigi juhina oli ta selgelt 'Лев Троцкий'. See nimekuju on ainuvõimalik artiklis Trotski. Teine variant oleks tema nimena (ja loomulikult ka vastava artikli nimena) märkida Leib Bronštein. Rohkem variante EI OLE. See, et ta esinedes inglise või prantsuse publikule-lugejale kasutas mugandatud nimekuju on igati loogiline - sellised nimekujud on noile harjumuspärased ja vastvõetavad. Prantsuse kontekstis on vene 'Александр' 'Alexandre'. Õnneks või paraku on eestlased sellisest eesnimemugandamisest üle saanud, ehkki veel 1940-ndatel kirjutati meil suurest vene kirjanikust Leo Tolstoist.

Isanime ei pea muidugi rasvases kirjas kirjutama, kuid ilmselt pole Sa lugenud lõiku, mis puudutab lapsepõlve. Idaslaavlased (ka ukrainlased on idaslaavlased) kasutavad isanime. Juudi või soome-ugri päritolu ei välista hilisemat ümberrahvastumist ning võin tuua ka näiteid, kus slaavi keskkonnas elanud (ja sellest mõjustatud) inimesed soovivad nende suhtes isanime kasutamist, ehkki nende endi emakeeles seda ei tehta.

Trotski oli pärit Vene impeeriumist ja pööras Vene impeeriumi ja juhtis Vene (Nõukogude) riiki. Teisi riike tal rahvusvahelisse proletaarsesse revolutsiooni tõmmata ei õnnestunud vaatamata sellele, et elas päris mitmes riigis.

Trotskismi ja bolševismi erinevuste ja kattuvuse maksaks vaielda vastavat nime kandvates artiklites. - Urmas 17:23, 7 Mar 2005 (UTC)
*Ladina tähestikku kasutavad eestlased peaksid loogiliselt eelistama seda nimekuju, kuidas inimene kirjutas oma nime ladina tähtedega. Pealegi kui ta elas suurema? osa oma elust ladina tähestikku kasutavates maades ning kuulus kirillitsat mitte kasutavasse rahvusesse. $
*'Лев Троцкий' on ladina tähtedega 'Lev Trockii', kui häälduse järgi, siis 'Ljev Trotski' või 'Ljev Trocki'. Loogikat pole, sest kirjutatakse 'Jessenin', mitte 'Esenin', aga 'Lenin', mitte 'Ljenin', nagu oleks häälduse järgi. $

Eesti keeles on olemas venekeelsete nimede transkribeerimise reeglid. "Lev Trotski", "Jessenin" ja "Lenin" on kirjutatud nende reeglite järgi. Andres 05:47, 8 Mar 2005 (UTC)

:Põhimõtteliselt on meil võimalikud ainult kaks nimekuju: eesti transkritsioonile vastavalt "Lev Trotski" ning teadustekstides, mille lugejaks on rahvusvaheline publik, vene ametliku transliteratsiooni järgi "Lev Trockij". Viimast kasutatakse aga erandjuhtudel. - Urmas 07:09, 8 Mar 2005 (UTC)

:: Tegelikult on olemas ka kolmas variant - üle prantsuse (kui diplomaatias kasutatava) keele... samas ega seda Eestis eriti ei kasutata... - Ahsoous 07:15, 8 Mar 2005 (UTC)

:::Traditsiooniliselt kasutati Venemaa/Nõukogude välispassides vene-prantsuse transkriptsiooni, kuid praegu olla (kontrollimata andmetel) venelased neis vene-inglise transkriptsioonile üle läinud. Neid kumbagi transkriptsiooni eesti keeles aga kasutada EI TOHI. - Urmas 13:59, 8 Mar 2005 (UTC)

::::Sorry, jään eriarvamusele - neid mitte ei tohi vaid lausa PEAB kasutama teatavatel juhtudel, muidugi siin ei oma need mingit mõtet... - Ahsoous
*Asi ei ole konkreetselt Trotskys. Näiteks Chicagos elas vene anarhist Grigory Maximoff (tema enda kirjaviis), vene emigrant, rahvuselt venelane. Minu arvates oleks tema nime kirjutamine kui 'Grigori Maksimov' segadust tekitav ja matslik. $

Vene nimede kirjutamine on eesti keeles täiesti üheselt määratletud. Mis puudutab venelasi, kes lühemat või pikemat aega välismaal elasid või olid sunnitud elama, siis pole mingit põhjust, miks välismaal surnud inimeste nimesid (nt Trotski) peaks kirjutama teisiti kui kodumaale naasnute omi Lenin, Gorki, Solženitsõn.

Vene anarhisti eraldamine vene poliitilisest ja kuluuriruumist on aga vägivaldne ja vene poliitilise mõtte arenguga vääriti ümberkäimine. (inglise või prantsuse vene nimede kirjutamise traditsioon tuleb selliste persoonidega seoses vaatluse alla alles viimases järjekorras.) Iseasi, kui tegemist oleks vene päritolu inimesega, kes ei kuuluks vene (kultuuri)ruumi. - Urmas 14:07, 9 Mar 2005 (UTC)

:Pooldan kõike, mida Urmas on siia kirjutanud. Taivo 14:56, 9 Mar 2005 (UTC)

::täiesti nõus sellega, et vene nimesid tuleb kirjutada eesti keeles juurdunud tavade järgi - aga paraku on ka erandeid, millest mööda ei saa kohe kuidagi minna (üheks heaks või halvaks näiteks on viinamargid Smirnoff ja Smirnow) ... - Ahsoous 15:13, 9 Mar 2005 (UTC)
Ei saa aru, mille üle vaieldakse... Paljudel meestel on ju mitmeid nimekujusid. Soliidse entsüklopeedia ülesanne on lihtsalt need nimekujud ka paralleelsetena esitada. --Lulu 19:21, 9 Mar 2005 (UTC)

Asi ongi selles, et soliidne on ära tuua erinevad nimed ja pseudonüümid. Nimekujud on aga see teema, mida saab väga edukalt arendada mingis muus artiklis või suisa vikisõnaraamatus, kus tuleks rääkida, et Leo (eestikeelne ms!), Leon, Léon, Lev jne jne on ühe ja sama nime erinevad variatsioonid eri keeltes. Ja nende paljususes pole mehel endal mingit teenet - lihtsalt eri rahvad saavad summas oma transkriptsioonireegleid ja tavasid kasutades kõnealuse nimede paljususe.

Kui me esitame kuju Léon Trotsky, siis kuhu jäävad ülejäänud. Jah, võimalik, et tema töid on avaldatud keeles, mis tol ajahetkel kasutas või kasutab praegugi nimekuju Léon Trotsky. Kuid see ei puutu absoluutselt asjasse. Trotskit avaldati paljudes keeltes! Eeskätt muidugi vene keeles. Ja igas keeles kirjutati tema nime vastava keele reeglite järgi. Esitame need kõik? - Urmas 19:46, 9 Mar 2005 (UTC)
Eh, ei viitsi vaielda... normaalne oleks ju, et ladina-tähestikulised nimevariandid oleksid esitatud, lihtsalt selleks, et inimesed, kes artiklit loevad, ei arvaks, et nimekuju "Trotski" ongi ainus võimalik variant... vt kasvõi suure wiki esitust: Leon Davidovich Trotsky (Russian: Лев Давидович Троцкий; also transliterated Trotskii, Trotski, Trotzky) ... mis siin vaielda on, ikka ei saa aru... --Lulu 07:41, 10 Mar 2005 (UTC)

Olen Urmasega põhimõtteliselt nõus. Inglise vikis on paralleelkujud toodud sellepärast, et neid on kasutatud ingliskeelses tekstis. Aga kui Trotski on mõne oma töö kirjutanud prantsuse keeles või see on avaldatud kõigepealt prantsuse keeles, siis võiks küll selle raamatu ilmumisandmeid esitades tuua ära ka prantsuse keeles. Andres 08:27, 10 Mar 2005 (UTC)

:Lulu, ladinakirjaline maailm ei ole ainult ingliskeelne ('suur' - miks??? kas 'vanem vend'?). Peale inglise keele (kui eesti keelest ja tema nõudeist mitte rääkkida) on kümneid ja kümneid muid keeli, kelle tähestik põhineb ladina kirjal. Vikidest sain kirjapildid Lew Trocki (pl), Lev Trotski (et,es,id,fi), Leon Trotski (nl,pt), Lev Trotskij (da,eo,nn,sv), Léon Trotski (fr), Leo Trotzki (de), Leon Trotsky (it,en), Lev Troţki (ro). Valik sai juba mõneteistkümne keelega küllaltki lai ja seda võib vajadusel jätkata, ehkki juba selle loetelu põhjal on näha, et inglise viki loetelu also transliterated ... pole lõplik tõde.

