Arutelu:Vabamüürlus

[[Arutelu:Vabamüürlus/Arhiiv2005|2005. aasta arutelu]]

''' Jüri Lina '''

Minu meelest peaks Jüri Lina jätma sellest artiklist välja. Suhteliselt meelevaldne on väide, et ta on uurinud vabamüürlust – raamatutest see küll välja ei paista. "Skorpioni märgi all" liigituks pigem ilukirjanduse alla, uurimus pole see ühelgi juhul.

Siis võib ikkagi kirjutada, et ta on vabamüürlusest kirjutanud. Arvan, et jüri Lina välja jätta ei saa, sest tuleb ju ka kirjutada vabamüürluse retseptsioonist Eestis. Andres 21. märts 2006, kell 20.42 (UTC)

Oletan, et erapooletu ülevaate saab Jasper Ridley raamatust. Andres 21. märts 2006, kell 22.12 (UTC)
***to Andres - lihtsalt remarkiks et "erapoolikuid" seisukohti ei ole olemas - kõigil on mingi kont närida ;-)))  --makruss 27. märts 2006, kell 13.53 (UTC)
Esiteks tahaks saada kontakti (kasvõi anonüümset)  isikuga kes lisas siia sellise viite  "Eesti-Poola Uurimisgrupp "Kontrrevolutsiooniline Vastuluure". Uus maailmakord - kelle kasuks ja kelle juhtimisel?: elementaarsed teadmised vabamüürlastest ja sarnastest gnostilistest salaühingutest ning nende eesmärkidest, ilmumiskoht ja -aeg teadmata" oleks ka huvitatud selle materjaliga tutvumisest.
Teiseks loodan, et kedagi ei häiri kui eelmise aasta Arutelu eest ära tõstsin - see kerimine hakkas juba silme ees kirjuks kiskuma ;-)))  --makruss 22. märts 2006, kell 11.00 (UTC)
Tegelikult kuulub samasse kategooriasse Tiit Madisson oma "Maailma uue korraga" – ei erine oluliselt Lina teostest. Aga neid asju peaks ikkagi minima kerge ettevaatlikkusega, sest vandenõuteooriad võivad ju huvitavad olla, aga need peaks siiski olema põhjandatud.
Mis Jasper Ridleyisse puutub, siis tema raamat on tõepoolest kõige adekvaatsem ja erapooletum ülevaade, mis siiani eesti keeles ilmunud.
"Eesti-Poola Uurimisgrupp "Kontrrevolutsiooniline Vastuluure". Uus maailmakord... materjal on tervikuna väljas Terra Mariana koduleheküljel. See on miski kristlik ordu, julgeks väita, et suht isehakanud.
Kirjanduse loetellu võiks veel lisada "Püha Veri ja Püha Graal", muuhulgas on selle üks autor – Michael Baigent – ajakirja Freemasonry Today peatoimetaja.

Kirjanduse loetelu võiks ju kuidagi kommenteerida. Praegu on ainult märkus alajaotuses "Retseptsioon Eestis", et enamik eesti keeles ilmunud raamatuid vabamüürluse kohta esitavad vandenõuteooriaid. Andres 24. märts 2006, kell 13.15 (UTC)
sellest vaidlustuse asjast - mis on siin vaidluse all ? --makruss 24. märts 2006, kell 13.53 (UTC)

Seda tuleb vaadata arhiveeritud arutelust. Andres 24. märts 2006, kell 14.06 (UTC)
see raamatute ühekülgsus on vist seotud sellega et vabamüürlased on statistiliselt seotud liiga suure hulga vandenõudega - pealegi kui keegi teab vabamüürlastest ka raamatut mis neid mõne vandenõu keskele EI aseta siis on see nimetus siia loomulikult teretulnud - lähtuvalt meie korralikus pollit korrektses eestis ja ka wikis. --makruss 24. märts 2006, kell 13.50 (UTC)

Noh, Köörna raamat ja raamat esimestest vabamüürlastest Eestis. Mis on Ridley raamatus, seda ma ei tea. Andres 24. märts 2006, kell 14.05 (UTC)
ahh ma kohe ei viitsi sellel poliitkorrektsuse teemal vaielda ...
aga siin läheb küssa selle peale et kui palju on palju ?! kas see kui 298 poliitbüroo liikmest 279 on juudid kellest 248 on tulnud new yorgist laevaga ning poliitbüroo KÕIK juht tegelased on vabamüürlased kas see teeb Venemaal 1917 aastal toimunud revolutsioonist vene või juudi või hoopis vabamüürlaste revolutsiooni ???
kui prantsuse revolutsiooni kõik tegelased olid jakobiinid kes olid pariisi vabamüürlaste loozi teine nimetus siis ja kui selle loozi  liikmetest umbes 2/3 olid juudid ning hukatutest olid pea kõik prantslased siis kelle revolutsioon see oli ???? hiinlaste ???!!!
kui inglise "revolutsiooni" juht cromwell sai kogu oma finanseeringu hollandist 2 juudi pankurilt ning tema kindral staap koosnes pea eranditult hollandist saabunud juudi ühingu "kindralitest" ja tema armee koosnes 80% ulatuses saksamaa hesseni liiduriigist palgatud sõduritest ning tema üks esimestest päevakäskudest peale kuninga pea mahariumist oli taas lubada inglismaale sealt väljaaetud juudi pankurid siis kelle revolutsioon oli see ??? maya indiaanlaste oma ??!!!!!
ja parem ei räägi üldse 1. ja 2. "maailmasõja" käima lükanud jõududest - kui ainult mainida see fakt et juudimaailma kongress (kelle juhtkond istub bernis ja koosneb eranditult vabamüürlastest) kuulutas saksamaale sõja ja majandusblokaadi 3 kuud peale hitleri võimuletulekut !!!!
kas või ainu üksi nende sündmuste põhjal (aga ajalugu teab selliseid veel) põhjal tuleks vabamüürlased laiali saata ja sinna kuulumine muuta surmaga karistatavaks .....
töötasin ise 89-99 riigiasutuses kus veendusin isiklikult et enamus eesti riigi juhtidest kuulub vabamüürlaste loozidesse - rääkimata mõlemast presidendist ja mitmest peaministrist ning riigikogu esimeestest - nimekiri suht pikk ja siis kui keegi tuleb ütlema et vaesed vabamüürlased pole midagi teinud nad ju head ja filantroopsed siis tahes tahtmata meenub mulle NL kus valitsus oli ka hea - kõigil oli tööd ja leiba ning tulevik oli helge aga tegelik pilt hoopis teine ....  --makruss 24. märts 2006, kell 15.26 (UTC)
Lahe! Kuidas sa küll selles veendusid, et enamus eesti riigi juhtidest kuulub vabamüürlaste loozidesse jne? Pöörasid selja, aga nägid klaasi peegeldusest, et kõik hakkasid kohe omavahel salamärke tegema? Valitsuses on suurem osa eestlased – äkki on tegemist hoopis eestlaste vandenõuga? Kui sa väidad nii kindlalt, et kõikide maade valitsusi juhivad vabamüürlased ning samal ajal on vabamüürlaste eesmärk võimu saavutamine, siis kus see point on – vabamüürlased tahavad võimu vabamüürlaste üle või?
'jakobiinid kes olid pariisi vabamüürlaste loozi teine nimetus'
Tudeeri kõigepealt terminiloogiat natuke, siis uuri kui tõenäoline on, et kristlikul ordul ja vabamüürlikul loozhil mingeid seoseid on ja siis räägi edasi. Praegusel juhul ei erine sinu "faktid" millegi poolest Lina omadest. PS! Äkki tulid poliitbüroo liikmed New Yorkist lennukiga hoopis, mitte laevaga :)
kuigi ma üldjuhul anonüümsete tarkpeadega ei vaidle siis teen momendil erandi põhjusel et siin teisigi huvitab - nagu mainitud töötasin riigiasutuses ja nimelt sellises mis tegeleb teiste riigiasutustega - minu töö oli mitmekesine ja hõlmas läbimist erinevatel tasanditel ning seal nägin dokumente ning asjanduse abil mida kutsutakse "jälitustegevuseks" veendusin teatud isikute kuulumises teatud struktuuridesse (mitte ainult vabamüürlaste hulka) kuulsin isiklikult pealt teatud  kõrgelseisvate isikute vahelisi vestlusi ning nendest oli ilusti järeldatav kes allus kellele ja mis liini pidi
ja niimoodi 10 pikka aastat seega kuigi ma paberil "tõendusmaterjali" esitama ei hakka (ka sellist on olemas vajadusel) ja seda põhjustel mida ma siin arutama hakata EI kavatse ...
mis puutub jakobiinidesse siis teatavasti olid mõningad aastad varem vabamüürlaste tegevus ametlikult Prantsusmaal keelatud. mitmed sealsed uurijad ja autoris on tõestanud arhiivimaterjalidele tuginedes et jakobiinide liikumine loodi endiste vabamüüraste poolt ja oli teada suht täpselt nii nende juhid kui finantseerijad kes olid ka tuntud vabamüürlased teistest euroopa riikidest. samuti oli nende retoorika ja sümboolika sama mida kasutasid vabamüürlased enne ja mida nad kasutavad siiani.
mis puutub Linasse siis siiani on tema esitatud faktid leidnud rohkem kinnitust kui sinusuguste silmalappidega ja kõrvatroppidega elava isiku väljaütlemised antud teemal.
new yorgist saabunud "punase laeva" lugu on aga ilusti dokumenteeritud ning olemas isegi artiklid  kaasaegsetes USA ajakirjades ilusti olemas ning arhiivides nii new yorgis kui ka washington dc-s saadaval tutvumiseks - ning ka NLKP (mäletad veel sellist sõnaühendit? ) keskarhiivis mille juhtide hulke kuulus ka kunagi 1 eestlane tänu kellele said paljud asjad tunduvalt selgemaks.
vabamüürluse mahategemine on keerukas ja huvitav protsess - sest nagu ka teised analoogsed ühendused koondavad paljusi inimesi kes EI ole ja tihti ei tahagi teade selle ühenduse tõelisi eesmärke - nad naudivad liikmeks olemisega kaasatulevaid materiaalseid ja muid hüvesi ning rahumeeli lasevad sigatseda inimeste kallal seni kuni nemad midagi "musta" tegema ei pea. siis veel isikud kes tõeliselt usuvad antud ühingu "heategevuslikke" eesmärke ning moodustavad manipuleeritavate põhimassi. tegelikud vaenlased on aga see kitsas koorekiht kes kunagi varjust välja ei tule ja kes on süüdi paljudes kuritegudes ning inimeste hukkumises. sama muideks ka pädeb juutide kohta. neid on tagakiusatud just nimelt selle pärast et teatud isikud saaksid koguda raha ja võimu ning neid ei koti keskmise juudi heaolu kelle nad ohverdavad "raevunud massidele" iga kell ja ilma südametunnistuse piinadeta.
lõpu paar ilusat laenatud fraasi "kirjavigade eest vastutab al-qida" ja "paljud ei tunnista tõde isegi siis kui see neil kukil istub"  tervitustega --makruss 27. märts 2006, kell 13.49 (UTC)
Nuh, aga kui kõik on ametlikult dokumenteeritud ja vabalt saadaval, siis on ju ainult rõõm, et vandenõud tegelikult avalikud on. Ja et kõik valitsustegelased hoiavad oma kabinettides dokumente, kus on kirjas nende kuuluvus salajastesse organisatsioonidesse. Jälitustegevus eraisiku poolt on EV-s kriminaalselt karistatav. Väljendid "teatavasti olid", "mitmed sealsed autorid ja uurijad", "arhiivimaterjalidele tuginedes" – kas midagi anonüümsemat enam olla saab, kui tõestada oma väiteid, toetudes "mitemetele uurijatele" ja "arhiivimaterjalidele"? Mina pole anonüümne – kuidas see nimi ja kellaaeg sinna alla peaks tekkima?

