Arutelu:Lossi 7

Kes elas majas sees ja kellele see kuulus, pole märkimisväärne.

Need infokillud on piisavalt märkimisväärsed, et tahvlikesega majaseinal ära märkida. Ave Maria (arutelu) 8. september 2015, kell 07:34 (EEST)

Millest see probleem tekkis? Andres (arutelu) 8. september 2015, kell 08:52 (EEST)

Miks mitte märkida, kui see teada on? Andres (arutelu) 8. september 2015, kell 08:56 (EEST)

: Aa, ma sain nüüd aru, see on anonüümse kasutaja iroonia. Andres (arutelu) 8. september 2015, kell 09:16 (EEST)

: Pakun, et pealkiri võiks olla Lossi 7. Andres (arutelu) 8. september 2015, kell 08:48 (EEST)

: Tegin selle muudatuse ära, kui ei meeldi, siis muutke ära. Andres (arutelu) 8. september 2015, kell 08:56 (EEST)

: Kui seda pealkirja läheb veel tarvis, siis võib sulgudesse panna "Kuressaare". Andres (arutelu) 8. september 2015, kell 09:00 (EEST)

::mu meelest pealkiri (s.t Lossi 7) on halb. Võiks vähemalt olla Kuressaare Lossi tänav 7 või Lossi tänav 7 Kuressaares. V-o veel parem Hoone Kuressaare Lossi tänav 7, aga v-o mingi fraasi osa tuleb siis juba käändesse panna. Mingi standardse nimekuju peaks välja mõtlema analoogide puhul--Estopedist1 (arutelu) 8. september 2015, kell 16:32 (EEST)

::: Me oleme varem nii teinud, et kui majal nime ei ole, siis kasutame aadressi. Kui on mitu artikliväärilist maja sellise aadressiga, siis võib olla pealkirjaks Lossi 7 (Kuressaare).

::: Miks praegu halb on? Andres (arutelu) 8. september 2015, kell 16:58 (EEST)

::::infouputuse oludes pooldan n-ö ise enda eest rääkivaid pealkirju, ent see on mu enda arvamus. Fraas "Lossi 7" ei ütle esmapilgul midagi. Aga see on laiem küsimus, analoogne on jõgede nimetamine ilma liigisõna "jõgi" kasutamata--Estopedist1 (arutelu) 10. september 2015, kell 12:25 (EEST)

::::: Teine nõue pealkirjale on, et info otsija saaks selle ära arvata, ja pika pealkirja puhul see hästi täidetud ei ole.

::::: Sõna "jõgi" kasutamine pealkirjas meeldib mulle küll, sest minu meelest see sõna jõenimedele tavaliselt lisatakse (mõnede eranditega). Andres (arutelu) 10. september 2015, kell 12:44 (EEST)

:::: Nõustun, et selline pealkiri ei ole hea. Esiteks, Lossi 7 on aadress. Aadressid antakse kinnistutele. Artikkel ei räägi kinnistust, vaid hoonest. Ühel kinnistul võib olla mitu hoonet. Ka konkreetsel juhul on Lossi 7 kinnistul ka teine hoone Kitsa tänava pool. Artikkel paistab rääkima vaid Lossi tänava poolsest hoonest. Teiseks, Lossi 7 aadresse on Eestis mitu: Viljandis Kirsimäe maja/Kollase lossi õu, Põltsamaal muusikool, ka Tallinnas on selline aadress, tõenäoliselt on neid veel. Kuid Lossi 7 on olnud ka saalijalgpalli meeskonna nimi. Kui artikkel on kultuurimälestiseks tunnistatud hoonest, siis peaks artikli pealkiri vastama sisule. Kui artikkel on Kuressaares Lossi 7 aadressiga kinnistust, siis peaks artikli sisu vastama pealkirjale.--VillaK (arutelu) 10. september 2015, kell 13:04 (EEST)

:::: Minu vastuväited. 1) Võib vabalt artikli üles ehitada ka nii, et see räägib kinnistust, et see segadust ei tekitaks. Mina teeksin artikli kinnistust ainult juhul, kui see on eraldi märkimisväärne, (praegusel juhul pole see ilmne), aga võib-olla peaks sellise pealkirja puhul kinnistust rääkima (mis mulle ei tundu ilmne). Muidu ma räägiks kinnistutest tänava artiklis. 2) Teiseks, kui on mitu artikliväärilist hoonet või kinnistut sama aadressiga, siis võib pealkirjas kasutada sulgudes linna nime ning teha täpsustusleht. See kehtib ka saalijalgpalli meeskonna kohta, kui see on märkimisväärne. Ma ei ole kindel, kas kõik hooned ja kinnistud peaksid olema Vikipeediast aadressi järgi leitavad. Kui peaks, siis muidugi tuleb vastav süsteem sisse seada. Andres (arutelu) 10. september 2015, kell 13:57 (EEST)
äkki oleks Lööne koda hea pealkiri. see oleks selle maja nimi. -- Ohpuu (arutelu) 11. september 2015, kell 14:11 (EEST)

Jah, ma kaalusin ka seda nime, ja ma ei mäletagi, miks ma kõhklesin. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 16:25 (EEST)
----
Ei saa defineerida seda elamuna, kui seal on politseiprefektuur. Andres (arutelu) 8. september 2015, kell 08:56 (EEST)

Ei saa aru. Kas seal on praegu ka politseiprefektuur? Minu meelest ei ole õige öelda, et politseiprefektuur tegutseb elamus. Kui ta seal tegutseb, siis see pole enam elamu. Andres (arutelu) 8. september 2015, kell 09:00 (EEST)

: Kas siis kui paneelelamus on keldripood....?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. september 2015, kell 13:19 (EEST)

:: Noh, see on teine asi. Ma eeldan, et olukord ei ole analoogne. Sõna "tegutseb" on arvatavasti ebaõnnestunult valitud. Andres (arutelu) 10. september 2015, kell 14:16 (EEST)
Igal juhul peaks ütlema vähemalt seda, mis täpselt seal praegu on. Üksikasjalikumalt on hoonest juttu artiklis Lossi tänav (Kuressaare), samuti  ja   (sama tekst). Andres (arutelu) 8. september 2015, kell 09:13 (EEST)
----
Pildiallkiri on vale, sest pildil ei ole elamu. Nähtavasti on see politseiasutus, aga milline? Andres (arutelu) 8. september 2015, kell 09:21 (EEST)

Fakt on see, et kultuurimälestiste riiklik register kirjeldab seda elamuna , nii mälestise nimes kui mälestise kirjelduses: "Kahekorruselise kõrge poolkelpkatusega elamu kergelt eenduvat keskrisaliiti liigendavad kuus raidkapiteelidega pilastrit." Neid fakte tuleb artiklis moonutamata kirjeldada. Teiseks, hoones, mis funktsionaalselt on elamu, võib tegutseda (ajutiselt või püsivamalt) ametiasutus, ettevõtte kontor, varjupaik vm. Asutust ei saa samastada hoonega ning asutuse profiil ei muuda tingimata veel hoonet funktsiooni. Kuivõrd konkreetsel juhul on tegemist mälestiseks tunnistatud hoonega, mis seejuures on mälestiseks tunnistatud elamuna, siis eeldatavalt ei ole Muinsuskaitseamet lubanud teha selliseid ümberehitusi, mis hoone algset funktsiooni radikaalselt muudaksid. See, et antud ajahetkel hoonet elamuna ei kasutata, ei ole siin primaarne.--VillaK (arutelu) 10. september 2015, kell 13:35 (EEST)

: Nojah, kaitstakse ju hoonet, mis on ehitatud elamuks ja on olnud elamu. Eks siis kirjeldatakse hoonet muinsuskaitse mätta otsast. Kui see praegu on ühiskondlik hoone, siis ta praegu ei ole elamu, mina saan küll sellest nii aru. Siin ma võtaksin kriteeriumiks pigem selle, millise otstarbega pinnaks selle hoone ruume ametlikult peetakse (ma ei tea küll, kes seda arvet peab). Isegi kui muinsuskaitse seisukohast see on elamu, ei näe ma põhjust, miks seda vaatekohta ülimuslikuks pidada.

: Kas Sa mõtled midagi sellist, et hoonet ei tohi nii ümber ehitada, et seda enam elamuna kasutada ei saaks? Aga kui hoonet saab kasutada ühiskondliku hoonena, siis minu meelest ei ole hoonele olemuslik, et ta on elamu. Me saame ainult öelda, et ta ehitati elamuks ehk tema algselt kavandatud funktsioon oli olla elamu. Ma püüdsingi nii sõnastada.

: Igatahes ma leian, et nimetada elamuks hoonet, mida ei kasutata elamuna, on eksitav. Andres (arutelu) 10. september 2015, kell 14:16 (EEST)

:: Ma selles kindel ei ole. Näiteks kuidas nimetada kino Eha hoonet? Mis on õige kas Lutheri villa või Õnnepalee? Saksa teater või Draamateater? Rotermanni soolaladu või Arhitektuurimuuseum? etc.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. september 2015, kell 14:39 (EEST)

::: Tõepoolest, mõnel hoonel on nimi, mis tuleneb tema varasemast funktsioonist, aga "elamu" ei ole nimi. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 16:25 (EEST)
Kas artiklis on praegu moonutus? Andres (arutelu) 10. september 2015, kell 14:20 (EEST)
1991–2012 asus hoones politseijaoskond.

Vahepeal oli seal Saare Politseiprefektuur, see ei olnud politseijaoskond. Andres (arutelu) 13. september 2015, kell 01:54 (EEST)
Kui majal on kindlasti teadaolev nimi, nagu antud juhul Meedla koda, siis tuleks artiklit nimetada selle, aga mitte praegu kasutatava mittemiddagiütleva aadressi järgi. Vrd. Kanuti gildi hoone.

Minu poolest võib kasutada pealkirja "Lööne koda". Meedla koda on Lossi 6, nii palju kui mina aru saan. Andres (arutelu) 16. september 2015, kell 10:53 (EEST)


Arutelu:Koluvere sild

Viites puudub aastaarv.
Millise küla territooriumil see on? Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 11:02 (EEST)
Ma panin selle pealkirja Eesti sildade loendisse, aga seal juba on  Koluvere kivisild (1811), Koluvere kivisild (1830), Koluvere maanteesild. Mõtlesin algul, et ehk ta on see viimane, aga aastaarvu järgi klapib keskmine.
On mälestised  15459 (Koluvere mõisa kivisild 1, ehitatud 1811) ja 15460 (Koluvere mõisa kivisild 2, ehitatud 1711–1840). Üks kivisild varises 2008. aastal kokku.
Siia tuleb ka üsna mitu linki. Kas need kõik peavad silmas seda silda siin? Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 11:07 (EEST)
Kas see üldse on maanteesild? Seda ju allikas ei ütle. Võib-olla on siin kaks silda segi aetud. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 11:09 (EEST)
Ühte või kahte silda mainitakse ka artiklis Koluvere piiskopilinnus. Üks on vist see, mille kaudu ligi pääseb, ja teine on mõisa ajal rajatud kaarsild. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 11:22 (EEST)
Kivisild nr 1 on see ja maanteesild see (enam) pole. Kivisild nr 2 on see. Siis peetakse silmas seda nr 2 silda või midagi muud? Ivo (arutelu) 11. september 2015, kell 11:56 (EEST)
Kui siin nüüd praegu selgust ei saada, siis on vist parem artikkel kustutada. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 20:34 (EEST)

Raamatust järgi vaadates on see teine või siis ei ole ka. Mõisa artiklis on mainitud kahte silda ja siis on eraldi juttu maanteesillast. Vaadates aerofotot, siis on seal kokku aga 4 silda. Aga see sild, millele viide on, ei asu mitte tänapäevasel maanteel, vaid vanal maanteel. Nii et sellisel kujul artikli ma kustutaksin.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. september 2015, kell 21:51 (EEST)
Silla asukoha koordinaadid on 58° 54′ N, 24° 6′ E. Üritasin need artiklisse panna, aga ei mõistnud. Kuidas neid pannakse? --Hirvelaid (arutelu) 14. september 2015, kell 20:26 (EEST)
Praegu on artiklis koordinaadid küll mööda. Sild asub ikkagi Koluvere külas ja on kõigi eelduste järgi seesama, mis pildil kujutatud (st kultuurimälestis nr 15460). Ivo (arutelu) 15. september 2015, kell 00:49 (EEST)

Kui raamatus olev joonis on õige, siis see ei ole sama sild.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. september 2015, kell 01:28 (EEST)

Artikkel räägib kas objektist nr. 15451 või objektist 15452 ja pigem neist esimesest.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. september 2015, kell 02:03 (EEST)

:Just, raamatus on joonis ja tekstis öeldud, et tegemist on paesillaga, millel kolm kaarvõlvi silletega 3,9 m. Seega, Jõgeva kõrtsi sillad ei kandideeri (äärmised avad on neil väiksemad). Raamatu joonise kohta. Võrdle Ranniku pildiga 1965. aastast  --Hirvelaid (arutelu) 15. september 2015, kell 07:02 (EEST)
Ivole. Muidugi valed. Uuringi, kuidas koordinaate pannakse? --Hirvelaid (arutelu) 15. september 2015, kell 07:02 (EEST)

:Määra õiged koordinaadid nt selle abil ja asenda mallis olevad numbrid. Nt too pildi olev sild oleks

:Kuna mul raamatut pole, siis ei saa ma kontrollida, et millisest sillast siin täpselt juttu võib olla. Igatahes too Koluvere mõisa kivisild nr 2 ehk viinavabriku sild vastab vähemalt esitatud parameetrite alusel artiklis väidetule, kuid need teised sillad võivad olla ehitatud sama projekti järgi. Seega on praegune info küll liiga puudulik, et midagi kindlalt väita. Lisatekst Ivo (arutelu) 15. september 2015, kell 13:57 (EEST)
Võtsin pildi maha, kuna a) pildi nimi ütleb, et see mõisa viinavabriku sild ja raamatus on juba mõisa artiklis juttu juttu kahest sillast, ühest mis viib mõisa ja teisest mis asub majandushoonete juures (ehk siis loogiliselt pilt on sellest teisest sillast), siin on aga jutt maanteesillast b) fotol oleva silla kuju ning silla kaarte alumised osad näevad välja täiesti teistsugused, kui raamatus oleval joonisel. Ma küll ei välista, et sild renoveerimisel täiesti ümber ehitati, aga kipun arvama, et silla välisilmet ehitusmälestise puhul tänapäeval nii suurel määral ei muudetud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. september 2015, kell 10:54 (EEST)

Täpselt nii, tegemist on viinavabriku sillaga, mis on ühtlasi ka maanteesild ja kuna ta on ehitismälestis, siis renoveerimisi tehti kindlasti muinsuskaitse rangeid ettekirjutisi järgides. Pildi võtsid Sa veidi kiirustatult maha, aga noh pole lugu.:) --Hirvelaid (arutelu) 15. september 2015, kell 13:18 (EEST)

: Kui sul on raamat käepärast, siis võrdle sealset joonist ja seda fotot. No ei ole sama sild.
 • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. september 2015, kell 15:22 (EEST)

: Lisan skaneeritud pildi.