:Lisaks tuletaks veelkord meelde, et ingliskeelsed allikad on usaldusväärsed kuni Reini jõeni, prantsuskeelsed Elbeni, saksakeelsed Vislani. Edasi ida poole jäävas tuleb nende puhul raudselt lähtuda reeglist "usalda, aga kontrolli". Ja see kehtib ka vastavate vikipeediate kohta. - Urmas 08:54, 10 Mar 2005 (UTC)

::Suurepärane, Urmas! Braavo! Taivo 10:53, 10 Mar 2005 (UTC)
hm... ei saanud ikkagi vastust oma kysimusele: ... miks eesti inimene, Vikipeedia kasutaja, ei tohi teada mõne nime enamkasutatavat kirjapilti? ... vabandan muidugi, kui seda arutelu risustan oma kysimustega, aga kui see on Vikipeedia põhimõte või reegel, siis tahaksin seda lihtsalt mõista paremini... olen siin alles teist kuud ja oleksin tänulik igasuguse info eest... --Lulu 09:02, 11 Mar 2005 (UTC)

Reeglid ei tohiks muidugi minna vastuollu terve mõistusega. Mõnel juhul võib ju mainida, milline kirjaviis on kuskil levinud, kuid igatahes peab olema ühemõtteliselt arusaadav, millist nime kasutatakse eesti keeles ja millist mitte. Nime võõrkeelsed kujud on küll näha linkidest teistele vikidele, aga eriliselt põhjendatud juhtudel võib minu arvates lisada ka artiklisse mõne võõrkeelse nimekuju. Ma ei oska otsustada, kas see on praegusel juhul mõistlik.

Nimedega on veel see häda, et kuigi kuskilt peaks teada saama ka seda, kuidas isikunimesid eri keeltes kirjutatakse, ei kuulu see vist ka vikisõnaraamatu kompetentsi. Või siiski? Ehk peaks sellised nimed nagu "Lev Trotski" ja "Lev Tolstoi" olema Vikisõnaraamatus? Andres 09:20, 11 Mar 2005 (UTC)

Arvan, et põhimõtteliselt pole midagi katki, kui pühendada artiklis omaette alajaotus nimekujudele. On küll olemas transkriptsiooni- ja teansliteratsioonireeglid, kuid need on suhtelised keerulised, nii et paljud ei oska neid kasutada ja paljud ei oska neid otsidagi. Andres 09:22, 11 Mar 2005 (UTC)

:Palun defineeri, mis on "enamkasutatav kirjapilt".

:Muudes keeltes toodud kirjapildid või nimed peavad olema kindlasti põhjendatud: nendeks on kindlasti isiku- kohanime originaalkeelne kuju (nt kirillitsas), poliitiline, kirjanduslik vm pseudonüüm, haldusüksuse nimi riigikeeles ja kohaliku rahvusvähemuse keeles, jõe nimi tema kallastel elavate rahvaste keeltes vms. Kui tuua ära ka muud nimekujud, siis tuleb koostada täielik loend - ja ladinakirjalisi keeli on sadu! Ühegi keele eelistamine sel põhjusel, et tema kõnelejaid on palju, pole siinkohal absoluutselt mingi argument.

:Lisaks oleks mõne üksiku keele eelistamine väär ka silmas pidades tõika, et nii juurutame käibesse valesid nimekujusid (ehk juurutame ebatõde). Samal ajal nõuavad meie enda keelereeglid väga selgelt vene-eesti transkriptsiooni kasutamist (millest kirjutas ka Andres) või siis erandjuhuna teadustekstides rahvusvahelise (kehtib mh ka inglastele ja prantslastele) vene-ladina transliteratsiooni (latinisatsiooni) kasutamist. Viimane on artiklis vene keel tabeli valgel real ka kenasti ära toodud. Vikipeedias on vale tuua ära suvalisi nimekujusid ilma igasuguste täiendavate märkuste ja seletusteta, mis keeles nad on või kas nad äkki on kodanikunimed, hüüdnimed vms.

:Inglise vikis on toodud ära nimekujud, mida ingliskeelsetes tekstides on kasutatud. Eesti- või poolakeelseid me sealt ei leia. Poolakeelse nime saame liikudes linki kasutades sama artikli juurde poola vikis. - Urmas 10:03, 11 Mar 2005 (UTC)

::Vene-eesti transkriptsioon on olemas igas ÕS-is, niipalju kui neid ilmunud on, ja selle raamatuga peaks olema kokku puutunud küll iga eestlane. Vähemalt keskhariduse saanu. Need reeglid ei ole ka muutunud ning peaksid seeläbi päris mitmel põlvkonnal ühtmoodi õpitud olema. - Urmas 10:03, 11 Mar 2005 (UTC)

::Lulu, kas kirjutad vastavatesse artiklitesse rahvusvaheliselt enam levinud nimekujud 'Martin' (ralli) ja 'Marquart' (kahevõistlus)? Veel on olemas arutelu, mis käis Adam Krusensterni nime üle ühte muud vikit puudutavalt. (kahjuks ma ei mäleta enam, kus arutelulehel ta täpselt oli:() - Urmas 10:18, 11 Mar 2005 (UTC)

::: Ma olen küll põhimõtteliselt Urmasega nõus, aga tahaksin mõnele asjale tähelepanu juhtida.

::: Vikipeedial on nii normatiivne kui ka teatmefunktsioon. Ühest küljest tuleb anda korrektne pilt sellest, milline peab keeletarvitus, sealhulgas nimetarvitus, eesti keele reeglite järgi peab olema ning kuidas eriteadlased üht või teist terminit kasutavad. Teisest küljest tuleb mainida ka vale keeletarvitust, et inimestel oleks võimalik vale ja õiget omavahel seostada. Täpselt samuti peab artikkel olema eestikeelne, kuid lugejal peab olema ka võimalus omavahel seostada eestikeelseid ja võõrkeelseid (mida enamates keeltes, seda parem) väljendeid. Üldnimede ja kohanimede puhul saab seda funktsiooni täita Vikisõnaraamat, kuid ma pole kindel, kas isikunimed seal peaksid olema. See argument, et kui me toome nimekujude loetelu eri keeltes, siis peab see olema täielik, ei ole minu meelest veenev. Minu meelest piisab sellest, kui me toome ära nimekujud nii paljudes keeltes, kui me oskame (me peame andma niipalju infot kui oskame; muidugi tuleb seda niimoodi struktureerida, et ta oleks ülevaatlik). See aga peaks kindlasti olema eraldi alajaotuses, alguse suhtes olen Urmasega ühel nõul. Tolles alajaotuses võib ka selgitada eri nimekujude staatust, näiteks ka seda, milliseid nimekujusid ja mis põhjusel Trotski ise on kasutanud. Küllap tuleks seal ka selgitada, miks eesti keeles seda nime just nii kirjutatakse ja tuleb kirjutada. Arvan ka, et mõnelt võõrkeelselt nimekujult tuleks teha siia ka ümbersuunamine, sest inimesed ei pruugi teada, kuidas seda nime eesti keeles kirjutatakse.

::: Iseenesest juba see asjaolu, et kõik Vikipeedia kirjutajadki ei oska transkriptsioonireegleid kasutada, ei luba eeldada, et lugeja jaoks on need enesestmõistetavad. Sama kehtib õigupoolest mis tahes reeglite ja teadmiste kohta. Andres 11:37, 11 Mar 2005 (UTC)

::Kindlasti oleksid asjakohased artiklid "Leo", "Jaan", "Peeter", "Aleksander" jt, mis seletaksid vastavate nimede päritolu ning tooksid mh ära ka samade nimede kujud muudes keeltes. Lisaks oleksid ilmselt vajalikud ka artiklid erinevatele traskriptsioonidele ja -literatsioonidele pühendatud artiklid. Nii vene-eesti, vene-ladina, korea omad jt. - Urmas 13:23, 11 Mar 2005 (UTC)

::: Arvan ka, et eesnimede kohta võiksid artiklid olla, kuigi see materjal kuulub õigupoolest ka Vikisõnaraamatu alla. Üks asi, mis sellistes artiklites võiks olla, oleks loetelu seda nime kandvatest inimestest või fiktsionaalsetest tegelastest, kelle kohta Vikipeedias võiks artikkel olla. Mis puutub nime kujudesse eri keeltes, siis see on leeruline küsimus. Kui on tegemist näiteks Piibli tegelase või pühaku või monarhi nimega, siis saab iga konkreetse isiku puhul öelda, kuidas seda nime eri keeltesse tõlgitakse (või ei tõlgita), ja seda peaks Vikisõnaraamat tegema. Mõnda nime, näiteks Lev, on kiputud tõlkima ka muudesse kategooriasse kuuluvate isikute puhul, ja näiteks Kolumbuse ees- ja perekonnanimi on üldse eri keeltes erinev. Kui me ütleme, et ühel nimel on eri keeltes erinevad kujud, siis see ei ole kuigi täpne. Mõni heebrea nimi on Vanas ja Uues Testamendis erinevalt tõlgitud. Nii evangelist Johannes kui ka Ristija Johannes on eesti keeles ka Jaan (esimese järgi Tallinna Jaani kirik, teise jätgi jaanipäev). Ka Juhan on selle nime vaste. Kas ka näiteks Juhani? Kui on vaja tõlkida prantsuse keelest, siis me tõlgime kord "Jean", kord "Johannes".

