Arutelu:Palmkapsas

Alternatiivsed nimed pärinevad ingliskeelsetest allikatest, aga seal ei ole need eestikeelsed. Andres (arutelu) 10. veebruar 2019, kell 21:38 (EET)

Ma tegin lihtsalt tõlkeartikli. St tõlkisin inglise keelest. Kale tõlgitakse eesti keeles lehtkapsaks. Kohanimed kirjutasin ka eestipäraselt. Minu teada olen Eestis üks väheseid palmkapsa kasvatajaid, hea seegi, et selle kapsavariandi nimetus, palmkapsas, ametlikult fikseeritud on. Paraku Eesti seemnepoodides kohtab selle kapsa seemneid haruharva ja siis on seal iga kord erinev nimi, nagu paki tõlkija on parajasti kirjutanud. --Bumbulumbu (arutelu) 11. veebruar 2019, kell 00:48 (EET)

:Kui artiklis öeldakse, et taim on tuntud nende ja nende nimetuste all, siis lugeja eeldab, et tegu on eesti keeles kasutatavate nimetustega. Sellepärast on niisugune esitus eksitav. Iseasi, kui Sa tead, et neid nimetusi on kasutatud, kuigi siis tekib tõendamise probleem. Andres (arutelu) 11. veebruar 2019, kell 08:12 (EET)

::Selle Eestis üsna uue ja vähelevinud kapsateisendi eestikeelne nimetus palmkapsas võeti ametlikult kasutuse alles hiljuti. Seni on huvilised, toiduretseptide avaldajad ja seemnemüüjad kasutanud kas tõlkimata nimetusi või vabalt tõlgitud variante või lihtsalt sordinime (nt lehtkapsas 'Nero di Toscana' või inglise keele kaudu 'Black Tuscan'). Seega ma võin ju nende eestikeelsete nimetuste näited välja otsida, kuid need allikad pole tõenäoliselt kuigi autoriteetsed Wikipedia mõistes. Nt. https://et.nurturaa.com/lehtkapsas-kasu-tervisele-toitumine-dieet-ja-riskid/ --91.129.108.176 11. veebruar 2019, kell 13:19 (EET)

::: Kui näidata lihtsalt seda, et neid nimetusi on kasutatud, siis on OK. Ainult seemnepakkidel olevaid nimetusi ei saa Vikipeedia mõttes tõendada. Andres (arutelu) 11. veebruar 2019, kell 15:15 (EET)

:: Jätsin välja nimetused, mis on nähtavasti ise inglise keelest tõlgitud. Pikne 11. veebruar 2019, kell 19:03 (EET)
Need viited ei ole ka arusaadavad, need on Google'i raamatutele. Viidata tuleks nii, nagu ikka raamatutele viidatakse.  Andres (arutelu) 10. veebruar 2019, kell 21:47 (EET)

Ma tegin lihtsalt tõlkeartikli. Ma ei jõua end alaliselt muutuva viitamise korraga kursis hoida.--Bumbulumbu (arutelu) 11. veebruar 2019, kell 00:48 (EET)

: Minu meelest sellest vormistusest pole praegu hullu. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. veebruar 2019, kell 01:11 (EET)

:: Ma tahtsin viiteid kontrollida, et veenduda, et seal eestikeelseid nimetusi pole, ega leidnud nende järgi asju üles.

:: Asi pole viitamise korras, vaid selles, et viite järgi saaks aru, mis on allikas ja kus on viidatud koht. Viiteid võivad teised ka korrastada, aga viited ei kinnita öeldut ja viidatud koht on raskesti leitav või pole üldse leitav.  Andres (arutelu) 11. veebruar 2019, kell 08:12 (EET)

::: Nagu ma ütlesin, ma lihtsalt tõlkisin ingliskeelse artikli. Sealseid allikaid ma ei kontrollinud ja paberraamatutena antud viiteid ma tõenäoliselt kontrollida ei saagi, sest neid pole mul olemas. Ma eeldan, et inglisvikis on keegi need väited üle kontrollinud. Isegi kui mõni väide pole päris korrektne on see võrreldes muude viki kvaliteediprobleemidega üsna tühine. Vikipeedias on arutatud ju isegi võõrkeelsete artiklite robottõlkimist puuduolevate eestikeelsete artiklite loomiseks.--91.129.108.176 11. veebruar 2019, kell 13:19 (EET)

:::: See on tõsi, et need pole väga suured probleemid, aga parandada ikkagi tuleb, mitte et sellega tuli takus oleks. Kui ma peaks mahti saama, siis ma toimetan. Andres (arutelu) 11. veebruar 2019, kell 15:15 (EET)

::: Paistab, et raamatute eelvaateid, millele mõned inglise vikist kopeeritud lingid viitasid, pole Google'i raamatutes enam saadaval. Siis pole enam mõtet linkida. Ma oletan, et need viited sobivad ilma linkideta. Jätsin lingid ära. Pikne 11. veebruar 2019, kell 19:03 (EET)

Mulle arusaamatul põhjusel on maha kustutatud alternatiivsed nimed, mis aitaks inimesel, kellele pole veel kohale jõudnud, et seda kapsast nüüd ametlikult palmkapsaks nimetatakse, aru saada, et see on sama, mis Lacinato, dinosaurus- või Toscana lehtkapsas. Panen seega kustutatud alternatiivnimed lugejate abistamiseks arutelulehele siiski üles: Palmkapsas (itaalia keeles cavolo nero, 'must kapsas') on lehtkapsa variant, mis on tavaline köögivili Itaalia köögis, eriti Toscana piirkonnas. See on tuntud ka kui Lacinato lehtkapsas"Lehtkapsa seemned idandamiseks, Vegan sertifikaadiga", www.maheseemned.ee"Lehtkapsas Toscana moodi", nami-nami.ee, Toscana lehtkapsas"Esimene aasta permakultuuriga", Hiiu permakultuur"Vaata, mida söövad tänavu kuulsad ja kummalised Kuldgloobustel!", Kroonika 07.01.2015, Toscana kapsas, Itaalia lehtkapsas, dinosaurus-lehtkapsas"Lehtkapsas: kasu Tervisele, toitumine, dieet, ja riskid", nuturaa.com või Toscana must palm"Lehtkapsas Nero di Toscana – Brassica oleracea L.", aednik24.ee. --Bumbulumbu (arutelu) 11. veebruar 2019, kell 21:44 (EET)
Miskipärast ei ole taimenimede komisjoni protokollid enam netist leitavad.--Bumbulumbu (arutelu) 11. veebruar 2019, kell 22:25 (EET)

:: Mulle tundub ka, et neid nimesid, mida on kasutatud, on mõtet mainida, et lugeja otsitu leiaks. Andres (arutelu) 12. veebruar 2019, kell 00:53 (EET)

: Vikipeedia lugejale jääb siis mulje, et eesti keeles kasutataksegi neid nimetusi, kuigi tegelikult on nähtavasti tegu juhutõlgete või masintõlgetega ning allikatest ükski pole usaldusväärne (autoriteetne, toimetatud). Osal viidatud lehtedest muide pole ka päris selline nimetus nagu siin, on hoopis lacinato-tüüpi lehtkapsas, (must) Toskaana lehtkapsas ja Lehtkapsas Nero di Toscana ja must palm. Ma parem ei tekitaks nende nimetuste äratoomisega segadust. Kui mõne viletsamapoolse allikaga arvestada, siis võib-olla tuua nimetus ära siis, kui seda on kasutatud vähemasti mitmes ajalehe- või ajakirjaartiklis. Pikne 12. veebruar 2019, kell 18:38 (EET)

:: Sa vist ikka ei vaadanud päris hoolikalt neid lehti: lacinato-tüüpi lehtkapsas sisaldaval lehel oli näiteks ka ka "lacinato lehtkapsas" jne. Kas see, et seemnemüüja KASUTAB neid nimesid, ei tähenda loomulikult ka seda, et seemneid ostnud inimesed kasutavad sama nime? Selle vea, et mul sõnade järjekord tõlkimisel pisut teistsugune sai, saab ju hõlpsasti ära parandada, kas pole? See kapsatüüp on Eestis nii vähe levinud, et sellest ajalehtedes massiliselt artikleid ei ole. Loe üle, mitu artiklit leiad kvaliteetajalehtedest mõistega "palmkapsas"! --Bumbulumbu (arutelu) 12. veebruar 2019, kell 18:52 (EET)

:: Selles osas, et hiljuti taimenimekomisjon otsustas selle vormi nimetada just palmkapsaks ja muud nimetused on mitteametlikud, saab ju artiklis üle rõhutada. Kahjuks ma ei suutnud leida seda TNK protokolli, kus palmkapsa asja arutati, ega saanud täpsustada, mis ajast see palmkapsas ametlikuks sai. Aga see juhtus vist ikka viimase kümnendi sees. Praegu sajad eestlased siiski kasvatavad seda kapsa varianti, tuhanded puutuvad sellega kokku välisreisidel või netis surfates (sh need automaattõlked, tõenäoliselt automaattõlgete osakaal suureneb, mitte ei vähene, ja tõenäoliselt kiiremini, kui automaattõlgete kohandamine ametliku kõnepruugiga). Nende paralleelnimetuste näitamine aitab neil kokku viia, et see, mida nad on kohanud Lacinato jne nimede all, ongi palmkapsas, sest mujal maailmas kasutatakse mõistet "palmkapsas" (loomulikult kohalikus keeles) suhteliselt harva (Hollandis ehk natuke rohkem).--Bumbulumbu (arutelu) 12. veebruar 2019, kell 19:07 (EET)

::: Kui ühel lehel on ühes kohas lacinato-tüüpi lehtkapsas ja teises kohas lacinato lehtkapsas, siis pole lehe autor järjekindel, tundub, et ta ei tea, millist nimetust kasutada. Kas kasvataja kasutab sama nimetust, mida seemnemüüja? Ei pruugi ju. Selle üle, milliseid nimetusi kasutatakse, saab minu meelest otsustada ainult eestikeelsete avaldatud allikate põhjal. Taimenimetuste andmebaasist leitud nimetus ei pruugi mõnel juhul olla kõige levinum, aga see-eest on tegu autoriteetse allikaga (mh ajaleheartiklist autoriteetsema allikaga).

::: Vikipeedia pole küll usaldusväärne allikas, aga siin võiks püüda esitada asju mõnevõrra korrastatult ja mitte võimendada segadust, mis internetis masintõlke saitidel ja mujal kahtlasematel saitidel vohab. Kui lugeja eestikeelset nimetust ei tea, siis selle asemel, et panna kirja kõikvõimalikke vasteid, mida keegi huupi otsimisel võib kasutada, loodaks ma pigem sellele, et lugeja viib otsad kokku ladinakeelse nimetuse abil, või siis leiab ta artikli teises keeles Vikipeediast ja liigub sealt edasi eestikeelsesse artiklisse. Pikne 12. veebruar 2019, kell 20:00 (EET)

:::: Püüa aru saada, et ma ei tahtnud siia kirjutada kõiki eestikeelsetest tekstidest leitud nimekujusid vaid kasutasin põhilisi nimetüüpe, mis olid toodud ingliskeelses artiklis, kontrollides kiirelt googlest läbi lastes, kas sellist varianti eestikeelsetes tekstides esineb. Kas sõnade järjekord on täpselt selline või natuke teistsugune (eesti keeles võib mitme omadussõna korral omadussõnade järjekorda ka muuta), kas kirjutatakse sidekriipsuga või mitte, jne , see ei ole nii määrav, et peaks neid erisusi kõiki siin loetlema hakkama. Ma ise puutusin Lacinato lehtkapsaga kokku 2003. Itaalias käies ja olen seda kapsast sellest ajast saati ise kasvatanud ning umbes tean, milliseid erinevaid nimekujusid on aegade jooksul siinsete seemnemüüjate tõlgetest läbi käinud. Aga mida iganes, kui tunned, et see on siin eestikeelse Vikipeedia suurim probleem, samas kui suur osa artikleid on öökimaajavalt viletsa kvaliteediga, siis lase käia! Igatahes suutsid kahandada minu isu võtta ette järgmine artikkel, aga päris eemaletõukavaks ei ole Vikipeediat veel muutnud, küllap ma ikka kirjutan siia edasi, kui lastakse. Selle artikli ma igatahes hülgan.--Bumbulumbu (arutelu) 12. veebruar 2019, kell 20:16 (EET)

:::::: Minu meelest Bumbulumbul on selles asjas õigus. Lugejal ei pruugi olla teaduslikku või võõrkeelset nime käepärast. Andres (arutelu) 12. veebruar 2019, kell 20:20 (EET)
----


Arutelu:Thor (laev)

Ma pole päris kindel, et kas see ikka peab eraldi artikkel olema. Iseenesest võiks sellest projektist kuskil kirjas olla kyll, algatuseks ehk Kuressaare merepäevades? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. veebruar 2019, kell 13:32 (EET)

Kas Hõreda on Kuressaare merepäevadel või Salme viikingiturul? Laev on laev. suwa 12. veebruar 2019, kell 19:25 (EET)

Minu meelest see on paat. Andres (arutelu) 12. veebruar 2019, kell 19:45 (EET)

hea tähelepanek, kirjutises :Laev on nt

Algsed laevad nägid välja nagu suured paadid ja olid sõltumata otstarbest üsna sarnase ehitusega.

Aja jooksul on laevade mõõtmed oluliselt suurenenud, omadused paranenud ja väliskuju vastavalt

otstarbele märgatavalt eristunud.

suwa 12. veebruar 2019, kell 20:02 (EET)

:Seni on väikelaev, kuni võtab peale üle 12 tasulise reisija. Siis on juba laev. Ssgreporter (arutelu) 15. veebruar 2019, kell 00:14 (EET)

:: Sa kirjutad tänapäeva seadusandluse mõistetest, kuidas algupärasel ajal neid veesõidukeid nimetati, määratleti, klassifitseeriti? suwa 15. veebruar 2019, kell 00:41 (EET)

:Vastasin Andrese küsimusele, kas koopia on paat või laev. Originaalide ajal olid need muidugi laevad. Ssgreporter (arutelu) 16. veebruar 2019, kell 01:04 (EET)

:: Nii et ta siis ei ole seaduse mõistes laev. Kas mingis teises mõttes ei või väikelaevu (või mõnesid neist) laevadeks nimetada?  Sellest, et ta on väikelaev, ei järeldu, et ta ei või paat olla. Vähemalt nii ma loen välja artiklist Paat. Ma panin selle ja teised koopiad laevade loendisse. Kas nad ei sobi sinna? Andres (arutelu) 16. veebruar 2019, kell 11:13 (EET)

:Sobivad. Ssgreporter (arutelu) 16. veebruar 2019, kell 23:58 (EET)


Arutelu:Laim

On Laim (vili). Andres (arutelu) 13. veebruar 2019, kell 13:27 (EET)
Siia tuleb palju linke, mis peavad silmas puuvilja. Andres (arutelu) 7. november 2020, kell 01:27 (EET)
Minu arvates võiks siin olla täpsustusleht või pigem vilja artikkel. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. jaanuar 2023, kell 11:36 (EET)

Oma praegusel kujul on artikli sisu äärmiselt eksitav. Kehtiva õiguse alusel on kõik kuriteod määratud karistusseadustikus ning see ei näe ette üldist laimamist kui kuritegu (ega väärtegu). On vaid rahvusvaheliselt kaitstud isiku laimamine ja solvamine (§ 247), võimuesindaja laimamine (§ 275^1) ja kohtu laimamine (§ 305^1).
Tsiviilõiguslikult on laimamine määratletud võlaõigusseaduses: ebaõigete andmete avaldamise õigusvastasus (§ 1047). 80.235.23.194 18. jaanuar 2023, kell 11:29 (EET)

Lahkesti võib aidata parandada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. jaanuar 2023, kell 11:36 (EET)


Arutelu:BMW M57

Bmw M57 mootor on rida 6 diiselmootor, toodetud aastast 1998.