::praegune artikkel räägib Koluvere mõisa kivisillast (kultuurimälestis nr 15460 ehk seal nimetatud Koluvere mõisa viinavabriku sild). Ka Ahsoouse toodud pilt raamatust "Eesti arhitektuur, osa 2" on üsna kindlalt sellest nr 15460 objektist. Kas teisaldadagi selle nime alla Koluvere mõisa viinavabriku sild?--Estopedist1 (arutelu) 15. september 2015, kell 16:41 (EEST)

:::teine võimalus on ka Koluvere mõisa sillad esialgu panna Koluvere mõisa artiklisse. Ja kui seal infot rohkem sildade kohta tuleb, siis eraldi artikkel (artiklid) teha--Estopedist1 (arutelu) 15. september 2015, kell 16:43 (EEST)

:::: Ükskõik kuhu me need paneme, peab meil olema võimalik sildu eristada, sealhulgas siia tulevates linkides. Kui ei saa eraldi artikleid teha, sest asi on segane, siis ei saa nendest ka mujal rääkida. Andres (arutelu) 15. september 2015, kell 18:48 (EEST)

:::::See lehekülg siin peaks olema täpsustuslehekülg. Niigi on asi segane. Ivo (arutelu) 15. september 2015, kell 18:54 (EEST)

: Vaadake asendiskeemi Kultuurimälestiste riiklikust registrist ftp://195.80.111.130/pub/HTTP/DIGI_2012/fotodjpg/laanemaa/Scan-120614-P-V237-1.jpg ehk siis see sild mida nimetatakse Koluvere sild ei jää mõisa juurde vaid jääbki kõrtsi juurde. Aga tegelikult on asi praeguse seisuga ikka väga segane.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. september 2015, kell 19:12 (EEST)
Aitäh Ivole, kes näitas mulle kätte kuidas koordinaate panna ja Ahsoousile skaneeringu eest arutelusǃ
Sillast. Ikka veel kahtlete? Võrrelge kahte tekstiː 1) Arhitektuurileksikonis:
Asub vanal Tallinna-Virtsu maanteel üle Liivi jõe. Tavalisest esinduslikum, kolme kaarvõlviga paesild, üldpikkus 28,7 m, kaarte silded 3,9 m, sõidutee laius 4,2 m, Rinnatismüürid käänduvad otstes tagasi, neid ehivad madalad paest püloonid. Säilinud oluliste parandusteta. Ehitatud umbes 1830.
2) Teine, sarnane tekst siin:
Asub vanal Tallinna-Virtsu maanteel üle Liivi jõe. Tavalisest esinduslikum, otstes tagasi käänduva kumeralt laotud paerinnatisega, kolme kaarvõlviga paesild, kummaski otsas on 2 tahutud paest obeliski. Üldpikkus on 28,7 m, kaarte silded 3,9 m, sõidutee laius on 4,2 m. Ühel küljel madalad poolpüramiidsed jäämurdjad. Sild on säilinud ilma eriliste parandusteta. Ehitatud 1830. a paiku.
Minu meelest nende tekstide sarnasus tõestab, et kultuurimälestiste registris arvele võetud Koluvere mõisa kivisild 2 (15640) samastub arhitektuurileksikonis oleva Koluvere sillaga. --Hirvelaid (arutelu) 15. september 2015, kell 20:13 (EEST)
Eespool pakutakse kandidaadiks Jõgeva kõrtsi sildu (kolmesildelised paest võlvsillad), kuid nad langevad konkurentsist välja, sest äärmised avad on väiksemad. Mõõdud on ka teada, nii et nad kuidagi ei sobitu Arhitektuurileksikoni artikliga "Koluvere sild". --Hirvelaid (arutelu) 15. september 2015, kell 20:31 (EEST)

Probleem on väga lihtne: need koordinaadid mis sa panid ja see viinavabriku sild ei asu ju ka vanal Risti-Virtsu maanteel...  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. september 2015, kell 21:00 (EEST)

: See tähendab, et Sa tead kus vana Risti-Virtsu maantee Koluvere mõisa asukohas tegelikult kulges?--Hirvelaid (arutelu) 15. september 2015, kell 21:06 (EEST)

:: Ma selles kindel olla ei saa. Võin teha järelduse üksnes tolle kaardi järgi. http://xgis.maaamet.ee/xGIS/XGis?app_id=UU41&user_id=at&punkt=505858.6,6529499&zoom=25947.6329013607&setlegend=FUU41_ALUS1=0,FUU41_ALUS2=1&LANG=1  Muidu, huvitav mitu silda Koluveres on? Üritasin lugeda, sain kokku 11, aga võisin lugemisega rappa minna.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. september 2015, kell 22:17 (EEST)

:::Mina tegin oma oletused delfi eesti kaardi põhjal, kuid ka Sinu osutatud kaardi põhjal jääb minule mulje, et tee möödus mõisast lääne pool ja suundus üle viinavabriku silla, et sealt paremale keerata ja poole kilomeetri pärast ületada teist korda Liivi jõgi (Jõgeva kõrtsi sild nr 1).

:::Sildade arvust Koluveres. Me otsime leksikoni kirjeldusele vastavat silda, s.t kaitse all olevat kolmeavalist paesilda. Kaitse all on Kullamaa vallas vaid 5 silda, neist kolmeavalisi 3, neist Liivi jõele rajatud 2, neist tsipa esinduslikuma väljanägemisega (obeliskidǃ) vaid üks - viinavabriku sild. --Hirvelaid (arutelu) 16. september 2015, kell 07:20 (EEST)
Kui nüüd sild on ära tuntud, siis tuleb otsustada artikli pealkiri, teha vähemalt nupukesed teiste Koluvere sildade kohta ning suunata kõik lingid õigesse kohta. Andres (arutelu) 16. september 2015, kell 11:08 (EEST)

Hirvelaiu teooriaga, et kirjeldusele vastab viinavabriku sild, on kolm probleemi:

1) Viinavabriku sild on küll üle Liivi jõe, kuid ei asu vanal Risti-Virtsu maanteel (nagu Ahsoous õigesti osundab). Või vähemalt mitte seal, kus Risti-Virtsu maanteel kulges 1938. aasta seisuga, mida näeb kaardilt:  Nagu sealt näha, kulges Risti-Virtsu maantee siis ikkagi mõisast ida pool ja Koluvere piirkonnas ületas Liivi jõge kahes kohas: Vaikna juures ja Jõgeva kõrtsi juures.

2) Madal paest püloon ei ole päris sama, mis tahutud paest obelisk. Raske on öelda, et viinavabriku silla proportsioone arvestades need obeliskid on madalad. Samas on otstes madalad tugipostid ka Jõgeva kõrtsi kivisillal nr 1, vt

3) Vastuseta jääb küsimus, et kes ja millal ehitas silla keskosa ümber, lõhkudes paekivist serva teetasapinnani ja asendades selle mõlemal pool kahe ümara posti ja raudkettidega. Vaata fotosid: , kliki fotole ja liigu kursoriga piltide sirvimiseks. Samas ütleb arhitektuurileksikoni tekst, et sild on säilinud oluliste parandusteta.

Kahtlustan, et kuivõrd erinevad allikad on erinevatel aegadel nimetanud Koluvere sillaks vähemalt kolme erinevat silda - nii on nimetatud sildu KMR reg nr-ga 15451, 15459 ja 15460 - siis on erinevad kirjeldused ekslikult omavahel "põimunud".

Aga lõpuks ei ole see ka liiga oluline, kes, kus ja millistel asjaoludel eksis. Nõustun Ivoga, et siin peaks olema täpsustuslehekülg ja iga silla jaoks peaks olema eraldi artikkel. Iga KMR-s kirjeldatud sild eraldi võetuna on identifitseeritav nii koordinaatide kui piltide järgi. --VillaK (arutelu) 16. september 2015, kell 18:39 (EEST)

:Nõus, minu teooria pole laitmatu. VillaK tõi nõrgad kohad ilusti välja. Ja tõepoolest, mis tähtsust sellel on, millist silda pidasid silmas leksikoni autorid (nüüd juba tean, et viinavabriku silda :)), sest Vikipeedias võib soovi korral kirjutada kõigist sildadest. --Hirvelaid (arutelu) 16. september 2015, kell 20:31 (EEST)

On nüüd parem? Palun täiendage edasi. Ivo (arutelu) 17. september 2015, kell 00:23 (EEST)
Veel 4 silda Koluvere külas:
*Koluvere Jõgeva kõrtsi kivisild (Liivi jõgi)
*Koluvere Jõgeva kõrtsi kivisild (Marimetsa oja)
*Vaikna mõisa kivisild, ehitatud 19. sajandi 2. poolel
*Koluvere sild üle Liivi jõe Risti-Virtsu maanteel, pikkus 25,3 m, ehitatud 1979, renoveeritud 1997, teeregistris nr 345, "Koluvere sild".
--Hirvelaid (arutelu) 17. september 2015, kell 07:21 (EEST)

Siia tulevad lingid, mis tuleb parandada, mõnes kohas on tarvis mainida mitut silda. Andres (arutelu) 17. september 2015, kell 14:44 (EEST)

:Ehk oleks hea, kui need teised artiklid enne valmis tehtaks? Siis on vähe kindlam, et õnnestub lingid ja artiklid piisavalt hästi vastavusse viia. Ivo (arutelu) 17. september 2015, kell 15:01 (EEST)

:: No miks mitte, aga seda tuleks siis kohe teha. Andres (arutelu) 18. september 2015, kell 17:40 (EEST)


Arutelu:Eduard Wiiralti kunstiauhind

Oleme Eduard Wiiralti kunstiauhinna korraldajad ja kooskõlas partneritega leidsime, et eelmine tekst tuleks ümber kirjutada. Uuendasime ja täpsustasime kogu auhinnaga seotud informatsiooni, mis oli aegunud.
Kas keegi saaks aidata muuta pealkirja „Wiiralti auhind“ vastavalt „Eduard Wiiralti kunstiauhind“?
--Avetoelpt (arutelu) 11. september 2015, kell 12:35 (EEST)

Ümberkirjutamisega on kadunud vikivormindus ning osalt ka  entsüklopeediale  omane esitusviis. Praeguses tekstis tuleb kindlasti muudatusi teha. Et see oleks hõlpsam ning oleks näha, mis on aegunud, kopeerin siia varasema teksti. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 13:15 (EEST)

:Minu arvates pole sellises mahus reglementi Vikipeedia artiklisse vaja, see viib artikli tasakaalust välja. Piisaks lingist, millega huviline jõuab reglementi tutvustavale veebilehele. Kuriuss 7. september 2017, kell 18:34 (EEST)

:: Nojah, see tuleks esitada kokkuvõtlikus sõnastuses, kõik olulise siiski ära tuues. Andres (arutelu) 7. september 2017, kell 21:10 (EEST)
Eduard Wiiralti kunstiauhind on 1997. aastal asutatud graafikaauhind. Kunstnik Eduard Wiiralti 100. sünniaastapäeva puhul asutasid selle väliseesti kunstikogujad Harry Männil ja Henry Radevall koostöös Tallinna linnavalitsuse ja Eesti Kunstimuuseumiga. Auhind antakse graafikule, kes osaleb Wiiralti sünniaastapäeval Rahvusraamatukogus toimuval nüüdisgraafika näitusel ning kelle looming esindab žürii arvates kõige paremini Eesti graafikatraditsioone.

Esimene Wiiralti auhind anti 20. märtsil 1998. aastal Vive Tollile, noore autori preemia pälvis Urmas Viik. Žüriisse kuulusid tookord Männil ja Radevall ning Tallinna linnavalitsuse ja Eesti Kunstimuuseumi esindajad. Tuntuim kunstiteadlane žüriis oli  Kunstimuuseumi teadusdirektor, Wiiralti-uurija Mai Levin. Algusest peale kehtestati reegel, et osaleda võivad vaid viimase kolme aasta jooksul valminud tööd.
2001. aastal võitsid teise auhinna Avo Keerendi tööd "Visioonid, IV" (2000) ja "Relatsioonid, L" (2001). Noore kunstniku preemia pälvisid Ülle Marksi ja Jüri Kassi digitaaltrükis tööd "Jälg, I–III" (2001). Žüriid juhtis Harry Liivrand, näituse kujundas Mari Kurismaa. Näitusel olid 69 tööd 32 kunstnikult.
Kolmanda Wiiralti auhinna pälvis 2004. aastal Peeter Ulas tervikliku ansambli "Seepärast siis" (kuivnõel, metsotinto, 2004) eest. Noore autori preemia anti Virge Jõekaldale graafiliste lehtede "Minu aed, VI" ja "Metsik aed I, II" (värviline kuivnõel, 2003) eest.
2007. aastal anti neljas auhind Silvi Liivale. Noore autori preemia jagati kahe kunstniku, Ave Teeääre ja Kertu Ehala vahel. Näituse kujundas Loit Jõekalda.
Viienda Wiiralti auhinna pälvis 2011. aastal Evi Tihemets. Noore autori preemia sai Lembe Ruben. Konkursil osales 45 autorit 106 tööga, žürii valis näitusele 41 autori 90 tööd. Näitusežürii esimees oli näituse kujundaja Loit Jõekalda, auhinnažüriid juhtis Harry Liivrand.

'Asutamisel lubas Männil anda auhinnaks 5000-6000 USA dollarit (toona kuni 80 000 Eesti krooni) ning ühe Eduard Wiiralti töö. "Arvan, et Wiiralti auhind ja Wiiralti galerii on Eesti riigile väga tähtsad, see ongi meid motiveerinud," selgitas Männil ning arvas, et auhinda võiks välja anda kord kolme aasta tagant.
Hiljem on auhinna intervall veninud nelja aasta pikkuseks. Auhinnafond jagatakse elutööpreemiaks (2500 USA dollarit ja Eduard Wiiralti graafiline leht) ning noore kunstniku preemiaks (2500 USA dollarit).
Näitusel on lubatud esitada kuni kolm estampgraafikas tööd, mis on loodud viimase kolme aasta jooksul.
Algsete korraldajatega on hiljem liitunud Eesti Kunstnike Liit ja Eesti Vabagraafikute Ühendus, näitust ja konkurssi toetavad Hasartmängumaksu Nõukogu ja Altia Eesti.

Männili ja Radevalli ettevõtmisel avati 1997. aastal Rahvusraamatukogus ka Wiiralti galerii, kus eksponeeriti nende poolt Tallinnale kingitud Wiiralti kogu. Sellesse kuulusid 48 Wiiralti graafilist lehte aastaist 1921-1951, samuti kaks portreed Eduard Wiiraltist - lito läti kunstnikult Reinhold Kalninšilt (1951) ja õlimaal Endel Kõksilt (1953). Tuntumaist piltidest deponeeriti galeriisse "Eesti neiu", "Neegri pea", "Viljandi maastik", "Virve", "Kunstnik Kristjan Raua portree", "Põrgu" ja "Kabaree".