: Austatud kirjutajad, palun hoiduge isiklikest rünnakutest ning püüdke  arutelu  hoida (artikli kirjutamise seisukohast)  konstruktiivsel pinnal. Andres 27. märts 2006, kell 15.16 (UTC)
"to anonymus" see kastikene kuhu sa kirjutab sisaldab üleval nupukesi paremalt teine nupp paneb sinu nime ja kellaaja paika. aga nali selles ongi et, paljud asjad ON avalikud lihtsalt inimesed eelistavad neid mitte näha. ju ma siis ei olnud eraisik kui mind ei karistatud. aga need sinu jutumärkides toodud asjad on anonüümsed siis siin jahh . ega sa ometi eelda et wiki on kohaks kus neid avaldada ? siin valitseb tugev poliit korrektsus ja põhjused on juba pikem teema, kuid kuni sina neid avalikult saada olevaid dokumente pole leidnud  /viitsinud või soovinud leida/ siis oleks õigem kui teemadel millest sa midagi ei tea sõna mitte võtta - näiteks mina olen biokeemias ja muidu keemias täielik null ning ei võta nendel (ja mõnedel teistel analoogsetel teemadel) sõna. otseselt artikli juurde minnes siis näiteks on seda siin nii nuditud et pisarad on silmas aga laadna - vähenalt on alles enamus kirjanduslikke viiteid ja kui mõni keskmisest julgem ja poliit korrektsuses tublisti pettunud isik siia siiski satub on tal vähemalt võimalus leida tee ka sellise materjali juurde mida siin ei kajastata.
to Andres - ma püüan anda endast parima ;-)))  --makruss 28. märts 2006, kell 09.44 (UTC)
... siis pole see ju uurimus, kui allikatele ei saa viidata ning jääb spekulatsiooniks. Eelistan väljendit ilukirjandus, sest lugemismaterjalina on vandenõuteooriad suhteliselt selgepiiriliselt määratletav zhanr.
kõik sõltub vaatenurgast ;-) --makruss 28. märts 2006, kell 11.54 (UTC)

Kuidas seda mõista, et Vikipeedias valitseb tugev poliitiline korrektsus? Minu meelest võib siin kõigest rääkida, kuid artiklites ei tohi esitada autori enda hinnanguid, küll aga võib refereerida mis tahes seisukohti, kui on näidatud, kelle omad nad on ja mille alusel refereeritakse. Andres 28. märts 2006, kell 17.10 (UTC)
kulla Andres kõik maailma kirjutised on autori enda arvamus. siin oldud aja jooksul on täheldanud seda et kirjutad seda mis ei lähe nii-öelda "mainstreamiga" kokku siis see lihtsalt kustutakse maha. näiteks võtame või selle artikli siin ... kõik need arvamused mis mul siin alguses olid (koopiad neist minu lehel veel olemas) nuditi halastamatult maha just selle väitega et minu omad ja viiteid pole - minu lisatud kirjandus kust need ideed pärit ning maailma laiuselt aksepteeritud kui alternatiivne vabamüürluse ajalugu siin  redigeeriti ära sellisesse vormi mis just annab inimestele vale pildi alternatiivse käsitluse olukorrast. minu isa alustas (rahu tema põrmule jaa kes EI ole Lina - nagu üx seltsimees siin kunagi maha hõikas) uuris vabamüürlaste ja eesti/eestlaste seost juba alates 1960 aastatest ning juhendas ka mind kui Toompeal töötasin mida ja kuidas vaadata. ja vaatamata selle EI ole ma siia pannud oma arvamusi (mix - selleks on mul omad põhjused) vaid need mis on rahvusvaheliselt erinevate uurijate poolt konsensuseni jõutud et asjad olid just nii ...
Men stumble over the truth from time to time, but most pick themselves up and hurry off as if nothing had happened...
Inimene komistab vahest tõe otsa - kuid kahjuks enamik meist tõuseb püsti ja jalutab edasi nagu midagi poleks juhtunud ...
--makruss 29. märts 2006, kell 05.18 (UTC)

Mina ei takista Sul kirjutamast, kui Sa esitad vaieldavad väited 1) kellegi arvamusena, väitena vms ja 2) selgelt ja arusaadavalt. Ma ei lase ka teistel sellist teksti kustutada. Minu meelest on artiklist välja võetud ainult jutt, mis ei vasta nendele tingimustele. Andres 29. märts 2006, kell 10.59 (UTC)
Vandenõuteooriate üks eripära on see, et autor võtab tohutu hulga suvalisi fakte ja pikib need meelevaldselt omaloodud teooriasse. Nii külvatakse lugeja üle suure infohulgaga ning pealiskaudne huviline ei pane tähele, et üldjoontes on kogu lugu tegelikult seosetu.
Lihtsalt üks tsitaat J.L-i raamatust. "Templirüütlite ehitistele omase kaheksakandilise interjööri struktuuri põhivormiks olid kuusnurkne täht ja püramiid. Taaveti täht on kabalistlik sümbol. Professor Gershom Scholem tõestab oma raamatus "The Messianic Idea in Judaism", et heksagrammi (kuusnurkne täht) kasutasid musta maagiaga tegelevad juudid."
Mis me siit teada saame? Kaheksanurk moodustub kuusnurgast ja püramiidist?  Kui me oletame, et püramiid on ruudukujulise põhjaga ehk nelja nurgaga, siis ei saa me ka parima tahtmise juures nelinurgast ja kuusnurgast kokku kaheksanurka. Templirüütlite mõned templid olid tõepoolest kaheksanurkse põhiplaaniga, aga oli  ka lihtsalt ringikujulisi. Ringikujulise templi keskosas võis olla kuus sammast, kuid need ei moodustanud interjööri põhistruktuuri. Templirüütlite maa-alused templid kujutasid aga hoopis poolkaares otstega ristkülikut ning neis ei olnud peale altari midagi. Nii et ühes lauses tohutu üldistus, aga infot kuipalju.
Taaveti täht – hea näide vandenõuteoreetikute faktikasutusest. Kõik sellised sümbolid, nagu kuusnurk, viisnurk, kolmnurk, ring, püramiid jne on olnud aegade algusest peale kasutusel ka kõige primitiivsemate kultuuride juures. Need on nö "ürgsümbolid" ning nende seostamine väga konkreetselt mingi liikumisega on puhas demagoogia. Nagu svastika ja natsism. Veidi liialdatult öeldes tahab näiteks suurem osa esimese kursuse arhitekuuriüliõpilastest projekteerida püramiidikujulist maja. Arhailine arhitektooniline struktuur – lihtne, aga huvitav.
Siis need salapärased arhiivid, mis oma materjale ei avalda. Ma pole küll siiani kuulnud, et ükski tõsine uurija oleks mõne arhiivi ukse taha jäänud, küll aga on mul kuri kahtlus, et JL on mõne loozhi ukse taha jäetud (kuskil artiklis avaldas kah keegi sama mõtet).
Jne jne – seepärast polegi mõtet selliseid teoseid ümber lükata ega tõestada.
niih mulle tundub et sina oled üks neist inimestest kes ründab asja sellepärast et ta ei ole võimeline sellest aru saama ning see tõttu hirmust on asjad oma ajusoppidesse peitnud - nagu ütles suur juht ja õpetaja eesti wikis Andrus siin siis lõpetame selle tulutu vaidluse - kui sa arvad et suudad mulle tuua konkreetseid fakte näiteks vabaüürluse headusest millele mina ei suuda vastata näitega nende pahategudest samal rindel siis kirjuta "makruss@hot.ee" ....  --makruss 29. märts 2006, kell 16.39 (UTC)
Ma'i ründa, mulle väga meeldib avangard :)
Kui ma midagi loen, siis kaine mõistusega. Näiteks seesama lause, et 'jakobiinid kes olid pariisi vabamüürlaste loozi teine nimetus' on adekvaatse ajaloo seisukohast sama sisukas, kui öelda näiteks, et 'turismibüroo töötajad, kes olid Tallinna vannitoa teine nimetus'. Aga sellistest "faktiridadest" paraku vandenõuraamatud koosnevadki. Kuna vabamüürluse ajalugu on üsna värvikas ja täis spekulatsioone, siis tegellevad ka vabamüürlased ise oma ajaloo uurimisega, selleks on olemas vastavad struktuuriüksused. Need uurimused on vabalt saadaval suuremates raamatukogudes, seal on korralikud viited arhiividele ja autoritele. Kui vaadata näiteks "Maailmaehitajate pettuse" tähtsamate allikate loetelu, ei leia me sealt ühtegi arhiivi. Lina on lõbus lugeda, aga minu meelest ei saa tõsine uurija muutuda isiklikuks, selle asemel, et erapooletuid fakte esitada, muutub jutt koahti sõimuks ja solvanguteks. Nagu ka tema film. "Aura närvutamine" ja "negatiivne energia" jms. Vaata ta film kaaderhaaval läbi – näiteks kaadrid mingi klubi salariitusest on tegelikult pärit "Esto TV" Ameerika kolleegide "vandenõufilmist".
Kas usk nähtamatusse vaenlasesse teeb inimese elu lihtsamaks?