::: Transkriptsioonide ja transliteratsioonide kohta võiksid olla eraldi artiklid küll. Muide, vene-eesti transkriptsiooni on siiski muudetud. Varem kirjutati eesnimed kujul "Veera", "Leena", "Niina", "Tiit", nüüd "Vera", "Lena", "Nina", "Tit". Andres 10:21, 12 Mar 2005 (UTC)

::::Jah, see puudutab eesnimesid ja üleminekut nende kirjutamisel mugandatud kujult originaaline 1976. aastal, so pea' 30 aasta eest. Konkreetse persooni puhul tähendab see muutust 'Leo' -> 'Lev'. - Urmas 13:15, 12 Mar 2005 (UTC)
*Miks tuleks kirjutada Léon Trotsky?
#Ta ISE kirjutas nii.
#Tema originaalteoste tiitellehtedel on nii.
#Nii on tema hauakivil.
#Ta ei olnud venelane.
#Ta ei sündinud Venemaal.
#Ta ei surnud Venemaal.
#Ta elas enamus aega oma elust mitte-Venemaal (st. väljaspool Venemaad).
Miks peaks siis tema nime translitereerima üle vene keele kui "Lev Trotski"? Millisel põhjusel?

Minu meelest on nendele küsimustele juba eespool vastatud. "Léon Trotsky" on tema nime prantsuskeelne kuju, mida ta kasutas, kui ta kirjutas prantsuse keeles. Samadel põhjustel, miks tema kasutas prantsuskeelset kuju, kasutame meie eestikeelset kuju. See on vastus argumentidele 1, 2 ja 3. Nime algkuju on venekeelne. Argumendid 4, 5, 6, ja 7 ei ole üldse relevantsed. Peale selle tuleb järgida eesti traditsiooni. Sellegipoolest aga võib artiklis ära tuua ka prantsuskeelse nimekuju. Ma panen selle sisse. Andres 18:49, 17 juuli 2005 (UTC)
*Loogika!!! Milline on siis näiteks Arnold Schwarzeneggeri prantsuskeelne ja eestikeelne nimekuju?
*Trotski  tapmine.Kysimus on ja jääb  alati  ja igaveseks  ,kes tegelikult tappis Trotski?
Teine  seos , mis silma hakkas  siin Wikis  avaldatud loos, milline funktsioon on jäänoal  Mehhikos?
Klassika on see et Trotskit tapeti usinalt kirvega.See möjub paremini kujutlusvöimele kui mörtsuk raiub kirvega ohvrit.
Siiani ei suuda KGB enda arhiive   avada  mis seotud  Trotskiga , ja yks mees sai peale Trotski surma Nöukogude Liidu kangelaseks ,tagasi saabudes Mehhikost  peale Levi  vöi Leoni tapmist.
See teema annaks  hästi laiaks ja pönevaks kirjutada  , mis puutub  igavese revolutsionääri surma
Hea illustratiivne material http://www.fbuch.com/leon.htm

Veel parem illustratiivne materjal: The Assassination of Trotsky, 103 minutit --Toivo (arutelu) 31. juuli 2012, kell 14:08 (EEST)
The attack was made upon Trotsky by Franck Johnson, who is described as a French Jew. Trotsky, it is stated, invited Johnson to take afternoon tea with him and Johnson was therefore not searched, as are most people entering Trotsky's carefully guarded home in the city suburbs. According to the police Johnson had a small pickaxe, of the type used by Boy Scouts, hidden in his trousers. He is alleged to have attacked Trotsky suddenly, battering his skull and injuring his right shoulder and right knee. According to one of his bodyguards Trotsky's last words before he became unconscious were "I think Stalin has finished the job he started."
Death not announced in Russia (this text is from the Manchester Guardian, August 23 1940)
The death of Trotsky had not been announced in Russia this morning. All that appeared in the morning papers was a thirty-one word message from the New York correspondent of the official Soviet Tass Agency saying that according to the American papers an attempt to assassinate Trotsky was made on August 20 by an intimate friend and follower. This message was also broadcast from the Soviet wireless stations.-VanemTao

Oluline oleks ka ära mainida see fakt, et Trotski mõisteti Moskva kohtuprotsessil 24. augustil 1936 tagaselja surma. Sellest kirjutab Robert Service oma raamatus "Trotsky : a biography" : "On 24 August 1936 he was condemned to death in absentia" (lk. 426). Eestikeelses tõlkes on see fakt ära toodud leheküljel 418. 90.191.119.98 26. juuni 2011, kell 12:10 (EEST)

Pane sisse. Andres 26. juuni 2011, kell 14:13 (EEST)

"1929 saadeti Trotski maalt välja Türgisse, Konstatinopolisse ning ta asus lõpuks elama Mehhikosse."
Aga ta ei läinud ju Türgist otse Mehhikosse. Vahepeal elas ta ka Prantsusmaal ja Norras. See tuleks ka ära märkida. 90.191.119.98 20. aprill 2012, kell 22:39 (EEST)

Märgi. Andres (arutelu) 25. aprill 2012, kell 00:17 (EEST)

"Trotski jätkuv populaarsus ning Trotski poolt pidevalt avaldatavad materjalid, milles ta kajastas ajakirjanduses Stalini poolt Euroopa vallutamise plaane, kasutades ära Saksamaa ja Hitleri poolt algatatud Teise maailmasõda oli ilmselt pinnuks silmas ka Stalinile." See lause on natuke imelik. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 14. juuni 2013, kell 18:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hronos.km.ru/biograf/trotski.html
** In Lev Trotski on 2013-06-24 12:03:47, 404 Not Found
** In Lev Trotski on 2013-07-06 10:51:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:52 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.etext.org/Politics/MIM/classics/trotsky.html
** In Lev Trotski on 2013-06-24 12:03:48, 404 Not Found
** In Lev Trotski on 2013-07-06 10:52:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:52 (EEST)

Lisasin mõningad laused sellesse artiklisse: Trotski mõrva kohta, kui täpsemalt. Kui seal on mingi eksitus, siis see kustutada.
Oleks hea, kui saaks veel lisada materjali siia artiklisse.--90.130.128.250 9. juuli 2013, kell 20:15 (EEST)
----
Kas lõik, mis algab sõnadega "Trotski oli ilmselgelt marksist" ja lõpeb sõnadega "teie hakkate tööle, mina aga juhin" on ka tsitaat Viktor Suvorovilt? Velirand (arutelu) 29. märts 2016, kell 13:23 (EEST)

Ma ei pea seda õigeks, et juudi päritolu esimesest lausest eemaldati. Velirand (arutelu) 2. aprill 2024, kell 11:38 (EEST)

Mina ka mitte. --Andres (arutelu) 2. aprill 2024, kell 13:45 (EEST)

:inglise vikist: Service stated that Trotsky gave the "minimum time to the Jewish question" and believed that "he ceased to be a Jew in any important sense because Marxism had burned out the fortuitous residues of his origins". Wkentaur (arutelu) 2. aprill 2024, kell 16:17 (EEST)

:: See ei tee olematuks tema päritolu. --Andres (arutelu) 2. aprill 2024, kell 16:34 (EEST)

::: Üks asi on mainimine avalauses ja teine asi on olematuks tegemine. Olematuks siin taaskord ei ole tehtud, juudi päritolu mainitakse teises lõigus. Aga palun arutame seda asja ühes kohas. Kui peate vajalikuks konkreetsete artiklite juures see küsimus ära märkida, siis palun viidakse ühele kesksele arutelule (varasem arutelu Arutelu:Volodõmõr Zelenskõi või nüüd siis üldine arutelu). Pikne 2. aprill 2024, kell 19:46 (EEST)

:::: Minu märkus käis argumendi kohta, nii nagu ma sellest aru sain.

:::: Vaata Vikipeedia: Üldine arutelu#Rahvus esimeses lauses. --Andres (arutelu) 2. aprill 2024, kell 20:57 (EEST)
----
Nõukogude aktiiv. Minu arvates ei ole see väljend ilma selgituseta arusaadav. --Andres (arutelu) 16. mai 2024, kell 16:03 (EEST)
----
Lenini järel sisuliselt teine kõige kõrgem riigi juht

Arusaamatu lause. Kõige kõrgem saab olla ainult üks. --Andres (arutelu) 17. mai 2024, kell 17:06 (EEST)
teine mõjukaim ja tuntuim Nõukogude riigijuht

Mõjukaim ja tuntuim saab olla ainult üks. --Andres (arutelu) 17. mai 2024, kell 20:22 (EEST)


Kasutaja arutelu:TarmoK/tmplTest

Panin need tabeli osamallid hetkel siia kokku, et mõned mõtted lisada, hiljem võib vajadusel kuhugi ära tõsta. (Lootes, et võtame need mallid kasutusele.) - Urmas 20:41, 8 Mar 2005 (UTC) PS Linnade mall oleks ka tarvilik.