Arutelu:Koi

Enamik linke siia peab silmas liblikaid koilaste sugukonnast (mõnel juhul konkreetselt riidekoid), artiklis Kalakasvatus on juttu kaladest. Kuidas me selle asja korraldame? Andres (arutelu) 13. september 2015, kell 10:33 (EEST)
Parandasin lingid igal pool, välja arvatud artiklis Kalakasvatus, kus peetakse silmas mingit Jaapani karpkala. Andres (arutelu) 13. september 2015, kell 11:09 (EEST)

märksõna "koi" peab kas reserveerima zooloogiamõistele (ma ei tea, kas "üldnimetusele" või riidekoile) või siis tegema täpsustuslehe. Seda merendusmõistet pole paljud kuulnudki --Estopedist1 (arutelu) 15. september 2015, kell 17:48 (EEST)

: Kui, siis perekonnale Tineda. Andres (arutelu) 17. september 2015, kell 00:08 (EEST)

*:ru:КОИ – Код обмена информацией, :ru:КОИ-7 – 7 bitine :ru:КОИ-8 – 8 bitine, lisaks on nt ukraina ja ugri keeltes omad tabelid. Puudub leht :KOI suwa 3. september 2019, kell 08:12 (EEST)


Arutelu:Beringiit

On olemas veel teinegi beringiit, mis on oma nime saanud Beringeni söekaevanduse järgi Belgias. Definitsioon siit: https://books.google.ee/books?id=FN8mifeULHcC&pg=PA86&lpg=PA86&dq=beringite&source=bl&ots=-Hpga92zCN&sig=kOjctWhG9kjeV8jSZTHhQ9ZxiFU&hl=et&sa=X&redir_esc=y#v=onepage&q=beringite&f=false
Tekst: Beringiit on aluseline mineraal ja seetõttu saab seda kasutada pinnase lupjamisel; selle võttega on tõstetud mõnede taimede võimet eemaldada mullast kaadmiumi ja tsingi ioone.http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/11392145 Beringiiti on üritatud kasutada ka huumushapete veest eemaldamiseks, kuna vee kloorimine võib neist tekitada mutageene. Beringiit on küll suuteline veest neid ühendeid eraldama, kuid tööstuslikuks kasutamiseks on mineraali efektiivsus liialt madal.http://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/095933317086164123,https://books.google.ee/books?id=mlGkAgAAQBAJ&pg=PA231&lpg=PA231&dq=beringite&source=bl&ots=_mCmTNsOmI&sig=l8JmRpTtL57vPi4i8Q6M0uAewQs&hl=et&sa=X&redir_esc=y#v=onepage&q=beringite&f=false

Kes tahab (ja oskab) midagi ette võtta, lasku käia. - Melilac (arutelu) 17. september 2015, kell 21:58 (EEST)


Arutelu:Hüpassaare

Siia tulevad mingid rabasaare lingid. --Epp 18. september 2015, kell 03:37 (EEST)

2019 linke rabasaarele ei tulnud--Estopedist1 (arutelu) 10. juuli 2019, kell 21:45 (EEST)

Kui rääkida talust, siis võiks ka teisaldada pealkirja alla Hüpassaare talu. KNABi järgi on see ka paikkond. On ka Hüpassaare oja--Estopedist1 (arutelu) 19. september 2015, kell 16:21 (EEST)

Kas eksisteerib Hüpassaare raba (Hüpassaare soo)? Põhisoo all (Kuresoo) seda ei mainita). KNAB sellist ei tunne. Commonsis on pilte, nt :commons:File:Hüpassaare raba.jpg--Estopedist1 (arutelu) 10. juuli 2019, kell 21:45 (EEST)


Arvan, et C (programmeerimiskeel) on parem pealkiri, sest keele nimi on C. Andres 2. juuni 2007, kell 20:05 (UTC)

minul vahet pole, aga nüansse arvestades ei pruugi see nii olla, sest ka C++ ja C# põhjaks on C-keel - Ahsoous 2. juuni 2007, kell 20:41 (UTC)

: Ei saa aru. Andres 2. juuni 2007, kell 20:52 (UTC)

: njah, ega ma oskagi seda normaalselt seletada, ilmselt lihtsalt maitseasi, nii et las ta siis ollagi nii - Ahsoous 2. juuni 2007, kell 21:16 (UTC)

Aga kui märksõna tekib Vikisse, kas siis märksõna tekitaja peaks selle siit maha kustutama? --Hendrix 9. juuni 2007, kell 13:35 (UTC)

üldjuhul oleks hea kustutada, see siin on lihtsalt abimaterjal... (aga mõningatel juhtudel peab enne nati kaalutlema, sest võib-olla kogemata miskeid nüansse) ja kui on küsimusi võib need rahumeeli kirja panna - Ahsoous 9. juuni 2007, kell 13:47 (UTC)

Seda võib teha ükskõik kes. Märksõna tekitaja ei pea tingimata selle pärast muretsema. Siiski oleks alati hea heita pilk sellele, mis märksõnale viitab.

Konkreetselt dipsomaania ja joomasööstu puhul on asi segane, nii et kustutada veel ei maksaks. Andres 9. juuni 2007, kell 14:05 (UTC)
jätsin nimekirja meelega sisse eksiili, sest artikkel oli vaidlustatud ning ka eklektitsismi kuna seal on tegu õiguste rikkumisega ning enne asjade paranemist ma neid nagu nimekirjast ei tahtnud eemaldada - Ahsoous 9. juuni 2007, kell 14:43 (UTC)

Teinekord jäta siis kommentaar juurde. Mina isiklikult artikli kvaliteedist ei hooliks. Andres 9. juuni 2007, kell 15:03 (UTC)

: aga kes see ütleb, et autoriõiguste rikkumisega artiklit keegi teine heastpeast ära ei kustuta? (nii et proovin siis edaspidi märkuse lisada) - Ahsoous 9. juuni 2007, kell 20:26 (UTC)

:: Jah, põhimõtteliselt võidakse kustutada, aga see on vähetõenäoline. Andres 9. juuni 2007, kell 20:33 (UTC)

Miks osad on paksus kirjas ja osad tavalises kirjas? Ave Maria 12. märts 2011, kell 13:50 (EET)

Paksus kirjas on mõnes kohas tähtsamad märksõnad. Andres 12. märts 2011, kell 15:00 (EET)

mõistlik oleks kuidagi säilitada ka selline loetelu, kus oleksid kõik märksõnad, sõltumata kas artikkel on Vikipeedias olemas või mitte. Seda seepärast, et hiljem on siis hea linke kontrollida ja hiljem ei peaks keegi märksõnasid jälle raamatust siia sisse tippima--Estopedist1 (arutelu) 29. juuni 2017, kell 09:41 (EEST)

Jah, ma mõtlesin ka selle peale. Saaks võtta ajaloost vana versiooni, aga probleem on selles, et kogu nimekiri ei ole siia veel jõudnudki. Saaks ju teha hoogtööd ja võtta kõige täielikuma vana versiooni, mis saada on, ja sinna kirjutada puuduolevad raamatust ära. Aga ma ei ole täielikult veendunud, et täielikku nimekirja hädasti vaja on. Mida sa mõtled linkide kontrollimise all? Ma saan aru, et selle nimekirja ülesanne on olnud anda eeskuju, milliseid märksõnu vikis kajastada tuleks, sellele kel VE ise käepärast ei ole. Kui märksõna on loodud, pole seda siin vaja hoida. Teine ülesanne võiks olla, et võtta eeskujuks ka VE vastavate artiklite sisu, aga siis peab tegijal juba nagunii VE olema endal kasutada ja see on suurem töö, mida vikis olev nimekiri oluliselt ei hõlbustaks. Adeliine 29. juuni 2017, kell 13:17 (EEST)

: Seda sisu asja on siin ikkagi arvestatud. Ühe pealkirja all võib olla mitu mõistet, ja Ahsoous on küsimustele vastanud. Teksti eeskujuks võtmine on autoriõiguslikel kaalutlustel riskantne.

: Kui tuua ära kogu nimekiri, võib ka tekkida autoriõiguslik vaidlus. Vist Saksamaal ei lubanud üks entsüklopeedia täisnimekirja vikis ära tuua. Andres (arutelu) 29. juuni 2017, kell 13:26 (EEST)

::õigus, täisnimekirja ei saa panna, sest terviklik loend ilmselt rikub autoriõigust. Eks tulevikus tehakse ilmselt selles osas Vikipeediale erand--Estopedist1 (arutelu) 29. juuni 2017, kell 23:23 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Ahsoous/VE 2002 märksõnad


Miks pealkirja tõlge puudub? Millal ilmus teine trükk? Miks on kokkuvõte teise trüki järgi? Kas see on oluline? Kas trükid on sedavõrd erinevad, et tuleks teha ka kokkuvõte 1. ja 3. trüki järgi? --Metsavend 21. september 2015, kell 00:28 (EEST)

Panen tõlke sisse ja täiendan bibliograafiat. Tavaliselt on kõige olulisem kõige viimane trükk (ja siis teiste järgi kokkuvõtet pole tarvis teha), aga mul ei ole seda. Kui ma selle saan, siis vajaduse korral asendan selle kolmanda trüki kokkuvõttega; ma ei tea, kui palju see teisest trükist erineb. Arvan küll, et on oluline märkida, millise trüki järgi kokkuvõte on tehtud. Andres (arutelu) 21. september 2015, kell 11:48 (EEST)

... mis meenutab Ameerika Ühendriikide truudut võrdsuse ja ühenduse ideaalile, tehes lipuvarda ...
truudut – ?--Raamaturott (arutelu) 27. aprill 2017, kell 16:15 (EEST)

Truudust. 146.255.183.246 27. aprill 2017, kell 16:34 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Philosophy of Science: A Contemporary Approach


Arutelu:AIDAmar

Võtsin selle osa välja, paistab, et on Google´iga tõlgitud. Ssgreporter (arutelu) 21. september 2015, kell 01:32 (EEST)

2012. aasta mais AIDAmar täielikult varustatud laser tehnoloogia ja näidata tootmist pardal. See on üheksas paigaldamiseks Emotion Media Factory for AIDA Cruises. Emotion Media Factoryy eksperdid välja töötanud spetsiaalse laser tehnoloogiat, mis talub äärmuslikke kliimatingimusi, samuti otsese kontakti merevee vabaõhu teki. Emotion Media Factory, Retrieved June 28th, 2015 http://emfactory.de/references/aida-luna-blu-sol-mar-stella.html AIDAmar multimedia show gallery
Multimeedia näitab arendatakse, kavandamisel ja Emotion Media Factory kõrvalises alusel. Sest kõik kruiisilaevad Emotion Media Factory loob uue näidatud iga ja kõik laevad 3 kuni 4 korda aastas. Täiesti Emotion Media Factory toodab üle 40 näitab igal aastal AIDA Cruises. Unikaalne omadus näitab see, et neid saab ajakohastada serveri alusel. See võimaldab pakkuda uusi näitab pealtvaatajatele regulaarselt.Blooloop, Retrieved June 26th, 2015 http://www.blooloop.com/news/emotion-media-factory-provides-spectacular-multime/3140#.VbZKqfntlBc


Arutelu:MMS

Kategooriaid on raske panna. Otseselt võttes see ei ole ju keemiline aine. Alternatiivmeditsiinikski saab seda nimetada vaid tinglikult, tegu on pigem alternatiivmürgitamisega. --Õel&Pahatahtlik (arutelu) 23. september 2015, kell 12:15 (EEST)

Minu meelest on sel alternatiivmeditsiini tunnused. Andres (arutelu) 23. september 2015, kell 20:54 (EEST)
See Delfi kommentaar tundub üleliigne, läheb liiga emotsionaalseks. Lisaks: nad joovad MMSi lahust, mitte MMSi, st 28-% lahuse tilku pannakse vee või mahla sisse. Selle viimase parandasin ära. --Astromaailm (arutelu) 24. september 2015, kell 10:11 (EEST)

Lahuse lahus? See on siis ikkagi muu vedelikuga täiendavalt lahjendatud MMS (=lahus), mitte "MMSi lahus". MMS ise ongi ju lahus.

Nii on vist korrektne jah. Andres (arutelu) 24. september 2015, kell 10:52 (EEST)
Lahjendatud MMSi siis? --Astromaailm (arutelu) 24. september 2015, kell 10:52 (EEST)

Siis jah. Andres (arutelu) 24. september 2015, kell 11:38 (EEST)
Huvitav, et MMSi artikkel guugliga välja ei tule. Juba võiks, ilma et peaks lisama teise märksõnana Vikipeedia. --Astromaailm (arutelu) 24. september 2015, kell 13:07 (EEST)

Pigem oleks mõtet siia täpsustusleht teha.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. oktoober 2015, kell 21:24 (EEST)

Siia tulevad valed lingid, mis tuleb parandada, aga ma jätaksin siiski praeguse sisu. Andres (arutelu) 14. oktoober 2015, kell 21:41 (EEST)

: Mina kindlasti ei jätaks. Multimeediasõnumeid küll vist tänapäeval enam eriti ei kasutata, võrguprotokollist on kuulnud erialainimesed ning sellise lühendiga teine keemiline aine on meil vähetuntud, aga kõigest hoolimata ma kohe kuidagi arva, et seda siin peaks esikohale seadma.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. oktoober 2015, kell 21:52 (EEST)

Ma parandasin esialgu ära lingid, mis viitavad sellele artiklile, kuid peavad silmas multimeediasõnumit. Aga mina olen nõus, et see artikkel tuleks teisaldada näiteks pealkirja MMS (mürgine ravim) vms alla ning luua asemele täpsustuslehekülg. See muidugi eeldab, et peab linkidega hakkama jamama. Voorits (arutelu | kaastöö) 23. oktoober 2015, kell 15:32 (EEST)

Pooldan samuti täpsustuslehekülge. Mõned lehed peavad MMS-i all silmas multimeediasõnumit ehk MMS-sõnumit, aga mõned Multimedia Messaging Service'it. Esimene tähendus (MMS=multimeediasõnum) kehtib sealjuures ainult Eestis, nii et artikli nime üle tasub arutleda. Aga nii sellest teenusest kui teenuse sõnumist saaks rääkida ühes artiklis. Anthrax11 (arutelu) 23. oktoober 2015, kell 19:48 (EEST)

: Mina jätaksin paika esiteks sellepärast, et teistel asjadel on täisnimed olemas, ja teiseks sellepärast, et see on kõige tuntum. Andres (arutelu) 24. oktoober 2015, kell 15:57 (EEST)

:: Kahtlen mõlemas su väites. Pooldan täpsustuslehte.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 25. oktoober 2015, kell 08:39 (EET)

Jama teema, siin kustutatakse seda pidevalt. Ma ei tea, mida teha.--Raamaturott (arutelu) 24. oktoober 2015, kell 23:01 (EEST)

Võib-olla peaks artikli kaitstuks muutma? Velirand (arutelu) 24. oktoober 2015, kell 23:24 (EEST)

"Imeravim" asendati "ravimiga". Aga kui me ütleme, et see on [[ravim]], siis see on erapoolik või väär. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 16. august 2018, kell 10:03 (EEST)

eitas MMS-i propageerimist, vaatamata varem raamatule "pH ime" kirjutatud eessõnale

See "vaatamata" on hinnang; eessõna sisu pole teada. Vaata Arutelu:Riina Raudsik. Mulle ei tundu ka artikli üldine toon päris erapooletuna. Andres (arutelu) 12. september 2018, kell 07:48 (EEST)
Mulle ka ei tundu artikkel piisavalt neutraalne. Faktide ja arvamuste vahendamise kõrval on siin lisatud ka omapoolseid hinnangulisi ja alusetuid väiteid. Nt turundusest ja mürgisest tuleb rääkida, aga see pole aine definitsiooni osa - võiks eeskujuks võtta ingliskeelse artikli definitsiooni. Turundamise jutuga on üldse liialdatud, kõik aine promojad vist ikka pole ärikad. Tekst jätab mulje, et Vanuatul surnud naise surma põhjustas MMS, aga viidatud artikkel seda ei kinnita. Ainet MMS-ina esitlejate tegevust on nimetatud propagandaks, MMS-i vastu sõna võtjate tegevust kirjeldatakse aga laste kaitsmisena jne --Minnekon (arutelu) 12. september 2018, kell 14:53 (EEST)
----
Äkki peaks panema päises täpsustusmärkusse ka hoiatuse, et MMSi ei aetaks segi naatriumkloriidi ehk keedusoolaga? Täna ilmus Postimehes artikkel, kus ajakirjanik läbivalt nimetas MMSi naatriumkloriidiks. Siis oleks vähemalt meie andnud oma väikese panuse, et lollused nii kergelt ei leviks. --82.131.40.240 15. september 2018, kell 11:43 (EEST)
----
Asjaosalised näivad soovivat ja soovitavat tarvitada veega lahjendatud kloordioksiidi ning on pakkunud välja viise, kuidas seda lähteainetest nagu naatriumklorit, soolhape jmt koduste vahenditega toota, sh mõned neist ekslikud ja ohtlikud, mõned vähem. Kui artikkel paremad ja halvemad lähteained, nende soovitud ja soovimatud reaktsioonid vmt tulemused ühte patta paneb, siis see pigem muudab selle "imelise mineraalilahuse" veelgi imepärasemaks. Ideaalis võiks see artikkel olla just demüstifitseeriv, st eristaks lähteaineid ja kloordioksiidi ning kirjeldaks ilma ülemäärase karikeerimiseta igaühe neist ja tootmisprotsessi ohte -- ja tagajärgi eri tulemite manustamisel. --Kamma (arutelu) 11. aprill 2021, kell 00:50 (EEST)


Arutelu:Aserbaidžaani kirjandus

Minu meelest seda aserbaidžaanikeelset fraasi pole tarvis. Andres (arutelu) 23. september 2015, kell 18:37 (EEST)

Request: The article is composed of only one short sentence. Can someone expand this article?