Väljajäetud lõigud:
''Vabamüürlus on [[esoteerika|esoteeriline]] organisatsioon, mistõttu mitmed tema sisemised aspektid on avalikkuse eest varjatud.
Vabamüürlaseks vastuvõtmise kohta: ''Vabamüürluses on esinenud ka rassilist diskrimineerimist.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. aprill 2006, kell 21.09 (UTC)
''Valgustuse Kandjate juhtimisel olevat rajatud [[Saalomoni tempel]], mis ei olevat asunud [[Jeruusalemm]]as. Pärast seda olevat Valgustuse kandjad asutanud [[Vabad Müürimehed|Vabade Müürimeeste]] (hiljem vabamüürlaste) organisatsiooni, mis pidi olema nende tegevusele ja usundile kattevarjuks. Oma usulise ja poliitilise neutraalsusega pidi see püsima jääma olenemata usundite ja poliitiliste ideoloogiaste vahetumisest. Organisatsiooni eesmärk pidi jääma lihtliikmete eest varjatuks''. --- kasutaja "213.35.238.176 (Arutelu)" 1 korralik põhjendus miks see osa välja võetud on sinu poolt ???  --[[Kasutaja:Makruss|makruss]] 6. aprill 2006, kell 16.31 (UTC)
1. 'olevat rajatud' – võiks viidata, kes nii oletab. 'ei olevat asunud' – sama lugu, kes oletab, et ei asunud ja mille põhjal.
2. 'tegevusele ja usundile' – mis asi on vabamüürlaste usund? Järgmine lause ju räägib mingist usulisest neutraalsusest, nii et ebaloogiline esitus.
3. 'organisatsiooni eesmärk lihtliikmete eest varjatuks' – sellisel juhul pekas mainima, mida tol ajal peeti organisatsioni eesmärgiks, vastasel korral ei tähenda kogu see asi mitte midagi. Lihtsalt laused.
4. 'vabad müürimehed', hiljem 'vabamüürlased' – free wall man? või mille põhjal on tehtud selline sõna-eristus? Kes on müürimees? Kas mõni sõnaraamat pakub eesti keeles sellist terminit?

1. tegemist ju ongi oletuste osaga ehk peatükiga kus pakutakse välja asju mida ei saa tõestada ehk oletusi. ehk siis lisada et erinevad autorid - keda huvitab leiab ise autoreid juurde või raamatuid mis all pakutud ja avastab kes oletab ...

2. vabamüürlaste maju kutsutakse templiteks - neis toimuvaid tegevust teenimiseks - jne jne paraleele on palju. usuline neutraalsus on pea sama mis usuline tolerants - sa ei tee teise usku maha vaid annad talle võimaluse teha oma soovide järgi. pealegi vabamüürlus on nii kristlikus kui ka islamistlikus maailmas levinud ja ka isegi hindude juures seega usuline neutraalsus missugune.

3.siin lööb välja just see mis saab nuditud tekstist - ennem juba lõike väljavõetud ja sellepärast jääbki hämaraks - seda osa tuleb varsti jälle tagasi laiendada nagu ta enne oli saab nii mõnigi lause selgemaks.

4. alguses ajaloo allikate alusel kutsuti organisatsiooni "Free Masons" ehk "Vabad Müürimehed" ehk need kes tõestio ka müüri ladusid peale 1600-1700 tekkis spekulatiivne vabamüürlus ehk "Freemasons" ka "Speculative Freemasonry" millel poel ehitamisega kui tegevusega suurt pistmist. Wall on sein - mason on mees kes ehitab müüri.

 --[[Kasutaja:Makruss|makruss]] 7. aprill 2006, kell 11.47 (UTC)
"Mees, kes ehitab müüri" on eesti keeles müürsepp. -- 7. aprill 2006, kell 12.22 (UTC)
eesti keele ülesse ehitus on tipa teine - vahest on oliline otsetõlge mis ei pruugi käia käsikäes eesti keele reeglitega - ja peale selle kuulus sinna lisaks meestele kes müüriladusid ehk muursepad ka mehed kes segu segasid ning mehed kes kive tahusid ja teisedki ehitusega seotud asjamehed - algselt oli ju ehitus kus laoti 4 müüri mis otsapidi koos ja augud mida  hiljem akendeks ja usteks kutsuti sees sealt ka arvatavsti tuli üldine nimetus "müürimehed" ehk siis mehed kes ehitasid müüri ehk siis erinevate tegevuste koostöö - kas sai nüüd selgemaks mis vahe on müürsepal ja müürimehel ? --[[Kasutaja:Makruss|makruss]] 8. aprill 2006, kell 05.07 (UTC)
Minu seletus jäi nähtavasti veidi segaseks.
Mis sest et tegemist on oletusega – iga oletus põhineb millelgi. Näiteks – mis ei olevat asunud Jeruuaslemmas, sest on leitud mingid varemad näiteks Tüürosest, mis vastavad Salomoni templi kirjeldusele, või et selles ja selles külas on legend, et see suur mägi, mis külavanema maja tagant hakkab, on Salomoni templi ase. Kui ma lihtsalt ülten, et olevat, siis on see samahästi kui lambist võetud. Erinevad autorid on sama abstraktne – mis seal vahet on, kes oletab, tähtis on – miks oletab.
Vabamüürlaste maju ei kutsuta templiteks :) Tempel on tempel, maja on maja.
Vabamüürlus ei ole religioon ega õpetus, vabamüürlus teenib inimkonda. Nagu sa ise ütled, et vabamüürlus on levinud ka islamimaades, aga ära siis ka unusta, et moslem ei teeni kaht jumalat ega pühitse end kahte religiooni.
Eesti keeles on sõna 'müürsepp' või 'müürissepp'. Ei 'müürimest' ega 'müürlast' pole eesti keeles olemas, kuigi viimast sõna kasutatakse ka vabamüürlaste kodulehekülgedel. Paraku on tegemist mugandusega soomekeelsest sõnast 'muurari', mis eesti keele loogikale ei vasta. Kui vaatame eelmise vabariigi aegseid dokumente, siis seal on kasutusel väljend 'vabad müürsepad'. Tänased grammatiliselt korrektsed terminid on 'müürsepp' operatiivse müüriladuja kohta ning 'vabamüürlane' spekulatiivse. Pole mõtet mingeid uusi termineid leiutada, kui vanad olemas on.

Välja on võetud lause, et Eesti vabamüürlaste juht on Arno Köörna. Kas see ei pea paika? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. august 2006, kell 16:30 (UTC)

Silm, püramiid ja viisnurk kui vabanüürlaste sümbolid on välja jäetud, aga kas mitte silm kolmnurga sees või midagi taolist pole nende sümbol? Andres 6. mai 2007, kell 19:03 (UTC)
Kirjas oli, et kasutatakse hulgaliselt sümboleid, nagu silm jne. Kui võtta ükskõik milline vabamüürlusest jutustav pildialbum, kus on kujutatud erienvate loozhide sisevaateid, siis selliseid sümboleid seal praktiliselt ei kohta. Silm kolmnurga sees on ikkagi kristluse sümbol, mis tähistab jumala kõikenägevat silma. Seda kasutati enamasti hauaplaatidel, altari või oreli kujundustes. Püramiid kipub ka paraku jääma ainult dollarilise tagaküljele, mida siis igal võimalikul juhul eksponeeritakse kui vabamüürliku süboolika musternäidist :)
Kui keegi näitaks, kus Valgel Majal ning Kapitooliumi hoonel asuvad vabamüürlikud sümbolid, siis võib selle lause tagasi panna, aga kuniks keegi neid näinud pole, pole sel vist suurt mõtet. Vabamüürliku sümboolikat võib Washingtonis kohata küll Malli keskel asuva Washingtoni monumendi siseseintel ning lähedal asuva templi kujunduses, kuid ühelgi juhul mitte ei tähistata nendega "tähtsaid" riiklikke hooneid. Üldjoontes on kogu see artikkel paras jura.