M57 mootor on vesijahutusega ja turboga 6 realine diiselmootor. M57 mootori eelkäijaks on M51.


Arutelu:MRP Linna Liinid

Mille põhjal saab väita, et ta enam pole transpordiettevõte? --Merryapples (arutelu) 15. veebruar 2019, kell 20:23 (EET)

I think i can translate it Ytxct (arutelu) 2. mai 2023, kell 19:26 (EEST)


Kasutaja arutelu:146.255.183.217

Miks Te kuritarvitate oma õigusi, Velirand?

Miks Te artikleid sodite? Velirand (arutelu) 17. veebruar 2019, kell 12:02 (EET)
Sodite ju hoopiski Teie? Ka Teil häbi pole? Ise administraator ja vandaalitsete jõhkralt! Kas Te ei arva, et oleks aeg adminni kohalt lahkuda, kui ei oska objektiivne olla?


Arutelu:Blide

Vaja korda teha selle artikli seos artikliga katapult ja ümbersuunamistega heitemasinalt ja kiviheitemasinalt. --Vihelik (arutelu) 19. veebruar 2019, kell 00:02 (EET)

Kuidas "blide" hääldatakse? Kas see on tsitaatsõna? Andres (arutelu) 6. august 2019, kell 18:24 (EEST)

Ei tea. Ain Mäesalu igatahes seda erinevalt trebuchet'ist kursiivi ei pane. --Minnekon (arutelu) 6. august 2019, kell 18:37 (EEST)
Miks üldse selline kummaline termin? Kogu maailm tunneb seda riistapuud trebucheti nime all ning vahepeal püüti seda eestindada trebuketina. Kuna tegu on nagunii laensõnaga, siis võiks ju laenata juba sõna, mida kogu maailm kasutab ja mitte sõna, mis pärineb ilmselt kusagilt mitte-inglisekeelsest erialakirjandusest (kuigi mõnele ajaloolasele võib see sõna olla südamele armas).

Vt artiklis viidatud Mäesalu artiklis lk 79-80. Seal põhjendatakse blide eelistamist sellega, et sõna on ilus, lühike, täpse tähendusega ja Põhja-Euroopas ajalooliselt eelistatud vorm. Trebuchet on aga mitmetähenduslik ja raskusi tekitava hääldusega. Kui igal pool mujal eestikeelses ajalookirjanduses eelistatakse sama masina puhul trebuchetti, siis on siinse põhinime äramuutmine vast põhjendatud, aga ma ei tea, et nii oleks. Kui paljud peale Mäesalu üldse kiviheitemasinate teemat käsitlevad? Ühe allika veel leidsin (), aga seal öeldakse eestikeelses resümees ka "blide", mitte "trebuchet". Vikipeedias on "pealkirja valiku aluseks on teema nimetamisviis(id) eestikeelsetes usaldusväärsetes allikates". --Minnekon (arutelu) 8. september 2019, kell 21:00 (EEST)
Sellest blidest ikkagi. Blide kasutamine võib olla eksitav. Keskajal kasutati kiviheitemasinat nimevormidega bricola, brigolo, bidda, blida, bleda ja bliden, mida kasutati Hispaanias, Prantsusmaal, Saksamaal ja Itaalias. Samas viitavad kõik allikad sellele, et tegu oli trebucheti kerge vormiga, mida oli võimalik ka vankrile asetada ning sedasi välilahingutes kasutada. Mariano Taccola oma teoses De Machinis (15. sajandi keskpaik) esitab detailse joonise seadmest nimega brichola, mis on kerge trebuchet, kinnitatud ühe posti otsa ja millel on kaks eraldi vastukaalu kummalgi pool posti. Allikas: David Nicolle,  Medieval Siege Weapons (1), Western Europe AD 585-1385, Osprey Publishing 2002, lk 22). Sama autor mainib lk 19-20, et aastal 1212 kasutas Saksa keiser Otto IV Weissenburgi piiramisel "uut relva" - "masinat, mida kutsuti triboke". Tõenäoliselt Ain Mäesalu ei eksi - ilmselt trebuchetid Muistse Vabadusvõitluse ajal Liivimaale ei jõudnudki. Need, mida siin kasutati, olid blided ehk kerged kiviheitemasinad ja nendest Ain Mäesalu räägibki.

Kui on kindel allikas, mis kasutab sõna "blide" mõnes keeles teistsuguses (kitsamas) tähenduses, siis võib selguse huvides igaks juhuks vastava märkuse siia lisada. Aga Mäesalu räägib eesti keeles blidest siiski kui üldmõistest raskusjõul töötavate heitemasinate kohta ja peab just "trebuchetti" eksitavaks ja pigem spetsiifiliselt suurt heitemasinat tähistavaks sõnaks (vt tema artikkel lk 79-81). Kusjuures Mäesalu arvates kasutati siiski ka Liivimaal vähemalt üht suurt heitemasinat ehk trebuchetti (1218 Saaremaa, 1220 Mežotne ja 1227 Saaremaa sõjakäigul), mida ta loeb ikkagi blidede alla kuuluvaks (vt lk 88-90).--Minnekon (arutelu) 7. jaanuar 2020, kell 07:42 (EET)
 eestikeelsetes allikates (Mäesalu, Saimre) kasutatakse terminit "blide" tavalisel eestipärasel moel, mitte kaldkirjas ja ülakomaga käänates. Seega ma ei näe alust siin artiklis teistmoodi teha. --Minnekon (arutelu) 1. jaanuar 2022, kell 11:41 (EET)

Minnekom. see pole eestikeelne termin. eesti keeles hääldatakse "blide", aga originaalis on see ju "blaid". et mida sa arvad, pole tähtis - eesti keeles kirjutatakse võõrkeelsed sõnad kaldkirjas. ülakoma käänamine on põhjendatud. ma otsin sulle viite, kus on puust ja punaseks. fakk, mitu korda seda seletama peab? asjaolu, et Mäesalu, Saimre kirjutavad valesti on juba iseenesest kõnakas. ;)

mind ei koti, et lugupeetud ajaloolased. päriselt, õppigu kirjutama ja sina ka.  Täitsa Topitav Konn (arutelu) 3. jaanuar 2022, kell 08:51 (EET)

:Siin on toodud 2 allikat, mis käsitlevad "blidet" eestikeelse sõnana ja 0 allikat, mis käsitleks seda eestikeelses tekstis võõrkeelse sõnana. Seega hetkeseisuga tuleb seda ka Vikipeedias eestikeelse terminina kasutada. Meie isiklik arvamus sõna staatusest ei puutu asjasse, Vikipeedia ülesanne on asjakohastes allikates kirjutatu vahendamine. --Minnekon (arutelu) 3. jaanuar 2022, kell 13:02 (EET)

::eesti keele reeglid on järgimiseks.  Täitsa Topitav Konn (arutelu) 3. jaanuar 2022, kell 13:31 (EET)

::asjaolu, et kaks pässi neid ei järgi pole põhjuseks et teeme kirjutusreeglites revolutsiooni ja peksame segast. Täitsa Topitav Konn (arutelu) 3. jaanuar 2022, kell 13:32 (EET)

::ja ka sinu arvamus ei puutu asjasse, mina ei puutu asjasse, meil on keeleinimesed kes tegelevad sellega iga päev. comprende?

::https://keeleabi.eki.ee/viki/Tsitaatsonade_kirjutamine.html Täitsa Topitav Konn (arutelu) 3. jaanuar 2022, kell 13:40 (EET)

::näe puust ja punaseks:

::2) kirjapilt ei vasta eesti ortograafiareeglite järgi hääldusele: risotto [risoto], hot dog [hott doog], kung fu [kung fuu], shiitake [šiitake], ninja [nindža], haggis [hägis], jazz [džääz ~ džäss], voodoo [vuuduu]. Täitsa Topitav Konn (arutelu) 3. jaanuar 2022, kell 13:42 (EET)

::nii et kursiivi ja ülakomaga käänamine. jah, on nõme, aga vähemalt järgime mingit standardit, mitte ei tee omaloomingut. Täitsa Topitav Konn (arutelu) 3. jaanuar 2022, kell 13:44 (EET)

:::Kas leidub allikas, mis ütleb, et "blide" on tsitaatsõna? Kui tsitaatsõnana käsitlemise alus on kirjapildi ja häälduse erinevus, siis tuleks kõigepealt näidata, et erinevus eksisteerib. Kas leidub allikas, mille kohaselt "blide" ei hääldata eesti keeles "blide"? Mäesalu ja Saimre tekstides paistab see samamoodi häälduvat (vähemalt sõna käänamist vaadates). --Minnekon (arutelu) 3. jaanuar 2022, kell 14:17 (EET)

::::ErilineKonn, miks sa arvad, et see hääldatakse "blaid"? Niipalju kui ma aru saan, on sõna päritolu ladina/saksa/skandinaavia, mitte inglise. Adeliine (arutelu) 3. jaanuar 2022, kell 14:35 (EET)

::::Sama küsimus siinpool. Arvestades sõna päritolu ei peaks see tsitaatsõna olema. - Melilac (arutelu) 3. jaanuar 2022, kell 21:21 (EET)

:::::Mäesalu ja Saimre kirjutavad, et seda nimetust on kasutatud Vana-Liivimaal, Saksamaal ja Skandinaavias. --Minnekon (arutelu) 5. jaanuar 2022, kell 16:42 (EET)

::::::Kleebin selle,siia, ehk saab selgemaks?

::::::Maire Raadik Eesti Keele Instituudist kirjutab: "Kui vaadata Vikipeediast heitemasina artiklit, näib, et blide ehk trébuchet on teatavat liiki heitemasin. Iseenesest on ju võimalik kasutada ka eri liikide nimetamiseks üht ja sama heitemasina sõna, lisades täpsustuseks nt täiendeid. Blide-sõna kasutamise korral on vaja teada hääldust, sellest oleneb käänamine ja ka võõrsõnana kasutamine. Kui hääldus on [blaid] (seda mul ei õnnestunud kontrollida), oleks omastav nt blide'i. Kuju /blide/ saaks eesti tekstis sel juhul kasutada ainult tsitaatsõnana ehk kursiivitades, sest sõna hääldus ja kirjapilt lahknevad, võõrsõna saaks eesti keeles olla kujul blaid (vrd ka nt ladina catapulta ja eesti katapult)." Kanaperse (arutelu) 6. jaanuar 2022, kell 15:03 (EET)

::::::: Kui. Taas, arvestades sõna päritolu - miks? Saksa keele blide on ka eesti keele blide. Ingliskeelne arheoloogiaalane kirjandus kasutab ka sõna tarand, mida isegi kui inglased seda tärändiks hääldavad, ei peaks teps mitte teised nõnda väänama. Sõna päritolu on ikkagi eesti. - Melilac (arutelu) 27. veebruar 2022, kell 08:11 (EET)
Palun vaadake asjade peale neutraalselt. Kas "blide" on eestikeelne väljakujunenud termin? Kategooriliselt mitte. EKI ei tea selle sõna kohta suurt miskit. Sõna esineb kahes allikas -- no tore on. Erialainimestel tegelikult on küll õigus uusi terminisi leiutada. Kas aga konkreetsetel autoritel on vähimatki kogemust terminiloomega ja vastavad oskused  - vajab alles selgitamist. Nende probleem oli oluliselt praktilisem - nad tahtsid asja kuidagi eristuvalt ära nimetada, sõltumata õnnetust eesti keelest ja selle reeglitest. Hetkeolukord: 1. meil on sõna, mille puhul pole selge, kas ta on eestikeelne termin või mitte (sh, kas vastab terminile esitatavatele nõuetele või mis üldse on selle termini täpseks sisuks või mille poolest blide muudest kiviheitemasinatest erineb). 2. EKI seda sõna ei refereeri 3. ega saagi, kuivõrd sõna lisaks eirab veel ka mõningaid eesti keele foneetilisi traditsioone. Kui tahate seda küna kogumis ära lahendada, siis p.1 on võimalik vaid originaalautoritega suheldes. Kui see tehtud, siis alles on võimalik p.2 elik sõna jõuline juurutamine. Lisakaalutlusi: kui tõesti on soovi see sõna eesti keelde introdutseerida, tuleks ta veel ka kõva peega kirjutada. Ja lõpuks, kui eesti keel säärast terminit ikka tõepoolest vajab (nagu neid eskimote 30 sorti lund ja keskaegsete vürstide 15-t sorti kiviheitemasinaid), siis võiks alustuseks arutada, mida "blide" saksa keeles üldse tähendab ning kas selle üliväärtusliku termini ületoomiseks sobib äkki hoopis mingi muu keelevahend.
Lisaks tuleks artiklis täpsustada, mis imeasi on "raskusjõul põhinev masin". Et autor "füüsikalist" "füüsilisest" eristab, on imetore. Ent misasi on "vastakaal"? Valla päästetakse mitte masin ise, vaid üksnes selle laadung. Selle kaare keskpunkt - ent millise? (hint: asesõnadega sedasi ringi ei käida). "Masina võimsus" - kas tõesti kilogrammide ja meetrite korrutis annabki võimsuse?  Tunguuz (arutelu) 5. märts 2022, kell 22:58 (EET)

Võimalik, et eestikeelse terminina pole "blide" kuigi levinud ning et mõni teine autor võiks seda samahästi ka tsitaatsõnana kasutada. Sellegipoolest tuleks siin lähtuda olemasolevatest kasutustest usaldusväärsetes allikates. Kui leitakse ka allikas, kus "blide" esineb tsitaatsõnana, siis saab Vikipeedia artiklisse lihtsalt märkida, et sõna kasutatakse mõlemat moodi. Ei ole selge, mille põhjal ütled, et sõna eirab eesti keele foneetilisi traditsioone või et see tuleks kirjutada p-tähega. Pikne 6. märts 2022, kell 19:02 (EET)

:Me peame nimetuse valima nende allikate põhjal, mis meil olemas - olgu neid siis 2 või muu arv (niivõrd spetsiifilise seadeldise kohta ei saagi loota selle sagedasemat mainimist eestikeelsetes allikates). Need olemasolevad allikad räägivad "blidest" ja käsitlevad seda üsna selgelt eestikeelse terminina. Küsimust on muide arutatud ka siin: Vikipeedia:Üldine_arutelu#Tsitaatsõnad vs võõrsõnad. Termini täpsema sisu kohta saab lugeda artiklis viidatud Mäesalu kirjutisest. Muidugi võib selle siin artiklis ka põhjalikumalt lahti kirjutada. Kui keegi arvab, et "blide" võiks teisiti kirjutada või hoopis mõnd muud sõna kasutada, siis ta võib oma ettepanekud ajaloolastele ja EKI-le saata. Kui nad muudavad oma terminikasutust, siis saame ka meie siin seda teha. Kuna Vikipeedia ülesanne on allikaid moonutamata vahendada, siis hetkel tuleb "blide" juurde jääda.