Arutelu:Anton Dzerožinski

Kui vaidlustada, siis tuleb ka öelda, mis on vaidlustatud, ja viidata allikale. Andres (arutelu) 25. september 2015, kell 11:12 (EEST)

allikad: Loodearmee, Põhjakorpus--Wabariigi parm. (arutelu) 25. september 2015, kell 19:19 (EEST)

: Ei ole just arusaadav selgitus, aga paranda siis ära,   kui valesti on. Andres (arutelu) 25. september 2015, kell 20:23 (EEST)

::aga vat ei paranda! Kvaliteetartikli autor ju toonud ka oma kvaliteetartikli selgituses ära, millistele allikatele antud kvaliteetartikkel põhineb. Ma lihtsalt juhin tagasihoidlikult tähelepanu asjaolule, et võibolla kvaliteetartiklite autor ei mõista veel eriti hästi lugeda, ei mõika vene keelt või siis on lihtsalt algklasside tasemel, isegi Lenin õppis kogu oma elu... Ma olen tähele pannud, et kvaliteetartiklite autor üllitab sarnaseid põhjalikke tekste päevas tükki viis, põhjus, miks ma just sellele artiklile just sellise malli külge kleepisin (mitte kustudada) on see, et võibolla kvaliteetartiklite autor ehk parandab/täisutab oma tööd. Ma üldiselt ei pööra tähelepanu kvaliteetartikli autori tegemistele muudel aladel aga ajaloos, eriti Eesti lähiajaloos, ma orienteerun, julgen väita, mõnevõrra paremini kui keskmine wikipeedia kaastööline ja sellised soperdised mida siin üks imbetsill päevastpäeva idioodi järjekindlusega genereerib ajab närvi mustaks. Statistika näitab, et eesti wikipedias on adminne per kasutaja rohkem kui kuskil mujal, tekib küsimus, miks üleüldse lastakse sellist paska läbi? Kuskilt jäi kõrva väide, et vandalismil pole siin pikka pidu.. antud artikkel kvalifitseerub kas väga ebaõnnestunud nalja alla või on see sulaselge vandalism. Tänan tähelepanu eest.--Wabariigi parm. (arutelu) 25. september 2015, kell 21:07 (EEST)

:: Meil ei jäänud siin vahepeal suurt kedagi järele, kes selle autori artiklitesse oleks jõudnud süveneda. Mõned ongi sellepärast eemaldunud, et siin niisugune asi toimub. Ainult kõige silmatorkavamaid vigu on püütud parandada. Toimetajaid oleks rohkem tarvis. Andres (arutelu) 25. september 2015, kell 21:23 (EEST)

:: Vandalism see ei ole, lihtsalt asjatundmatu ja kiirustades tehtud töö. Ma ei usu, et autor suudab ise parandada. Ma püüdsin esimest lõiku parandada, aga ma ei tunne end ka kindlalt. Andres (arutelu) 25. september 2015, kell 21:35 (EEST)

:::no siis tehke midagi selle autoriga! ISO standardite vastu eksiv märgis, trollihoiatus, verbaalse kõhulahtisuse hoiatusmärk või mis iganes tempel/märk... Vaadates statistikat on eesti wikipedias adminne per kasutaja rohkem kui meie lähiskonnas, kuskil on miskit väga mäda. Kvantiteet ei ole omaette kvaliteet, vähemalt wikis mitte (tegelikult kui päris aus olla siis mina isiklikult kustutaks ära ka kõik need ühelauselised geograafiliste asumite kvaliteetartiklid.. mul ON külmikus ka kolm pudelit viina.. aga see ilmselgelt ei vääri omaette artiklit, nagu ei vääri omaette artiklit Sõrve küla, kui selle kohta pole muud öelda et see on küla Harku vallas... kui ma siin juba lällan.)--Wabariigi parm. (arutelu) 26. september 2015, kell 00:24 (EEST)

:::: Adminne on palju küll, aga neid, kes uusi artikleid toimetavad, on väga vähe.

:::: Mis puutub küla artiklitesse, siis minu meelest peaks iga küla kohta artikkel olema. Nendest on rohkem kirjutada, kui praegu on jõutud teha. Kuskilt peab ju alustama.

:::: Märgid ei tee artikleid paremaks. Ja pole ju mõtet märki panna, kui vigu ei nähta. Kõik artiklid ei pruugi vigased olla. Andres (arutelu) 26. september 2015, kell 00:31 (EEST)

Poolakad on need andmed leidnud ja lisanud, vt poolakeelne artikkel. Amherst99 (arutelu) 2. aprill 2023, kell 13:12 (EEST)


Arutelu:Eston Kohver

Pihkva regioonis? Andres (arutelu) 26. september 2015, kell 15:47 (EEST)
Mis ordeni? --Epp 27. september 2015, kell 01:48 (EEST)

Ordeni annab ju alati president isiklikult kätte. Ühte ordenit mainitakse tunnustuste all (2010). Ma ei usu, et salajasi ordeneid olemas on. Kogu see asi on kahtlane, ma tõstaks selle välja.

Ainus allikas, mille leidsin, on see: . Kohver oli üks seitsmest kaitsepolitsei ametnikust, kes käisid koos Paedaga pantvange ära toomas (mitte vabastamas). Ja see oli 2011. Kui ta hiljem ordeni sai, peaks see teenetemärkide andmebaasist näha ja artiklis kajastatud olema. Andres (arutelu) 27. september 2015, kell 08:36 (EEST)
Eston Kohver on Kaitsepolitsei veteran, keda pantvangide vabastamise eest Liibanonis autasustati Vabariigi Presidendi poolt ordeniga, mille andis kätte Vabariigi President isiklikult.

Välja. Andres (arutelu) 27. september 2015, kell 08:57 (EEST)

Vaidlustatud on see, et oli tegu spioonivahetusega. Kuidas seda siis sõnastada ja millisele allikale viidata? Võiks muidugi täpsemalt öelda, kus see sündmus toimus. Andres (arutelu) 27. september 2015, kell 10:13 (EEST)
Ma saan aru, et teema on võõras. Siiski soovitan teil järjekordselt mitte lahmida. Kohver sai ordeni. Tema presenteerimine avalikusele tõi kaasa ka FSB huvi teda röövida. Nad tundsid Kohverit kuna ta käis FSB osakondades Pihkva oblastis töönõupidamistel FSB töötajatega seoses piiräärse salakaubandusega.[Kasutaja:Marbella112|Marbella112]] (arutelu) 27. september 2015, kell 15:36(EEST)

Me saame tugineda ainult avalikule infole. Kohver sai 2010. aastal teenetemärgi, see on artiklis ka kirjas. Milles seisneb lahmimine? Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 01:27 (EEST)
Kolmandas lõigus öeldu põhineb arvamusartiklil või intervjuul kõrvalise inimesega. Ma ei ole kindel selle usaldatavuses. Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 02:29 (EEST)

Selles lõigus on kuulujutt. --Metsavend 29. september 2015, kell 09:14 (EEST)

Kas vajab endiselt toimetamist? Andres (arutelu) 29. september 2015, kell 18:12 (EEST)

See ebausaldusväärne allikas on ju ikka sees. Kas üks Tomski oblasti kultuuriameti endine juht on usaldusväärne allikas Kaitsepolitsei sisemise töökorralduse kohta? --Metsavend 29. september 2015, kell 18:19 (EEST)

: Välja:
Kaitsepolitsei Lõuna-Eesti struktuuriüksuse töötajana kuulus Kohver töögruppi, kes kohtus Vene Föderatsiooni territooriumil, FSB Pihkva oblasti struktuuriüksustes, Venemaa kolleegidega tõkestamaks piiräärset salakaubandust.Andrei Kuzitškin: väidetavalt hoiatati Eston Kohvrit juba 2014. aasta mais Postimees, 02.08.2015
Andres (arutelu) 29. september 2015, kell 20:01 (EEST)

Käändub ikka Kohvri, Kohvrit. Vt ka https://et.wikipedia.org/wiki/Presidendi_k%C3%A4%C3%A4ndkond Sillerkiil (arutelu) 29. detsember 2022, kell 17:40 (EET)


Arutelu:Pragmapoeetika

Kas terminit "pragmapoeetika" on enne Merilaid kasutatud? Või kas pragmapoeetika oli enne Merilaid sisuliselt olemas? Praegu tundub teises lõigus öeldu artikli kirjutaja isikliku hinnanguna.
Kas on kindel, et pragmapoeetika on filosoofia? Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 12:45 (EEST)
Seda on kirjandusviidetest tõesti näha, et poeetikaga on pragmaatika vahenditega tegeldud. Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 12:48 (EEST)
Aga tundub, et siin implitseeritakse, et Merilai oleks pidanud loetletud teostele viitama. Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 12:49 (EEST)
Kas "pragmalingvistika" on üldkasutatav termin? Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 12:52 (EEST)

Pargmalinvistika on üldaktsepteeritud termin.
Poeetilise keelekasutuse teooria (poeetilise/kujundliku keele pragmaatika, pragmatics of poetics; pragmatics of poetic discourse; "pragmapoeetika" võib olla Merilai termin, ehkki see on tegelikult ebatäpne, õige oleks "poeetika pragmaatika", pragmatics of poetics) kujunes sisuliselt välja Ohmanni, Mey, Pratti; Zholkovsky jt. töödes veel 1970.-80.a-tel. Pilkingtoni "Poetic Effects: A Relevance Theory Perspective" (2000) on poeetilise keelekasutusteooria värskem kokkuvõte. Ka "kahe konteksti teooria", ehk referentsiaalse ja kujundliku (poeetilise, fiktsionaalse, jms) konteksti teooria oli algelisel kujul olemas juba Jakobsonil ning sealt laienes Ricoueril metafooriteooriatele. Banfieldil on subjektiivne vs. objektiivne kontekst (sellest on tuletatud Utterance Context vs. Thought Context Shlenkeril).

Merilai ütleb nii: "Selles suunas on püüeldud varemgi, näiteks kirjandusliku pragmaatika mõiste abil (literary pragmatics within literary studies): vt Pilkington (1991), Pagnini (1987), kogumikud Problemy Poetyki Pragmatycznej (1977) või Literary Pragmatics (1991) jm, kuid neist ei olnud käesolevale eeskuju." Ja pragmapoeetika kohta ta ütleb, et see on tal tekkinud keeletegevusõpetuse ja poeetika kokkusulamisel. Mis mõttes see termin ei ole täpne? Ma pean palju lugema, et selle üle ise otsustada. Andres (arutelu) 29. september 2015, kell 17:47 (EEST)

Nii et vähemalt Pilkingtonile ta viitab. Andres (arutelu) 29. september 2015, kell 17:48 (EEST)
Pragmapoeetika on kunstilise keelekasutuse teooria

Minu meelest see on liiga nõrk sõnastus, kas nii ei võiks öelda poeetika kohta üldiselt? Andres (arutelu) 29. september 2015, kell 18:19 (EEST)
Üsna nukker on vaadata, kuidas te kahekesi koostöös olete suutnud artikli pekki pöörata. Ja tuksi ka.

Kes kahekesi?

Kas Sa soovitaksid Oobi redaktsiooni juurde tagasi pöörduda? Andres (arutelu) 8. jaanuar 2016, kell 19:08 (EET)


Arutelu:Varas seaduses

Seaduslik varas, varas seaduses, õigustmõistev varas.
Tõesti on eesti keeles levinud tõlge seaduslik varas. Sisuliselt on kõige õigem David Satteri tõlkija poolt kasutatud  õigustmõistev varas. Küsimus on selles et Venemaal tähendab traditsiooniliselt õiglus seda, et karistatakse ja priviligeeritakse inimesi mitte niivõrd lääneliku arusaama järgi seadusest vaid enamasti nende kuuluvuse järgi mingisse kihti, rühma või klassi. (Kulak, pärisori, oligarh, jne)--[[Eri:Kaastöö/80.235.7.239|80.235.7.239]] 2. oktoober 2015, kell 17:06 (EEST)

Artiklis kasutatud sõna "staatus" tuleks nähtavasti enamikel juhtudel asendada sõnaga "seisus". Juttu on ju vargaseisusest, millesse "tõstetakse", "vargatiitlist", vargaks "kroonimisest", "tiitlist ilmajätmisest" jne. 90.190.71.25 2. oktoober 2015, kell 18:01 (EEST)

See peaks siis vähemalt esimesel korral jutumärkides olema. Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 11:13 (EEST)

Minu arvates on artikkel viimaste parandustega ära rikutud ja tuleks tagasi pöörata. Eriti häbiväärne on keele solkimine. 90.190.71.25 4. oktoober 2015, kell 11:00 (EEST)

Kas nende parandustega infot juurde ei toodud. Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 11:13 (EEST)

:Erinevus lehekülje "Seaduslik varas" redaktsioonide vahel. 90.190.71.25 4. oktoober 2015, kell 11:25 (EEST)

:: Aa, Sa mõtled ainult Vaheri parandusi. Kui seal midagi head ei ole, pööra siis tagasi. Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 11:33 (EEST)

:::Kuidas see käib? 90.190.71.25 4. oktoober 2015, kell 11:35 (EEST)

:::: Mine viimase kõlbliku redaktsiooni juurde, ava see ja salvesta. Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 11:59 (EEST)
Minu meelest on kogu teksti probleem selles, et tõlgitud sõnad on kohmakad ja tausta mitte arvestavad. Mõned sõnad ei sobi sellisel kujul eesti keelde või teatmeteosesse (nt varas seaduses!?). Definitsiooni tõlkisin sakslastelt, sõnal kaks tähendust ja olemasolev tekst ei arvesta seda. Teksi sees on veel absurdsusi, nagu see tabel...--Vaher (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 18:32 (EEST)

"Varas seaduses" on küll ebaõnnestunud tõlge, aga kui seda juba on kasutatud, las see siin siis olla, et lugeja oskaks kokku viia.