Linnade jaoks saab neid malle kasutada, kui vaatad Rakvere näidet. Iseasi on muidugi et mis seal linna mallis olema peaks, pindala on natuke imelik minu jaoks, kuid teisalt see mind see küll ei sega, ise näeksin hea meelega et näiteks linna õiguste saamise aasta oleks näha ja seda on võimalik malli "väänates" ka lisada. --TarmoK 22:21, 8 Mar 2005 (UTC)

Algus

{{{1}}}
Kohalik nimi

{{{1}}} {{{2}}}

Kohalik nimi

{{{1}}} {{{2}}}
 {{{3}}}

Info

{{{lipu_pilt}}}

{{{lipu_link}}}

{{{vapi_pilt}}}

{{{vapi_link}}}

[[Pindala]]: {{{pindala}}} km²

[[Rahvaarv]]: {{{rahvaarv}}}

{{{keskuse_nimetus}}}: {{{keskuse_nimi}}}

{{{asendikaardi_pilt}}}

width="280" asemele peaks panema width="", sest osadel haldusüksustel on vägagi pikad nimed, mis vajavad laiemat tabelit. - Urmas 20:41, 8 Mar 2005 (UTC)

ei poolda seda, sest selliseid pikki nimesid on esiteks suht vähe (kasutaja ei peaks mõtlema mis see õige laius nüüd just siin oleks), teiseks tihti peale kui nimi on pikk, siis on ta nii pikk et ühele reale mahutades oleks see juba poole lehe, või enamagi laiune ja kolmandaks malli idee et infotabelid näeksid välja samasugused, ei töötaks siis enam. --TarmoK 22:21, 8 Mar 2005 (UTC)

:Selisel juhul tuleb natuke pikemate puhul jätkuvalt (erandina) kasutada tavalist tabeli varianti. - Urmas 05:45, 9 Mar 2005 (UTC)

:: seda minagi, ideaalset malli, mis sobib kõikidel juhtudel, on väga raske teha, kui mitte võimatu. Malli kasutusele võtt ei (saa) keela(ta) tabeli vormi kasutamist.  --TarmoK 07:55, 9 Mar 2005 (UTC)

Kena. - Urmas 20:41, 8 Mar 2005 (UTC)

Kena. - Urmas 20:41, 8 Mar 2005 (UTC)

Infomalle võiks olla kaks - üks 'keskusega' ja teine 'pealinnaga'. Nii saaks vähem kirjutamist.

no see on kahe otsaga asi, teisalt jah, kuid teisalt näites Alsace-i artiklis on kasutusel Halduskeskus, et kas kolmas variant(?). Ja jättes selle vabaks saaks kasutada ka linnade artiklis seda malli, iseasi kas see peaks olema eesmärk + üleval pool mainitud tõigad.

natuke edasi seda teemat arendades on ka rahvaarv vs. elanike arv, see oleks ka hea saada "muutuvaks". Proovin veel uurida kas seda on kuidagi võimalik teha. --TarmoK 22:21, 8 Mar 2005 (UTC)

:Alsace-i artiklis peab nimetuse 'halduskeskus' asemel olema 'keskus'. See on tegelikult üks ja sama - variante siiski vaid kaks: 'pealinn' või 'keskus'.

:'Rahvaarv' on kasutatav oblastite, riikide jms puhul, 'elanike arv' majade, linnakvartalite, -osade, linnade puhul. See vahe ei paista võib-olla alati selgelt kätte, kuid nt maja, kus sa kõiki nägu ja nime pidi tunned, rahvaarvust rääkida ei saa. 'Rahvaarv' mõistena mahub 'elanike arvu' alla, kuid on viimasest ebamäärasem suurus, umbisikulisem. Elanikud on kõik ühekaupa loetud ja teada, rahvas seda ei ole. - Urmas 06:10, 9 Mar 2005 (UTC)

:: aitäh selgitamast erinevust, kuid pidasin silmas seda et hea oleks kui saaks kasutada sama malli mõlema jaoks, et malli kutsumises võiks määrata kas on tegemist rahvaarvu või elanike arvuga. Niimoodi saaks kasutada sama malli mõlemal juhul .... kuid paistab et sellist omadust ei ole võimalik mallile (lihtsalt) lisada. Arvatavasti tuleb kasutada kahte eri malli, sõltuvalt siis HÜ suurusest. --TarmoK 08:20, 9 Mar 2005 (UTC)
Nimeliselt võiks olla looksulgudes vaid ehk illustratsioonide kohad, mis praegu on ,  ja . Need ehk ka lühema nimega - kergem kirjutada. Muud ilma nimeta. Häda on selles, et kui liiga palju kirjutamist tuleb, läheb asi ebamugavamaks, kui praeguses tabelis copy-paste'ga sõnu asendades. - Urmas 20:41, 8 Mar 2005 (UTC)

Ei saa täpselt aru mida pead silmas. Kui pead silmas et malli peab kirjutama ja mida vähem kirjutada seda lihtsam, siis, olen teisel arvamusel. Nii nagu praegu on tabeliga on ka malliga lihtsam kopeerida se mujalt (teisest artiklist või näidis lehelt) ja vahetada väärtused. Idee ei ole et mall "teeks töö ära", malli tähtsaim roll on et malli kasutades oleks (antud juhul) infotabeli väljanägemine sama k6ikjal kus seda on vaja kastutada. Ja mõneti on mall, minu arust vähemalt, selgem, lihtsam "täita", iga asja jaoks on oma rida, ja pole vaja otsida kuhu täpselt HTML-i vahele seda teksti peab kijutama, piisab kui teab Viki "keelt". --TarmoK 22:21, 8 Mar 2005 (UTC)

:Juhul, kui peaksin malli kirjutama pikalt välja 'vapi_link', 'vapi_pilt', 'keskuse_nimetus', 'keskuse_nimi' jne, siis eelistan selgelt kasutada tabelit.

:Kui aga peab malli veel kuskilt lehelt kopeerima, siis pole vahet, kas ma kopeerin malli või tabeli.

:: Küsimus Urmasele: kas praegu kirjutad ka kogu tabeli HTML-i käsitsi või kopeerid selle mujalt (teisest artiklist või siis Vikipeedia:Haldusüksuste artiklite reeglid artiklist)? Ma miski pärast arvan et kasutad kopeerimist. Nii et pole ju vahet mida kopeerid. :o)

:: ja teine küsimus: kui on vaja redigeerida, kumb on lihtsam :

:: -- kas malli kutsumises muuta ühel real malli muutuja väärtust (näiteks: pindala = 100 kohal vahetada 100 näiteks 200-ga) või

:: -- HTML koodis otsida õige koht muu koodi vahelt ja muuta seal, samas hoolikalt vaadates et see number ei satu olema osa HTML koodi näiteks?

:: (vaata ka testi lehekülge kus osade mallide juures on mõlemad koodid välja toodud)

:: Proovin veel selgitada mis on malli kasutamise mõte (vähemalt kuidas mina seda mõistan):

:: - malli kasutavates artilid on sama "näolised" selles osas kus kasutatakse malli

:: - malli kasutades (peaks olema) on kasutajal/redigeerijal lihtsam redigeerida andmeid (mall peaks olema intuitiivne). Redigeerija ei ole alati "vana kala" et teab täpselt mis on kus ja mis moodi peab olema kirjutatud. a la Kas lipp malli kutsumises tähendab lippu pilti või linkki lipule?

:: - malli kasutades on lihtsam viia sisse tulevasi muutusi kui neid tuleb, piisab kui muuta malli ja (malli kasutav) artikkel kajastab muutust ilma käsitsi redigeerimiseta.

:Olemasolevate tabelite ümbertegemine 'Info'-malliks on liigselt tülikas. Pidasin silmas umbes alltoodud kuju. 'kaart', 'vapp' ja 'lipp' jätsin praegu sisse, sest neid faile alati pole ja nii oleks vastavad kohad hiljem selgelt silma torkamas.

:: Olemasolevaid tabeleid ei ole vaja hakata ju kohe ümber tegema, eriti kui need on tehtud kokkulepitud kujundusega, aja jooksul ehk tehakse need ümber, ehk mitte.

:: Mall ja tabel võivad ilusti koos eksisteerida, kui kellegile on "keeruline" kasutada malli siis ei keela keegi tabeli kasutamist. Lugejale paistavad mõlemad samasuguselt. Iseasi kui lihtne on (mitte kogenumal) vikipeedia redigeerijal redigeerida artikleid. --TarmoK 09:21, 9 Mar 2005 (UTC)

</td></tr>

Pindala:  km²
Rahvaarv:
Keskus:

</table>
=== "Tühi" mall kopeerimiseks ===
* malli nimed on lihtsalt alustavad
* hyvKohalikNimiL ja hyvKohalikNimi erinvevus seisneb, selles kas võõrkeelne nimi on ladina tähestiku kasutav (hyvKohalikNimi) või ei (hyvKohalikNimiL).