:Heitemasina füüsikast rääkiv osa tuleks jah üle kirjutada. Praegune tekst paistab olema Saimre bakatööst võetud, aga tal on sellest ka korralikum teadusajakirjas avaldatud versioon. Kuna see on inglise keeles ja ma ei tunne end füüsikamõistete maailma väga kindlalt, siis ma loodan, et keegi teine võtab selle töö ette. --Minnekon (arutelu) 6. märts 2022, kell 22:12 (EET)
Siiani teadsin ainult trebucheti, Imelisest Ajaloost lugesin mingist blidest mis hirmsati trebucheti moodi välja näggi. Siin artiklis on mingi sõnamikser trebucheti ja blide vahel. Tehke selgeks, mis see siis on: trebuchet või blide. Trebuchet on kahtlemata tuntum sõna. Maailmas teavas sõna "trebuchet" enamus, "blide" kasutuselevõtmine tekitaks lihtsalt segadust. Eespool on talupojalikult kuid siiski korrektselt öeldud: asjaolu, et kaks pässi neid ei järgi pole põhjuseks et teeme kirjutusreeglites revolutsiooni. Mis puutub aruteludes vaidlustesse siis nende tulemuslikkus sõltub sellest kas Minnekon säilitab oma positisooni või lennutatakse mineam...

::: Selline argumenteerimisviis ei vii Vikipeedias kuskile ja selline toon ei ole Vikipeedias kombeks ega ole vastuvõetav. --Andres (arutelu) 12. juuli 2022, kell 22:25 (EEST)

Parandasin tekstis esinevad "trebuchetid" "blidedeks". "Trebuchet" oli kohati sisse jäänud, kuna vastavas kohas oli allikas inglisekeelne ja inglise keeles nii seda seadeldist tavaliselt nimetatakse. Eestikeelsed allikad kasutavad nimetust "blide". Siin on eestikeelne Vikipeedia eestikeelsetele lugejatele ja vastavalt kasutatakse eestikeelseid termineid. Inglise Vikipeedia kasutab ingliskeelseid jne. Kes eestikeelseid sõnu ei tunne, neile on kohe artikli alguses kirjas, et seda seadeldist kutsutakse ka "trebuchetiks". --Minnekon (arutelu) 12. juuli 2022, kell 18:31 (EEST)

Argumenteerimisviis on teisejärguline probleem kui primaarseks probleemiks on sõnaõigus mille tagab jõupositsioon. 62.65.198.68 14. juuli 2022, kell 13:09 (EEST)

:Lihtsalt kurb on vaadata kui väitlusesse sekkub deus ex machina. See muudab väitluse mõttetuks ja tulemusetuks. 62.65.198.68 14. juuli 2022, kell 13:11 (EEST)

:: Kus Sa siin jõupositsiooni näed? Sul on lihtsalt nõrgemad argumendid. Kui see oleks meie otsustada, millist sõna kasutada, siis võiks selle üle diskuteerida. Me ei saa otsustada, et sellest asjast eesti keeles kirjutajad on halva sõna valinud, ning asja omamoodi nimetada, sest see oleks originaaluurimus. See, kuidas asja teistes keeltes nimetatakse, ei puutu asjasse. --Andres (arutelu) 14. juuli 2022, kell 13:40 (EEST)

:: Ja mingit valesti kirjutamist ka ei ole, sest see sõna ei ole kasutusel tsitaatsõnana ja seda hääldatakse nii, nagu kirjutatakse. --Andres (arutelu) 14. juuli 2022, kell 13:52 (EEST)


Arutelu:Eesti male

hädapärase lahendusena suunasin märksõna Eesti Male siia. V-o hea oleks teha täpslk Eesti male (täpsustus), kuhu suunata ka märksõnad Eesti Male ja Eesti Male (ajakiri)--Estopedist1 (arutelu) 20. veebruar 2019, kell 08:51 (EET)

Tundub, et need allikaviited (Koit Tullus'e 3. osaline artikkel 1966) kust lõikude kaupa teksti on võetud jäid puudu:
* https://dea.digar.ee/page/vabaeestlane/1966/08/17/6
* https://dea.digar.ee/page/vabaeestlane/1966/08/24/6
* https://dea.digar.ee/page/vabaeestlane/1966/08/27/6
LauriKreen (arutelu) 19. veebruar 2022, kell 17:48 (EET)


Kategooria arutelu:Keskaja muusikud

Tere!
Ma tahaks selle kategooria üldse ära kaotada. Põhjused:
* keskaegse muusika esitajatest pole midagi peale üldnimetuste teada (nagu žonglöörid, špiilmannid, linnamuusikud) ja nemad tegelesid sageli ka muude esituskunstidega (muusika, tants, teater, akrobaatika ...). Tänapäeva mõistes olid nad oskustöölised, aga meil pole kategooriaid nagu näiteks 'keskaja kullassepad'. 'Keskaja ehitusmeistrid' võiks olla, aga need olid ka midagi enamat kui oskustöölised.
* trubaduurid, truväärid ja muud nende järelkäijad on rohkem luuletajad, kuigi nad on olulised ka muusikaajaloo kontekstis. Aga väga väheste puhul on kindlalt teada, et nad ise esitasid muusikat (eriti mis puutub pillisaatesse). Trubaduure on instrumendiga rohkem kujutatud, aga ise musitseerimine iseäranis truvääride ja minnesingerite puhul on oletuslik. Ja veel, nimetus trubaduur tuleb ikka tekstiloome järgi - tegusõna tähendab 'leidma' või 'tropeerima' ja troopide loomine tähendas teksti vahelekirjutamist.
* Et esituste kohta on info praktiliselt olematu, on 'keskaja muusikud' trubaduuride jt keskaja luuletajate kohta niisugune natuke naljakas, pigem hinnanguline, niisugune 19. sajandi romantiline kujutlus rändlaulikutest ja minu meelest sellisena ebateaduslik kategooria. Romantilist kujutlust rändmuusikutest olen vastavatest artiklitest püüdnud jõudumööda ära kaotada. Eestikeelses autoriteetses allikmaterjalis seda seost pole, ilmselt mingi tavakujutlusega tegu.
* 'Keskaja heliloojad' ei tahaks ka panna, sest isegi helilooja mõiste on keskaja kontekstis väga ebamäärane. Enam-vähem kogu säilinud muusika on kuni 14. sajandini tekstiga seotud ja esitamiseks mõeldud teksti ilmselt ei loodud ilma muusikata üldse (sealt tulebki see tähtsus muusikaajaloo jaoks, ja veel tuli meelde oletus, et sel ajal veel ei osatud vaikselt, hääleta lugeda), aga see ei tähenda, et tegu oleks heliloominguga tänapäeva mõistes. Tänapäevane nimetus 'helilooja' Bingeni Hildegardi, Kassia vm looja kohta on lihtsustav ja mõjub anakronistlikult. Lohisev, aga täpne on 'isikud, kelle loomingust on säilinud meloodiaid'. Siin mul head ettepanekut ei ole.
* Ja veel, osa rüütliluule, eriti hilisema kohta on kindlasti teada, et need loodi mõnele olemasolevale viisile, nii et helilooming kui selline jäi üldse kõrvale, aga kontrafaktuur on jällegi muusikaajaloos oluline asi.
Nii et minu ettepanek oleks kategooria kaotada ja edaspidi kõigi loojate kohta, kellelt on säilinud nii tekste kui viise, kasutaks kaht kategooriat: üks 'Keskaja luuletajad'/'keskaja luule'/'keskaja kirjandus' ja teine 'muusikaajalugu'/'keskaja muusika'.
Üldnimetuste puhul (vt esimene punkt) kasutaks ainult viimatinimetatud kategooriaid. Ja muidugi kategooria 'Muusikud' ikka jääb. Evlper (arutelu) 25. veebruar 2019, kell 19:47 (EET)

Ma pole päris kindel, kas see niimoodi töötaks, ehkki mine tea ka. Esmalt: siin praegu inimesi väga palju polegi, aga mõned nimed ju siiski on keskajast teada, kes teatud, ee, ühiskondlikult heakskiidetavat lärmi tekitasid. Ehk siis meie mõistes tegid muusikat. Ehk siis olid muusikud. Ja kuskil võiks neid koos hoida. Teiseks: igasugused ajaloolised kategooriad on vähemalt mingil määral anakronistlikud, rääkigu need siis vanakreeka poliitikutest või Asteegi impeeriumi kingseppadest. Aga Vikipeedia kasutajad on tänapäeva inimesed ning kategooriad aitavad neil orienteeruda. Iga anakronismi juhtum on pealegi erinev, mis tähendab, et neid võiks otsustada iga kord eraldi, oma sisemise loogika järgi. See, mis reaalne tähendus on ebamäärase teesi "tegu ei ole heliloominguga tänapäeva mõistes" taga, erineb oluliselt samavõrd ebamäärasest ja samavõrd põhjendatud teesist "keskajal ei saa rääkida ajalookirjutusest tänapäeva mõistes". Või "maalikunstist". Või "sõjandusest". Või "kirjandusest". Või "põllumajandusest". Kõigi nende anakroonsus on põhjendatav, kuid põhjenduste erinevus on kvalitatiivne isegi ühe (tänapäevase, anakronistliku) valdkonna piiresse jäävail juhtumeil. Kas me saame need siis üldse kategooria eitusele taandada? Kolmandaks: osa probleeme peitub (olemaolevates või potentsiaalsetes) alamkategooriates nagu "Trubaduurid". Meil on (ja erinevalt üldarutelus heietavatest utopistidest arvan ma, et loomuliku keele inherentse ambivalentsuse tõttu jääbki olema) kõikjal kategooriaid, millel on mitu ülemkategooriat, mis alamkategoorias (või selle alamkategooriates) elutsevate entiteetide kohta teps mitte võrdse mugavusega ei käi. Kõik omadused lihtsalt ei pärandu sujuvalt mõistepuudes ülalt alla, mis teha, inimmõte liigubki mitte aristotellikke kategooriaid, vaid varjundirikkaid assotsiatsioone pidi. Seda muuta ei saa, tuleb lihtsalt leppida. Neljandaks: keskaeg on ise üsna vaieldav mõiste, ajaliselt ja ruumiliselt ja kultuuriliselt. Kas me saame rääkida keskajast araabia kultuuris? Mingil määral. Vene kultuuris? No seda tehakse, aga. Mongoli? Hiina? India? Kuskil kaotab see vist mõtte, vähemalt kultuurilises, kui mitte tingimata kronoloogilises kontekstis. Me peame tõmbama kuhugi piiri, kui me ei taha hakata õigustama "Keskaja filosoofide" kui kategooria eristamist Jaapanis ja inkade juures. Ent kui me vähegi mööname "keskaega" väljaspool katoliiklikku Euroopat, siis saame tasapisi - nt lähikultuuridega koos - ka "keskaja muusikute" jaoks lõpuks piisavalt sisu. Ning viiendaks: isegi kui me peaksime jõudma otsusele, et kogu keskaja vältel polnud ühtki reaalset inimest, keda me tahaksime "muusikuks" nimetada, jääb ikkagi meile otsa vahtima tõik, et Vikipeedia katab ka abstraktseid ja fiktsionaalseid entiteete. Meil on keskaja kirjanduses kirjeldatud kaasaegseid muusikuid, meil on tänapäeva kirjanduses kirjeldatud keskaegseid muusikuid (kuhu me "Rõõmulaulu" peategelase kategoriseerime?). Meil on keskaegseid termineid toonaste muusikute kohta, meil on tänapäevaseid termineid keskaja muusikute kohta, meil on isegi hiljem keskaja kohta kirjutatus kasutusel olnud, kuid nüüdseks käibelt kadunud termineid keskaja muusikute kohta ning needki terminid tuleb kuidagi liigitada. Võib-olla ei ole meil kogu seda ontoloogilist küllust praegu eesti keeles olemas, kuid meil on see in absentia või in spe ning kategooriasüsteemi arendades peaks arvestama, mis me sellega edaspidi pihta hakkame. Nii et kokkuvõttes ei ole ma väga põikpäiselt kategooria kustutamise vastu, aga mind ei ole kustutamise praktilisuses ka veel päriselt veendud. --Ehitaja (arutelu) 25. veebruar 2019, kell 23:14 (EET)
* Keskaja osas nõustun. Tegin üldse vea, et selle sisse tõin. Probleem on pigem muusiku mõistes ja üldises süsteemis.
* Tahaksin veel lisada, et meil ju pole kategooriaid 'antiikmuusikud' ja 'uusaja muusikud'. Selles mõttes see kategooria seisab igast muust süsteemist eraldi ja praegu külvab segadust, sest iga trubaduuri juures, kellelt on säilinud mõni viis, olen ma kirjutanud 'keskaja muusika' ja adeliine on selle parandanud 'keskaja muusikud' millegipärast, ehkki täie kindlusega pole võimalik väita, kas autor oli ise interpreet või lausa kas ta oli helilooja, sest omakäelisi üleskirjutusi ju pole, viisid on üles kirjutatud laulukogumikes anonüümse kirjutaja poolt ja tõenäoliselt hiljem kui see ette kanti. Praktiline põhjus olekski, et külvab segadust.
* paluksin Sind tuua natuke rohkem näiteid nimede kohta, kes ühiskondlikult heakskiidetavat lärmi tekitasid. Kas Sa pead muusiku all silmas interpreeti, heliloojat või mõlemat? Milline on muusiku suhe luuletaja-ametiga ajal, kui ilma muusikata luulet ei eksisteerinudki (see on muidugi oletus, aga mitme spetsialisti poolt argumenteeritud oletus).
* Kas Bingeni Hildegard oli muusik? Ordo Virtutumis kirja pandud viisid osutavad, et ta oli luuletaja ja helilooja, aga me ei tea, kes tema muusikat esitas ja kas seda üldse esitati. Gandersheimi Hrotsvita kirjutas oma näidendid nunnadele lugemiseks, tänapäeval enam ei arvata, et laval esitamiseks. Kas ta oli dramaturg või näitekirjanik või oli lihtsalt kirjanik?
* Veel üks olukord. Linnamuusikute vennaskonnad said alguse umbes 13. sajandil, aga ka "Salakavaluses ja armastuses" on linnamuusik Miller, kes teeb sama tööd mis kunagised linnamuusikud keskajal ja kelle staatus on sama madal. Kuidas linnamuusiku ametit kategoriseeriksid?
* David de Galles on loomulikult keskaja muusik, aga kuigi kirjutamisel on tehtud väga hea taustatöö, on ta siiski rajatud kirjutamise aja ettekujutusele keskaja muusiku elust. Sellised tüübid jäid enamasti anonüümseks, sest nende ühiskondlik positsioon oli kahtlane. Mõnikord hästi makstud, aga kahtlane. Kas sa tema tegelaskuju nimele lisaksid selle kategooria? Minu arvamuse kohaselt külvaks ka see segadust.
Sellised küsimused esialgu. Kõige tähtsama praktilise põhjuse nimetasin teises punktis.Evlper (arutelu) 26. veebruar 2019, kell 10:20 (EET)