Artiklil on muidugi tõsiseid puudusi, aga äkki Sa aitaksid neid kõrvaldada? Andres 6. mai 2007, kell 22:36 (UTC)
Võiks põtta paar asjalikumat raamatut ja nende põhjal koostada kogu asi algusest peale, aga see võtab aega. Saaksin soovitada kirjandust ja kirje struktuuri.

Võid soovitada küll. Aga meil on siin probleemiks mitte niivõrd info mittekättesaamine kui toimetajate vähesusest tulenev aja- ja jõuressursside nappus. Andres 7. mai 2007, kell 10:48 (UTC)

Makrussi väide:
"töötasin ise 89-99 riigiasutuses kus veendusin isiklikult et enamus eesti riigi juhtidest kuulub vabamüürlaste loozidesse - rääkimata mõlemast presidendist ja mitmest peaministrist ning riigikogu esimeestest - nimekiri suht pikk"
on otseselt vale selles osas mis puudutab vabamüürlasi perioodil 89-99
Sellest johtuvalt tuleb ka kõigesse ülejäänusse suhtuda kui valesse.

Miks artikli sisu on vaidlustatud? Djreichsfuhrer 8. september 2008, kell 02:10 (UTC)

Kes seda enam mäletab ... Tuleks vaadata arutelu ning lehe ajalugu (kes vaidlustas). Andres 8. september 2008, kell 07:27 (UTC)

Võib ehk selle maha võtta, ei leidnud artiklist midagi eriti vaidlustust väärivat. Djreichsfuhrer 8. september 2008, kell 11:31 (UTC)

: Võtsin maha. Andres 8. september 2008, kell 17:27 (UTC)

Täna on selles artiklis tehtud hulk parandusi. Ilmselt on parandaja olnud asjatundlik ning osa tema parandusi teevad faktilisi täpsustusi, kuid mulle tundub, et tal mõnes asjas on üldtunnustatust erinev arusaam sellest, mis on oletus, mis piisavalt tõendatud fakt. Samuti  ei tundu Jüri Lina  teoste tutvustus olevat erapooletu. Ilmunud on ka keelevigu. Artikkel vajab hädasti toimetamist. Andres 23. september 2008, kell 06:25 (UTC)

Kas see siis ei ole põhjendus neutraalsuse vaidlustamiseks? Jüri Lina teoseid kujutatakse erapooletutena selle põhjendusega, et ta laseb kõnelda vabamüürlaste  endi allikatel. Kui aga allikakriitika puudub, siis pöördub erapooletud enese vastandiks. Minu meelest tuleks neutraalsuse vaidlustus tagasi panna. Andres 3. oktoober 2008, kell 21:51 (UTC)

Viited ei ole õigesti vormistatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. august 2010, kell 22:13 (EEST)

Arno Köörna intervjuu on tõsine allikas, millele tasub rohkemgi viidata. Aga kolm viimast allikat võivad sisaldada väljamõeldisi. Nad on ju omavahel vastuolus, sest Köörna väitel on tema ise ja Bush 33. astmel. Andres 30. august 2010, kell 23:05 (EEST)
Rahvuslikud esindajad ehk muulased võivad kuuluda üksnes 00-32 astmesse. Kõrgemate astmete kategooriad on 33-66, 67-99 ning üle 99 .http://masonrus.blogonline.ru, http://magister.msk.ru/library/history/mason/ivanovv1.htm, http://www.proza.ru/2010/07/11/691

Võtsin selle osa välja, sest see ei käi šoti süsteemi, vaid võib-olla misraimi süsteemi kohta, millest ülalpool juttu. Andres 31. august 2010, kell 09:25 (EEST)

"Ideoloogia" osa ei vasta päriselt pealkirjale (näiteks esimene lõik). Ja pole kindel, kas esimese lõigu allikas on usaldatav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. august 2010, kell 09:25 (EEST)

Prantsuse vabamüürlased organiseerisid võrdsuse idee ettekäändel Venemaal 1917. aastal rea riigipöödeid, mida nimetatasid revolutsioonideks. Seda kinnitavad vabamüürlased oma ajakirjas "Humanisme".

See lause nõuab selgitavamat sõnastust ja täpsemat viitamist.--Kk 20. september 2010, kell 12:41 (EEST)

: Muudugi, see on täitsa Jüri Lina stiilis jutt. Tuleb välja võtta. Andres 20. september 2010, kell 20:32 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://kaev.net/vabamyyrluse-jumal
** In Vabamüürlus on 2013-06-24 14:04:11, 404 Not Found
** In Vabamüürlus on 2013-07-07 20:48:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:49 (EEST)

Huvitaval kombel on Tartus Raadi kalmistul üks vabamüürliku sümboolikaga haud. Ehk võiks kuhugi Eesti vabamüürluse alla illustratsiooniks lisada. :File:Raadi cemetery, Tartu, May14th, 2015 38.JPG --Ehitaja (arutelu) 14. mai 2015, kell 22:55 (EEST)
----
elitaarne, initsiatsiooniriitusi kasutav, ülemaailmne hierarhiline salaühing, mis on jagunenud erinevateks, sageli omavahel seotud organisatsioonideks

Minu meelest on siin vastuolu: tegemist pole ühtse ühinguga, sellepärast oligi siin enne "liikumine". Andres (arutelu) 14. juuni 2015, kell 08:58 (EEST)
----
On lisatud peatükk, mis ütleb, et vabamüürlaste heategevus läheb valdavalt nendega seotud ühingutele. Siin on tarvis rohkem selgitusi ja viiteid. Mida tähendab siin "seotud"? --Andres (arutelu) 2. august 2023, kell 22:42 (EEST)


Arutelu:Landesveer

oli Balti Hertsogiriigi sõjavägi

See on küsitav. Andres 18:30, 28 juuni 2005 (UTC)
Selle sõjaväe nimi kaasaja eesti keeles on ikkagi landesveer. Vt EKSS http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=landesveer&F=M --Amherst99 (arutelu) 15. mai 2012, kell 18:00 (EEST)

Soovitan selle artikli teisaldada pealkirja Landesveer alla. Taivo 31. mai 2012, kell 19:55 (EEST)
Landesveer oli ka Preisimaale kuulunud Poola aladel. - Melilac (arutelu) 9. märts 2017, kell 14:34 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.parnupostimees.ee/010704/esileht/artiklid/10048496.php
** In Landesveer on 2013-06-24 11:59:23, 404 Not Found
** In Landesveer on 2013-07-06 10:08:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:08 (EEST)
----
Minu meelest sobiks "organiseeritud" siin paremini. Andres (arutelu) 22. jaanuar 2016, kell 16:26 (EET)


Arutelu:Muusikastiilide loend

REDIRECT Muusikastiilide loend või mis? Taivo 10:17, 29 juuni 2005 (UTC)

Jah, võiks küll. Mul oli nagu meeles, et kuskil selline loend oli olemas, aga kõik on vist üle viidud leheküljele Muusika mõisteid. Aga Lulu paneks vist suurema osa siit ühe stiili alla. Andres 10:35, 29 juuni 2005 (UTC)
Jah. Enamik sellest on popmuusika stiilid ju. Selle peaks selgeks rääkima, milline yldmõiste jääks põhiliseks. Tean väga hästi, et fännid hakkavad karjuma kohe, kui miski yldmõiste tekitada. Raffale meeldib "muusika", aga mitte "popmuusika", "levimuusika", "kerge muusika" vms. Ka "rokkmuusika" ei sobi: a) minu arvates kole kirjapilt, kui nii kirjutada, aga "rock muusika" või "rock music" läheks jälle veelgi rõvedamaks, ning b) see oleks tiba kitsas mõiste, sellest jääks nii mõndagi välja... Aga nii nagu praegu on, et "muusika"... see ka ei lähe kohe mitte, sest muusikat on ju palju rohkem... Mis teha? /Lulu/

Võib ju teha siia alajaotused ning panna popmuusika stiilid alajaotuse "popmuusika" alla (kahe tärniga). Tõsi küll, levimuusika austajad rockmuusikat popmuusika alla ei paigutaks. Teine variant: teha eraldi alapealkirjad: "Süvamuusika stiilid" ja "Levimuusika stiilid". Andres 06:42, 2 juuli 2005 (UTC)

Pakuks välja järgmise jaotuse, kus oleks neli suuremat jaotust: süvamuusika, levimuusika, rahvamuusika ja sakraalmuusika.
Muusikastiilide loend (süvamuusika)

keskaja muusikastiilid

: keskaja liturgiline muusika (viitega sakraalmuusikale)