{{hyvAlgus|Haldusüksuse nimi}}
{{hyvKohalikNimiL|keel(1)|võõrkeelne nimi|nime latinatsioon}}
{{hyvKohalikNimi|keel(2)|võõrkeelne nimi}}
{{hyvInfo|
  lipu_pilt = siia lipu pilt |
  lipu_link =  |
  vapi_pilt = siia vapi pilt |
  vapi_link =  |
  pindala =  |
  rahvaarv =  |
  keskuse_nimetus =  |
  keskuse_nimi =  |
  asendikaardi_pilt = siia asendikaardi pilt |
}}

* malli nimed on lihtsalt alustavad
* hyvKohalikNimiL ja hyvKohalikNimi erinvevus seisneb, selles kas võõrkeelne nimi on ladina tähestiku kasutav (hyvKohalikNimi) või ei (hyvKohalikNimiL).
<nowiki>
{{hyvAlgus|Haldusüksuse nimi}}
{{hyvKohalikNimiL|keel(1)|võõrkeelne nimi|nime latinatsioon}}
{{hyvKohalikNimi|keel(2)|võõrkeelne nimi}}
{{hyvInfo|
  lipu_pilt = siia lipu pilt |
  lipu_link =  |
  vapi_pilt = siia vapi pilt |
  vapi_link =  |
  pindala =  |
  rahvaarv =  |
  keskuse_nimetus =  |
  keskuse_nimi =  |
  asendikaardi_pilt = siia asendikaardi pilt |
}}
</nowiki>


Kasutaja arutelu:Tvali

Kuna ma alati ei pruugi iga päev vikis olla, ent sooviksin teavet, kui mu artikleid vaidlustatakse vms., on võimalik saata mulle kiri [http://tvali.raati.net/vikikiri.php siit vormist]; ühtlasi siis, kui tahta arutada mõnda teemat, mis ei ole Vikipeedia skoobis.
__TOC__
Tere tulemast Vikipeediasse, Tvali! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:02, 9 Mar 2005 (UTC)
Tere :)--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 16:22, 9 Mar 2005 (UTC)

Jutu, mis ei sobi ühegi konkreetse artikli aruteluküljele, võib panna üles leheküljele Üldine arutelu.
Tegelikult meil arendajaid ei ole peale Keri. Tarkvara muutmise ettepanekuid võib saata talle või inglise vikisse aadressil :en:Wikipedia:Village pump. Seal mine alajaotusse "Proposals".
Praegu on meil olemas kategooriate süsteem, mis on teistsugune kui Sinu poolt pakutu. Puu ei ole hea mõte, eelistatav on võrk, nagu praegu. Sel põhjusel me ka ei kasuta alamlehekülgi. Andres 18:04, 10 Mar 2005 (UTC)
Kusjuures tegu on ka minu poolt pakutu puhul võrguga, kuna kategooriaid võib olla mitu. Lähen sinna ingliskeelsesse siis mingi hetk :)--Tvali 20:23, 10 Mar 2005 (UTC)
Kas on võimalik kusagil tutvuda olemasoleva kategooriate süsteemiga?

Paraku ei ole praeguse süsteemi põhimõtete kokkuvõtet minu teada kuskil ülevaatlikul kujul kirjas, sest süsteem on keeruline ja lõpuni läbi vaidlemata. Kõige paremini on süsteemiga tuttavad minu meelest Siim ja Urmas. Et süsteemiga tutvuda, tuleb Sul lihtsalt Vikipeedias sorida. Võta mõni artikkel lahti, vaata, mis kategooriad sellele on määratud, mine nende kategooriate lehekülgedele ja vaata, mis on nende ülem- ja alamkategooriad.

Selle, mis Sa minu aruteluleheküljele kirjutasid, võid rahumeeli alles jätta. Andres 06:48, 11 Mar 2005 (UTC)

Artiklite nimekiri, mida plaanin täiendada või toimetada, isiklikuks otstarbeks:
Demokraatia
Teooria
Hüpotees
Mudel

Arvan, et malle võiks pisut juurde teha:
--Tvali 14:20, 13 Mar 2005 (UTC)
Niisiis lisasin järgmised mallid:
--Tvali 14:56, 13 Mar 2005 (UTC)
Ja selle:
--Tvali 15:00, 13 Mar 2005 (UTC)
Need mallid peaks minu vajadused üldiselt rahuldama nüüd, nagu on.
----
Palun ära unusta arutelulehekülgedel nelja tildega alla kirjutamast. Andres 14:17, 13 Mar 2005 (UTC)
----
Ei poolda sellist hunnikut uusi malle. Soovitan kirjutada selliseid artikleid, mis ei ole mustandid, vaidlustatud, vigased jne. Kui see pole võimalik, siis tuleb kirjutamata jätta. Malli jõustamiseks esita ta artikli Vikipeedia:Vikipeedia reeglid arutelulehel. Pärast heakskiitmist tuleb vastav mall kanda reeglitesse ja alles siis hakata kasutama. Siim 17:13, 13 Mar 2005 (UTC)

Uute mallide hulk ei tohiks olla näitaja -- eelistan lihtsalt süstemaatilist lähenemist asjadele --Tvali 17:51, 13 Mar 2005 (UTC)
Ainus mõttekas mall ülalpool esitatuist on "Vaidlustatud". Ülejäänute järgi pole vajadust. Siim 17:22, 13 Mar 2005 (UTC)

Olen sama meelt kui Siim: "Vaidlustatud" on väga tore mall, aga kõigi ülejäänu järele ei tohiks vajadust olla. Taivo 17:35, 13 Mar 2005 (UTC)

: Paljudel on olnud vajadus näidata, et soovivad artiklit edasi arendada -- leidsin nurinat, et artikkel on maha võetud põhjendusega, et see on väga puudulik, ehkki autor alles alustas.--Tvali 17:52, 13 Mar 2005 (UTC)
----
Mõttekriips tuleb kirjutada nii: – (vasakpoolne kriips redaktoriboksi all). Andres 08:12, 14 Mar 2005 (UTC)

ALT + 0150 kui oled rohkem klaviatuuri kui hiire kasutaja. --TarmoK 09:16, 14 Mar 2005 (UTC)

Tekkis selline mõte, et võib-olla olen ma siin pigem kahjuks, kui kasuks ...mu artiklite sisu võib ju põhimõtteliselt osutada õigetele asjadele, aga kui on pidev vaidlus sõnade, nagu oletus/kirjeldus/mõõde jne... kohta, siis mul tegelikult ei ole mõtet matemaatikast rääkida, sest kui ma seda teeksin, siis ma paneksin vastava temaatika sõnad linkima artiklitele, mis annab muuhulgas ka eestikeelsed nimetused, mis pole võõrsõnad ja kasutab alati neid. Samas on vaidlust põhjustanud enam-vähem iga sõna, mida ma kasutan & nagu näen, on "kirjeldus" pandud kustutamise kandidaadiks, ehkki ma kasutan seda enam-vähem igas oma artiklis defineerimise mõistes. Leidsin, et mul on nii võimatu kirjutada, kui iga mu sõna läheb vaidluse alla väitega, et sellist sõna ei tohi selle koha peal kasutada. Nii kulub selle sõnade vaidluse peale oluliselt rohkem aega, kui tekstide sisulise osa peale & seega mulle tundub, et mulle ei sobi entsüklopeediate kirjutamine -- lihtsalt ei näe ma mingit aega, mille jooksul ma harjuks sõnakasutusega, mis siinolijatele vähegi sobib & kui selline teoreetiline võimalus ongi, siis ühest küljest kulub mu aeg sõnade ümberharjutamisele, mitte tegelikule teabe kättesaadavaks muutmisele, teisest küljest kasutan ma ise ikka edasi sõnu "kirjeldama" ja "oletus" igal pool mujal. Demokraatia osa on huvitav ja seda pole vaidlustatud, seega loen selle leheosa enda ainsaks siinseks kompetentsiks ja lõpetan muude aladega. Kui olen demokraatiaga valmis, siis liigun mujale, aga ainult poliitikas -- arutelus vist kedagi sõna "kirjeldus" ei häiri.
Palun soovi korral kustutada kõik minu geomeetria, füüsika ja metafooride tekstid, sest mina ei puuduta rohkem ei nende sisu, ega sõnakasutust ...relatiivsusteooria kohta pole vist ka kellelgi midagi öelda, aga vb. pole seda lihtsalt veel piisavalt dekodeeritud, et rünnata; tegu on igaljuhul jälle temaatikaga, kus sõnad, nagu "mõõde", oleks enesestmõistetavad (ps. andres ruumikõveruse mõõde erineb teistest põhimõtteliselt ja on eraldi mõõde isegi siis, kui teiste kolme kohta pole midagi teada).
--Tvali 12:46, 16 Mar 2005 (UTC)

Kui Andres on nii kõva matemaatik, et kõike sinu tehtut vaidlustab (tema on admin, sina ei ole, sa ei saa kobiseda), las ta teeb ise. Tee midagi muud. Mina näiteks loen ennast geograafias väga kõvaks, aga siin on mõned seda koguni ülikoolis õppinud, nii et ma parem ei tüki sinna vahele, tehku ise. Teevadki ja hästi teevad. Teiseks veel selline asi, et filosoofias peab ennast igamees asjatundjaks (isegi mina) ja kipub sõna võtma, mistõttu filosoofiliste artiklite kirjutamine ongi väga hull (teine selline asi on religioon). Mina teen Helsingi olümpiamänge 1952, väga mugav, keegi ei aruta ega vaidlusta seda. Vikipeedias pole näiteks botaanikat eriti, maalikunst on täitsa katmata, Eesti poliitika on puudulik ... Leia oma nišš!