Vabandust, see oli Vogelweide, kes keskaja muusikuks parandati. Rüütel ja luuletaja oli ta kindlasti, aga kui palju ta muusik oli? Muidugi, ainsas kirjalikus teates tema kohta on ta Walther cantor, aga see tähendas, et ta esitas ise oma värsse viisiga ja ilma viisita esitust toona polnud tõenäoliselt olemaski. Tema pillimängimise kohta pole keskajast ühtegi vihjet, mis sellest, et 19. sajandi skulptuuridel on teda pilliga kujutatud. Muusik või mitte?Evlper (arutelu) 26. veebruar 2019, kell 10:31 (EET)

:Vabandust, ma ei süvenenud sellesse, kui palju ta oli muusik või midagi muud, lihtsalt isikutele pannakse kategooriaid "Muusikud" ja "Kirjanikud", mitte "Muusika"  ja "Kirjandus". Adeliine 26. veebruar 2019, kell 14:32 (EET)

::Muidugi, milleks süveneda, kogu aeg on nii olnud, "pannakse" jne. Järele mõelda, miks midagi tehakse, ei ole vaja, võib rahus jätkata orjapidamise ja rooma numbritega arvutamisega. Pseudacorus (arutelu) 27. veebruar 2019, kell 08:37 (EET)

:::Kui koguaeg kõiges kahelda, võib hulluks minna. Kui tihti iroonitseda, võib tülli minna. Tülli minna ma ei taha, arutada võin. Adeliine 27. veebruar 2019, kell 09:45 (EET)

::Tõsi, sain juba aru - nagu füüsika ja füüsikud. Aga ma siis edasi jõudsingi sinna, et kategooria seisab ise kõigest muust lahus, nagu ripub õhus, ja tahaks selle ümber kujundada. Tegin ettepanekuid.Evlper (arutelu) 26. veebruar 2019, kell 15:14 (EET)

::Ma vaatasin muusiku definitsiooni. Pilli oskasid keskajal ja varem ja hiljem mängida väga paljud haritud inimesed, see kuulus hariduse juurde. Tõenäoliselt nad enamik neist mängiski kasvõi oma lõbuks. Nii nagu mõnel teisel perioodil on õpetatud inimesi kultuurseks inimeseks olemise programmi raames ladina keeles luuletama. Muusiku definitsiooni järgi igaüks, kes mängib, tegeleb vähemalt muusika interpretatsiooniga, kui ka mitte heliloominguga. Ma arvan, et võime kokku leppida selles, et kõik loojad, kellelt on säilinud või kellega seostatakse mõnd meloodiat, võib määratleda heliloojateks, hoolimata väiksest anakronismist. Siis on nad ühtlasi ka muusiku definitsiooni sees. Ja heliloojad võiks jaotada sajandite kaupa (floruit järgi, niipalju kui neid on). Siis saab keskaja definitsiooni alusel 6.-14. sajandi heliloojad kokku võtta keskaja muusikutena. Sest olgem ausad, nimelisi palgalisi mängumehi, kes helilooja alla ei läheks, keskajast ei leia. Muud tüübid, kes esinevad üldnimena, linnamuusikud, špiilmannid, joculatorid ja huglaarid, saab panna lihtsalt 'Muusikud' alla, kui lihtsalt ühed teatud liiki muusikud. Mu meelest tundub see süsteemsem kui praegune variant. Evlper (arutelu) 26. veebruar 2019, kell 13:10 (EET)

::Minumeelest defineerib Vikipeedia muusikut kui eluala, ametit. No ma oskan ka pilli mängida ja olen ka avalikult esinenud, aga ma pole muusik. Ses mõttes, et see pole mu põhiline (või üks põhilistest) tegevusala ega ma pole laiemalt tuntud muusikuna. Ajalooliste isikute kohta saab minumeelest samuti kasutada muusiku nimetust, kui tema põhiline või üks põhilistest tegevusaladest oli muusika loomine või musitseerimine. Adeliine 26. veebruar 2019, kell 14:32 (EET)

:::Seal on see keeruline asi, et kutseliste muusikute amet on kaunis vana, olemas juba antiigist alates, aga ta oli nii madala staatusega, et nimesid pole meile eriti säilinud. Samas oli väga palju harrastajaid, aga nende puhul oli nende sotsiaalne positsioon tähtsam kui muusikaline tegevus - kui vaadata Manesse käsikirja illustratsioone, siis ühtegi minnesingerit pole kujutatud pilli mängimas, vaid rüütlina hobusel või daamiga mesijuttu puhumas. Pillimehi on piltidel, aga nad on statistid kuskil ääre peal ja kujutatud väiksemana. See ei tähenda, et minnesingerid ise poleks mänginud, aga seda ei peetud nii tähtsaks tegevuseks, et oleks pidanud pildi peale panema. Seetõttu tegingi ettepaneku, et ajaloolised isikud, kelle seos mingi meloodiaga on teada, oleks määratletud heliloojatena (Walther von der Vogelweide, kategooria 13. sajandi helilooja, võib ka teha superkategooria Keskaja heliloojad või Keskaja muusikud). Nende tegevuse kohta interpreetidena on palju vähem teada, ehkki Vogelweide ongi erand, üks kaasaegne luuletus ütleb, et tal oli kaunis ja kõlav laul.Evlper (arutelu) 26. veebruar 2019, kell 14:45 (EET)
Kas me nüüd oleme jõudnud soovini kaotada ära muusikud kui sellised? (St, kategooriana.) Äkki oleks praktilisem uurida kaasvikidest, kas kuskil on kasutusel mingi muusikarahva katuskategooria a la "Muusikategelased", nii nagu "Põllumajandustegelased" jätab meedivalt ähmaseks, kas tegu on agronoomi, firmajuhi, talumehe, heinageneetika doktori, antiikse lehmalauliku või Eesti NSV teenelise kunstseemendajaga. Siis ei pea lahustama muusikuid muusikas, kuni kaovad kehad ja hinged ning jääb üksnes aegadeülene helin(d). Mis üldnimedesse ja perioodidesse puutub, siis osa nimesid ikkagi seostub eelkõige teatud perioodiga. Linnamuusikuid on küll tänini ja oli ka enne, kui keskaeg avatuks kuulutati, aga jokulaatoreid võib-olla siiski mitte. Ses mõttes võiks ju ikkagi eristada keskaja, antiigi ja hilisemate ajastute muusikategelasi. --Ehitaja (arutelu) 26. veebruar 2019, kell 17:14 (EET)

ma ei tea, kust on saadud see tõlgendus, et vaja on ära kaotada kategooria muusikud kui sellised. palun loe tekst läbi.

pakkusin lahendust nagu ingliskeelses vikipeedias: https://en.wikipedia.org/wiki/Category:Medieval_musicians, ainult et 0-9 all oleks yz. sajandi heliloojad.Evlper (arutelu) 26. veebruar 2019, kell 17:31 (EET)

: Ma ei orienteeru siin enam üldse. Kordan Adeliine vastust. Isikutele pannakse kategooriaid "Muusikud" ja "Kirjanikud", mitte "Muusika" ja "Kirjandus". --Tiia (arutelu) 27. veebruar 2019, kell 02:07 (EET)

: Üldkategooria on meil :Kategooria:Muusikainimesed. --Tiia (arutelu) 27. veebruar 2019, kell 02:10 (EET)

:: No aga siis ongi lihtne lahendus: tehke kategooriate "Keskaja muusika" ja "Muusikainimesed" alla kategooria "Keskaja muusikainimesed". Siis ei pea lahterdama neid, keda täpsemalt lahterdada hästi ei saa, aga inimesed on muudest entiteetidest lahus. Adeliined ja Tiuksud söönud ning Evlperid terved, või vastupidi. (Muide, miks on heliloojad "Muusikute", mitte otse "Muusikainimeste" all? Nagu eelnevas näidatud, ei pruugi iga helilooja tingimata muusik olla, aga muusikainimene on ta kindlasti. Sama käib - veel selgemalt - "Laulukirjutajate" kohta, kelle hulka on artiklis "Laulukirjutaja" arvatud ka pelgad tekstitreialid, kes ühtki nooti ei kirjuta ega esita.) Lõpp hea, kõik õnnelikud ja võivad minna koos kooki sööma? --Ehitaja (arutelu) 27. veebruar 2019, kell 13:16 (EET)

:::Minule see lahendus meeldib. Keskaja muusikainimesed on keskajalikult kõikehõlmav ja sinna alla võib kõik laulu saatel luulekirjutajad arvata küll. Lähen kooki sööma ja tähistama. Evlper (arutelu) 27. veebruar 2019, kell 17:12 (EET)

::::Tehtud: :Kategooria:Keskaja muusikainimesed. Sisustatagu. --Ehitaja (arutelu) 27. veebruar 2019, kell 19:31 (EET)

Ka mõned partikulaarsed vastused.
* "ma ei tea, kust on saadud see tõlgendus, et vaja on ära kaotada kategooria muusikud kui sellised." Tõlgendus tuleb siit: "Keskaja osas nõustun. Tegin üldse vea, et selle sisse tõin. Probleem on pigem muusiku mõistes ja üldises süsteemis." Kui probleem on üldine ja keskaja puhul viib kaalumiseni, kas muusikute kategooriat on üldse vaja, siis järelikult on küsimus vähemalt ratsionaalne ka teiste perioodide kontekstis. Ma ei ütelnud, et kustutamisele otsesõnu üles kutsuti või ma ise kutsun. Aga eelnenust vähemasti küsimus loogiliselt tõusetub, nagu ka vajadus juhul, kui me talle jaatavalt vastata ei taha, otsida süsteemseks rakendamiseks kõlbulikke ja edaspidistele kasutajatele küllalt selgelt mõistetavaid alternatiive. (Üldiselt ei ole kombeks vikiaruteludel smailisid pruukida, ent nähtavasti peaks.)
* "meil ju pole kategooriaid 'antiikmuusikud' ja 'uusaja muusikud'." Loogiliselt võttes peaks. Inimeste jagamine periooditi/epohhiti on meil üldiselt mõistlikuks tunnistatud, kui konkreetset inimtüüpi antud perioodil esines. Muusikat antiigis tehti, inimesed tegid, ses mõttes oleks süsteemne ja loogiline. Samas on anakronismiprobleemid üsna ilmsed ja mitte leebemad kui keskajaga.
* Ühiskondlikult heakskiidetav lärm: mina isiklikult olen muusiku määratluse suhtes natuke ebalev. Ilmselt on inimestel eriarvamusi nt selle suhtes, kas laulja on muusik. Olen nõus leppima mõlemaga, kui on selge, kumb arvamus Vikipeedias prevaleerib. Heliloojat ma pigem muusikuks ei peaks, aga kui selgub, et kõik teised tahavad, olgu pealegi tingimusel, et see selgelt kirja pannakse. Jne. Luule autonoomia päris täielikku puudumist ma hästi ei usu, minu silmis vajaks see märksa tugevamat tõendust kui tänini näinud olen. Nii et luuletajaid ma samuti automaatselt muusikuteks ei peaks.
* Bingegard: vähemalt mingis funktsionaalses või pragmaatilises mõttes teda tänapäeval laialdaselt heliloojaks peetakse, nii et "Keskaja heliloojad" minu poolest sobiks, "luuletajad" ka.
* Hrotsvita: lugemisnäidendid pole kuigi haruldased, nii et näitekirjanik ikka. Dramaturgide kategooriat meil vist polegi, seda enam, et see termin on kasutusel eri tähendustes, sh nii ametikohana kui ka näitekirjaniku sünonüümina.
* Linnamuusikud: "muusikud" ikka, aga v-o poolmuigamisi ka "ametnikud"? Ma ei näe põhjust neid kategooriaski keskajaga piirata.
* David de Galles: "Väljamõeldud keskaja muusikud", ülemkategooriad "Väljamõeldud muusikud" ja "Keskaja muusikud"?
* Muide, kuhu peaks panema mütoloogilised muusikud? Neid on eri ajastutel ja kultuurides palju, kõik pole sugugi inimesed, aga kõik pole ka jumalad. Teeme neile kah oma kategooria väljamõeldud muusikute alla? Neil on üsna tugev eripära, kui nt kirjandustegelastega võrrelda.
* Mingil määral me siin keskaja mõiste piiridega ikkagi tegelema peame. Minule isiklikult meeldivad varased lõpudaatumid, aga meil peaks olema mingit laadi selgus, kas nt 16. sajandi tegelased Baltikumi kandis on kah "keskaeg", nagu paljud siinmail paistavad uskuvat, või mitte. Kuidagi me neid ju kategoriseerima peame ning reeglite selgus on parim vahend probleemide ennetamiseks.
* Nähtavasti oleks meil kõigil kasulik sirvida aeg-ajalt kategoorialiigitusi teistes vikides. Mul endal pole hetkel aega keskaja muusikute probleemi keeleüleselt kaardistada, kuid teistel juhtudel on sest küll abi olnud. Seda enam, et me ise vastutame oma struktuuride sidumise eest sõsarvikidega.
* "Kui koguaeg kõiges kahelda, võib hulluks minna." Kas see pidi olema argument kahtlemise poolt või vastu?
* Koogivihje: kell 18 lubati Tartus tasuta pitsat anda. --Ehitaja (arutelu) 27. veebruar 2019, kell 17:25 (EET)

:Kahtlemise poolt või vastu - oleneb olukorrast ja objektist. Kuna tehti üldistus, siis ma vastasin ka üldistusega. Adeliine 28. veebruar 2019, kell 18:50 (EET)


Arutelu:Edgar Maring

Kas ikka on tähelepanuväärne? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 28. veebruar 2019, kell 22:27 (EET)
Kui need politseinikud iseseisvat artiklit ei vääri, võiks faktid siia üle kanda. --37.157.110.229 1. oktoober 2019, kell 21:30 (EEST)

Kust jutt üldse pärineb? --Minnekon (arutelu) 9. oktoober 2019, kell 14:31 (EEST)

Miks ta on kategoorias jalgratturid? Artifint1 (arutelu) 22. aprill 2024, kell 13:43 (EEST)


Arutelu:Claes Oldenburg

Tekstis on veider lause: "Oldenburgi jultunud, tihti humoorikas lähenemine kunstile andis valdavalt tundlikule kunstile loomuse tegelda sellega kui taasleitud ekspressionismiga." Ei osanud kuidagi paremaks muuta, sest ei saanud lause mõttest täpselt aru.
-----
Veel üks veider lause: "Kõigepealt leidis Oldenburg niši kunstielus ja sai alles siis selle najal kuulsaks ning kuulsus kestab tänapäevani." Kuriuss (arutelu) 27. märts 2023, kell 02:21 (EEST)


Arutelu:Venüü

Ei ole ju sellist mõistet eesti keeles? Adeliine 2. märts 2019, kell 17:36 (EET)

Vastus: Nagu areneb kogu maailm, vajab ka Eesti keel vahetevahel lisaks uudissõnu. Nii saab emakeel värskendust ning ka keelt kõnelevatel inimestel on end parem väljendada. Uus sõna võetakse Eesti Keele Instituudi poolt ametlikult arvesse lisaks veel mõnele tingimusele siis, kui sõna on iseeneslikult rahva poolt kasutusele võetud ning oma vajalikkust näidanud. See siin on uue sõna/väljendi sünnipaik- aita parem kaasa! :) Meriande (arutelu) 16. juuli 2019, kell 17:36 (EEST)

Kahjuks päris nii ei käi. Vikipeedia ei ole uute ideede sünnipaik ega kasvulava, Vikipeedia kajastab seda, mis on juba tuntuks ja kasutatavaks saanud. Vikipeedia lähtub EKI seisukohtadest, mitte vastupidi. Vaata ka Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole (eriti "Vikipeedia ei ole algupäraste mõtete avaldamise koht"). Adeliine 17. juuli 2019, kell 20:14 (EEST)


Kasutaja arutelu:84.52.60.35

Oleg Bogann on Tallinnast pärit modell ja fotograaf, kes töötab Tallinnas tegutseva modelliagenturi Living Models heaks.
Aasta alguses avaldas Oleg ka biograafilise projekti Youtube'is.