Kui artiklis on juttu ühest mõistest, siis teise tähenduse mainimine on eksitav. See peaks olema teises artiklis ja siinse artikli päises link. Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 18:43 (EEST)

Miks see tabel on absurd? See on võetud Venemaal välja antud kriminoloogiaõpikust. Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 18:46 (EEST)

::Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Täheõpikus (st, Aabitsas) oli kirjas, et peagi saabub Kommunicm, seega, ei miskit absurdset, "UrartuNašž".—Pietadè (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 19:06 (EEST)

:seda pole seal kirjas, praegu jääb mulje nagu oleks kogu maailmas ...--Vaher (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 18:50 (EEST)

:: Neid ei olegi väljaspool endist NSV Liidu territooriumi, minu meelest tuleb see definitsioonist välja. Vene viki väitel sellele mujal ka analoogi pole. Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 18:56 (EEST)
vaidlustasin--Vaher (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 18:36 (EEST)

Mille nimelt Sa vaidlustasid ja millele toetudes? Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 18:52 (EEST)

: Isiku "tiitlit" ja laiemat tähendust, organiseeritud kuritegevuse tavasid (mida siin subkultuuriks, mujal koodeksiks nimetatakse) ei eristata. --Vaher (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 19:24 (EEST)
kahetähenduslik väljend, mis viitab süüdimõistetud varga seisusele kurutegelikus astmestikus (blatnoi) või varaste käitumistavadele.

Minu meelest on see mõttetus.

Mis mõttes ei eristata? Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 19:36 (EEST)
Võtsin selle välja. Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 19:45 (EEST)
Kas seaduslik varas on sama mis platnoi? Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 19:40 (EEST)
Endise NSV Liidu aladele, s.h põhiliselt Moskvasse, on siirdunud hulgaliselt seaduslikke vargaid, kriminaalseid autoriteete ja teisi professionaalseid kurjategijaid kahest Gruusia suurimast linnast, Thbilisisist ja Khuthaisist.[3]

Siin on midagi valesti: Gruusia on ju ka endine NSV Liidu ala. Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 18:52 (EEST)
Minu meelest võiks kasutada "blatnoi", siis oleks asi selgem. Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 19:09 (EEST)

Selguse huvides, kas pead silmas põhhiga algavat sõna: platnoi?—Pietadè (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 19:27 (EEST)

: Jah, ma ei teadnud, kuidas kirjutatakse. Siis tuleb ka artikkel Blatnoi parandada. Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 19:33 (EEST)

::Jah, ÕS 2013 arvab sama.Sattusin eile lugema artiklit Puccio pere kohta, kas nemad käiksid "platnoi" alla, seaduslike alla või veel kuhugile n-ndasse kohta?—Pietadè (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 19:38 (EEST)

::: Itaalia kohta need mõisted ei tohiks kehtida. Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 19:40 (EEST)

:::: Puccio siiski Argentina, ja hispaania keel; kusjuures ruwi wiktionary's on art блатной, viitega enwi-le, seal aga tagasiviidet pole...—Pietadè (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 19:50 (EEST)
Üks "diagnoos" (osalise anamneesiga) on veel lehel Словарь блатного (тюремного) жаргона—Pietadè (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 20:37 (EEST)

Pole sellel artiklil praeguses arengujärgus eriti suurt viga midagi. Ennem oleks vaja pigem artikleid Venemaa kuritegevuse, korruptsiooni ja selle arengu kohta. Muidu on tegemist lipsu pärast sebimisega, kui ülikondagi veel ei ole. Niigi on eesti keelses Vikipeedias sellega võrreldes hulganiselt artikleid, mis on puhtad lapsused.  Muidugi oleks vaja  rohkem ja paremaid viiteid ning keelelist kohendamist. Niigi on allikad vasturääkivad.--[[Eri:Kaastöö/80.235.7.239|80.235.7.239]] 6. oktoober 2015, kell 18:38 (EEST)

Ma ei tea ühtegi autoriteetset allikat, ja ka siin ei ole ühtegi ära toodud, mis oleks kasutanud tõlget „seaduslik varas” (kunagi arvasin samamoodi). Jätke omaenese tavad ja järgige Vikipeedia seadusi. Tooge mõned autoriteetsed allikad ja hakake alles siis pealkirja muutma. Ka teiste keelte vikide artiklite nimed on otsetõlkes varas seaduses.
Otseseseim ja õigeim tõlge on „varas seaduses”, mis sisuliselt tähendab „õigustmõistvat varast”.
„Varas seaduses” (ka tähendusena varas seadusena) tähendab elukutselist kriminaalset autoriteeti, kes personifitseerib seadust. See et ta järgib traditsioone (tavasid) on küll iseloomulik kuid teisejärguline, sest traditsioonid on aja jooksul muutunud. Ta ise ongi elav seadus, nö armu ja hirmu osutav isevalitseja. Mitte mingeid paberseadusi siin aga ei ole, varaste maailma seaduse kõige üldisemaks nimetuseks on mõistmine „ponimanie”. (Igalühel on ju oma pere (klann) kuhu ta kuulub ja keda tuleb toita. Ka abitud vanemad ja kaitsetud lapsed.) Seaduslik varas vihjab aga seadusmaailmale, kus bossiks on seadus. Sisuliselt on see nonsenss, sest kui seadus hakkab valitsema (milleks on vaja konsensust), siis hakkab toimuma liikumine kriminaalsusele vastupidises suunas. Siin on aga seaduseks tugevama kavalpea (kaika, rusika jne) õigus.  Vt näiteks Mark Galeott „„Who`s the Boss: Us or the Law?”  The Corrupt Art of Governing Russia.” University of London
Näide. Antud olukorras oleks ma ju võinud öelda: „Ma tunnen Iivar Hirmsat” ja probleemid oleks võinud olla, muidugi vastavas keskkonnas, kohe lahendatud. Siiski oleks huvitavam lugeda Teie poolt viidatavaid arvestatavaid allikaid. (Ah jah. Iivar Hirmus ja Edgar Valter olid mingil ajal pinginaabrid.)--80.235.7.239 9. oktoober 2015, kell 11:58 (EEST)

Ma ei ole nõus, et "seaduslik varas" on ainult massikultuuris. Palun väga, Siin on eksperdi artikkel, kus kasutatakse sama väljendit, ja minu meelest on see küll autoriteetsem kui viidatud tõlketeosed. Andres (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 15:45 (EEST)

: Sisekaitseakadeemia politseikolledži politseiõpetus. Risto Pullat. Kas tegemist on kutselise tõlkija või autoriteetse filoloogiga? Kas Te lasete oma hambaid ravida Einstenil või kasvõi mühakalikul, ent korralikul hambaarstil? Ta järgib lihtsalt massimeedias väljakujunenud tava, et olla mõistetav. Peamine asi on selles, et ma ei tea rahvusvahelises ulatuses (vaata teiskeelseid Vikisid) ühtegi samalaadset tõlkepretsedenti. Kui hästi otsida, siis võib-olla leiab. Edu! Tänu huvitava aadressi eest.--80.235.7.239 10. oktoober 2015, kell 11:55 (EEST)

:: Mina ei oska tõlkijate kompetentsi hinnata, aga tõlkija peab arvestama traditsiooni ning hälbima sellest ainult tõsise vajaduse korral.

:: Väljendid on kõigis keeltes tinglikud ega pruugi iseenda eest rääkida. "Varas seaduses" on eesti keeles kindlasti kohmakas (kuidas kasutada omastavat käänet?), analoogseid väljendeid on eesti keeles vähe ("peaminister eksiilis"); küllap sellepärast ongi öeldud "seaduslik varas".

:: Meil on siin kutseline toimetaja Kasutaja:Kuriuss, küsime tema arvamust. Andres (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 13:13 (EEST)

:::Minu jaoks on see üsna võõras valdkond, mis vajaks kindlasti õiguskeele asjatundjatega konsulteerimist. Sõna "seaduslik" põhitähendus on küll "seadusega kooskõlas olev, seadusele vastav", aga eeskätt erialastes tekstides on seda kasutatud ka tähenduses "seaduse mõistes, seadusega/seaduses defineeritult". Risto Pullati artikkel on väga hea ja minu meelest korralikult toimetatud, sobiks viidatavaks allikaks küll, minu arvates on see autoriteetne allikas. Sealt tuleb mu meelest hästi välja, et keelend "seaduslik varas" pole kindlasti mitte ametlik õigusvaldkonna termin, vaid pigem psühholoogia valdkonda kuuluv väljend/mõiste. Kõik mõisted ja terminid on kokkuleppelised, mõne kokkuleppe sätestab seadusakt, mõne kohta aga ei pruugi kirjalikku kokkulepet ollagi. Kõik keelekokkulepped ei pruugi kõigile meeldida, aga kui autoriteetses allikas avaldatud paremat mõistet/terminit pole, siis võiks lähtuda sellest, mis olemas on. Minu keeletunnetuse järgi on "varas seaduses" vägisi tehtud toortõlge, eelistaksin kindlasti "seaduslikku varast".

:::Kui keegi leiab, et Andrese viidatud artikli seisukohad ja/või sõnavara väärivad kriitikat, ja suudab konstruktiivselt välja pakkuda paremaid variante, siis soovitan algatada ühiskondliku diskussiooni mõnes ajalehes või ajakirjas. Oma ala asjatundjate keelearutlused on tavaliselt väga oodatud näiteks ajalehes Sirp, aga arukaid ja asjatundlike põhjendustega artikleid võetakse kahel käel vastu muudeski väljaannetes. Kuriuss 10. oktoober 2015, kell 14:31 (EEST)

::: Küsige ja tehke siis nagu vaja. Vabandage, et seda ise ei tee. Pole siin pidevalt tegev. Tegemist pole omastava vaid seesütleva käändega.--80.235.7.239 10. oktoober 2015, kell 13:26 (EEST)

:::: Kui me tahame kogu fraasi panna omastavasse käändesse, mis me siis saame? "Varga seaduses", "varaste seaduses"? Andres (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 14:05 (EEST)

::::: Siis küll, kui tahame. Kuid mitmus on hoopis "vargad seaduses". Jah väike jama sellega küll. Asi on ka selles, et väljendit "seaduslik varas" varas saab kasutada ka tähenduses nö legaalse varga kohta. St mingi korrumpeerunud ametniku sünonüümina. Ja ka nii mõista.
 Kas ei ole mitte nii, et "varas seaduses" omastav: "seaduses varga/varaste" (vrd "Sõda Donbassis" – "Donbassi sõja").—Pietadè (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 15:23 (EEST)

::::::: Jah, aga minu meelest läheb see väga imelikuks. Andres (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 22:58 (EEST)

:::::::: Või siis omastav: "seaduses oleva varga"—Pietadè (arutelu) 11. oktoober 2015, kell 11:52 (EEST)

::::::::: Mitte iial ei hakata nii rääkima. Andres (arutelu) 11. oktoober 2015, kell 12:59 (EEST)

: ÜKS KÜSIMUS. Gunnar Aarma oli vangilaagris valitud vangide omavaheliseks kohtunikuks. Kardan et just kriminaalsete poolt? Milline oli ta staatus ja kuidas seda kutsuti?--80.235.7.239 10. oktoober 2015, kell 12:27 (EEST)
Naljakana tunduv link Venemaa - elevantide kodumaa pole nali. Vene Vikis on ka vastav artikkel.--80.235.7.239 9. oktoober 2015, kell 12:42 (EEST)

Artikkel Obštšak ei räägi praegu ühiskassast. Andres (arutelu) 20. november 2015, kell 00:27 (EET)

Kui artikkel Obštšak läheb praegusel kujul kustutamisele, nagu sa ette panid, siis pole sellest ehk lugu ja praegune link (ümbersuunamisega) võib jääda ootama Ühiskassa artiklit? 90.190.71.25 20. november 2015, kell 00:51 (EET)


Arutelu:Relvastatud Võitluse Liit

Tore kui leiaks üles selle allika, kas artikkel Vikerkaares vms oli, kus oli kirjas üsna tõenäoline hüpotees, võibolla isegi teatava tõestusega, et RVL oli tegelikult KGB mahitusel  tekkinud ja provokaatorite tegu alguses, et sellepärast metsavennad lõpuks kätte saadigi. Praegu teadaolevad RVL liikmed olid ise ilmselt enamus heausksed provokatsiooni ohvrid. Kui see hüpotees peaks tõele vastama. Vähemalt ära mainida tasuks - kui allika üles leiaks... BirgittaMTh (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 21:16 (EEST)


Arutelu:Adik Levin

Mida on mõeldud ristinime all? Andres (arutelu) 6. oktoober 2015, kell 08:56 (EEST)

Ma küsin seda uuesti. Kas ta on ristitud? Need nimed sellele ei viita. Viidatud allikas pole ristinimest juttu. Andres (arutelu) 16. detsember 2015, kell 22:19 (EET)

:Mis selle ristinimega teha? Andres (arutelu) 22. november 2016, kell 11:20 (EET)

:: Ristinime võiks asendada sünninimega. Velirand (arutelu) 22. mai 2022, kell 09:20 (EEST)
Tekstis pole ühtki sõna Levini vaadete kriitikast ning ka lingivalik ainult promob tema teooriaid. Sisuliselt NPOV.

Tekstis ei ole tema toitumisalastest vaadetest üldse juttu.

Sa võid lisada linke, kus tema vaateid kritiseeritakse. Andres (arutelu) 22. november 2016, kell 11:20 (EET)