Sinu tekste üldiselt kustutama ka ei hakata, nii hullud nad ka pole. Taivo 13:27, 16 Mar 2005 (UTC)

: Ma arvan ka, et las teevad :)--Tvali 15:36, 17 Mar 2005 (UTC)

: Niššiks sobivadki mulle riigikorrad jms., sest seal on võimalik vajalikud terminid EV seadusandlusest üle kontrollida vajadusel ja teoreetilisemas pooles arvan ma, et isegi Andres ei tule vaidlema, et näiteks "kord" asemel tuleb "korraldus" öelda vms., sest isegi kui ma ise kasutan mõisteid ikka enda rangetes tähendustes, loevad teised neid siiski lähenditena ja lisavad määramatuse.--Tvali 15:36, 17 Mar 2005 (UTC)

: Filosoofias tglt on igal filosoofiaharul neid alamharusid ka nii palju ja enamik on lugenud ühe filosoofiaharu kohta heal juhul ühte raamatut, kohati isegi lihtsalt raamatuid, mis kokku võtavad ja suvalistele filosoofidele viitavad, nii et tegelikult seal ei jõuagi kuhugi nende vaidlustega kergesti -- religioonidega täpselt samamoodi. Nii et põhimõtteliselt võib kõigil ka õigus olla, lihtsalt paljud ei suuda mõista, et kaks vastuolulist väidet võivad mõlemad õiged olla, kui ka kontekstid on vastuolulised või on tegu mõtlemise eri tasanditega :)--Tvali 15:36, 17 Mar 2005 (UTC)

: Botaanikas ja maalikunstis olen ma kahjuks ise liiga nõrk, et neid katma hakata -- ehkki plaanis on ette võtta, aga keemia tuleb enne ära lõpetada :)--Tvali 15:36, 17 Mar 2005 (UTC)

: Eesti poliitikast ei huvitu ma üldse -- vahepeal oli huviks palju asju, mis poliitikaga kattusid ja lugesin isegi ajalehtedest, mida poliitikud teevad & enne viimaseid valimisi lugesin kõikide erakondade programmid läbi, aga ega suurt ei huvita, sest ega eesti poliitikud naljalt midagi sellist välja ei mõtle, mille analooge juba vana-kreeka ajaloost lugeda ei saaks & üldiselt olen ma üldistaja, mitte üksikjuhtudesse süveneja, üksikjuhud käivad lihtsalt katseandmete alla, mille põhjal saab üldistusi parandada ja täiendada.--Tvali 15:36, 17 Mar 2005 (UTC)

Sinu eksitustest on vähemalt niipalju kasu, et sunnivad mõne mõiste sisu üle järele mõtlema. Liiga palju aega sellele kulutada küll ei tahaks. Minu meelest valitseb su mõistetes segadus ja tundub, et eestikeelseid allikaid sul käepärast ei ole. Soovitaksin sul enesele hankida esiteks mõne matemaatikaleksikoni ja -sõnastiku. Otsi raamatupoodidest Ülo Kaasiku teoseid. Leidsin praegu kogemata lätlaste matemaatikasõnastiku, võimalik et sellest ka kasu midagi: http://www.lanet.lv/miv/. Ja ära solvu, kui sind parandatakse. --Ker 14:45, 16 Mar 2005 (UTC)

: Asi ei ole isegi mitte niivõrd solvumises, kuivõrd puhtpragmaatilises kasuteguri arvestuses -- kui kulutan 5/6 artiklite loomise ajast sõnastuse üle vaidlemisele, siis võiks keegi teine teoreetiliselt teha 6 artiklit selle ajaga, millegi mina teen ühe, mis tähendab, et minu kasutegur ei ole antud juhul piisav. Kui arvestada, et teised kulutavad oma ajast ka ehk 1/3 sellest, mis mul artiklitele läheb, on tulemuseks 7/6, mis on veel mõttetum.--Tvali 15:36, 16 Mar 2005 (UTC)

: Samuti on sõnad, nagu "kirjeldus" ja "hüpotees" täiesti õiged (vt. nende sõnade arutelusid). Samuti "mõõde" -- andres väitis, et mõõde on mõõtmelisus ja et ei öelda mitte neljamõõtmeline ruum, vaid "ruum, mille mõõde on neli" -- viimast kasutust ei leidnud ma google abil mitte ühestki kohast. Seega ei leia ma ka mingit isiklikku kasutegurit nendest vaidlustest.

: Seega on minu vastavas temaatikas osalemine antud juhul ebatulemuslik ja mõttetu.--
Tvali 15:36, 16 Mar 2005 (UTC)

:: Sul võiks siiski asjast see kasu olla, et õpid kasutama sõnu vastavalt neile kokkulepetele, mis eesti keeles on tehtud. Kui Sa seda ei tee, siis on Sinu kommunikatsioon teiste keelekasutajatega häiritud ning see tuleb kahjuks Sinu sõnumi edastamisele.

:: Kordan veel kord, et administraatoristaatus ei anna kellelegi erivolitusi artiklite sisu üle otsustamiseks. Artiklite sisu võib vaidlustada igaüks. Samuti ei nõuta kelleltki, et tal mingi teema puudutamiseks oleks vastav haridus. Loevad argumendid.

:: Mina väitsin ainult seda, et seda, mida Sina nimetad mõõtmelisuseks, nimetavad matemaatikud mõõtmeks, ning seda, et neljamõõtmeline ruum ei tähenda matemaatikakeeles mitte ruumi, millel on neli mõõdet, vaid ruumi, mille mõõde on neli.

:: Sõna "mõõtmelisus" eesti keeles minu teada ei ole ja ka Google'ist seda ei leia. Sõna "mõõde" on selles tähenduses (peale trükiteoste) kasutatud lehel http://staff.ttu.ee/~eugen/lin/kord_yma3710.html

::: Sinu antud tekstis kutsutakse moodustajateks ja baasiks seda, mida mina kutsun põhiteljestikuks.

::: http://www.imprimaatur.ee/standard/18.htm -- googles mõõtmelisus

::: "Mõõtmelisus" asemel otsi googlest "mõõtmeline".

::: http://www.sewercide.ee/artiklid-aegade-algusest.html -- otsi "mõõde"

::: Anyway, too nüüd oma näide, mis ütlesid, tekstist, kus on kirjas, et "ruumi mõõde on 4" -- mingist konkreetsest tekstist, kus mingi analoogne lause ka sees oleks, peab ju leidma, kui on :)

:: Ükskõik millest Sa kirjutad, kirjutada tuleb täpselt. Andres 10:43, 17 Mar 2005 (UTC)

::: Jah, ja sellepärast teengi "mõõtmel" ja "mõõtmelisusel" vahet ...ükskõik, mida Sa vaidlustad, vaidlustada tuleb kindlate andmete põhjal.--tvali 217.159.151.57 13:16, 17 Mar 2005 (UTC)

:::: Ma ei saa ju tuua Sulle näiteid netist, kui netis nendest asjadest juttu peaaegu ei ole. Loe teatmeteoseid ja matemaatikaõpikuid. Vaata näiteks Eesti Entsüklopeediast või Matemaatikaleksikonist, mida mõeldakse matemaatikas mõõtme all. Nii leiad kindlad andmed. Võid ka küsida matemaatikute käest.

:::: Tõepoolest, Sa osutasid ühele kohale võrgus, kus dimension on tõlgitud "mõõtmelisus". See sõna on kasutasel hüperrestvõrgu iseloomustamiseks ning selline sõnatarvitus läheb lahku sellest, mis matemaatikas muidu on kasutusel. See ei õigusta matemaatikaterminoloogiast mittekinnipidamist muudel juhtudel.