Arutelu:Sõrandu

Huvitav asi see kiiluküla, 1967 aasta kaartil teda pole 1971 aasta kaartil on ta järsku olemas ning 1977 aastal liidetakse ta juba sõranduga. Maa-alalt jääb ta tegelikult endisele Silmsi küla teritooriumile. Suurus umbkaudu neli majapidamist. Veel on külas asunud nn. saunaküla asus see pigem endise Sigapusma küla lõuna osas. Saunaküla eksisteeris ilmselt kuni 1971 aastani, mil alustati ulatuslikke maaparandustöödega mille käigus kõik maa-alal asunud "saunad" kokku lükati. Kui vaadata endise aja kaarte on selge, et tegemist on olnud kahe mõisa, Koigi ning Silmsi ääre alaga, ning ilmselt ka maa oli pisut niiskem kui mõisnikele ehk meeldinud oleks. Seega ideaalne koht kuhu majutada "saunikuid".


Arutelu:Riigieksamid

Riigieksam on siia suunatud, aga sellel sõnal on teisigi tähendusi ja lingid tulevad ka nendes. Mida teha? Andres (arutelu) 9. märts 2019, kell 10:40 (EET)
Eksameid saavad teha ka ... need, kes on keskhariduse juba omandanud, ent plaanivad edasi minna kõrgkooli.

Minu meelest see ei saa olla tingimus, sest pole kontrollitav, kas keegi plaanib edasi minna. Andres (arutelu) 9. märts 2019, kell 10:44 (EET)
Kas pole mitte nii, et riigieksamid saab ümber teha? Andres (arutelu) 12. märts 2019, kell 20:10 (EET)

artikli pealkiri peaks olema riigieksam. Adminn saab korda teha--Estopedist1 (arutelu) 19. märts 2019, kell 00:09 (EET)


Kasutaja arutelu:91.129.99.146

Hello,Please refrain from making unconstructive edits to Wikimedia projects. Your edits appear to constitute vandalism and have been reverted. If you would like to experiment, please use the sandbox. Repeated vandalism may result in the loss of editing privileges. Thank you.-- Tomybrz (d)


Arutelu:Taldrikureegel

Vabandust, Adeliine, ma vist kirjutasin sinu tehtu kogemata üle? Kuriuss 12. märts 2019, kell 18:23 (EET)

Ei vist mitte. Adeliine 13. märts 2019, kell 12:39 (EET)

Kas :en:Eatwell plate võiks olla vaste sellele kirjutisele?? suwa 12. märts 2019, kell 18:26 (EET)

Ma arvan, et mitte. Ja minumeelest ingliskeelset skeemi ei tohiks artiklisse panna. Adeliine 13. märts 2019, kell 12:39 (EET)

:Miks mitte? Mulle tundub, et on.

:Skeem tuleks eesti keelde tõlkida. Kes oskab, palun tehke seda. Andres (arutelu) 14. märts 2019, kell 09:56 (EET)

::Mulle tundub, et taldrikureegel on üldisem mõiste, see võib olla eri maades ja toitumisstiilides erinev, inglisvikis räägitakse ühest kindlast reeglist, mida annab välja UK valitsus. Selle konkreetse kohta käib ka skeem ja skeemi tõlkimisel ja meie artiklisse lisamisel oleks vaja ka väga täpset allkirja. Adeliine 14. märts 2019, kell 10:39 (EET)

:::Tõlkisin ja lisasin. Kui täpne sai, jätan teiste otsustada. Ursus scribens (arutelu) 17. märts 2019, kell 14:35 (EET)

:::: Kas sul miski Adobe Photoshop, GIMP vms on töölaual?, kui jahh, saad SVG faile ise muuta, s.t kirjad maakeelseks jne. suwa 17. märts 2019, kell 15:33 (EET)

:::::Paraku pole. Ursus scribens (arutelu) 18. märts 2019, kell 01:52 (EET)

::::::Aitäh, suwa. Kui saaks nüüd liha, kala, munade ja ubade värvi ka õigeks. Ja toiduained peaksid skeemil olema väikeste algustähtedega. Ursus scribens (arutelu) 28. märts 2019, kell 16:54 (EET)
puhh, võtad RGB/HEX tabeli ette ja asendad ingliskeelsed värvide nimed legendi mallis HEX-iga? suwa 28. märts 2019, kell 17:30 (EET)

nt   on sama kui    ... kui on, suwa 28. märts 2019, kell 19:32 (EET)


Arutelu:Ulguränd

Tählepanuväärsus? Adeliine 13. märts 2019, kell 13:45 (EET)

Võiks kustutada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. märts 2019, kell 15:04 (EET)
Peaks jääma - tegemist on Eesti muusikaringkondades, eelkõige raskemuusika valdkonnas aktiivse ja tuntud esitajaga. Kivikoon 4. aprill 2019, kell 22:53 (EET)

Põhjus: Tähelepanuväärsus pole kinnitatud ? Kas enam tobedamat põhjust pole? Kustutada soovijale ei meeldi kirjeldatud muusika? 2001:7D0:8ADA:4C80:75CC:5E57:DE6C:910D 30. november 2021, kell 19:28 (EET)

Mida Vikipeedias tähelepanuväärsuse all silmas peetakse saab lugeda siit: Vikipeedia:Tähelepanuväärsus. Sellise kriteeriumi olemuse ja vajalikkuse kohta on ka pikem ingliskeelne lehekülg: en:Wikipedia:Notability, ja spetsiifiliselt bändide tähelepanuväärsust käsitlev lehekülg: en:Wikipedia:Notability (music). --Minnekon (arutelu) 30. november 2021, kell 19:58 (EET)


Arutelu:Greta Thunberg

Väidetavalt valiti ta Rootsis aasta naiseks. Mul ei ole viidet ega hetkel aega otsida, aga fakt vääriks ehk mainimist. --Ehitaja (arutelu) 16. märts 2019, kell 11:45 (EET)
Aspergeri sündroomiga

Seda ei ole vaja esimeses lauses mainida, hiljem on sellest nagunii juttu. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. mai 2019, kell 21:34 (EEST)

: Kui tal ei oleks aspergeri, siis ta poleks ka aktivist. Need kaks asja on tuletuslikus sõltuvuses. --37.157.106.54 18. mai 2019, kell 21:40 (EEST)

::Olen nõus, et Thunbergi aktivism tuleneb sellest, et ta on asperger. Samas asperger ei pea olema esimene asi, mida lugeja Thunbergi kohta näeb. Artikkel sisaldab seda tuletuslikku sõltuvust. Aspergerid võivad olla ka intelligentsemad kui tavainimesed ja erihuvide puhul iseloomustab neid tohutu süvenemise ja iseseisvalt töötamise võime, ehk et nad on võimelised ennast mingil alal täiesti tippeksperdiks töötama. Thunberg nähtavasti on jäägitult kliimamuutuste teemale pühendunud ja kindlasti teab rohkem kui tavainimene. Krr005 (arutelu) 18. mai 2019, kell 21:47 (EEST)

::Anthony Hopkinsil on ka aspergeri sündroom. Eesti Vikipeedias pole seni isegi mainitud. Ei defineerita, et aspergeri sündroomiga Walesi filminäitleja.Krr005 (arutelu) 18. mai 2019, kell 21:58 (EEST)

:::Teab ja mõtleb on kaks ise asja. Rootsi haridussüsteem on suht arutelupõhine ja üks faktidele vähem tähelepanu pööravaid süsteeme maailmas; sellest lähtuvalt on Greta teadmised kaunis propagandistlikud. Ma ei ütleks, et olen tema väljaütlemistes jne mingit suurt lisatööd täheldanud. Ta pigem tunnistab ise avalikult, et pole selle valla suur asjatundja ja et kuulama peaks mitte teda, vaid teadlasi. Tavainimene kindlasti teab rohkem ja mõtleb vähem. Aga Thunbergi aktivism tuleneb pigem sellest, et ta on rootslane ja Stockholmist ja looduslähedasest perest, mitte sündroomist. - Melilac (arutelu) 29. september 2019, kell 07:53 (EEST)

:::: Melilac ja teised, aruteluleht on "mõeldud aruteluks vastava artikli ja selle arendamise kohta, mitte üldisteks mõttevahetusteks artikli teema üle" (Vikipeedia:Arutelulehekülg). Pikne 29. september 2019, kell 16:23 (EEST)

::::: Seda et... küsimus on selles, kas seda sündroomi on üldse vaja mainida, ma arutlesin pikalt-laialt asja üle, kuna minu meelest ei ole see asperger tegelikult tema tegevuse kirjeldamisel oluline. Olgu, ta ise peab seda oma käitumise põhjuseks, ent seal on terve rida ebatavalisusi. Aga viidatud väidet naasama kustutama ka ei taha minna. Samas, kui see on piisavalt oluline, et jääda, kehtiks nagu tõesti anonüümse autori loogika. - Melilac (arutelu) 29. september 2019, kell 19:22 (EEST)

: Selle üle, kuidas on tegevus ja isikuomadused seotud, pole siin kohane spekuleerida. See on Vikipeedia artikli arutelu, mitte kommentaarium. Kustutasin eestpoolt halvustava kommentaari.

: Isik on tuntud eelkõige lihtsalt aktivistina, mitte teatud isikuomaduste poolest, ja esimene lause peaks sellest lähtuma. Kui autoriteetsetes allikates leidub hinnanguid isiku tegevusele, siis saab neid artiklis refereerida. Pikne 18. mai 2019, kell 22:13 (EEST)

See peatükk paistab originaaluurimusena. Kas Thunbergi kõnedes 4 teema eristamine ja esiletoomine, nende teemade omavaheline põimimine ja teemasid illustreerivate näidete valimine pärineb mõnest usaldusväärsest allikast? --Minnekon (arutelu) 8. jaanuar 2020, kell 15:17 (EET)

Sõnumi peatükk ei ole ei originaaluurimus ega pärine usaldusväärsest allikast. See on inglisekeelse vikipeedia vastava peatüki esimese kahe lause loominguline tõlgendus ja laiendus. Laused: "Thunberg has stated four interwoven themes: that humanity is facing an existential crisis due to climate change,[69] that the current generation of adults is responsible for climate change,[70][71] that climate change will have a disproportionate effect on young people, and that too little is being done about the situation.[72][73] She has also stated that politicians and decision-makers need to listen to the scientists.[74][75]". Mulle tundub, et teemad, mis eestikeelses Vikipeedias praegu seisavad, on Thunbergi kõnedes esindatud küll ja kui tundub, et midagi on puudu või üle, võib ju muuta.Krr005 (arutelu) 12. jaanuar 2020, kell 23:55 (EET)

:Minu meelest see siiski on vähemalt osaliselt originaaluurimus. Mitte küll sinu enda (või kes selle peatüki siia kirjutas), vaid selle inimese looming, kes inglise vikisse kirjutas. Siinkohal tuleb arvestada 2 Vikipeedia põhimõtet. Esiteks esmastest allikatest hoidumine (vt ülaltoodud lingitud reeglilehte). Thunbergi kõned ja intervjuud on esmased allikad. Meie, vikipedistid, ei tohi sealt otse midagi tõlgendama ja üldistama hakata, sh nende arvatavat põhisõnumit otsida. Esmaseid allikaid saab kasutada juhul, kui meil on kõigepealt olemas usaldusväärne sekundaarne allikas, mis ütleb nt, et Thunbergi põhisõnum on, et täiskasvanud vastutavad ja illustreerib seda väljavõttega kõnest. Alles siis võime seda kõnet siin vastavas kontekstis tsiteerida. Teine põhimõte on see, et Vikipeedia ei tohi kirjutada seda, mida allikad selgesõnaliselt ei väljenda. See tähendab, et lisaks sellele, et vaja on sekundaarseid allikaid kinnitamaks, et teatud teemad on Thunbergi sõnavõttudes tähtsal kohal, peavad need allikad ühtlasi väitma, et need teemad põimuvad omavahel (nagu artikkel hetkel ütleb). Ma arvan, et see Thunbergi sõnumi peatükk tuleks ümber sõnastada ja jätta sinna vaid väited, mis on otseselt võetud sekundaarsetest allikatest. --Minnekon (arutelu) 13. jaanuar 2020, kell 11:08 (EET)

::: Jah, seda, mis on põhisõnum, tõesti otseselt tõendada ei saa, nii et sõnastus võiks olla tagasihoidlikum. Võiks lihtsalt öelda, et ta on öelnud neid ja neid asju.