Võtsin järgneva viitamata ilukirjandusliku ja Levinit kiitva teksti artiklist välja. Ehk keegi leiab osadele neist väidetest allika juurde ja lisab neutraalses toonis artiklisse.--Minnekon (arutelu) 15. august 2020, kell 16:11 (EEST)
Doktor Levini poolt väljatöötatud ja teaduslikult tõestatud „Enneaegsete laste humaanse abi süsteem“ hakkas levima juba 80. ja 90. aastatel, aga ka hiljem ning 2000. aastatel tunnistati see pediaatria kuldseks standardiks kogu maailmas.  Professor, silmapaistev lastearst, neonatoloog, humanist, kirjanik, see pole kaugeltki täiuslik nimekiri selle suure isiksuse saavutustest. Ta on sage külaline televisioonis, raamatute, teadusartiklite ja populaarteaduslike artiklite autor, kes levitab humaanseid ideesid ja tervisliku toitumise süsteeme.
Valgas, juudiperes sündinud poissi ootas mitte kerge, kuid huvitav saatus ees. Ta pidi juba varases nooruses paljutki üle elama ja mõistma, kõik see karastaski tema tahet ja kujundas Adik Levini iseloomu.
Tema pere tuli Siberist Eestisse tagasi 1945. aastal. Ning Adik asus õppima eesti koolis.
Edasi tulid õpinguaastad Leningradi Pediaatrilises Meditisiinilises instituudis, mille Adik Levin lõpetas 1968. aastal. Tundus, et loogiline jätk oleks tagasitulek kodusesse Eestisse, kuid saatus tegi järjekordse kukerpalli ning doktor Levin läheb tööle Kasahhi NSV Uralski linna. Kuid sidemeid Eestiga pole ta kunagi kaotanud.
Kasahstanis ta mitte ainult ei omanda ja lihvi ametialast meisterlikkust, vaid hakkab ka tegelema teadusega. 1974. kaitseb ta teadusate kandidaadi väitekirja ja 1975. aastal tuleb tagasi Eestisse.
1979. aastal saab Adik ettepaneku asuda juhtima vastsündinute ja enneaegselt sündinud laste patoloogiaosakonda Tallinna lastehaiglas. Ta võtab selle ettepaneku vastu ning see määrab tema saatuse.
Neonatoloogia oli tol ajal kaugel humaansusest lapse suhtes. Doktor Levin muudab põhjalikult olemasolevat struktuuri, ning esimest korda maailmas ja endise NSV liidu territooriumil luuakse tänu tema pingutustele „Ema ja lapse“ osakond, kus ema tohtis olla koos lapsega 24 tundi ööpäevas koos.
Ei maksa unustada, et tol ajal, kui doktor Levin alustas oma revolutsioonilist tegevust, arvati NSV liidus ja arvatavasti ka terves maailmas, et täiskasvanud, isegi lihane ema, võivad lapsele anda edasi nakkuseid, mis teevad enneaegselt sündinud lapse tervisele kahju. Oli olemas tervishoiuministeeriumi vastav korraldus, see oli süsteem. Kuid siiski otsustas dr. Levin seda traditsiooni lõhkuda.
Doktor Levin oli veendunud, et see probleem on ainult NSV liidus, kuid kui ta 10 aastat hiljem külastas esimest korda Soomet ja Saksamaad, siis avastas, et ka seal on kõik samamoodi nagu NSV liidus.
Ka läänes eraldati enneaegselt sündinud või haige lapse ema lapsest, kuid teistel põhjustel – meedikud arvasid, et ema on väsinud ja stressis ning vajab täielikku rahu.
Lisaks meeskonnale, kes aitas lapsi, lõi Adik Levin ka spetsialistide meeskonna, kes tegelesid ka emadega, kel olid ükskõik millised probleemid, kaasa arvatud psühholoogilised.
Eesti kogemused olid tolle aja kohta revolutsioonilised. Tallinna lastehaiglat külastasid peaaegu kõik liiduvabariikide juhtivad neonatoloogid ja tervishoiuasutuste juhid. Ning doktor Levinit hakati kutsuma andma loenguid üle terve maailma.
Professor Levinit hakati kaasama rinnaga toitmisega tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonide töösse. Ta pööras tähelepanu, et märgatakse vaid tervete laste rinnaga toitmise probleeme, kuid mitte ükski organisatsioon ei tegele haigete ja enneaegsete lastega. Ning doktor Levin hakkas nõudma suhtumise muutmist haigetesse vastsündinutesse ja enneaegsetesse lastesse.  Tänu sellele, et doktor Levin on vastsündinute humaanse meditsiini autor, on ta läbi sõitnud terve maailma ja esinenud loengutega enam kui 30 riigis.
Maailma tervishoiuorganisatsioon ja UNICEF on välja töötanud algatuse „Lapsesõbraliku haigla Initsiatiiv“. Ning doktor Levini poolt kogutud kogemused võimaldasid välja töötada  ka algatuse humaanseks vastsündinute meditsiini initsisatiivks.
Nii tol ajal kui ka praegu on kõik välismaised spetsialistid, kes kas kohtusid Adik Leviniga või külastasid Tallinna kliinikut šokis ja vaimustuses sellest, mida Adikul õnnestus ära teha.
Kuid samal ajal Lääs ei olnud valmis omaks võtma, et vaene Eesti NSV liidust õpetab neile uusi meditsiinilisi meetodeid.
Isegi 1994. aastal, kui Adik saadab oma artikleid pediaatria juhtivatesse ajakirjadesse üle terve maailma ei taheta neid avaldada. Kuid oma kangekaelsusega Adik siiski saavutab juhtivate maailma spetsialistide tähelepanu.
Kaks Ameerika pediaatria helgeimat pead tol ajal, Marshall Klaus ja John Kennel kirjutasid 1999. aastal, et Adik Levin suutis panna Eestis aluse tõelisele innovatsioonile nõukogude ajal.
Tänu nende abile ja paljudele esinemistele rahvusvahelisel tasandil avaldas 1999. aastal maailma juhtiv ajakiri Acta Pediatrica Adik Levini artiklid. Sellest hetkest sai Adik Levini nimi maailmakuulsaks ning tema lähenemine vastsündinutele hakkas levima üle maailma.
Pärast pensionile jäämist jätkas Adik suhtlemist erinevate riikide pediaatritega. 2010. aastal külastas Adik Levini vastsündinute osakonda Sho Lee, pediaatriaprofessor, neonatoloog ja ema ning lapse tervise uuringute keskuse direktor. Tallinnas nähtu põhjal sai Sho Lee rahastuse 3 aastaseks uuringuks. Alates 2011. aastast viidi Adik Levini süsteemi alusel läbi uuringud 25 Kanada, USA ja Uus-Meremaa haiglates.
2016. aastal Baltimore’is Ameerika pediaatrite assotsiatsiooni plenaaristungil tunnistati see süsteem maailma kuldseks standardiks. Märkimisväärne on see, et Adik tõestas teaduslikult selle juba 1991. aastal oma doktoritöös, märkides seda ka monograafias, kui maailm tunnistas selle kuldseks standardiks alles 30 aastat hiljem.
Tõesti, NSV liidus hakati juba 80. aastate lõpus avama osakondi enneaegselt sündinud lastele. Ja seda tänu sellele, et Adik Levini poolt Tallinna lastehaiglas välja töötatud süsteem vormiti raamatuks ja tänu tema doktoritööle oli see ka teaduslikult tõestatud. Tuleb tunnistada, et tänu sellele on endise NSV liidu maad neid küsimustes kaugelt ees lääneriikidest, kes alles on teel humaanse suhtumise suunas enneaegselt sündinud lastesse.
Eesti Vabariik on ka selles osas maailmas olnud kogu aeg innovatiivne. Tallinn on kindlasti ainukene pealinn Euroopas ja võib olla ka maailmas, kus kõikides raviasutustes ehk siis sünnitusmajades ja lastehaiglas viibivad oma enneaegsete laste juures mitte ainult emad aga ka isad 24/7 ehk pidevalt, ööpäevaringselt!
2015. aastal sai Adik Levin lastekaitsepäeval tiitli ja preemia Elutöö eest. See autasu anti üle teenete eest laste tervise , heaolu ja õiguste kaitsmise eest. Lisaks omistati doktor Levinile ka tiitel „ Laste ja noorte lemmik“. Talle on Eesti Vabariigi president andnud Punase risti I klassi ordeni. Lisaks on Adik ka Tallinna linna aukodanik. Adik Levini poolt välja töötatud 11 reeglit humaanseks hoolitsuseks enneaegselt sündinud laste jaoks ripuvad täna paljudes maailma neonataalsetes osakondades.


Arutelu:Kaldale uhutud

īMind häirib see, et sisukokkuvõtte asemel on niisugune sünopsis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 9. oktoober 2015, kell 16:23 (EEST)

146.255.183.117 võiks siia suvaliselt malli toppimise asemel kommenteerida, et mis täpsemalt veel tema arvates viitamist vajab. Neptuunium (arutelu) 6. detsember 2016, kell 16:38 (EET)
KÕIK vajab viitamist. KÕIGIS ARTIKLITES. Loe juhendit ja palun lõpeta vandaalitsemine.
Ja kas ikka peab nii ülbe olema?

Kõik tähtsad (st. iga osatäitja ei vaja eraldi viidet jms) väited on viitatud, sissejuhatuses olevad asjad on viitatud peatükis "Linastumine ja auhinnad". Soovitan vaadata ingliseviki artiklit ja sealset viitamist, muide. Vabandan kui tundusin ülbena.Neptuunium (arutelu) 6. detsember 2016, kell 17:01 (EET)

:See artikkel on mul veel pooleli. Ma oli ka "veidi" mööda pannud, sest film ei kandideerinud mitte parima filmi vaid parima heli kategoorias.

:Meil on rohkem sellised artikleid, kus pole ühtegi viidet, siis on veidi imelik panna puuduvate viidete mall sellisele mitte kuigi pikale artiklile, kus on üle viie viite. Ja miks ta ei võiks juba läbi käia kõik need vanemad artiklid, kus pole ühtegi viidet, ja panna sinna ka see mall.--Raamaturott (arutelu) 6. detsember 2016, kell 17:18 (EET)
Rahu, rahu. Las ta paneb neid malle, mis sellest siis on? 146.255.183.17 6. detsember 2016, kell 17:51 (EET)


Arutelu:Eesti Luuleliit

Artikli Ilmre järgi see ajakiri enam ei ilmu. Andres (arutelu) 11. oktoober 2015, kell 18:39 (EEST)

Vt http://luuleajakiri.blogspot.com.ee/2010/09/saateks-ilmrele.html --Metsavend 11. oktoober 2015, kell 19:41 (EEST)

Meil on link Sojuz poetov Estonii. Kas see on sama asi? Kui mitte, siis kas selline organisatsioon on üldse eksisteerinud?--Estopedist1 (arutelu) 28. mai 2018, kell 10:08 (EEST)


Arutelu:Rändkauplus

Kui ma asetada praegu galerii all olevad pildid enne Rändpoed Eestis alamsektsiooni, siis jääb selle sektsiooni pealkiri ja tekst väljaspoole vaatevälja. -Mardus /arutelu 11. oktoober 2015, kell 22:58 (EEST)

Mis mõttes väljaspoole vaatevälja? See on piltide tavaline asend. Mobiilivaates on küll kõik korras. Pildigaleriid pole paari pildi pärast mõtet teha, pildid võivad vabalt olla paremal üksteise järel, rohkem neid praegu polegi. 90.190.71.25 11. oktoober 2015, kell 23:08 (EEST)

:Ses mõttes, et kui tõsta galerii alt üles enne Eesti sektsiooni, siis jääb see sektsioon allapoole, mis tähendab, et see pole siis nii kõrge prioriteediga. Seepärast ongi galerii koos paljude fotodega tavaliselt artikli lõpus. -Mardus /arutelu 12. oktoober 2015, kell 18:48 (EEST)

Oli ka selliseid autolahvkasid, mille furgoonil olid küljepeal aknad. Müük käis ühest aknast. Akendele oli ka kaupa välja pandud. Aknani ulatumiseks oli kohapeal tehtud paari-kolme astmega trepp. Oli ka päris lihtsaid lahvkasid, kus müük käis presentkatte alt. Veoauto kasti tagumine luuk käis lahti, sees oli müüja, nagu siin varem kirjeldatud, ja õues ostjad. Seal oli tõesti vaja kauba nägemiseks küünitada, kui treppi polnud. 90.190.71.25 11. oktoober 2015, kell 23:10 (EEST)


Kasutaja arutelu:90.190.70.70

Tere! miks sa selle teksti kustutada Ukraina Rahvuslik Liit (URL) (CesarNS1980 (arutelu) 7. veebruar 2016, kell 18:41 (EET)).?
----
Tere!
Tahtsin öelda, et kui Sa lisad artiklisse toimetamismärkuse, siis tuleks seda põhjendada ka arutelulehel. Vastasel korral pole võib-olla kõigile arusaadav, mida tuleb täpselt toimetada. Voorits (arutelu) 13. oktoober 2015, kell 00:22 (EEST)
----
Tühistasin artiklis Bohemian Rhapsody viimase muudatuse, kuna mina ei pea selle laulu osade Vikipeedias avaldamist oluliseks. Internetist leiab selle kohta infot küllaga ning vajadusel võib artiklisse lisada ka vastava välislingi. Voorits (arutelu) 19. oktoober 2015, kell 19:19 (EEST)

Laulu osade kirjeldus on oluline info. Adeliine 19. oktoober 2015, kell 19:26 (EEST)

: Ma parandasin sellel väitel õigekirja, aga viidet veel ei lisanud. Tuleks see ka ära teha. Voorits (arutelu) 19. oktoober 2015, kell 20:59 (EEST)
----
Kui lisad artiklisse märkuse, mida tuleb põhjendada arutelulehel (nt toimeta, vaidlustatud, NeutraalsusVaidlustatud), siis pead Sa seda ka tegema. Vastasel korral võib jääda arusaamatuks, mis on vaidlustatud või vajab toimetamist. Voorits (arutelu) 19. oktoober 2015, kell 21:13 (EEST)
Ma kordan, et kui Sa lisad artiklisse mõne märkuse, mida tuleb arutelus põhjendada (eriti vaidlustamismärkused), siis pead Sa ka seda tegema. Resümees põhjendamisest ei piisa; seda näeb ainult artikli ajaloost, ja sealt ei oskaks eriti keegi põhjendust otsida. --Voorits 5. detsember 2015, kell 13:45 (EET)

Küllap otsitakse resümeest ka, aga parem on küll esitada arutelulehel. Andres (arutelu) 6. detsember 2015, kell 17:09 (EET)
Oled vaidlustanud artikli Katakombid. Malli tekst ütleb: "Lisateavet vaidlustamise põhjuse kohta saad artikli arutelust." Praegu sealt seda ei leidnud. Ole hea ja vaata arutelulehele, jätsin sinna vaidlustamist puudutava kommentaari. 90.190.71.25 3. jaanuar 2016, kell 13:28 (EET)
----
Lugupeetud kasutaja 90.190.70.70 ! Kuna Sa jälgimisloendit ei kasuta, siis polnud mõtet artikli arutelus kirjutada. Sellepärast teen seda siin. Mõni aeg tagasi seadsid Sa artiklis Gustav Naan kahtluse alla ühe viidatud lause. Resümees kirjutasid "vaja adekvaatsemat allikat". Muidu kõik väga kena aga mulle jäi arusaamatuks, mida Sa täpsemalt silmas pidasid? Kas kahtlesid lauses esitatud aastaarvude õigsuses, või kahtled, kas raamat üldse keelatud oli, või ei ärata Sul usaldust viidatud allika autor (akadeemik Uno Mereste) või arvad koguni, et Vikipeedias ei peaks memuaaridele üldse viitama? Palun täpsusta oma toimingu motiive. Leiame ehk ühiselt lahenduse. --Hirvelaid (arutelu) 29. oktoober 2015, kell 10:35 (EET)

Tere.
Olen Eesti Discgolfi Liidu spordi-tehnilise komisjoni liige ning sooviksin Teiega koostööd teha, seoses inimeste teadvustamisega, et taldrikugolf on tegelikult discgolf. Liidupoolsed arutelud EKIga endiselt käivad vastava termini kasutusele võtmiseks. Taldrikugolf ja kettagolf on samuti kuskilt puusalt leiutatud sõnad, mis ei näita discgolfi tegelikku olemust.
Parimat ja loodan koostööle.
----
Tervist,
Ei saa aru, mis põhjusel kustutasid Leelo Tungla Raamatute ja tunnustuste loetelu, mis olid kronoloogias? Äkki saad täpsustada, mis sulle nendes loeteludes ei sobinud?
>> 90.190.70.70 (arutelu) (kustutan praegu kellegi suure töö ära, aga järgmine kord paluks kronoloogiat järgida) --Kopo25 24. jaanuar 2016, kell 00:19 (EET)

Panin need tagasi, aga palun pea silmas, et Vikipeedias peavad kronoloogiliselt järjestatud nimekirjad algama varasemast ja liikuma hilisema poole.

Ka arutelulehel tuleb kirjutada mitte üles, nagu praegu tegid, vaid alla. Andres (arutelu) 24. jaanuar 2016, kell 14:24 (EET)

:Otsisin ja kahjuks ei leidnud kuskil Vikipeedia juhendites, millises järjekorras peavad loetelud järjestatud olema. Kas kasvavas või kahanevas. See rohkem kinni inimeste arusaamistes - Internetis leiab mõlemas suunas kronoloogiaid. --Kopo25 24. jaanuar 2016, kell 16:23 (EET)
----
Mul on väga hea meel, et sa hoolid Vikipeedia kvaliteedist, ja tänan sind oma panuse andmise eest, aga kas oleks võimalik kommentaare esitada neutraalsemalt ja konstruktiivsemalt? Adeliine 25. jaanuar 2016, kell 16:22 (EET)

Tere, 90.190.70.70!
Palun põhjendage, miks olete 8. veebruaril ära kustutanud "Vastutuskoosluse" mõiste lahtikirjutuse, sellega seonduvad täpsustused, konkreetsed viited jms? Asemele kirjutasite viideteta ja väära tähendusvälja kirjeldusega üksiku lause.  "Vastutuskoosluse" näol on tegemist erialase terminiga. Kuna see on suhteliselt uus mõiste, on viited ning kontekst äärmiselt vajalikud. Taastasin enda koostatud teksti, viited jms, mille esitamisel on eelnevalt konsulteeritud selle valdkonna täieliku eksperdiga.