:::: Muidu kasutatakse sõna "mõõtmelisus" ainult liitsõna komponendina. Ka sõna "mõõtmeline" kasutatakse peaaegu alati liitsõna komponendina. Sõna "mõõtmeline" tarvitatakse eraldi sõnana ainult sellistel juhtudel nagu "üle 10 mõõtmeline" või ka mõnikord siis, kui ta ei esine matemaatikaterminina.

:::: Sõnal "mõõde" on ka muid tähendusi, kuid matemaatikaterminina ta minu teada midagi muud ei tähenda. Kui öeldakse "ruumil on kolm mõõdet", siis sõna "mõõde" ei ole kasutusel matemaatikaterminina.

:::: Sa võid küll ise täpselt kinni pidada "mõõtmelisuse" ja "mõõtme" eristusest, kuid kui Sa järgid seejuures tähendusi, mis Sa neile sõnadele ise oled andnud, arvestamata matemaatikaterminoloogiat, siis see on ikkagi eksitav, isegi kui seda ei saa nimetada ebatäpseks. Andres 17:17, 17 Mar 2005 (UTC)

Hea oleks kasutada installeri, uninstalleri ja templatei asemel maakeelseid sõnu. Näiteks paigaldaja, eemaldaja, mall, jne. Priitp 16:58, 20 Mar 2005 (UTC)
Ok, proovin leida.--Tvali 17:39, 20 Mar 2005 (UTC)

Ole hea inime ja kirjuta oma kommentaaridele ikka alla ka, eks? :o)
kui muud moodi ei viitsi siis redaktsiooni kasti peal on nupud ja seal hiirega klikkides vasakult teise nupu peal, tuleb allkiri ühe hoobiga --TarmoK 15:05, 23 Mar 2005 (UTC)

Jah, vaikselt hakkab juba harjumus sisse tekkima ka selles osas :)--Tvali 12:39, 24 Mar 2005 (UTC)

Paljude loendite puhul peaks sellest abi olema.--Tvali 13:55, 24 Mar 2005 (UTC)

Lugupeetud Tvali, kui see sobib sulle, siis palun otsi üles Ulmekirjanduse BAAS ja sealt Tolkien ning täienda artiklit JRR Tolkien nii, nagu mina Douglas Adamsit ja Terry Pratchettit täiendasin. Sealt saad ka linke (lingi tekst olgu eesti keeles ja Moškovi linki ära pane).
Ja üleüldse ulmekirjanduse puhul soovitan soojalt BAASi tarvitada. Taivo 16:31, 6 Apr 2005 (UTC)

Artiklite Metafüüsika ja Reaalsus aruteludes oled sa esitanud üldist laadi seisukohti filosoofia ja matemaatika olemuse kohta. Kas sa ei tahaks täpsustada, millistel autoritel ja teostel need põhinevad? Priitp 15:02, 13 Apr 2005 (UTC)

Andres orienteerub nimede maailmas tõenäoliselt minust paremini ja suudab vajalikud nimed leida, kui endale pilti kokku paneb :) -- mina pole ennast nimede ja aastaarvude temaatikas veel eriti arendanud, sest esimene tundub vajalik ainult nende autorite puhul, kelle töid ma hiljem nimeliselt ka otsida võiksin ja teise asemel kasutan lihtsalt ajalisi võrdlusi, kuna mind huvitavad ajaloolised nähtused ei ole tavaliselt aastaarvude abil mõõdetavad, vaid peamiselt omavaheliste seoste ja liinide ja järgnevuste järgi, pealegi aitab alati google, kui miski huvitama hakkab ja on teada. Ma ei tea suuremat osa raamatutest, mida lugenud olen, ei pealkirja ega autori järgi, vaid mäletan peale sisu pigem kaanevärvi ja paksust jms. ja neidki juhuslikult. Enne, kui ma pole nende asjade õppimist süstemaatiliselt ette võtnud, ei oska neid ka välja tuua ja viimasest on pidevalt olulisemaid asju käsil. Võin küll näiteks ühelt sugulaselt küsida, kes mu muusikamaitset ja minu poolt loetud autoreid minust oluliselt paremini tunneb, aga siis võiksid küll juba vastava väite juures seda küsida & mitte liiga paljude, sest uurimine võtaks mõttetult palju aega – arvan, et Andres lihtsalt viskab kõik välja, mille juurde autorit paigutada ei oska. Palju asju olen ma ka lihtsalt võrgus surfates lugenud & osa on seetõttu meelde jäänud, et mu vanemate tutvusring koosneb paljuski kirjanikest/filosoofidest/kunstnikest ja seega lapsepõlves suvaliselt omandatud asjad on selle temaatikaga tihedalt seotud – selliste asjade puhul ei pruugi olla isegi võimalik meenutada, kes neid täpselt avaldanud on.--Tvali 00:24, 14 Apr 2005 (UTC)

: Ma ei viska välja seda, mis on üldtunnustatud või vaieldamatu. Muus osas tuleb arvestada, et entsüklopeedia materjal peab olema usaldatav ja kontrollitav. Ega minulgi pildi kokkupanemine kerge ole;) Andres 08:21, 14 Apr 2005 (UTC)


Malli arutelu:KeemElem

Mall kasutab abimalli, mille nimi kirjutatakse artiklis (a la keMetall või keMittemetall – ke + elemendi tüüp) ja mall saab abimallist "vastuseks" taustavärvi.
Abimalle on siis vaja 8 (vt. ka Malli arutelu:KeemElem/Algse Malli Element Arutelu#Värviproovid) ja neis igaühes on siis vastav värv.
 tausta värv abi malli nimi
MetallidLavenderkeMetall
PoolmetallidAntiquewhitekePoolmetall
VäärisgaasidLightpinkkeVäärisgaas
MittemetallidKhakikeMittemetall
LeelismetallidSalmonkeLeelismetall
LeelismuldmetallidDarkseagreenkeLeelismuldmetall
LantanoididGainsborokeLantanoid
AktinoididThistlekeAktinoid
Malli kutsumine
 {{KeemElem|14|Räni|Si|28,086|keMittemetall|2|8|4||||}}

::: Selline lahendus on väga hea. Põhimõtteliselt võiks hakata sisse viima seda.--Boy 08:23, 21 Mar 2005 (UTC)

::: Kui abimaalide nimed on ok, siis võime teisaldada selle siinse malli näiteks "KeemElem" -malliks, teha need abimallid valmis ja seejärel jääb vaid (tasapisi) uus mall kasutusele võtta, vahetada "vana" malli kutsumised uue malli kutsumisega ja mallita artiklites kasutada seda malli --TarmoK 08:37, 21 Mar 2005 (UTC)

:::: Nimed on põhimõtteliselt OK, oluline vist oleks nende juures 2 asja (1) nimi oleks selgelt arusaadav (mida ta praegu on) (2) oleks selline, mille kohta artiklit kirjutama ei hakataks :) Nimetamisel võiks veel proovida allkriipsudega algust ka (_Metall) või vormi (_Metall_) või äkki mingite sulgude vahel (<Metall>) või ((Metall))--Boy 22:47, 21 Mar 2005 (UTC)

::::: 2) "ke" algus (tuleb siis "Keemiline Element"-ist) peaks olema piisavalt kindel et selle nimelist artiklit ei tule ja teisalt on see malli nimi, nii et tegelikult ei sega see selle nimelise artikli tegemist, erinevad nimeruumid.

::::: Need muud variandid, allkriipusga, sulud, arvan et need tekitavad rohkem segadust, raskem meeles pidada ja mul on väike kahtlus et viki tarkvara ei armasta sedasi algavat nime ka eriti. :o) Kui tabelis toodud nimedele ei ole vastuväiteid siis paneme ehk "rongi liikuma"(?) --TarmoK 11:05, 22 Mar 2005 (UTC)
----
Ajaloolisest aspektist võib huvi pakkuda algse Element malli arutelu
Arvan, et seda tuleb Kategooriast Keemiline element välja võtta.Geonarva 17. september 2011, kell 13:52 (EEST)


Arutelu:Otsedemokraatia

See kipub olema natukene liiga isiklik propagandistliku suunitlusega katsetus (mitte et mul midagi otsedemokraatia vastu oleks). Siin ei ole päris õige koht isiklike teooriate publitseerimiseks, prooviksid ehk pigem laia ilma arusaamisi refereerida? --Ker 15:18, 9 Mar 2005 (UTC)
Ateenas oli otsedemokraatia juba ammu, mitte ei ole tegu isikliku teooriaga. Miks tänapäeval otsedemokraatia erinev peab olema, on see, et Ateena otsedemokraatia oleks miljoni elanikuga riigis põhimõtteliselt võimatu ("it is necessary for the citizens to be of such a number that they knew each other's personal qualities and thus can elect their officials and judge their fellows in a court of law sensibly." -- Aristoteles) -- seega on vaja üsna mahukat võrgupõhist hääletamise ja arutlemise süsteemi ja samuti tavalisest erinevat hääletamiskontseptsiooni selle jaoks, mis muudab selle teema, mis seal foorumis on, küll isiklikuks ja Ateena omast erinevaks kõiges peale aluse, et iga küsimust hääletab iga inimene -- samas tekst, mille siia panin, vastab 100% ateena otsedemokraatiale. Kusjuures wikipedia on teataval määral sarnaste põhimõtetega nähtus :) Ehk siis, otsedemokraatia kirjeldus, mille siin tõin, vastab laia ilma arusaamisele sellal, kui foorum on küll suht isiklikult arendatud otsedemokraatia vorm. Ja loomulikult panen ma wikisse asju teemadesse, mis mind huvitavad, kui siia midagi lisan :)--Tvali 17:53, 9 Mar 2005 (UTC)