::: Aga igasugune refereerimine nõuab tõlgendamist, muu hulgas öeldu suhtelise tähtsuse hindamist. Minu meelest on originaaluurimusest täieliku loobumise nõue ebarealistlik. De facto täidetakse seda mõistlikkuse piires. Samuti on see nõue pinges autoriõiguste arvestamise nõudega. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2020, kell 00:30 (EET)

::::Kui mu vastusest selline mulje jäi, siis tuleb jah täpsustada, et teatud määral jääb originaaluurimust paratamatult, ka Vikipeedia põhimõtteid hoolega järgides, meie töö sisse. Ka igati sobivat allikat ei saa ju üldjuhul sõna-sõnalt tsiteerida. Samas antud juhud (primaarsete allikate analüüsimine või allikates puuduvate järelduste tegemine) ei ole näited paratamatust originaaluurimusest. --Minnekon (arutelu) 14. jaanuar 2020, kell 07:53 (EET)
----
Ehk  lisada täpsustus, à la tema  õppimis-, omandamis-, mõtlemis-, jäljendamis-, artikuleerimisoskuste tulemusel on näinud ilmavalgust ja saanud võimendamist järgmised väited...✅ Pietadè 18. jaanuar 2020, kell 19:13 (EET)

Kogu see sisu kuulub antud artikli asemel Vikitsitaatidesse, kuhu saab hiljem vastava malliga linkida. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. veebruar 2020, kell 10:49 (EET)

Ma kahtlen, kas see sinnagi kuulub. Võib-olla saab ta sõnavõtud tervikuna kuskil Vikis avaldada, aga praegu on siia teadmata kriteeriumi alusel üksikud ilma kontekstita tsitaadid välja nopitud (mis lõhnab originaaluurimise järele). Kui tsitaadis on mingi sisuline ja oluline mõte, siis saab seda nt Thunbergi sõnumi alaosas refereerida. Kui mõni ta tsitaat ongi lihtsalt tsitaadina tuntud (a la Rüütli "suurtel kiirustel ja hulgakaupa"), siis võib seda vast eraldi tsitaatide alaosas esitleda küll, aga koos selgitusega, miks see tsitaat oluline on, ja koos viidetega allikale, mis kinnitab, et tsitaat on oluline. --Minnekon (arutelu) 6. veebruar 2020, kell 12:41 (EET)


Arutelu:E (täpsustus)

mida teha märksõnaga E-? Enwiki suunab täpslehele,vt :en:E-. Dewiki suunab elektroni alla, vt :de:E---Estopedist1 (arutelu) 17. märts 2019, kell 15:24 (EET)

Kas e-teed ehk Euroopa maanteede võrk peaks siin mainitud olema? suwa 27. juuli 2020, kell 18:36 (EEST)


Arutelu:Veenmine

Meil on valmimas artikkel veenmisest kui suhtlemisoskusest. Kas teeme eraldi või saame teie artiklit kohendada? EestiSuhtlemistreeneriteÜhing (arutelu) 17. märts 2019, kell 18:49 (EET)

Kas selle valmiva artikli veenmise definitsioon erineb märgatavalt praeguse vikiartikli omast? Kui jah, siis on mõistlik eraldi artikkel luua. Kui ei, siis tasub sedasama lehekülge siin kohendada, aga proovida seda teha nii, et ümberstruktureerimise ja ümbersõnastamise käigus siin juba olemas olev oluline info päris kaduma ei läheks.--Minnekon (arutelu) 17. märts 2019, kell 20:07 (EET)

Vaatasime, et sobitub vägagi hästi. Saaksime lisada veenmise kui suhtlemise kompleksoskuse joonisena ja ümbersõnastamise lingiksime ümbersõnastamise kui suhtlemisoskusega näiteks EestiSuhtlemistreeneriteÜhing (arutelu) 15. aprill 2019, kell 10:48 (EEST)

Ma ei saa selle lauseosa mõttest aru: ümbersõnastamise lingiksime ümbersõnastamise kui suhtlemisoskusega näiteks. --Minnekon (arutelu) 15. aprill 2019, kell 14:07 (EEST)

vabandust, jäi segaseks veidi jah. lihtsalt reageerisime koheselt sõnale ümbersõnastamine. Pidasime nõu ja kuna artikkel on hea, siis pigem veidi täiendaksime just konkreetsete suhtlesokuste/tehnikate poolest (ümbersõnastamine on lihtsalt üks aktiivse kuulamise tehnikatest). Oleme suhtlusoskuste skeemi (mis sisaldab ka veenmist kui kompleksoskust) koolitustel jm kasutanud. Selle pakuksime ka siia. EestiSuhtlemistreeneriteÜhing (arutelu) 15. aprill 2019, kell 19:42 (EEST)

Ahah, ok. Kui need tehnikate kirjeldused muus osas Vikipeedia põhimõtetele vastavad (sh nt on viidatud), siis ma ei näe nende siia lisamisele takistust. --Minnekon (arutelu) 16. aprill 2019, kell 08:43 (EEST)

===Kuulamine===
Kuulamisel on veenmise juures oluline roll, sest see justkui asetab kuulaja kuulatava jaoks sõbra positsioonile ja seeläbi võib luua sügavama vastastikuse mõistmise. Lisaks on hoolika kuulamise juures võimalik avastada veenmiseks kasulikku informatsiooni. Inimestel kipub aga sassi minema mõiste kuulamine mõistega kuulmine. Soovides olla veenmises hea, peaks inimene oskama teist aktiivselt kuulata, mitte lõpetada teise inimese lauseid, teisest üle rääkida ega liiga kiiresti nõu anda. Mõistlik on lasta rääkijal esmalt kõik mõtted edasi anda.
===Keskkond===
On väga oluline, et läbirääkimiste puhul arvestatakse ka kohta ja aega. See on oluline, sest inimese tähelepanu suunatust on raske kontrollida, kui on segajaid nii pea sees kui ka väljaspool. Tasub mõelda istekohtade paigutuse peale: ei ole mõistlik istuda otse inimese vastu, vaid pigem üritada luua muljet, et peate kahekesti tavalist vestlust.
===Läbirääkimistel===
Tuleb alati mõista, et teine inimene tahab saada paremat tehingut ja et rahulolematu klient ei sõlmi sinuga tõenäoliselt järgmist tehingut. Seega tasub kohtumistel enamasti alati võtta eesmärgiks mõlema suhtepoole vajaduste rahuldamine. Kasulik on läbirääkimistele minnes mõelda varem välja mõned järeleandmised, mida vajaduse korral saaks lauale panna, aga neid ei peaks siiski kohe välja pakkuma.
See osa võib olla näiteks Vikiõpikutes. Sellisel kujul entsüklopeediasse ei sobi. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. aprill 2019, kell 20:20 (EEST)

Minu meelest saab need mõtted teises sõnastuses ka Vikipeedias esitada. Seda saab teha väga lühidalt. Andres (arutelu) 16. aprill 2019, kell 21:26 (EEST)
----
Definitsiooni kohta. Kas ümberveemnine ei ole veenmine? Andres (arutelu) 17. aprill 2019, kell 13:11 (EEST)
----


Arutelu:Uus turg

kas see on ajalooliselt kandnud nime 16. Oktoobri park? Või mõtleb KNAB mingit teist Uut turgu? Vt KNAB--Estopedist1 (arutelu) 19. märts 2019, kell 01:05 (EET)

Ilmselt seesama jah. See koht, kus see taksopeatamise kuju on, on tänapäeval kaartide peal taas Uus turg (ilmselt siis aastast 1989). Estonia juures, plangu peal (kõndisin sealt mingi päev mööda ja ei lugenud korralikult) oli mingi lause Uue turu taastamisest. Siin võib olla see lugu, et 16. Oktoobri park jagati 1989. aastal kaheks (nimi Tammsaare park pärineb sellest aastast).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. märts 2019, kell 10:41 (EET)

Kas on head infot selle kohta, millal turu hooned lammutati?
Märtsipommitamises jäi vaekoda puutumata, turuhoone sai kannatada, aga seegi vuntsiti algul nuditud kujul siiski viisakaks.
1949 oli turuhoone selline: http://ajapaik.ee/photo/338481/tpi-kollektiiv-demonstratsioonil-1949a/
1951 oli turu vaekoda veel kenasti püsti; http://ajapaik.ee/photo/577150 . Ilmselt 1951 vaekoda lammutati, aga viidet selle kohta ma ei leia. Bstard12 (arutelu) 29. märts 2023, kell 02:31 (EEST)


Kasutaja:Neptuunium, you moved the page to "Baltisches biografisches Lexikon digital". The name of the publication is "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital".
# https://bbld.de/
# https://bbld.de/info/2019 - 2019-03-19 - Nachricht zur Umbenennung: Der deutschsprachige Name lautet "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
# DBIS http://dbis.uni-regensburg.de/frontdoor.php?titel_id=11463
# Deutsche Biographie z.B. https://www.deutsche-biographie.de/pnd136001467.html
# https://gepris.dfg.de/gepris/projekt/391517479
89.14.13.194 27. märts 2019, kell 12:56 (EET)

Fixed. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. märts 2019, kell 13:54 (EET)

: Kasutaja:Neptuunium - Aitäh! 89.14.13.194 27. märts 2019, kell 14:03 (EET)

::BBLD on ju lühend, mitte teose nime osa--Estopedist1 (arutelu) 28. märts 2019, kell 09:08 (EET)

:::Estopedist1, what is your source for that claim? 78.55.159.141 8. aprill 2019, kell 20:09 (EEST)

::::it sounds very irrational that the name is "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" (abbreviation BBLD or BBLd). If you are really right then argue in the dewiki (:de:Baltisches biografisches Lexikon digital) and the ruwiki also--Estopedist1 (arutelu) 8. aprill 2019, kell 21:08 (EEST)

:::::Estopedist1, please don't attack with words like "irrational". What is the basis for your demand "If you are really right then argue in the dewiki (:de:Baltisches biografisches Lexikon digital) and the ruwiki also"? 8. aprill 2019, kell 21:11 (EEST)

:::Estopedist1, you renamed the article, to "Baltisches biografisches Lexikon digital" , but as already stated above the name of the publication is "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital". 77.11.90.117 8. aprill 2019, kell 21:09 (EEST)

::::Estopedist1, when will you revert your vandalism? 77.11.43.222 3. veebruar 2020, kell 02:54 (EET)

:::::in dewiki there is long discussion about it, see :de:Diskussion:Baltisches biografisches Lexikon digital. What is the result of dewiki discussion?--Estopedist1 (arutelu) 3. veebruar 2020, kell 08:41 (EET)

::::::Estopedist1, why care about dewiki? The ruwiki fixed it, they don't wait for dewiki to decide for them: :ru:BBLD_-_Baltisches_biografisches_Lexikon_digital. The article in etwiki was started by a member of the BHK (Balti Ajaloo Komisjon) the producer of the BBLD. Members of dewiki making a lot of propaganda against BBLD, e.g. claiming it is a private project, "not needed" etc. But it is frequently used in the catalog of the German National Library , they cooperate with each other. Thank you, if you could revert it. 78.55.91.83 11. veebruar 2020, kell 12:09 (EET)

: Küllap siin võib lihtsalt nentida, et heal lapsel mitu nime. Ma jääksin ka praeguse lihtsama pealkirja juurde. Mis puutub neisse viidetesse, siis ma pole kindel, kas nad midagi tõestavad. Saksa viki arutelus ja sealt viidatud Vikiandmete arutelus on  mõned asjad veidike häirivad. Tundub, et see anonüümne kasutaja on BBLD saidiga seotud ning tema ja teiste sakslaste vaheline kemplus käib muu hulgas selle saidi vahendusel. Pikne 8. aprill 2019, kell 22:13 (EEST)

::: Is the Estonian Wikipedia not trying to represent the truth, but to represent what "Pikne" thinks is a simpler title. Are there other examples, where a title complex for "Pikne" has been changed to a title simple to "Pikne"? 89.12.131.109 12. aprill 2019, kell 22:07 (EEST)

::ta spämmis samal teemal ka minu arutelulehte, ent pärast haldaja organisatsioonile viitamist on vaikinud. Asjakohane info siin--Estopedist1 (arutelu) 9. aprill 2019, kell 09:06 (EEST)
Wikipedia naming conventions are prescribed by the guideline WP:COMMONNAME. That means that sometimes (like in case of the Ukrainian capital), the English Wikipedia may use a title that is not "official" in the country itself, preferred by an institution etc. However, in this particular case at hand, a COMMONNAME does not exist yet, so I see no reason why Estonian (or German?) Wikipedia should not use the original/official name of the encyclopedia.Zeitgeistkritiker (arutelu) 22. veebruar 2020, kell 17:08 (EET)
Nimetatud väljaande praegune ametlik saksakeelne nimetus on "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital", vt https://bbld.de/. --Andrus Kallastu (arutelu) 10. mai 2020, kell 23:02 (EEST) On omaette teema, kuidas peaks seda eesti keeles nimetama. --Andrus Kallastu (arutelu) 10. mai 2020, kell 23:28 (EEST)

Aitäh, Kasutaja:Pikne. Nüüd võiks otsustada ära, mis selle artikli pealkiri võiks eesti vikipeedias olla. Leksikoni pealkiri on "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital". --Andrus Kallastu (arutelu) 12. mai 2020, kell 11:42 (EEST)
Kasutaja:Zeitgeistkritiker, Kasutaja:Andrus Kallastu, Kasutaja:Neptuunium - currently there is no official name in any other language than German. In :Kategooria:Biograafia there is Allgemeine Deutsche Biographie and Dansk biografisk leksikon, each having an unstranslated name. So, the German name for the BBLD in etwiki is nothing extraordinary. But etwiki has cut off a part of the name, the current title in etwiki, created by Kasutaja:Estopedist1 who refuses to fix his publication of fake information is simply wrong. Correct is "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital". 77.11.59.27 9. juuli 2020, kell 10:50 (EEST)

11. mai 2020, kell 15:47 Pikne arutelu kaastöö kustutas lehekülje BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital (Ümbersuunamine segab teisaldamist)
---
77.11.59.27 9. juuli 2020, kell 10:54 (EEST)

Vt Kasutaja arutelu:Andrus Kallastu#Teisaldamine. Pikne 24. juuli 2020, kell 20:00 (EEST)
User:Pikne why did you delete the name? 77.13.104.26 2. veebruar 2021, kell 03:11 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Baltisches biografisches Lexikon digital


Arutelu:Süüria kodusõda

Tahtsin küsida selle kohta, et kas täpsem poleks lihtsalt Süüria sõda. Mis kodusõda see ikka on kui seal sõdivad britid, jänkid, Prantsusmaa, Türgi, Iisrael, saudid (mingi aeg), Venemaa ja paljud teised. Pole nagu seda moodi, et seal oleks kodusõda.

Eks see on alati vaieldav, jah. Venemaa kodusõjas sõdisid ka britid, prantslased, jaapanlased, tšehhid jpt, aga ikka nimetatakse kodusõjaks. Hispaania kodusõjas oli ka mõlemal poolel nii vabatahtlikke kui ka frankistidel täiesti ametlikku sõjalist abi Saksamaalt ja Itaalialt. Kui seda konflikti on siiani nimetatud igal pool kodusõjaks, siis ega meiegi vikis saa hakata uut nimetust juurutama. -- Toomas (arutelu) 27. märts 2019, kell 23:21 (EET)

: Ma oleks siiski probleemitõstatajaga nõus. Võiks olla lihtsalt "Süüria sõda" oleks ka neutraalsem. Viimasel ajal ka sedasi peamiselt on toda sündmust meediagi kajastanud.