Ma ei saa ka aru, miks definitsiooni muudeti.

Aga ülejäänud osa on üsna arusaamatu. Pole viiteid selle kohta, mida öeldakse. (Mis on Eesti loodusdirektiiv? Kus on juttu Eesti vastutuskooslustest? Põgusal vaatamisel jäi mulje, et on olemas Euroopa Liidu vastutuskooslused.) Märkus on millegi kohta, mida ei ole.

Peale selle, minu meelest soo ise ei ole kooslus, vaid koosluse elupaik. Andres (arutelu) 15. aprill 2016, kell 16:07 (EEST)


Arutelu:OÜ Kodukäsitöö

Eemaldasin huupi pandud täpsustusega lingi "Ultra (käsitöö)". Pole kindel, et see töökoda? on tähelepanuväärne. Artiklis [[Eesti keraamika]] räägitakse, et see Ultra-nimeline töökoda muudeti peatselt ettevõtteks [[Kerama]]--[[Kasutaja:Estopedist1|Estopedist1]] ([[Kasutaja arutelu:Estopedist1|arutelu]]) 13. oktoober 2015, kell 13:04 (EEST)

1940. aastal liideti OÜ Kodukäsitöö Ultraga.

Kust see võetud on? Võtan praegu välja. 90.190.71.25 13. oktoober 2015, kell 15:54 (EEST)

1994. a. loodi samanimeline osaühing Kodukäsitöö. 90.190.71.25 13. oktoober 2015, kell 15:54 (EEST)

Artikli pealkirja tuleks ilmselt seda arvesse võttes muuta. 90.190.71.25 14. oktoober 2015, kell 00:10 (EEST)

Tsitaadi õigekirja tuleb kindlasti kontrollida. Sellist numbrit nagu 1ö pole olemas. "Voldemar Päis" on [[Voldemar Päts]]. {{allkirjata|kasutaja 217.71.46.5|13. oktoober 2015, kell 22:58}}

K. Maranik peaks olema Karl Maranik (1892-1982), riigiametnik, OÜ Kodukäsitöö juhatuse esimees, http://geni.com/people/Karl-Maranik/6000000065446565897 Bstard12 (arutelu) 31. oktoober 2023, kell 17:14 (EET)


Selle asja kaasaegne nimetus eesti keeles oli Riigivolikogu (hiljem ka Vene riigivolikogu) ja Eesti 1938. aasta põhiseaduse järgset Riigivolikogu nimetati venekeelses ametlikus tõlkes Gosudarstvennaja Duma).

miks me peaks eelistama kaasaegset küsitavat (pigem vigast) tõlget (vene k Государственная дума)? Eesti ajalookirjanduses on palju levinum sõna "Riigiduuma" kasutus--Estopedist1 (arutelu) 9. november 2015, kell 12:04 (EET)

It should connected with :en:Category:Members of the State Duma (Russian Empire) but not with
this :en:Category:Members of the State Duma (Russian Federation) as it's now. Hunu (arutelu) 9. oktoober 2017, kell 21:10 (EEST)

Palun, kas keegi muudaks intervikid ära?

Minu meelest on pealkiri esiteks vigane, sest sellist asja nagu Vene Riigiduuma pole ega ole olnud, ning teiseks ei tee see vahet praeguse ja kunagise Riigiduuma vahel. Andres (arutelu) 11. oktoober 2017, kell 10:52 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Vene Riigiduuma liikmed


Arutelu:Hannes Vanaküla

Viite lingiks muutmine ei olnud õige. Tuleb taastada endisel kujul. Andres (arutelu) 15. oktoober 2015, kell 08:21 (EEST)
Enne oli nii:
Andres (arutelu) 19. detsember 2015, kell 01:34 (EET)
Hannes Vanaküla (tuntud ka nime all Tokroda; sündinud 23. novembril 1966 Tallinnas) on Eesti maag. Meedias on teda nimetatud nii Eesti peanõiaks kui ka šarlataniks ja sekti liidriks.
Vanaküla on arengumaagia-nimelise maagide koolkonna rajaja.

*Mees & naine:inimese kirjeldus, Tallinn 2009, Miniprint, toimetas ja järelsõna Marika Indre
*"Basics of Magic", kirjastus Noria Books


Arutelu:Pahkla Camphilli Küla

Õigusliku vormiga on segadust: põhikirja järgi on see sihtasutus (pole Äriregistris) katusorganisatsiooni Eesti Camphilli Küla Fond (on Äriregistris) liige--Estopedist1 (arutelu) 15. oktoober 2015, kell 15:51 (EEST)

Ma pole kindel, kas Pahkla Tugikodu väärib eraldi artiklit, või kuidas tema järjepidevusega üldse on?--Estopedist1 (arutelu) 15. oktoober 2015, kell 15:51 (EEST)
----
Kui Prillimäe pole õige, kus see siis on, Pahklas? Andres (arutelu) 15. juuli 2017, kell 00:08 (EEST)


Arutelu:Objektiiv (portaal)

Mille poolest on neutraalsus vaidlustatud? Kui lisate märkuse, peaksite arutelus põhjendama. Voorits (arutelu) 19. oktoober 2015, kell 21:05 (EEST)

Tõsi küll, see näeb veits reklaamilik välja. Voorits (arutelu) 19. oktoober 2015, kell 21:07 (EEST)

:: Siin on hinnanguid, mida portaal ise endale annab, näiteks: "tegemist on aatelise, missioonilise ja mittetulundusliku ettevõtmisega". Andres (arutelu) 20. oktoober 2015, kell 03:05 (EEST)

:::Seda võib võtta ka enesekohase refleksioonina, kuidas keegi mõistab; seda ei pea tingimata hinnanguna võtma, see võib ka lihtsalt enesekohane iseloomustus olla. 90.190.71.25 20. oktoober 2015, kell 07:46 (EEST)

:::: Siis on küsimus selles, kas see enesekohane refleksioon on tähelepanuväärne. Pealegi pole see siin nii esitatud. Sõnad "aateline" ja "missiooniline" ei anna erapooletule esitusele midagi juurde. Sama käib tagapool esitatu kohta. Minu meelest pole mõtet selliseid asju ümber trükkida, siinne esitus peab olema asjalik. Välislingist peaks piisama. Andres (arutelu) 20. oktoober 2015, kell 09:22 (EEST)

:::::Edasi tuleb juba toimetusepoolne portaali programmi tutvustus. Minu meelest on see omal kohal. Või muidu tuleks kõigi organisatsioonide ja erakondade artiklid sama nõuet silmas pidades üle vaadata. 90.190.71.25 20. oktoober 2015, kell 11:59 (EEST)

:::::: Jah, tulebki, see pole ainuke artikkel, kus selle vastu on eksitud. Programmi sõna-sõnalist esitamist võib ka reklaamiks pidada.Andres (arutelu) 20. oktoober 2015, kell 12:08 (EEST)

:::: Ma eemaldasin kontaktandmed, et natuke neutraliseerida. Aga see artikkel oleks mõistlik vist üldse suuremalt jaolt ümber kirjutada. Aga mina sellest portaalist kahjuks midagi ei tea, pean enne uurima. Voorits (arutelu) 20. oktoober 2015, kell 11:22 (EEST)

:::::Kontaktandmed on omal kohal. See teeb Vikipeedia kasutamise mugavaks. See ei ole ju reklaam. Vt näiteks artikleid Erakondade rahastamise järelevalve komisjon või Cimze seminar. Kuidas saab seda neutraalsuse puudumiseks pidada? 90.190.71.25 20. oktoober 2015, kell 11:59 (EEST)

:::: Ma kirjutasin märkuse selleks, et vaidlustamist põhjendataks. Ma sain aru küll, et pole eriti neutraalne, aga kui märkus ütleb, et "lisateavet saad artikli arutelulehelt", siis tuleb seda ka arutelus põhjendada. Voorits (arutelu) 20. oktoober 2015, kell 11:25 (EEST)
Huvitav, et meil ei ole artiklit portaali De Civitate kohta. Andres (arutelu) 20. oktoober 2015, kell 09:26 (EEST)

Portaal De Civitate on portaali Objektiiv otsene eelkäija (siin on pressiteade De Civitate avamise kohta 25.02.2011). Objektiivis on seetõttu lugeda ka De Civitates avaldatu. Panen sellekohase märkuse artiklisse. 90.190.71.25 20. oktoober 2015, kell 13:19 (EEST)

Minu meelest tundub see autoriõigust puudutav lause ebavajalik. Me ei kirjuta ju Postimehe või Delfi artiklitesse nende tsiteerimistingimusi jms. - [[Kasutaja:Neptuunium|Neptuunium]] ❯❯❯ [[Kasutaja arutelu:Neptuunium|arutelu]] 17. september 2018, kell 13:47 (EEST)

* Joosep Värk: miks ajakirjandus valetab?, Postimees, 13. aprill 2018
* Fookuses: selles, et ajakirjandus valetab, pole midagi loomulikku, Youtube, 24. aprill 2018
Mingil põhjusel olid need lingid artiklisse pandud, kuigi ma ei leia esimesest kohta, kus Objektiivi mainitaks ja teine on lihtsalt üks Objektiivi enda avaldatud lugu. --Minnekon (arutelu) 29. detsember 2018, kell 12:48 (EET)

: See artikkel ja video on omavahel seotud aga kiirpilk ei andnud vastust, kas need lingid on vajalikud. --Tiia (arutelu) 29. detsember 2018, kell 17:49 (EET)


Arutelu:Projekteerimisinstituut

Puudub lk instituut ja projekteerimine--Estopedist1 (arutelu) 23. oktoober 2015, kell 11:54 (EEST)

Siia tuleb link artiklist Aleksander Pürge, ent pole aru saadav, millist konkreetset asutust mõeldakse--Estopedist1 (arutelu) 23. oktoober 2015, kell 11:54 (EEST)


Arutelu:Kambüüs

Vaste: :en:Galley (kitchen)?--Raamaturott (arutelu) 25. oktoober 2015, kell 13:30 (EET)

Jah. Andres (arutelu) 25. oktoober 2015, kell 13:48 (EET)
Ainult laevade kohta on enwi artikkel Caboose (also camboose, coboose, cubboos derived from the Dutch kombuis); hetkel lingistatud enwi artiklis on ka rongi, lennuki "kambüüsid", mis ei käi kokku EKI määratlusega ([ÕS] Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2013).—Pietadè (arutelu) 25. oktoober 2015, kell 15:11 (EET)

Minu meelest too artikkel ei käi igasuguse laevaköögi kohta.

Kuigi artiklis :en:Galley (kitchen) ei ole juttu ainult laeva kambüüsist, võib minu meelest ikkagi sellega siduda. Andres (arutelu) 25. oktoober 2015, kell 15:42 (EET)

Paluks viidet või selle asja kustutamist.
27 aastat lennundusterminoloogiat - pole kordagi seda fakti kuulnud.
Palun lisada ka need allikad:
http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php/Kamb%C3%BC%C3%BCs
http://eki.ee/dict/asl/index.cgi?Q=kamb%C3%BC%C3%BCs&F=A&C06=et

Lisasin. Õhusõidukis vist süüa ei valmistata, mistõttu see, mida õhusõiduki lisaja silmas pidas, pole köök, vaid serveerimisruum (penter). Ssgreporter (arutelu) 18. jaanuar 2020, kell 01:20 (EET)

Harvem kutsutakse samamoodi ka õhusõiduki kööki.


Kasutaja arutelu:R kaiv/BLAST

Veel paar kommentaari
*	Ühtlustage, kas omastavas sidekriipsuga „BLAST-i“ või sidekriipsuta „BLASTi“. Käänamine peaks olema igalpool ühtmoodi kriipsuga või kriipsuta ehk kui otsustate kriipsuta variandi kasuks, siis ka „HTMLi“ jms.
*	enimtsiteerituimad > enim tsiteeritud
*	Smith-Watermani algoritmi > mõlemat nime peab käänama: Smithi-Watermani algoritmi, tehke link korda
*	nukleotiid-nukleotiid otsing > omastavasse: nukleotiidi-nukleotiidi otsing
*	William R. Pearson > eespool on „William Pearson“, ühtlustage. Linkige ainult esimesel korral
Heade soovidega [[Kasutaja:Annn|Annn]] ([[Kasutaja arutelu:Annn|arutelu]]) 2. november 2015, kell 12:15 (EET)

Tänan päevakajalise artikli eest! Tekst on üpris loetav ja selge, kuigi kohati on liiga tunda, et tegu on tõlketekstiga.
Parandusi
*	'''BLAST algoritm > BLAST-algoritm / BLAST-i algoritm / BLASTi algoritm, muutke igal pool'''
*	'''Täpsemalt nukleiinhapete (DNA või RNA) nukleotiidse- ja polüpeptiidide aminohappelise järjestusele homoloogilise vaste leidmiseks andmebaasidest. > Verb puudu. Pigem „Algoritmi kasutatakse, et leida andmebaasidest nukleiinhapete (DNA või RNA) nukleotiidsele ja polüpeptiidide aminohappelisele järjestusele homoloogiline vaste.'''
*	'''Esimene artikkel[2] BLAST-i loomisest saavutas ajakiri Nature koostatud, kõigi aegade enim tsiteeritud teadusartiklite, edetabelis 12. koha 38 380 tsiteeringuga. Teine, 1997. aastal ilmunud artikkel[3] algoritmi täiustamisest asub 14. koha 36 410 tsiteeringuga.[4] > Tundub ebaoluline info ja võiks välja jätta, aga kui tahate seda säilitada, siis tehke laused eestipärasemaks, ärge kasutage kõrvallauseid.'''
*	'''Esimene BLAST algoritm loodi Steve Altschuli, Warren Gishi ja Dave Lipmani poolt > Esimese BLAST-algoritmi lõid Steve Altschul Warren Gish ja Dave Lipman'''
*	'''BLAST analüüs > BLAST-analüüs / BLAST-i analüüs / BLASTi analüüs'''
*	'''sekveneerimisandmete andmebaasist leida > leida sekveneerimisandmete andmebaasist'''
*	'''eellasest, võivad > eellasest ja võivad'''
*	'''kromosoomis, konstrueerida > kromosoomis ning konstrueerida'''
*	'''Tasub märkida, et BLAST andmete põhjal loodud fülogeneesipuud pole  > Siiski pole BLAST-andmete põhjal loodud fülogeneesipuud'''
*	'''on BLAST ja selle variatsioonid tänaseni bioinformaatikas laialdasel kasutatavad > kasutatakse BLAST-i ja selle variatsioone bioinformaatikas laialdaselt tänapäevani'''
*	'''aastal 1985  > 1985. aastal'''
*	'''David J. Lipman > üle-eelmises lõigus oli „Dave Lipman“, ühtlustage. Samuti ühtlustage kõigi nimede puhul, kas kasutate keskmist nime või ei. Linkige esimesel kasutuskorral.'''
*	'''homoloogsete > enne kasutasite „homoloogiliste“, ühtlustage'''
*	'''tuntud Smith-Watermani algoritmi > Smithi-Watermani algoritmi,''' linkige ka tüvevokaal
*	'''kuid mis on aeglane > kuid see on aeglane'''
*	'''kasutab erinevaid otseteid tulemusteni jõuda > kasutab tulemuseni jõudmiseks erinevaid otseteid'''
*	'''Tasakaalu kiiruse ja täpsuse vahel > Kiiruse ja täpsuse tasakaalu'''
*	'''BLAST-i poolt vaikimisi > BLAST-i vaikimisi'''
*	'''oleksid sõna pikkused 3 tähte > oleks sõna pikkus 3 tähte'''
*	'''kolmetähelised  sõnad > üleliigne tühik'''
*	'''vähem sagedased > kokku'''
*	'''Sobilikke, koostatud > üleliigne koma'''
*	'''antud joondust > saadud joondust'''
*	'''tööriistakomplekti nimega BLAST+ > tööriistakomplekti BLAST+'''
*	'''saab tasuta allalaadida oma personaalarvutisse ja kasutada läbi tekstiterminali > saab oma arvutisse tasuta alla laadida ja läbi tekstiterminali kasutada'''
*	'''BLAST-st > BLAST-ist'''
*	'''sooritada erinevaid otsinguid vastavalt kasutaja vajadustest > sooritada otsinguid vastavalt kasutaja vajadusele'''
*	'''megaBLAST - otsib > mõttekriips, muutke ka mujal'''
*	'''nukleotiid-nukleotiid päringu > nukleotiidi-nukleotiidi päringu'''
*	'''Näiteks samade või sarnaste liikide puhul > verb puudu, nt „Seda kasutatakse näiteks samade või sarnaste liikide puhul“'''
*	'''nukleotiid-nukleotiid otsing > nukleotiidi-nukleotiidi otsing'''
*	'''BLAST valk-valk > BLAST-i valgu-valgu'''
*	'''teostab valk-valk järjestuse võrdluse > võrdleb valgu-valgu järjestust'''
*	'''BLAST teisenditele > BLAST-i teisenditele'''
*	'''teostab nukleotiid-päringu > teeb nukleotiidi päringu'''
*	'''valk-valk võrdlust teostada > teha valgu-valgu võrdlus'''
*	'''praimerite loomisel[5][7] > punkt lõpust puudu'''
*	'''