Ateenas oli võimalik otsedemokraatiat rakendada rahvahulga väiksuse tõttu. Meil saaks sama kehtida madaltasemel (küla, nn omvalitsus). Ja kui juurde võtta Sveitši mudel kõrgemal tasemel ja tekitada olukord, kus kõrgemal tasemel on vaja vähem otsuseid teha, kui seadusloome praeguse aktiivsuse juures, siis peakski saama toimiva otsedemokraatia. Sellel võib olla muidugi suht suur negatiivne mõju, sest palju inimesi bürokraaatiamasinas kaotavad oma töö --Kirju 8. veebruar 2006, kell 12.04 (UTC)
Mina loen ja ei saa aru kus siin entsüklopeediaartikkel asub... - Ahsoous 15:27, 9 Mar 2005 (UTC)
Hetkel on definitsioon ...lihtsalt alustasin seda teemat vaikselt, kirjutan sinna jõudumööda ajaloost ja muust värgist ka ...sellepärast seal ongi alguses, et vajab toimetamist, et artiklit on suht vähe esialgu :)--Tvali 17:53, 9 Mar 2005 (UTC)
Tore artikkel. Allosas olev "Arutelu" nime kandev süstematiseerimine peaks aga kuskil mujal olema (ristviited vajalikud). --Kirju 8. veebruar 2006, kell 12.04 (UTC)

P.S. Väljend "anarhistlik riik" on muidugi karm!!! Kui tõlgendada riiki kui maa-ala, siis ok. "Anarhistlik territoorium" oleks seega sobivam. --Kirju 8. veebruar 2006, kell 12.07 (UTC)
Võtsin järgneva osa välja, sest see tekst ei ole entsüklopeediaformaadis. Loodetavasti saab seda kuidagi kasutada.

Ühiskondi võib jaotada järgmiselt:
* Riigid, kus kehtivad seadused
* Riigid, kus ei kehti seadused
Ühiskondi, kus kehtivad seadused, võib jaotada järgnevalt:
* Riigid, mille seadused kehtivad kõikidele riigi elanikele (õigusriik)
* Riigid, mille seadused kehtivad ainult osale elanikest
Õigusriike võib jaotada seaduseloome viiside järgi:
* Riigid, mille seaduseloome üle otsustab kindlalt määratud osa rahvast.
* Riigid, mille seaduseloome üle otsustajaid võib valida rahvas
* Riigid, mille seaduseloomega üle otsustab rahvas otseselt
Viimast sellest nimekirjast võib nimetada anarhistlikuks (anarhistlik ainult selles mõttes, et pole keskvõimu, nii et ma isegi ei lingiks siin sellele anarhismiosale, mis seda anarhismikäsitlust isegi ei maini mujal, kui arutelus) õigusriigiks.
Anarhistlik riik ja õigusriik koos moodustavad automaatselt ka demokraatia ehk rahva poolt juhitava riigi.
Kaasaegsed demokraatiad on esindusdemokraatiad, mis tähendab, et rahvas ei teosta oma võimu otse, vaid valib inimesed, kes seda teevad. Loomulikult ei saa nad oodata, et valimiste tulemuseks saadud üksus tõepoolest suudaks arvestada kõigega, millega suutsid arvestada valijad või esindaks kõiki huve, mida esindasid valijad -- valitakse siiski alati üks vähemus ja paljude valijate huvid lähevad selle käigus kaotsi, isegi kui teised valijad ei ole nende vastu või on isegi poolt. Samuti esindavad valitavad üksused paratamatult ainult osasid nende valijate huvidest, mistõttu läheb veel huve kaotsi.
Esindusdemokraatia mõistele vastandub otsedemokraatia. Otsedemokraatia on demokraatia, mille puhul rahval on võimalik kokku leppida kõikides küsimustes eraldi. Ehk siis, selle asemel, et valida mõne üksiku valmis paketi vahelt, võib endale sobiva korra ise kokku panna.
Küsimus, mis jääb, on see, et kuidas rahvas enda võimu teostab?
Kahtlemata on tänapäeval võimalik üks -- üldriiklik hääletus iga seaduse kohta, millele eelneb diskussioon, milles osalemise võimalus on kõikidel rahva liikmetel.
Andres 8. veebruar 2006, kell 12.21 (UTC)
Eestis on loodud internetisüsteem Täna Otsustan Mina (TOM), mille eesmärk on rahva osaluse suurendamine riigi otsustusprotsessides. Esitada saab ideid, suuniseid ja mõtteid ning kommenteerida nii teiste poolt esitatud kui ka ministeeriumides väljatöötatud seaduseelnõusid nende loomise faasis.

See oli välja jäetud. Andres 9. september 2006, kell 18:26 (UTC)

Nowiki's on naljakas artikkel :no:Direkte demokrati i Estland, mis tõlkes oleks Otsedemokraatia Eestis. Kas Eestis on otsedemokraatiat olnud?--Bioneer1 (arutelu) 28. august 2014, kell 11:58 (EEST)

Otsedemokraatiat pole Eestis kindlasti olnud. Meil on ikkagi esindusdemokraatia olnud ja on. --Tiia (arutelu) 31. august 2014, kell 00:26 (EEST)

Siiski oli rahvahäälet5us kui otsedemokraatia vorm olemas aastast 1923. Riigikogu Toimetised --Tiia (arutelu) 31. august 2014, kell 00:31 (EEST)

: Noh, uues Eestis on ka ikka mõni referendum olnud. Andres (arutelu) 31. august 2014, kell 00:40 (EEST)


Malli arutelu:BiograafiadIndeks

See mall on mõeldud Biograafiad loendi ja alaloendite lehekülgedele võimaldamaks siirdumist erinevate osade vahel.
Lisa järgnev koodilõik lehekülje algusesse omale reale.
 {{Mall:BiograafiadIndeks}}


Arutelu:Surnud 2005

muidugi teistel andmetel Mashadovi surmapäev on ju 6. märts...

Üks sellekohane artikkel on siin (see on venekeelse telekanali RTVInternational uudisteportaal). Ilmselt tuleb lõpliku daatumiga natuke oodata. - Urmas 12:33, 10 Mar 2005 (UTC)

Siin oli selline süsteem, et samal päeval surnud olid vanuse järjekorras. Andres 08:25, 3 Apr 2005 (UTC)

Ok. Ei pannud tähele, vabandused. Endale tundub küll loogilisem kui oleks tähestiku järjekorras. Taastame varasema versiooni? --TarmoK 08:34, 3 Apr 2005 (UTC)

: Tuleb lihtsalt kokku leppida. Mulle meeldis nii teha, ma ei ütle, et see tingimata kõige parem süsteem on. Igatahes on see informatiivsem kui tähestiku järjekord. Andres 08:49, 3 Apr 2005 (UTC)

Järsku võiks kuupäevad samuti alapealkirjadeks panna - kaob ära suur kordamise vajadus? - Ahsoous 09:54, 3 Apr 2005 (UTC)

neid pealkirju tuleks siis ütlemata palju ja koos sellega sisukord pikaks, võib ju öelda et selle võib peita, kuid siiski ... üks variant ehk oleks vormistada kuidagi sedasi: --TarmoK 18:57, 26 Apr 2005 (UTC)
; 2. veebruar

Max Schmeling, saksa poksija (99)

Goffredo Lombardo, itaalia filmiprodutsent (83)

Birgitte Federspiel, rootsi näitleja
; 3. veebruar

Corrado Bafile, kardinal (101)

Ernst Mayr, evolutsioonibioloog (100)

Malou Hallström, rootsi näitleja (63)

Zurab Žvania, Gruusia poliitik (41; vingumürgitus)
; 4. veebruar

Ossie Davis, USA näitleja (87)

Nils Egerbrandt, rootsi koomiksikunstnik (78)
; 5. veebruar

Ingrid Berglöf, rootsi raadiodiktor
Miks ei võiks kuupäevi korrata? See on kõige ühemõttelisem ja lollikindlam. Andres 19:03, 26 Apr 2005 (UTC)

Kas keegi teab, millal Leo Schotter suri? Andres 17:15, 17 Apr 2005 (UTC)