* https://informnapalm.org/en/officer-of-19th-mrb-of-the-russian-armed-forces-syria/


Kasutaja arutelu:Timogan

Tere! Kui alustad artiklit põhinimeruumis, siis peab seal kohe alguses ka mingit sisu olema, vähemalt definitsioon. Tühi artikkel võidakse kustutada. Kui soovid alguses segamatult oma tekstiga töötada, siis võid mustandit alustada oma kasutaja alamlehel niiöelda liivakastis, vt Vikipeedia:Liivakast. Adeliine 1. aprill 2019, kell 14:17 (EEST)

Tavaline pilt laadi alati Commonsisse (), mitte eesti- või muukeelsesse Vikipeediasse. Eriline pilt on näiteks Eesti ehitisest, mille arhitekt on elus või tema surmast pole möödunud 70 aastat. Kui pildid on Commonsis, siis saab neid kategoriseerida ja neid saab kasutada ka muukeelsetes Vikipeediates. --Estopedist1 (arutelu) 2. mai 2019, kell 09:43 (EEST)


Arutelu:Ufa mošeed

Esiteks ei ole see masintõlgitud, teiseks olen selle artikliga palju vaeva näinud. Kuna tekst polnud ingliskeelne oli see aeganõudev. Ma eemaldan selle malli, sest see on puhas MÕNITAMINE. Miks on Eesti vikipedistidel 5x rohkem probleeme ja ütlemist, kui teiste riikide omadel? Probleemide puhul palun väga aluspõhi on olemas, korrigeerige palju tahate. MoroccoCentral (arutelu) 30. mai 2019, kell 12:34 (EEST)

Mis keelest see artikkel on tõlgitud? Siin on tõsiseid sisulisi ja keelelisi probleeme, eriti nimede õigekirjaga (kust on võetud nimede praegune kirjaviis, eesti keeles nii ei kirjutata). Näiteks: Teine katedraali mošee ehitati 1880. aastatel koguduste arvelt Nižni Novgorodi asulasse Preobrazhenskaja tänavale (nüüdsele Levanevski tänavale) Ufa linna. Mida tähendab "katedraali mošee"? Mida tähendab "Nižni Novgorodi asulasse (...) Ufa linna? "Nõukogude Liidu Ministrite Kabinet"? "Mohammedani kalmistu"? Hea vikipedist MoroccoCentral, kui oled võtnud vaevaks artiklit tõlkida, siis mõtle lugeja peale! Nii ei lähe. Palun paranda vead, kes seda sinu eest ikka teeb? Ursus scribens (arutelu) 30. mai 2019, kell 16:00 (EEST)


Kasutaja arutelu:Parasesh

Khamidou Rassoul Cheikh Fall (sündinud 10. septembril, 1998), samuti tuntud lauljanimega Sheck Wes on Ameerika räppar, laulukirjutaja ja modell. Ta on laialdaselt tuntud enda 2017 aasta hittloo "Mo Bamba" tõttu, mis maailmas populaarsust 2018. aastal kogus.
Fall on Travis Scotti Cactus Jack Recordsi ja Kanye Westi GOOD Music plaadifirmadega sõlminud lepingu, olles Interscope Recordsi egiidi all.

Khamidou Rassoul Cheikh Fall sündis 10 septembril, 1998 aastal Harlemi linnaosas, New Yorgis Senegali immigrantide perekonda. 5 aastaselt kolisid Fall ja ta ema Milwaukee linna, kus ta järgnevad 9 aastat elas. 14 aastaselt kolis Fall tagasi New Yorki.

31. jaanuari 2019, Ridge Productions väitis, et Fall keeldus maksmast oma tuleva singli "Mudboy" video eest. Ridge Productions postitas originaalse versiooni, koos lisatud helidega, et maha teha Falli ja ta sõpru leppest tagasiastumise pärast.
2019 veebruar, süüdistati Falli jälitamises ja vägivallas endise partneri ja laulja Justine Skye poolt. Fall eemaldati Major Leauge Soccer´i  reklaami kampaaniast seoses süüdistustega. Skye nõudis kohtupoolset 100 jardist lähenemiskeeldu Falli vastu. Skye nõudmised sisaldasid informatsiooni, et Fall "organiseeris plaani jälitada mind ja julmalt peksis mu poisssõpra ja meie ühiseid sõpru minu ees ja avalikult." ja seda et Skye "ei tunne end turvaliselt ja usub, et ta elu on ohus". Fall eitas kõiki süüdidtusi.

===Stuudio albumid===
 List of studio albums, with selected details
Pealkiri	Albumi info	Parimad tulemused edetabelites	Parimad tulemused edetabelites
Pealkiri	Albumi info	US                            	CAN
Mudboy
* Väljastatud: 5. oktoobril, 2018
* Plaadifirmad: Cactus Jack Records, GOOD, Interscope
* Formaat: Digitaalne	17                            	19
=== Singlid ===
 Nimekiri singlitest eeslauljana, tulemustega edetabelites. Märgitud juurde väljastus aasta ja albumi nimi
Pealkiri                                                                                Aasta                                                                                Parimad tulemused edetabelis                                                                   	Parimad tulemused edetabelis                                                                   	Parimad tulemused edetabelis                                                                   	Parimad tulemused edetabelis                                                                   	Parimad tulemused edetabelis                                                                   	Sertifikaadid                                                                                Album
Pealkiri                                                                                Aasta                                                                                US                                                                                USR&B/HH                                                                                AUS                                                                                CAN                                                                                UK                                                                                Sertifikaadid                                                                                Album
"Live SheckWes Die SheckWes"                                                                   	2017                                                                                —                                                                                —                                                                                —                                                                                —                                                                                —                                                                                Mudboy
"Mo Bamba"                                                                                2017                                                                                6                                                                                2                                                                                29                                                                                5                                                                                26
* RIAA: 3× Platinum                                                                           	Mudboy
"Do That"                                                                                2018                                                                                —                                                                                —                                                                                —                                                                                —                                                                                —
"Chippi Chippi"                                                                                2018                                                                                —                                                                                —                                                                                —                                                                                —                                                                                —                                                                                Mudboy
"—" tähistab salvestust, mis ei jõudnud edetabelisse või ei olnud antud piirkonnas väljastatud.	"—" tähistab salvestust, mis ei jõudnud edetabelisse või ei olnud antud piirkonnas väljastatud.	"—" tähistab salvestust, mis ei jõudnud edetabelisse või ei olnud antud piirkonnas väljastatud.	"—" tähistab salvestust, mis ei jõudnud edetabelisse või ei olnud antud piirkonnas väljastatud.	"—" tähistab salvestust, mis ei jõudnud edetabelisse või ei olnud antud piirkonnas väljastatud.	"—" tähistab salvestust, mis ei jõudnud edetabelisse või ei olnud antud piirkonnas väljastatud.	"—" tähistab salvestust, mis ei jõudnud edetabelisse või ei olnud antud piirkonnas väljastatud.	"—" tähistab salvestust, mis ei jõudnud edetabelisse või ei olnud antud piirkonnas väljastatud.	"—" tähistab salvestust, mis ei jõudnud edetabelisse või ei olnud antud piirkonnas väljastatud.	"—" tähistab salvestust, mis ei jõudnud edetabelisse või ei olnud antud piirkonnas väljastatud.	"—" tähistab salvestust, mis ei jõudnud edetabelisse või ei olnud antud piirkonnas väljastatud.	"—" tähistab salvestust, mis ei jõudnud edetabelisse või ei olnud antud piirkonnas väljastatud.	"—" tähistab salvestust, mis ei jõudnud edetabelisse või ei olnud antud piirkonnas väljastatud.	"—" tähistab salvestust, mis ei jõudnud edetabelisse või ei olnud antud piirkonnas väljastatud.
===Külalis artistina===
Tiitel         	Aasta	Teised artistid         	Album
"No Bystanders"	2018 	Travis Scott, Juice WRLD	Astroworld

Keskkoolis oli ta vaimustuses teatrist ja armastas lavastusi ning oli suur klassikalise muusika fänn, eriti Mozarti.


Arutelu:DanTDM

Ma lihtsalt tegin Inglise versioonist Eesti, miks te tahate seda ära kustutada? :( SEVASTIANISBACK (arutelu) 4. aprill 2019, kell 00:50 (EEST)

Kahjuks eelmine versioon ei olnud keeleliselt aktsepteeritav, sellepärast. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. aprill 2019, kell 02:52 (EEST)
Olgu, Arusaadav, ma ei ole nii tugev eesti keeles 🙏


Arutelu:Evald Kampus

EVALD KAMPUS in the 1990s
EVALD KAMPUS was an Estonian dramaturg, educator and literary figure, born Dec. 26, 1927 in Viljandimaa and died May 3, 2017 in Tartu.   In 1949 he completed Tallinn’s Teachers’ Institute and in 1957 graduated from Tartu University with a degree in philology.  Between 1957 and 2000 Kampus held leading positions in Vanemuine Theatre In Tartu. Over the years until his death he was a member in both national and international professional and literary organizations and received honours for his achievements. Kampus’ books, articles and translations are available in Estonian.  But his writings in German also formed a significant contribution at conferences and were published in conference proceedings.
Evald Kampus’ research of German theatre in the Baltics is highly valued and has been  published in the Proceedings of the research society Thalia Germanica. A list of publications follows.
Band 1  — "Das Schultheater in Dorpat im 16. und 17. Jahrhundert". S. 15-28.  Das deutschsprachige Theater im baltischen Raum, 1630-1918, Thalia Germanica Bd 1, Hrsg.
Laurence Kitching, Peter Lang 1997.
  — "Von den Beziehungen der Universität Dorpat/Tartu zum Theater in den Jahren 1803-1812".  S. 29-44.  Das deutschsprachige Theater im baltischen Raum, 1630-1918, Thalia Germanica Bd 1, Hrsg. Laurence Kitching, Peter Lang 1997.
Band 2 — "Aus der Nielitz-Periode in der deutschen Theatergeschichte Tartus". S. 79-86.  Die Geschichte des deutschsprachigen Theaters im Ausland: von Afrika bis Wisconsin—Anfänge und Entwicklungen, Thalia Germanica Bd 2. Hrsg. Laurence Kitching, Peter Lang 2000.
Band 3 — “Über die Einheitlichkeit der Truppen und Spielpläne in den deutschsprachigen Theatern des Baltikums im 18.-20. Jahrhundert”, S. 14-22.  Deutsches Theater im Ausland vom 17. zum 20. Jahrhundert. Interkulturelle Beziehungen in Geschichte und Gegenwart. Thalia Germanica Bd 3. Hrsg.: Horst Fassel, Paul S. Ulrich, Otto G. Schindler, Berlin: LitVerlag 2007.
Band 6 — "Joseph Zmigrodski (1858-1936) — ein merkwürdiger Pole im russischen, deutschen und polnischen Theaterleben von Tartu (Dorpat)". S.210-225.  Polen und Europa - deutschsprachiges Theater in Polen und deutsches Minderheitentheater in Europa, Thalia Germanica Bd 6, Hrsg. Horst Fassel, Malgorzata Leyko und Paul S. Ulrich, pp.210-225, Lodz/Tübingen 2005.
Band 9: “Deutsche Theater- und Konzerttätigkeit in der multikulturellen estnischen Universitätsstadt Tartu (Dorpat) an der Wende zum 20. Jahrhundert”. S.150-158.
Alltag und Festtag im deutschen Theater im Ausland vom 17.-20. Jahrhundert. Repertoirepolitik zwischen Wunschvorstellungen der Kritik und des Publikums. Thalia Germanica Bd.9.  Hrsg.: Horst Fassel, Paul S. Ulrich. Berlin: LitVerlag 2007.
Band 15: ”Stella Arbenina. Verknüpfung von Theaterkulturen und Ländern”. S.216-224. Im Spiegel der Theatergeschichte. Deutschsprachiges Theater im Wechsel von Raum und Zeit. Thalia Germanica Bd 15. Hrsg.: Paul S. Ulrich, Gunilla Dahlberg, Horst Fassel. Berlin: LitVerlag 2015
Kampus, Evald. “Glädie Spel och Ähre-sång”, Maske und Kothurn, Böhlau Verlag Wien, Heft 1-4, pp. 233-237.

"... arhiivikoopia seisuga 20. detsember 2014. Vaadatud 17. detsembril 2014." Mis imetegu see viidetes on? Kuidas saab 17. detsembril vaadata arhiivikoopiat, mis luuakse alles 20. detsembril (või on selle seisuga)? Ja milleks see "arhiivikoopia" mainimine üldse hea on? Kui selle mainimine on tõesti vajalik, siis peaks see eesti keeles olema "arhiivieksemplar", mitte "arhiivikoopia". Kuriuss (arutelu) 9. november 2022, kell 21:49 (EET)

Tule eile meile ja võta homne ajaleht kaasa?


Arutelu:Rinda (laev)

Miks mitte Rõnda? Andres (arutelu) 7. aprill 2019, kell 00:47 (EEST)

Tere, jah, kuid juhuslikult sattus kätte üks vana käsikiri - reisi kirjeldus mis kirjutatud sel laeval teeninud eestlase poolt (1892-95). Artikli pilt laevast pärineb ka sealt käsikirjast. Käsikirjas nimetatakse laeva "Rinda", korra mainitakse ka prantslaste versiooni "Rynda".Mustvalge (arutelu) 7. aprill 2019, kell 16:47 (EEST)

:Teooria et laev on nimetatud tsaari ihukaitsjate järgi keda nimetati "rõnda", pärineb jaapani vikipeedia artiklist. Samas prantsuse artikkel väidab et "рында" tähendab vene keeles lihtsalt "kell" või laevakell, et sellest laeva nimi. Eip tea kumb seletus õige on Mustvalge (arutelu) 7. aprill 2019, kell 17:22 (EEST)

::Vene vikipeedia täpsustusleht Рында annab kaks tähendust:

::*Рында — оруженосец-телохранитель при великих князьях и царях России XVI—XVII веков.

::*Рында — корабельный или судовой колокол.