== Formaat == BLAST kasutab sisendina > mis vormistus siin olema peab?'''
*	nime ja -kirjelduse eraldajaks > nime ja kirjelduse eraldaja
*	erinevates formaatides > eri formaatides
*	HTML-na > HTML-ina
*	DNA ahelate järjestus kujutatud nukleotiidide ühetäheliste vastetega > DNA-ahelate järjestus, mis on kujutatud nukleotiidide ühetäheliste vastetena
*	Ühtlustage tekstisiseseid viiteid. Kas viide on enne või pärast punkti? Vikipeedias pole tavaks, et viide oleks lause sees, lihtsam on tõsta viited lause lõppu.
*	Kas „Kasutusalad“ ja „Otsinguprotsess“ on Teie oma tekst, et seal ühtegi viidet pole?
Parimat Annn (arutelu) 27. oktoober 2015, kell 22:23 (EET)


Kasutaja arutelu:Sniinepuu

Kondensatsioonireaktsioon on keemiline reaktsioon, milles kaks orgaanilise aine molekuli ühinevad produktiks, kusjuures reaktsiooni kõrvalsaaduseks on mingi väike molekul, näiteks vesi, vesinikkloriid, metanool või äädikhape. Kui see väike molekul on vesi, nimetatakse seda dehüdratsioonireaktsiooniks.
Kondensatsioonireaktsioon on suur rühm mitmesuguseid orgaanilisi reaktsioone. Näiteks proteiinidele iseloomuliku peptiidsideme moodustumine kahe aminohappe molekuli kondensatsioonireaktsioonis (võrrand paremal), kus eraldub vee molekul. Estrid saadakse karboksüülhapete reaktsioonil alkoholidega – see on samuti kondensatsioonireaktsioon:
CH3COOH + CH3CH2OH = CH3COOCH2CH3 + H2O
Kondensatsioonireaktsioon samas molekulis olevate aatomite või funktsionaalrühmade vahel viib reeglina tsüklilise molekuli moodustumisele: see on intramolekulaarne kondensatsioon. Näiteks Dieckmanni kondensatsioonis (võrrand paremal) annab kahe estri rühma sisemolekulaarne reaktsioon tsüklilise β-ketoestri ja eraldub alkoholi molekul.
Polükondensatsioon ehk kondensatsioonipolümerisatsioon on oluline meetod paljude polümeeride saamisel. Siin toimub üksteise järel hulk monomeeri molekuli kasvava ahelaga ühinemise reaktsioone. Nii toodetakse näiteks nailonit, polüestrit ja muid kondensatsioonipolümeere.
Ka paljud bioloogilised protsessid on kondensatsioonireaktsioonid. Nende hulka kuuluvad polüpeptiidi, polüketiidi ja terpeeni süntees, fosforüülimine ja glükosüülimine.

*Aldool kondensatsioon
*Benzoin kondensatsioon
*Claiseni kondensatsioon
*Claisen-Schmidti kondensatsioon
*Dieckmanni kondensatsioon
*Guareschi-Thorpe kondensatsioon
*Michaeli kondensatsioon

*Orgaaniline reaktsioon
*Nimelised reaktsioonid
Kategooria:Keemilised reaktsioonid


Arutelu:Konstruktivism (kunst)

Kust on kopipeist? Voorits (arutelu | kaastöö) 1. november 2015, kell 13:05 (EET)

Esimene lõik on "Eesti entsüklopeediast". Teiste lõikude puhul kahtlustatakse kopipeisti mõnest raamatust. Andres (arutelu) 1. veebruar 2016, kell 09:36 (EET)

Konstruktivistlik kunst tähistab pühendumist täielikule abstraktsioonile ja modernsuse puhtsüdamlikule vastvõtmisele. Tihti väga geomeetriline, harilikult eksperimentaalne, haruharva emotsionaalne. Asjalikel vormidel arvati olevat universaalne tähendus ning neid eelistati subjektiivsusele ja individualismile. Kunstiteosed lihtsustati baaselementideni. Palju kasutati uut meediat. Põhiline oli kontekst: konstruktivistid taotlesid korrapärast kunsti, mis hülgaks mineviku ja võtaks suuna maailmale, kus mõistmine, ühtsus ja rahu omavad tähtsamat rolli.
Terminile pani aluse Kazimir Malevitš viidates Aleksander Rodchenko tööle. Rodchenko graafiline disain sai inspiratsiooniks paljudele läänes resideeruvatele kunstnikele ja konstruktivistlike disainimotiive laenatakse ja varastatakse graafilises disainis tänapäevani.
arvatavasti pärineb eeltoodud info kusagilt raamatust ja on kopipeist--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2019, kell 12:22 (EEST)

See näeb välja pigem nagu konspekt, igatahes korralikus raamatus sellist teksti ei saa olla. Ma ei saa aru, miks Sa arvad, et see on raamatust? Ja minu meelest ei saa pelga kahtlustuse põhjal teksti välja võtta. Andres (arutelu) 11. mai 2019, kell 19:33 (EEST)


Malli arutelu:RA fondiloend

Sellele mallile tuleks v-o lisada ka parameeter "fondi nr", mis on erinev URLis oleva numbriga. Ilmselt ka see URLis olev number on vähempüsivam--Estopedist1 (arutelu) 4. november 2015, kell 12:37 (EET)

Fondiloendi URLina on kasutatud ka lisaparameetreid (alljärgnevas URLis rasvaseks tehtud), mida praeguse malliga ei saa kasutada, nt http://www.eha.ee/fondiloend/frames/struc_prop.php?id=765&lid=950--Estopedist1 (arutelu) 4. november 2015, kell 15:43 (EET)


Arutelu:Arvsõna

Varasem tekst on üle kirjutatud. Varasemal tekstil on küll puudusi, aga osa infot on kaduma läinud, näiteks see, et arvsõna nimetatakse ka numeraaliks. Kaduma on läinud ka   vahetegemine, kas räägitakse arvsõnast üldse või eesti keele arvsõnast. Panen varasema teksti siia. Andres (arutelu) 4. november 2015, kell 14:15 (EET)
Arvsõna ehk numeraal on sõna arvsõnade sõnaliigis. Arvsõnad väljendavad asjade hulka.

Arvsõnad muutuvad käändes ja arvus.
Arvsõnad moodustavad ühtse sõnaliigi ainult tähenduse ja morfoloogia seisukohalt. Lauseõpetuse seisukohalt kuuluvad arvsõnade hulka väga erinevalt käituvad sõnad.
Tähenduse järgi jagunevad arvsõnad kaheks: põhiarvsõnad ehk kardinaalid ja järgarvsõnad ehk ordinaalid. Põhiarvsõnad väljendavad asjade absoluutset arvu ja vastavad küsimusele mitu? mitmendik?, nt Toas on neli inimest. Tal on raamatust vaevalt kolmandik loetud. Järgarvsõnad väljendavad asjade kohta mingis järjestuses ja vastavad küsimusele mitmes?, nt Jüri tuli viiendale kohale.
Järgarvsõnad käituvad lauses samamoodi nagu omadussõnad ja neid võikski pidada omadussõnadeks. Põhiarvsõnad seevastu käituvad lauses omapäraselt ning sellele tuginebki arvsõnade pidamine omaette sõnaliigiks. Põhiarvsõnade süntaktiline omapära seisneb selles, et kui põhiarvsõna sisaldav fraas on nimetavas käändes, siis põhiarvsõna (v.a üks) laiend on osastavas käändes, aga teiste käänete korral laiend ühildub põhiarvsõnaga. Vrd Toas viibis kolm inimest. Kolmele inimesele siin ruumi ei jätku.


Arutelu:Puriinid

* Mehdi A Fini, Anthony Elias, Richard J Johnson ja Richard M Wright, Contribution of uric acid to cancer risk, recurrence, and mortality, Clinical and Translational Medicine 2012, 1:16, doi:10.1186/2001-1326-1-16

See kuuluks artiklisse Kusihape. Andres (arutelu) 8. november 2015, kell 18:11 (EET)

: Tere Andres!

: Ajasi sassi, oli mõeldud puriinide artikli juurde, kuna artiklit kusihape veel loodud ei ole.

: Mariina 8. november 2015, kell 18:17 (EET) alias Простота

:: ei siin on puriinid...

:: Mariina 8. november 2015, kell 18:18 (EET)alias Простота


Arutelu:Kultuuriministeerium

Ajakohastamise puhul ei tohi lasta infol kaotsi minna. Andres (arutelu) 8. november 2015, kell 17:53 (EET)

Kas Eesti NSV ja EV ministeerium(id) ikka koos hoida? Kuidas me analoogide puhul teinud oleme? Kuhu suunata märksõna Kultuuri- ja haridusministeerium (Kultuuri- ja Haridusministeerium)--Estopedist1 (arutelu) 17. jaanuar 2016, kell 10:25 (EET)

eelmisele lisaks ka märksõnad Eesti kultuuri- ja haridusministeerium (Eesti Kultuuri- ja Haridusministeerium)--Estopedist1 (arutelu) 21. aprill 2016, kell 15:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:JohVainikko/Laserskanner

Artikkel on lühem kui peaks, sai natukene halb teema valitud ja ei osanud midagi väga lisada.Oleksin tänulik kui oskate midagi soovitada mida lisada, võin ka kirjutada mingil teisel teemal artikli lisaks, eelistatavalt arvutitehnika kohta.Vabandan et artikkel on veel korralikult viimistlemata, jäin ajahätta ja ei jõudnud korralikult juhendi järgi seda üle käidud.
Artikkel on endiselt pisut liiga lühike. Kas saaksite lisada väikese lõigu nt sellest, kuidas ja kus seda Eestis kasutatakse vm?
Artikli struktuur on väga hea!
Koma:
Näiteks, kui tuleb käsk võtta kaugusmõõt
tavaline arvuti, milles on vastav tarkvara
skannerisse sisse ehitatud arvuti, mis suudab täita
ühte peeglit, mida saab mõlema telje suunas pöörata, või kahte peeglit, mida saab pöörata ühe telje suhtes
on võimalik peegleid liigutada, kasutades piesoeletrililisi või magnetvälja mõjul kuju muutvaid täitureid
liikumiskiirus on palju suurem, kuid kiire suunatavus on piiratum
Kui kahte läätse või prismat liigutatakse või pööratakse, liigub laserkiir
kasutavad kiire suunamiseks materjale, mille optilisi omadusi saab muuta näiteks helilainete või eletrivooluga
muudes valdkondades, kus on vaja midagi mõõdistada
kõige usaldusväärsema sensoriga, millega auto tuvastab
Kihthaaval lisatakse pulber, mis vastavalt detaili läbilõikele sulatatakse terviklikuks detailiks
kasutatakse vedelat polümeeri, mis tahkub kindla lainepikkusega valguse käes
Muid kommentaare polegi. Kui komad lisate ja suudate artiklile väikese lõigu juurde lisada, on see väga hea.
Margotmöller (arutelu) 3. detsember 2015, kell 14:01 (EET)


Arutelu:Ühiskassa

Puudub artikkel ühiskassa, ent pole kindel, kas see väärib eraldi artiklit? Puudub ka artikkel kassa--Estopedist1 (arutelu) 12. november 2015, kell 11:43 (EET)

Kas pealkiri ei ole mitte Obštšak (vene keele reeglid!)? --Juhan121 (arutelu) 12. november 2015, kell 13:39 (EET)

Õige märkus; teisaldasin. Kas see on vene keeles "общак"?--Estopedist1 (arutelu) 13. november 2015, kell 11:02 (EET)
Minu teada ei ole mingit ühtset Eesti või Vene maffiat. --Metsavend 13. november 2015, kell 11:48 (EET)

Paistab, et see on võetud siit: :en:Obtshak. 90.190.71.25 13. november 2015, kell 12:53 (EET)
----
Siin on termini общак uus mõiste. Vene kuritegelikus maailmas tähendab see ikkagi vastastikuseks abistamiseks mõeldud ühiskassat (vt :ru:Общак). 90.190.71.25 13. november 2015, kell 13:14 (EET)
Vanades eesti lehtedes on asja nimetatud ikkagi alatasa ühiskassaks. Kuna nähtus on eksisteerinud ka meie maal, siis ehk oleks targem  kasutada seda sõna ka artikli nimena? - Melilac (arutelu) 14. november 2015, kell 08:11 (EET)

Muidugi peaks kasutama eestikeelset pealkirja, aga rääkima peaks ikkagi sellest mõistest, millest vene viki räägib. Nende artiklite ühendamine intervikidega on vale. Praegune artikkel on viitamata ja sisu on kahtlane. Ma ei usu, et midagi oleks katki, kui see kustutada. Andres (arutelu) 19. november 2015, kell 17:15 (EET)
Need märkused on endiselt jõus. Andres (arutelu) 18. august 2017, kell 00:03 (EEST)

Kui mingi asja nimi on juba "Ühiskassa", siis see ei kõla nagu midagi juhtiv organisatsioon, vaid pigem miski toetav asi. Artikkel ise võib potentsiaalselt olla üsna vigane. Ja interwiki lingid on paigast ära. Ivo (arutelu) 6. august 2022, kell 01:09 (EEST)


Arutelu:Felix Reda

left|thumb| MEP Reda at informal meeting in Washington, DC concerning copyright issues in the United States.
Please translate and add to the copyright section. Geraldshields11 (arutelu) 13. november 2015, kell 16:02 (EET)