: keskaja ilmalik muusika (tantsud, rüütlimuusika jne)

uusaja muusikastiilid

: renssaans

: barokk

: klassitsism

: romantism

kaasaegsed muusikastiilid

: impressionism

: ekspressionism

: seeriamuusika

: atonaalne muusika

: jne
Muusikastiilide loend (levimuusika)

dzässmuusika

popmuusika

: rokkmuusika

: jne
Muusikastiilide loend (rahvamuusika)

Euroopa rahvaste muusika

: Eesti rahvamuusika

: jne

Aasia rahvaste muusika

: India rahvaste muusika

: Hiina rahvaste muusika

: jne

Aafrika rahvaste muusika

Ameerika põlisrahvaste muusika

: Lõuna- ja Kesk-Ameerika põlisrahvaste muusika

: Põhja-Ameerika põlisrahvaste muusika

Ameerika uusasunike muusika

: Ameerika neegrite muusika

: Valgete ameeriklaste muusika
Muusikastiilide loend (sakraalmuusika)

Kristlik (liturgiline) muusika

Budistlik sakraalmuusika

Hinduistlik sakraalmuusika

Islami sakraalmuusika

jne
Põhiline jaotus oleks ikka "Muusikastiilide loend", millele (sulgudes) oleks täiendus.
Ning yle kõige, täpsustuslehekylg: Muusikastiilide loend, kus oleks need neli suuremat alajaotust: Muusikastiilide loend (süvamuusika), Muusikastiilide loend (levimuusika), Muusikastiilide loend (rahvamuusika), Muusikastiilide loend (sakraalmuusika).
Millised on arvamused? /Lulu/

Minu arvamused. Ei ole mõtet seda lehekülge tükeldada. Kui tükeldada, siis peaksid pealkirjad olema stiilis "Süvamuusika stiilide loend" jne.
----
"Roknroll" minu meelest küll õige ei ole. Andres 19:34, 1 juuli 2005 (UTC)

Vist küll. Vist tegin valesti, et selle artikliga jändama hakkasin. Taivo 19:55, 1 juuli 2005 (UTC)
----
Kui puäntillism tõesti on muusikastiil, siis viitab see igatahes praegu ainult maalikunsti voolule. --Kamma 5. aprill 2007, kell 18:33 (UTC)
----
Aga... aga... kas näiteks kantrirock või popkantri või sihukesed ka siia lähevad? Jürka 5. aprill 2007, kell 18:39 (UTC)

Ma arvan, et need pole enamasti iseseisvad stiilid ja nende kohta üldjuhul eraldi artikleid vaja pole. --Kamma 5. aprill 2007, kell 18:44 (UTC)
Ma nii ei ütleks... Ma usun, et artiklid nende kohta kuluks huvilistele kindlasti ära (kuigi vaevalt, et keegi neid lähi- või kaugtulevikus kirjutama viitsib hakata)... se's mõttes, et kindlasti oleks nende kohta palju öelda, neil oma ajalugu, omad artistid, omad... misiganes asjad...
Aga pigem küsimus oleks see, et kas teda võetakse kui mingit "kombineeritud stiili", st mitte puhast stiili vm, et seepärast ei peaks ta listis olema... Samahästi võiks ju mõni mees hakata jazzheavy't vm esitama... kui oskab. Aga lihtsalt, kas siin listis on just need tüved või ükskõik, mis stiili maailmas kombineeritud kokku on? Jürka 5. aprill 2007, kell 19:09 (UTC)

Minu meelest on vajalik, et mõiste kui ka nähtus ise oleksid olemas. Muid piiranguid ei poolda. Andres 6. aprill 2007, kell 10:02 (UTC)

:Selge... siis kõik stiilid, mis on reaalselt esinenud... Arvan samuti... Jürka 6. aprill 2007, kell 10:53 (UTC)

* A cappella – any singing performed without any background music/instruments.
* Aleatoric – music the composition of which is partially left to chance
* Ballad – generic term for usually slow, romantic, despairing and catastrophic songs
* Ballata – 13th–15th century Italian musical and poetic form based on an AbbaA structure that acted as a form of dance music
* Ballet – specific style of French classical music created to accompany the ballet dance
* Canon – any music that combines a melody with copies of itself
* Cantata – any music sung by a choir with instrumental backing
* Chamber – classical music performed for a small audience by a small orchestra
* Christmas carol – carols performed during the Christmas season
* Concerto grosso – a form of baroque concerto in which the soloists and orchestra alternate playing
* Film score – any music written to act as a soundtrack to a motion picture
* Gavotte – traditional French dance music
* Hymn – any religious song
* Lullaby – soothing song sung to young children to lull them to sleep
* Madrigal – style of classical singing popular in the Renaissance and Baroque eras
* Opera – theatrical performances in which all or most dialogue is sung with musical accompaniment
* Oratorio – similar to opera but without scenery, costumes or acting
* Orchestra – a large ensemble, especially one used to play European classical music
* Organum – Middle Ages polyphonic music
* Operetta
* Polonaise
* Ragtime
* Serialism
* Sonata
* Soundtrack
* String quartet
* Tala – a rhythmic pattern in Indian classical music
* Vaudeville
* Virelais
* Waltz
* Work song

Minu meelest küll osa asju siin on stiilid. --Andres (arutelu) 27. mai 2024, kell 17:51 (EEST)

Asjad, mis ei ole muusikastiilid, loendist välja


Arutelu:Tõde ja õigus

See on muidu siit: | http://piksarv.dyn.ee/kadi/leht.php?q=kons&dir=Kirjandus, arvan, et ju ta ise pani selle siia. Boy

See väide, et 2013. aastal valmis I osast audioraamat on muidugi õige. Samas valmis see ka 2005. aastal, kui pimedate ühingu jaoks need (s.o siis kõik viis osa) linti loeti. --kanakukk (arutelu) 28. august 2013, kell 18:24 (EEST).
----
Ma arvan, et navigeerimise hõlbustamiseks võiks teha malli, kus "Tõe ja õiguse" temaatika oleks koos --Bioneer1 (arutelu) 28. oktoober 2013, kell 11:17 (EET)
----
Minu meelest ülevaatlik tabel oli parem, kui praegused sisuta alaosad, mis ütlevad sama, aga konarlikumalt. Pikne 22. detsember 2013, kell 01:17 (EET)
----
Artikkel vajaks tõsist täiendamist. Velirand (arutelu) 7. jaanuar 2020, kell 15:48 (EET)


Vikipeedia arutelu:GNU FDL

Praegu ei viita siia ükski lehekülg. Kas pealkirjaks sobiks ehk "GNU FDL (tekst)"? Andres 07:03, 1 juuli 2005 (UTC)
"GNU FDL (tekst)" lehele võiks panna valmistõlke. --WikedKentaur 3 juuli 2005 21:04 (UTC)

Ma ei ole sellega päris nõus. Teistel artiklitel on valmis kujul sama pealkiri mis poolikul kujul. Andres 4 juuli 2005 07:16 (UTC)
Arvan, et võiks ka ingliskeelse paralleelteksti alles jätta, kuna tõlge on piisavalt toores ning mitteametlik. Tabeli veerge vaja ainult kitsamaks teha. --WikedKentaur 29. september 2005, kell 19.05 (UTC)

* Acknowledgements - Tunnustused
* Dedications - Pühendused
* Endorsements - Toetused
* Invariant Sections - invariantsed osad
* Opaque copy - läbipaistmatu koopia
* Transparent copy - läbipaistev koopia
* Warranty Disclaimer - garantii kehtimatuse märgend

* collection - praegu "kogumik"
* aggregate - praegu "kogu"
ei tahaks kasutada sõnu "agregaat" ja "kollektsioon"--Boy 20:41, 8 august 2005 (UTC)
* copyleft (license) - ?kopeerimisvabadus?  või äkki tuletada kuidagi vastest copyright = autoriõigus; copyleft = ?autorivabadus? (sõnast vaba nagu ilma vrdl. kõrb on veevaba koht. Kuigi tegemist pole sugugi autori puudumisega)

kõige täpsem sõnaühend, mis mulle pähe on karanud on kopeeritavust tagav litsents. Levitagav litsents? :) --Ker 22:51, 14 august 2005 (UTC)
* markup - praegu märgendus, aga nt. word-i eesti speller sellist sõna ei tunne. Antud kontekstis sobiks minu arvates rohkem "vormindus": Koopia, mis muidu on läbipastev, kuid mille vormindus või selle puudumine on korraldatud kujul, mis võib ohustada või takistada selle edaspidist muutmist lugejate poolt, ei ole läbipaistev
* tõlkimata lause osa 4. peatükis:
...--for example, statements of peer review or that the text has been approved by an organization as the authoritative definition of a standard.

: Peer-review on tõlgitud näiteks haldusreid (Euroopa Ühenduse kontekstis), aga ka vastastikune eksperthinnang või hindamismissioon (Eesti Panga kontekstis) või  midagi säärast. Põhimõtteliselt tähendab see mingi kirjatöö hindamist ja kommenteerimist kindla meetodi alusel. Tundub, et eesti allikad kasutavad väga sageli ka inglisekeelset peer-review terminit.

: You may add a section Entitled "Endorsements", provided it contains nothing but endorsements of your Modified Version by various parties--for example, statements of peer review or that the text has been approved by an organization as the authoritative definition of a standard.

: Ma tõlgiks nii:

: Võid lisada lõigu pealkirjaga "Toetused" eeldusel, et see ei sisalda midagi muud peale erinevate osapoolte toetuste sinu muudetud dokumendi versioonile. Näiteks dokumendi läbivaatuse (peer-review) hinnangud ja kommentaarid või märke, et tekst on heakskiidetud kui autoriteetne, organisatsioonis kasutatav standard.