::Ursus scribens (arutelu) 7. aprill 2019, kell 17:43 (EEST)

:::Ei leidnud viidet, kuid tõenäoliselt on õige jaapani variant. Põhjus: tavaliselt nimetati koos tehtud laevu sama põhimõtte alusel ja teine laev, mis koos sellega valmis, oli "Vitjaz", - Melilac (arutelu) 10. juuli 2022, kell 09:20 (EEST)

Digaris vanemat perioodikat tuhlates leiab et laeva on nimetatud ikkagi "Rõnda" (mitmel korral), nimekuju "Rinda" ei leidnud. Seega tõesti, artikli pealkirja muutmine oleks põhjendatud. Samas ülal, ja vist ka allpool mainitud käsikirjas nimetatakse laeva "Rinda". Kumba nüüd uskuda, kas ajakirjanikke või seda kes laeval ise kunagi oli? Levinum tundub olevat ikkagi "Rõnda".--Mustvalge (arutelu) 10. august 2023, kell 23:48 (EEST)

Oman sugulase J. Obustkopel poolt kirjutatud lugu a. 1894 "Reisu lugu ümber ilma" Rindal 91.129.100.73 23. juuli 2023, kell 19:54 (EEST)


Arutelu:Riik riigis

Pealkiri võiks olla "süvariik". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. aprill 2019, kell 00:51 (EEST)

Muukeelsetes vikipeediates on vist ainult inglise vikipeedias "süvariik". Ursus scribens (arutelu) 7. aprill 2019, kell 02:27 (EEST)

Minu meelest see pole üldse sünonüümgi. Eesti keeles olen ma olen kuulnud seda sõna ainult viimasel ajal enam levinud vandenõuteooria raames. Inglise viki artikli ajalugu on ka veidravõitu: kõigepealt lisas keegi suvalisse kohta sulgudesse fraasi "Deep State", pärast rändas see sünonüümi kohale, nähtavasti selle mõjul teisenes ka artikli definitsioon märkimisväärselt ning lõpuks on artikli pealkiri ära muudetud lihtsalt sellepärast, et "deep state" annab viimasel ajal guuglis rohkem tulemusi.

Ma arvan, et märksõna "süvariik" all võiks olla artikkel, mis on eelkõige Türgi-keskne (nii nagu oli veel paari aasta eest ka artikkel inglise viki märksõna "deep state" all). Selles artiklis saaks siis vajadusel mainida, et sarnasest asjast on räägitud ka mõnes teises riigis. Pikne 7. aprill 2019, kell 13:06 (EEST)

Inglise viki arutelus väidetakse veel, et ladinakeelne vaste tähendab omakorda midagi muud. Pikne 7. aprill 2019, kell 13:09 (EEST)
Informatsiooni artiklist väljavõtmine ei ole lahendus. "Riik riigis" ja "süvariik" on sama mõiste paralleelterminid nii inglise kui ka saksa vikis. Kui kellegi on selles suhtes erinev arvamus, tuleks seda artiklis kajastada.--Andrus Kallastu (arutelu) 3. juuli 2019, kell 12:00 (EEST)
Minu meelest ei ole kohane paigutada seda mõistet vandenõuteooriate kategooriasse. Tegu on nähtusega, millel on selgelt defineeritud piirjooned ning mis teatud ühiskondades eksistreerib või on eksisteerinud. Eemaldan vandenõuteooriate kategooria.--Andrus Kallastu (arutelu) 14. juuni 2019, kell 12:37 (EEST)

Nõus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. juuli 2019, kell 16:04 (EEST)

vt ka https://vikerraadio.err.ee/952844/ooulikool-mihhail-lotman-suvariik --WikedKentaur (arutelu) 30. juuni 2019, kell 17:31 (EEST)

endiselt pole selge millise allika alusel on samastatud imperium in imperio, süvariik ja derin devlet. --WikedKentaur (arutelu) 4. juuli 2019, kell 18:54 (EEST)

Leian, et need on erinevad mõisted. Vaja oleks eraldi artiklit süvariik, mis kuuluks vandenõuteooriate kategooria alla. Vt näiteks seda käsitlust Why Authoritarians Love the Concept of the Big Conspiracy --Lulu (arutelu) 16. august 2019, kell 10:05 (EEST)

See, et vandenõuteoreetikud kasutavad oma väidete põhjendamiseks muuhulgas ka erinevaid teaduslikke teooriaid, ei muuda teaduslikke teooriaid veel vandenõuteooriateks. Näiteks Philip Hamburger kasutab raamatus "The Administrative Threat" väljendeid "state within the state", "deep state", "regulatory state" ja "administrative state" sünonüümidena sellise riigivõimu kohta, mis tegutseb väljaspool seadusi. --Andrus Kallastu (arutelu) 17. august 2019, kell 20:53 (EEST)

: Mõni autor võib kasutada neid sõnu sünonüümidena, aga kõikjal mujal neid ilmselgelt sünonüümidena ei kasutata. Sõna-sõnaline tõlge teise keelde ei tarvitse ka tähendada sama asja. Samuti, n-ö päris asi ja vandenõuteooria ei välista üksteist. Siis on tegu lihtsalt eri mõistetega. Pikne 18. august 2019, kell 12:09 (EEST)
Või teine värske näide süvariigi mõiste kasutamise kohta meedias: august 16, 2019, Toomas Haug --Lulu (arutelu) 16. august 2019, kell 17:36 (EEST)
Mis seos on võimude lahususel riigiga riigis ja kuidas rahvus- jm vähemused tervikuna võivad moodustada riigi riigis, näide? --Minnekon (arutelu) 17. august 2019, kell 22:16 (EEST)
Siin on tõenäoliselt rohkem kui kaks eri mõistet. Enne kui otsustada, milliseid sünonüüme mille kohta kasutatakse, tuleks selgeks teha, mis need eri mõisted täpsemalt on ja mille poolest nad erinevad. Et oleks vähem segadust, siis ma võtan praegu sünonüümi "süvariik" ära.
Vähemasti kui tavakeeles räägitakse riigist riigis, siis ei mõelda tingimata allumatust riigivõimule ja omi seadusi. Näiteks Tallinna on nimetatud riigiks riigis, eriti Savisaare ajal. Siin pole praegu allikaid. Pole selge, kas artikkel põhineb mõne üksiku autori sõnakasutusel või räägitakse akadeemilises kirjanduses laiemalt sellisel kujul riigist riigis või kas üldse on kindlas mõistes riiki riigis. Võib-olla sellisel küsitaval kujul on parem artikkel kustutada.
Keelelingid on nüüd keegi lahku viinud. Nii on ehk küll veidike vähem segadust, kuigi lingid on lahku viidud vist rohkem pealkirja sõna-sõnalise tõlke alusel kui sisuliselt. Pikne 18. august 2019, kell 12:09 (EEST)

Minu meelest oleks konstruktiivne artiklit arendada ning selgitada, mis on mis. Kui 'süvariik' on mõne allika põhjal tõepoolest erinev mõiste kui 'riik riigis', siis tuleks seda erinevust käsitleda artiklis süvariik. Kui tegu on terminitega, millel on mitu tähendust, tuleks teha täpsustuslehed.--Andrus Kallastu (arutelu) 18. august 2019, kell 13:19 (EEST)

:Alustada võiks artiklile korraliku vundamendi valamisest ehk mõiste defineerimisest mingi autoriteetse allika alusel. Eesti keeles ebamäärase sisuga väljendite ('riik riigis' ja 'süvariik') ja tundmata kohast pärineva definitsiooni pinnalt on raske midagi edasi arendada või selgitada. --Minnekon (arutelu) 18. august 2019, kell 15:21 (EEST)

"Mihhail Lotman: kui sügav on süvariik?". ERR.ee, 30.06.2020. Kaniivel (arutelu) 30. juuni 2020, kell 16:02 (EEST)


Arutelu:Brasília

The flag and the coat of arms are correct. The article 7 of the Organic Law of the Federal District does not show any images. Please see images on Governo do Distrito Federal website () that shows the images or see in this page the official symbols of the city of Brasilia () or see them here (). Or view the article Brasilia in the Portuguese Wikipedia (see ).
The Federal District is a juridical person of internal public law, part of the political-administrative structure of Brazil of sui generis nature, since it is neither a state nor a municipality, but a special entity that accumulates the legislative powers reserved to states and municipalities, as provided in art. 32, § 1º of the CF, which gives it a hybrid nature of state and municipality.
Article 32 of the Federal Constitution of 1988 expressly prohibits the Federal District from being divided into municipalities, being considered one. The executive power of the Federal District was represented by the mayor of the Federal District until 1969, when the position was transformed into governor of the Federal District. Both, Brasília and Federal District use the same flag and coat of arms. DARIO SEVERI (arutelu) 7. aprill 2019, kell 14:37 (EEST)


Arutelu:Béla Tarr

"... enamik kaadreid väga pikad: kaamera liigub stseenist stseeni" – üldtunnustatud teooria järgi koosnevad stseenid kaarditest, mitte kaadrid stseenidest. Kuriuss 8. aprill 2019, kell 14:32 (EEST)

"10. mail 2012 esitles Béla Tarr oma filmiaspirantuuri õppekava (postgraduate), mis peaks aset leidma Spliti Ülikoolis Horvaatias." – kas see õppekava võeti siis kasutusele või mitte? Kuriuss (arutelu) 26. detsember 2022, kell 14:40 (EET)


Arutelu:Jäätis

Jäätise tootmise laienemine Euroopas toimus tänu aadlisoost itaallasele Catherine de'Medici´le, kes abiellus  Prantsusmaa kuninga Duke de Orleans´iga 1533. aastal. ? --37.157.105.153 9. aprill 2019, kell 22:21 (EEST)

Palun paranda see koht ära. Andres (arutelu) 10. aprill 2019, kell 13:14 (EEST)

:Caterina de' Medici abiellus Prantsusmaa kuninga troonipärija Orléansi hertsogiga 1533. aastal, kui too ei olnud veel Prantsusmaa kuningas. Parandasin. Ursus scribens (arutelu) 10. aprill 2019, kell 14:58 (EEST)
Võik olla rohkem infot Eesti kohta kuid tegemist on Eesti keele artiikliga, mõned kirja ja komavead. (Veinikoda rühm)
Artiklis võiks olla rohkem informatsiooni jäätise tootmise kohta Eestis, palju firmasid jne. (sinihallitusjuust rühm)
Jäätise tootmise kohta Eestis on kahjuks liiga vähe infot. Täheldasime mõningaid õigekirjavigu, kuid muidu on artikkel hästi üles ehitatud. (kaneelirullid)

üle toodud siit, ehk saab artiklis kasutada:
Jäätist võidakse valmistada ka soolaste lisanditega, nagu peekon.Heston Blumenthal,  Bacon and Egg Ice Cream Recipe,
18. märts 2014, veebiversioon (vaadatud 31. augustil 2017) inglise keeles
====Kirjandus====
* Pille Enden ja Kadri Vilen, "Metsa maitsed", Lk 39, Metsmaasika ja valge šokolaadi jäätis, 2009, AS Ajakirjade Kirjastus, ISBN 978-9949-454-02-0.
--Estopedist1 (arutelu) 4. juuli 2019, kell 14:44 (EEST)


Arutelu:Ülemaailmne noorte kliimastreik

Kas tegemist on ühekordse streigi/meeleavaldusega või streigiseeriaga, mille seni suurim üritus toimus 15. märtsil? Saan aru, et 12. aprillil toimub Eesti-Läti-Leedu ühisüritus (Baltic Climate Chain) ja järjekordset suuremat ülemaailmset meeleavaldust plaanitakse 24. maiks. Thunberg ja teised streigivad endiselt ka igal reedel. Krr005 (arutelu) 10. aprill 2019, kell 14:36 (EEST)

Jah, paistab, et ühekordsena üritusena alanust kasvas välja pikem ürituste sari ja seda korraldav liikumine Fridays For Future, millel on ka Eesti haru. Küsimus on, kuidas neid nüüd liigitada, defineerida ja märksõnastada. Ajakirjanduslik kajastus on seni Eestis olnud pigem üritusepõhine, ei ole just palju häid ülevaatelugusid, mille põhjal artiklit kirjutada. --Ehitaja (arutelu) 18. mai 2019, kell 14:15 (EEST)

* kummaline nimevalik ja selle tõlge eesti keelde, vist on tegemist teismeliste streigiga rootsi koolisüsteemi vastu, et ei peaks seal käima vms ... suwa 26. september 2019, kell 09:47 (EEST)


Kas seda ei saaks korraldada ikkagi nii, et tekstid kirjutatakse algusest peale Vikipeediale kohaselt kindlast mõistest, mitte mingil kitsamal või laiemal uurimustöö teemal? Vähemasti järgmisel aastal, juhul, kui see aine peaks Vikipeedias jätkuma. Ma näen, et eelmisel aastal on püütud teksti ümber tõsta, aga tundub, et nii jääb esitus ikkagi üsna eklektiline ja halbades proportsioonides. Osa eelmise aasta tekste vajab jätkuvalt mõne kohasema märksõna alla tõstmist. Pikne 12. aprill 2019, kell 20:10 (EEST)

. Nõus Piksega. Osa siinsetest tekstidest on üldse Vikipeedia kasutamine mittesihtotstarbeliselt, nt Mustand:Brexit: Kas lahkumisavalduse saab tagasi võtta?--Estopedist1 (arutelu) 15. aprill 2019, kell 12:12 (EEST)

:Sel aastal peab veel ümber tõstma (nt Brexitisse), järgmisel aastal uurimistöö teemasid läbi ei lase. Annn (arutelu) 15. aprill 2019, kell 20:46 (EEST)

:Ma ei ole nõus, et see mittesihtotstarbeline. Ainult esitust on tarvis kohandada. Andres (arutelu) 16. aprill 2019, kell 22:08 (EEST)
Uurimistöö kasutamine ei ole iseenesest halb. On tarvis materjal Vikipeediasse sobitada, ja selleks on tarvis juhendamist. Andres (arutelu) 16. aprill 2019, kell 22:12 (EEST)
----
Ariklite teemadega on jätkuvalt sama probleem. Uurimustöö teema nagu Konfidentsiaalsuse kaitse riigihangete valdkonnas versus läbipaistvuse ja tõhusa kohtuliku kaitse nõue on suvaliselt piiritletud. Selle asemel peaks Vikipeedia artikkel olema kindla mõiste kohta, näiteks Direktiiv 2014/24/EL või Kohtuasi C‑54/21 või Riigihange või Konfidentsiaalsus või Tõhusa kohtuliku kaitse nõue vm. Juhendit tuleks vastavalt täpsustada. Teemavaliku kohta vt ka Vikipeedia:Artikli pealkiri. Kes nende artiklite kirjutamist nüüd korraldab ja kelle poole selliste korralduslike küsimustega tuleks pöörduda? Kasutaja:TÜ-õigus? Hea oleks lubada aines osalejatel ka olemasolevate artiklite täiendamine. Pikne 25. märts 2023, kell 16:36 (EET)

Kasutajanime ja artikli tabelisse lisamiseks tuleks Vikipeedia:Euroopa Liidu õigus/Artiklid pealkirja alla vajutada hüperlingile. Sarnane juhis võiks lisatud olla ka artikli tabelisse lisamise õpetuses. (Tilltalla (arutelu) 2. märts 2021, kell 21:11 (EET))

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Tartu Ülikool/Euroopa Liidu õigus


Arutelu:Urmas Arumäe

Urmas Arumäe on ka eesti mikrobioloog, apoptoosi uurija https://www.etis.ee/Portal/Projects/Display/4e8fbe2e-a372-40eb-8ea5-d50e019ab5da nimelik 14. aprill 2019, kell 20:49
https://www.etis.ee/CV/Urmas_Arum%C3%A4e/est Peaks tegema täpsustuslehekülje --Nimelik (arutelu) 26. detsember 2021, kell 19:17 (EET)

Kas Arumäe on praegu ka mõne partei liige? -Mardus /arutelu 10. november 2019, kell 15:12 (EET)