: (see vajaks nüüd natuke keelelist kohendamist)--Boy 17:23, 17 august 2005 (UTC)

Tekst tuleks tõsta artikli nimeruumist Vikipeedia nimeruumi, nagu teistes vikides (inglise, saksa, ...). Pakun esialgu "Vikipeedia:GNU FDL". --Jaan513 1. detsember 2008, kell 20:33 (UTC)

Tõstsin Vikipeedia nimeruumi. --Jaan513 2. detsember 2008, kell 10:50 (UTC)

Novembris 2008 avaldati GNU FDL 1.3. Tundub, et Vikipeedia ei ole veel seda kasutusele võtnud. --Jaan513 2. detsember 2008, kell 11:04 (UTC)


Arutelu:Kontemplatsioon

Tõstsin selle välja:
tähendab vaatlevat olukorda, milles inimene on väliselt passiivne, aga sisemiselt aktiivne. Selliseks olukorraks on näiteks mõtlemine.
==Näited==
Pikk kirjatöö eeldab kontemplatiivset eluviisi. Ka klooster oma rütmilise elulaadiga eeldab kontemplatiivsust. Parim näide tänapäeval on turvamees, kes kogu tööpäeva peab kaamerate kaudu ümbrust jälgima. Mõtlemisel näiteks süüakse ja juuakse korra päevas (nt täiskasvanu ja istuv elulaad: 18.00~24.00) ja muu aeg kulub magamisele või ajutööle. Aade on selles, et töötab kas aju või magu (paast) eesmärgiga saada paremat või põhjalikumat mõttetulemust.
Andres 02:26, 2 juuli 2005 (UTC)
Toimetasin pisut. --Lulu (arutelu) 13. oktoober 2020, kell 18:20 (EEST)


Kasutaja arutelu:Yurik

Please do not edit this page.
Leave all your comments at yurik discussion page


Arutelu:Ingel

Iga peaingli kohta tuleb kirjutada eraldi artkkel. Iga artikli pealkiri peab olema eestikeelne. Andres 5 juuli 2005 16:07 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.steliart.com/angelology.html
** In Ingel on 2013-06-24 11:17:28, 404 Not Found
** In Ingel on 2013-07-06 02:57:42, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.spiritual.com.au/angels.html
** In Ingel on 2013-06-24 11:17:27, 404 Not Found
** In Ingel on 2013-07-06 02:57:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.theangelrobert.com
** In Ingel on 2013-06-24 11:17:28, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Ingel on 2013-07-06 02:58:02, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.religionwriters.com/public/tips/071204/071204c.shtml
** In Ingel on 2013-06-24 11:17:28, 404 Not Found
** In Ingel on 2013-07-06 02:58:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.palmyra.demon.co.uk/superstition/angelsdemons.htm
** In Ingel on 2013-06-24 11:17:26, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Ingel on 2013-07-06 02:58:22, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:58 (EEST)


Arutelu:Soome Demokraatlik Vabariik

Ega hästi aru ei saa, miks sellist artiklit yldse vaja on. Või kui ta juba on, siis võiks ju nagu taustast ka rääkida (Molotov-Ribbentropi pakt, Talvesõda, NSV Liidu ekspansioonipoliitika jne.) Praegu jääb mulje, et, näe, oligi selline riik. --Lulu 6 juuli 2005 17:37 (UTC)

: Taust tuleb lisada. Andres 11:40, 10 juuli 2005 (UTC)
Toimetasin, aga oleks veel vaja. --Lulu 7 juuli 2005 07:57 (UTC)
äkki keegi oskab soome keelt jja tõlkida seda:
 Kansanhallituksen puheenjohtaja ja Suomen ulkoasiain ministeri Otto Wille Kuusinen
Kansanhallituksen varapuheenjohtaja ja valtiovarain ministeri Mauri Rosenberg
Puolustusministeri Akseli Anttila
Sisäasiain ministeri Tuure Lehén
Maanviljelysministeri Armas Äikiä
Valistusministeri Inkeri Lehtinen
Karjalanasiain ministeri Paavo Prokkonen
Harri 17:51, 18 august 2005 (UTC)

Rahvavalitsuse esimees ja Soome välisminister Otto Wille Kuusinen

: välisasjade minister Otto Wille Kuusinen Piret 27. mai 2006, kell 15.40 (UTC)

Rahvavalitsuse aseesimees ja rahandusminister Mauri Rosenberg

Kaitseminister Akseli Anttila

Siseminister [või: siseasjade minister] Tuure Lehén

Põllumajandusminister Armas Äikiä

Haridusminister Inkeri Lehtinen

: See ei ole täpne! Hetkel ei tea ka ise vastet, kuid tegemist on nö valgustusega ehk propagandaga. Ehk oleks siis propagandaminister. Piret 27. mai 2006, kell 15.40 (UTC)

:: Rahvavalgustusminister? Andres 27. mai 2006, kell 15.51 (UTC)

Karjala asjade minister Paavo Prokkonen
Andres 04:22, 19 august 2005 (UTC)

[[Kasutaja:Avjoska|Avjoska]], venekeelses vikis on sellest pseudomoodustisest juttu nt siin:
[http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B8%D0%BD%D0%BB%D1%8F%D0%BD%D0%B4%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F_%D0%94%D0%B5%D0%BC%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%82%D0%B8%D1%87%D0%B5%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F_%D0%A0%D0%B5%D1%81%D0%BF%D1%83%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0#.D0.92.D0.BE_.D0.92.D1.82.D0.BE.D1.80.D0.BE.D0.B9_.D0.BC.D0.B8.D1.80.D0.BE.D0.B2.D0.BE.D0.B9_.D0.B2.D0.BE.D0.B9.D0.BD.D0.B5 http://ru.wikipedia.org/wiki/]
see on artikkel soome ajaloost ja konkreetne lõik soome ajalugu IIMS ajal<br />
suwa 6. juuni 2007, kell 09:23 (UTC)

Kas lipuks oli ikka punalipp? Teistes wikides seda plagu Soome DV lipuna ei leidnud. --Miacek, Poola kuningas 12. detsember 2009, kell 17:15 (UTC)


Arutelu:Eesti rändrahnude loend

Loendid peaks olema artikleist eristatavad. Seega tuleb kategoriseerida nii, et nad ei satuks tähestikloendisse, vaid oleks enne seda. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 07:56, 10 juuli 2005 (UTC)

Kui suure rändrahnuga peab tegu olema, et seda võiks siia loendisse lisada? Näiteks suurema ümbermõõduga kui 10 meetrit, kui 5 meetrit? (sest üle meetrise läbimõõduga kive on Eestis vist küll tuhandeid, millele ka nimi antud) iffcool 16. juuli 2007, kell 18:49 (UTC)

arvan, kui kivil on nimi, siis on see kivi kohalikus kultuurimaastikus oluline. Ja miks ka mitte seda olulisust Vikis edastada.--Hendrix 16. juuli 2007, kell 19:19 (UTC)

: Hendrixiga nõus. Andres 16. juuli 2007, kell 20:35 (UTC)

:::Sellisel juhul oleks tulevikus aga vaja veel ühte loetelu, mis loetleks ainult suuremaid (nt: üle 25 meetrise ümbermõõduga - artikli rändrahn alusel on juba neid 87).

:::iffcool 16. juuli 2007, kell 20:54 (UTC)

:::: Kui tekib vajadus, küll siis tehakse. Andres 17. juuli 2007, kell 05:20 (UTC)

::::loendi alguses peaks olema mainitud, millised rändrahnud siia klassifitseeruvad--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 00:01 (EEST)

Kas siin peaksid paiknema ka hiidrahnud, mis on küll eraldi loendis välja toodud? Iseenesest on need ju samuti rändrahnud. See hiidrahnude loend on hetkel segane (Eestis on kokku ligi 100 hiidrahnu jne). Pealegi ei pea lugeja teadma, millise kivi puhul on tegemist hiidrahnuga, millise puhul mitte. Flying Saucer (arutelu) 12. august 2017, kell 19:17 (EEST)

Jah, ka hiidrahnud peaksid siin paiknema. Andres (arutelu) 13. august 2017, kell 06:58 (EEST)

Miks üldse on vaja loendit, mille katab ära vastav kategooria - :Kategooria:Eesti rändrahnud ?
Hiidrahnude puhul on eraldi nimekiri ehk veel vajalik, aga rändrahne ümbermõõduga üle 10 meetri on Eestis u 1500. Mida sellise eraldi lehe pidamine meile annab? Niikuinii ei ole see täielik, isegi mitte poolik ega veerandik.  Kurinurm (arutelu) 23. oktoober 2022, kell 23:32 (EEST)

Sellised suuremad ja üldisemad loendid on mõneti vana aja jäänukid. Päris alguses Vikipeedias kategooriaid polnud. Kategoorial samas võivad olla alamkategooriad ja iga rändrahn peaks olema siis ainult sobivas alamkategoorias (mitte nii nagu siin tegid, vt ka Vikipeedia:Kategoriseerimise kord). Loend võib siis olla lisaks, et tuua ära ühel lehel kõik Eesti rändrahnud, millest on artikkel. Aga kui see loend on tõesti väga puudulik ja selle korrashoidmiseks kellelgi eriti mahti pole, siis ehk küll pole mõtet seda alles hoida. Pikne 24. oktoober 2022, kell 19:59 (EEST)

: Seda ei ole tarvis mitte korras hoida, vaid täiendada. --Andres (arutelu) 24. oktoober 2022, kell 23:51 (EEST)

:Pikne, ma ei saa selles alamkategooriate reeglist aru. Kui on [Eesti rahnud] ja [X valla rahnud], siis kas esimeses neist ei tohiks olla ühtegi objekti? Kõik peaks [X valla rahnud] all? Aga selline kategooria on vaid paari üksiku valla kohta. Kas sama kehtib sportlaste, tehaste, ...? puhul? Mis see õige kategooria tase siis on - vald, maakond...?  Kurinurm (arutelu) 26. september 2023, kell 02:41 (EEST)

:: Kindla artikli kategoriseerimsiel võiks lähtuda sellest, millised kategooriad on parasjagu olemas. Kuusalu valla rändrahn peaks praegu olema ainult valla rändrahnude kategoorias, mitte kõrgema taseme (maakonnna, riigi jne) kategoorias. Näiteks Peipsiääre valla rändrahn peaks olema kategoorias "Eesti rändrahnud", kuniks puuduvad selle valla ja/või vastava maakonna rändrahnude kategooria. Jah, nii kategoriseerime ka sportlaseid ja muud liiki asju.

:: See on iseasi, milliseid alamkategooriaid peaks tegema. Kategooriate tegemisel võiks minu meelest küll olla kohati süsteemsem. Kui enamiku valdade rändrahnude kohta pole otstarbekas omaette kategooriat teha, siis võib-olla küll oleks parem ka nende paari valla rändrahnude kategooria tagasi üldisema sisuga kategooriatesse liita, või siis võiks alustuseks võtta suund maakondade rändrahnude kategooriate tegemisele. Samas, kui on näiteks Tartu ehitiste kategooria, siis sellepärast iseenesest ei tarvitseks teha ehitiste kategooriat iga vähemalt ühe artikliväärilise ehitisega asula jaoks. Pikne 26. september 2023, kell 22:37 (EEST)
Järjekordset sadade ja tuhandete sissekannetega hiigelloendit, millest pärismaailmas kellelegi midagi kasu ei ole, ei tohi siia kindlasti tekitada. See on vaja eos jaotada kitsamateks alaloenditeks (nt territoriaalselt, lähtudes alustuseks nt maakondadest). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. september 2023, kell 22:52 (EEST)

Kuidagi ei paista praegu, et siia hiigelloend oleks tekkimas. --Andres (arutelu) 27. september 2023, kell 15:41 (EEST)


Arutelu:Emaplaat

teised arvuti osad näiteks toiteblokk
Kas õige kirjaviis pole mitte "toiteplokk". Siim 08:36, 10 juuli 2005 (UTC)
Vajab toimetamist - teksti sõnastust tasuks muuta veidi entsüklopeedialikumaks, kuna see oli koostatud koolitööna ning sõnastus võib olla veidi "lapsik". Allikaid pole, kuna kogu kirjutatu on pärit oma teadmistest (mitmeaastane arvutialane teadmine). --Martinlink 7. märts 2010, kell 18:15 (UTC)

Nagu eelmine isik ka mainis(kes vist ise selle artikli koostas), et enamus on tehtud omade teadmiste põhjal ning tekst vajab toimetamist. Vast saan seda viga parandada ning paari järgneva päeva jooksul siin olemasolevat vormindada natuke nign lisada ka informatsiooni juurde.
Osa teksti infi on juba ka endal arvutis teksti faili kirjutatud kuid eks see vormindamine võtab natsa aega ehk paari päeva jooksul võib artikkel natuke kaootiline olla või omada mitmes kohas samat informatsiooni.
Proovige ära kannatada.--Timurlane5 12. detsember 2010, kell 14:57 (EET)


Arutelu:Nõukogude Liidu deviis

Arvan, et pealkiri peaks olema "Nõukogude Liidu deviis". Siia saaks panna muudki materjali. Andres 11:15, 10 juuli 2005 (UTC)

Nõus. Peep 26. august 2005, kell 11.25 (UTC)

Kirjutasin armeenia keele transkriptsiooni :en:Armenian alphabet abil.
Պրոլետարներ բոլոր երկրների, միացե'ք!
proletarner bolor erkrneri miače'k῾!
Peh  պ (Պ) p
Reh  ր (Ր) r
Vo   ո (Ո) o
Liun լ (Լ) l
Yech`ե (Ե) e
Tiun տ (Տ) t
Ayb  ա (Ա) a
Reh  ր (Ր) r
Nu   ն (Ն) n
Yech`ե (Ե) e
Reh  ր (Ր) r
Ben  բ (Բ) b
Vo   ո (Ո) o
Liun լ (Լ) l
Vo   ո (Ո) o
Reh  ր (Ր) r
Yech`ե (Ե) e
Reh  ր (Ր) r
Ken  կ (Կ) k
Reh  ր (Ր) r
Nu   ն (Ն) n
Yech`ե (Ե) e
Reh  ր (Ր) r
Ini  ի (Ի) i
Men  մ (Մ) m
Ini  ի (Ի) i
Ayb  ա (Ա) a
C`o  ց (Ց) č
Yech`ե (Ե) e
           '
K`eh ք (Ք) k῾
Peep 26. august 2005, kell 13.12 (UTC)
See ei ole transkriptsioon eesti keelde. Õige transkriptsiooni leiad "Maailma kohanimedest", "Nimekirjutusraamatust" ja minuteada ka viimasest "Õigekeelsussõnaraamatust". - Urmas 26. august 2005, kell 13.41 (UTC)
Kasuta lehelt "latinisatsioon: KNAB 1993" all toodud vasteid. Need tuleb omakorda üle parandada "Eesti transkriptsioon 1976" järgi. Keeruline :( - Urmas 26. august 2005, kell 13.50 (UTC)
Siis on vist nii:
KNAB 1993: proletarner bolor erkrneri, miache'kh!
Eesti transkriptsioon 1976: proletarner bolor jerkrneri, miatshe'kh!
Peep 26. august 2005, kell 14.45 (UTC)

Siis see teine (1976), mis eesti hääldusele sobib. - Urmas 26. august 2005, kell 15.13 (UTC)

Millegipärast on inglisekeelsel artiklil see ka tatari keeles.. Peep 26. august 2005, kell 13.14 (UTC)

Vb sellepärast, et 1990. aastal kuulutati välja iseseisev Tatari NSV Tatari ANSV asemel - Ahsoous 26. august 2005, kell 15.46 (UTC)
----
Siin oli ka soome keeles, aga see on millegipärast välja võetud. Oli ju Karjala-Soome NSV. Andres 29. märts 2006, kell 17.45 (UTC)
----
Kõigi maade prollid jne .. on pärit Komiternilt,
seega oleks sellele ka siin kohane viidata.
Komitern - Kommunistlik Internatsionaal
http://en.wikipedia.org/wiki/Communist_League
Suwa 29. märts 2006, kell 18.14 (UTC)

Jah, siia võiks lisada ka muid materjale. Mis oli selle deviisi algne tähendus ja kuidas seda mõtestati N.Liidus ja Komiternis jne. Muideks, Kominterni kohta on meil artikkel olemas, Komintern. Tahaksin selle kohta midagi kirjutada, kuid olen kindel, et kohe hakatakse karjuma. Vaatab, ehk kirjutan hoopis siia arutelu lehekyljele midagi varsti, siis saab arutada, mida ja kuidas artiklisse panna. --Lulu 7. oktoober 2006, kell 15:28 (UTC)
Noh, nagu lubatud. Karl Marxi ja Friedrich Engelsi "Kommunistliku Partei Manifesti" viimased sõnad on tõesti: "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" Mida sellega mõeldi? Tegemist oli 19. sajandi keskpaigaga, mil ilmus igasuguseid manifeste ja yleskutseid kogu aeg ja igal pool. Kuid, 19. sajandile oli iseloomulik tunglemine rahvusluse ja rahvusriigi poole. Ja riigi kui nähtuse ymbermõtestamine sellega seoses, eriti Prantsuse Revolutsiooni mõjul. Marx ja Engels aga vastandusid nendele tendentsidele, tuues esile klassid ja klassivõitluse, mis oli suht uus mõte tol ajal. Seega, yleskutse "kõigi maade" poole tähendas eelkõige seda, et ei ole vaja hoolida rahvusest ega riigist, vaid omaenda klassikuuluvusest. Klassikuuluvus oli selles mõistes yle riikide ja rahvuste. "Proletaarlastel ei ole kodumaad," nagu nad teises kohas ytlesid. Tähtis on "internatsionalism", mitte "natsionalism" jne. Kas sellised "klassid" (proletariaat ja kodanlus) ka tegelikult eksisteerisid ja olid mingis mõttes arvestamisväärsed, on muidugi ise kysimus. Tähtis on see, et sellest, kommunistlikust liikumisest, arenes välja väga palju eri-ilmelisi liikumisi, suundi, koolkondi, poliitikaid, filosoofiaid jne. Bolshevikud Venemaal võtsid selle jah oma lipukirjaks ehk deviisiks. Nagu mitmed teisedki. Nõukogude Venemaal ja Nõukogude Liidus muutus see peagi lihtsalt yheks loosungiks, mis nagu midagi erilist enam ei tähendanud. Või siiski? Tähelepanuväärne on see, et see deviis pidi olema igal pool ja igas võimalikus keeles nähtaval. Miks ometi? Teatavasti pidi kogu maailm nende teooriate kohaselt jõudma kohe ja varsti uude arengujärku, kommunismi. Selle eeltingimuseks pidigi olema see, et kõigi maade proletaarlased yhinevad. Misjärel pidi toimuma maailmarevolutsioon ja kogu maailm pidi saama uueks. ("Internatsionaali võim loob uue maailma!", nagu nad laulsid.) Nõukogude Liit kujunes aga alguses yksikuks eraldiseisvaks riigiks, kus võimutses partei oligarhia ning millel polnud muud õigustust oma olemasolule kui vaid noodsamad marksistlikud-kommunistlikud loosungid. Jätaks kõrvale kysimuse, kui tõsiusklikud ja ideelised need N.Liidu juhid tegelikult olid ja kui palju nad kasutasid neid loosungeid lihtsalt omaenda võimuiha õigustamiseks. Aga puht-ikonograafiliselt: Nõukogude Liit oli ainus riik maailmas, mille nimes ei olnud mingit geograafilist või rahvuslikku viidet. Nõukogude Liidu põhiseaduses oli kirjas, kuidas uued riigid saavad selle riigiga yhineda. Nõukogude Liidu vapil ilutses terve maakera, mis oli kaetud sirbi ja vasara kujutisega. Nõukogude Liidu hümniks oli kaua aega "Internatsionaal" (hiljem sai sellest NLKP hümn), milles kutsutakse yles "viimsele võitlusele" ning ähvardatakse, et Internatsionaali võim muudab kogu maailma uueks. Selle taustal on yleskutse kõigi maade proletaarlaste yhinemisele selgesti agressiivne. Või kui moodsamalt väljenduda, siis on see sekkumine kõigi maade ja riikide siseasjadesse. Aga just nimelt seda see Komintern ehk NSVL kontrollitav ylemaailmne terrorivõrgustik just sooviski. Õõnestada, õhutada, kukutada seaduslikke ja demokraatlikke valitsusi kõikjal jne. --Lulu 7. oktoober 2006, kell 20:15 (UTC)

Võib-olla siis ikkagi panna artikli pealkirjaks "Kõigi maade proletaarlased ühinege!"? Ei olnud ju tegemist ainult ega algusest peale Nõukogude Liidu deviisiga. Võiks osaliselt kasutada ülaltoodud masterjali.

Mis puutub agressiivsusesse, siis see loosung oli algusest peale agressiivne, sest tegu oli üleskutsega võitlusele (klassivõitlusele). Agressiivsusele hinnangu andmine aga sõltub ideoloogilisest positsioonist. Muidugi on tõsi see, et Nõukogude Liidus ilmnes lahknemine ideoloogia ning tegeliku poliitika vahel.

Igatahes ei soovitaks Vikipeedia nimel artiklisse sisse panna hinnanguid ideoloogiatele, sest neil hinnangutel endil on  ideoloogiline iseloom. See asjaolu, et enamik eestlasi nende hinnangutega ühineb, ei muuda minu meelest asja.

Ka hinnangut Nõukogude Liidu režiimile ei maksaks minu meelest sisse panna Vikipeedia nimel. Kui vähegi võimalik, tuleks hinnangud asendada detailsete kirjeldustega. Samuti tuleks kirjeldada hinnanguid, mis on antud teiste poolt.

Saan aru, et selliste nõuete järgimine teeb teksti koostamise raskemaks, kuid minu meelest tasub asi vaeva. Nii saame ka ise targemaks. Andres 7. oktoober 2006, kell 21:16 (UTC)

Näiteks SIIN kirjutatakse, et Marx võttis selle hüüdlause saksa sotsialistilt Karl Schapperilt. --kanakukk (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 17:49 (EET).

"tautoloogia on see, mis on tautoloogiline". --Keskminehermann (arutelu) 24. august 2015, kell 23:58 (EEST)

Kuidas Sa soovitaksid seda vältida? Andres (arutelu) 25. august 2015, kell 16:29 (EEST)


Arutelu:Tour de France'i võitjate loend

Pealkiri peaks vist olema "Tour de France'i võitjate loend". Loetleda tuleks varasemast hilisemale. Andres 12:15, 10 juuli 2005 (UTC)

: Teisaldasin nime "Tour de France'i võitjate loend" alla. Rene 20. juuli 2010, kell 12:04 (EEST)

Ma soovitan kindlasti hilisemast varajamasse, sest esiteks lugejale lihtsam ja teiseks äratab paremat tähelepanu ! --Dj Capricorn 8. veebruar 2006, kell 18.54 (UTC)

: Minule on küll lihtsam varasemast hilisemale. Pealegi on Eestis (ja ka entsüklopeediates, sealhulgas inglise ja eesti vikipeedias) nii kombeks. Andres 8. veebruar 2006, kell 19.22 (UTC)

:: Jah, kahtlemata on kergem vähemalt redigeeerida ja muuta Andrese varianti, tehes Juhan Liivi luuleauhinda kogesin !  --Dj Capricorn 12. veebruar 2006, kell 18.47 (UTC)

Muutisn tabeli järjestuse kronoloogiliseks nii nagu eespool arutelud soovitasid. Lisasin samas ka etappide arvu ja distantsi ja keskmise kiiruse prantsuse viki baasil. Lisaks veel teistest vikidest saadud sprindi(?) võitja, "mäekuninga" ja parima noore tiitli võitjad. ... Need terminid on nüüd vabasti tõlgitud, loodetavasti on asjatundjaid kes oskavad parandada need õigeks ja sobivaks sellesse tabelisse. need võiks ka linkida vastavatesse artiklitesse (vt inglise viki). Ja ehk oleks hea ka kirjutada paar sõna sissejuhatuseks.
Lisaks on vaja veel kontrollida nimede ja meeskondade korrektsust ning eemaldada korduvad linkimised.
Jaotasin tabeli ka 20-aasta pikkustesse alalõikudesse et oleks lihtsam navigeerida ja redigeerida --TarmoK 26. detsember 2006, kell 21:09 (UTC)
----
Jalgratturite etapi lõpuaeg määratakse indviduaalselt ainult siis, kui nad ei lõpeta grupis. Vastasel korral saab terve grupp sama aja. Seetõttu on keskmise kiiruse näitamine lausa kolme komakoha täpsusega natuke mõttetu. Ühest või maksimaalselt kahest piisaks. Pealegi pole need numbrid omavahel võrreldavad, sest Tour kulgeb iga aasta erinevaid teid mööda ning aastate lõikes on mägede etappe kord vähem, kord rohkem. Siim 26. detsember 2006, kell 21:44 (UTC)
----
Artikkel Tour de France ütleb, et aastal 1903 oli distantsi pikkus 476 km, siin tabelis aga on hoopis suurem arv? --Dr Oldekop (arutelu) 1. juuli 2012, kell 22:35 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tour de France'i võitjate loend


Kasutaja arutelu:Coolhunter~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Coolhunter! Andres 08:03, 14 juuli 2005 (UTC)

On see logo? on see vabalt kasutatav? kust see on võetud?
ole hea ja loe Eri:Upload lehekülge ja lisa vastav info, muidu tuleb sellised lisandused kustutada --TarmoK 07:33, 21 juuli 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Coolhunter~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Mänd (perekond)

{{Hea artikkel mittevalitud}}
Inglise vikis on veel illustratsioone (sealhulgas piinia lehed ja tõrvikumänni käbid). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:24, 14 juuli 2005 (UTC)
Saksa vikis on võrdlev pilt käbidest ja muid illustratsioone. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16:18, 14 juuli 2005 (UTC)

Panen selle osa praegu siia: sest ma ei oska haiguste nimesid õigesti tõlkida.

Haiguste nimed on tinglikud
*sina: puidu värvumine, tekitajad siugsuu, Ophiostoma piliferum jt
*männikoore-põisrooste: tekitajad roosteseen [[Cronartium flaccidum], Endocronartium pini
*Strobus'e rooste: viieokkalistel mändidel, tekitaja roosteseen Cronartium ribicola
*valge lumehallitus: alpi seedermännil, tekitaja harilik lumehallik (Phacidium infestans)
*must lumehallitus: mägimännil, tekitaja Herpotrichia coulteri
Andres 30. september 2005, kell 18.56 (UTC)
----
Uus-Meremaal on see puu äärmiselt kiirekasvuline ja saavutab mõnekümne aastaga raieküpsuse.

Kas jutt on kiirjast männist? Andres 24. juuni 2008, kell 16:08 (UTC)
----
Puude puhul on tõesti probleemne, et kas mänd ei peaks viima mitte liigi alla, kuna Eestis harilik mänd on pärismaine. Teatmeteosed küll räägivad märksõna all "mänd" üldjuhul perekonnast. --Dj Capricorn 24. veebruar 2009, kell 08:54 (UTC)

Minu meelest võib teha nii või naa. Ühtsuse mõttes võib muidugi ümber teha. Andres 24. veebruar 2009, kell 11:27 (UTC)
----
Pakun, et alamperekonna Pinus kohta võiks artikli ette näha. Andres 23. jaanuar 2011, kell 22:45 (EET)
Miks siis mitte strobus-ele?Zosma 24. jaanuar 2011, kell 20:37 (EET)

Seda niikuinii. Artikkel Strobus ongi juba olemas. Andres 24. jaanuar 2011, kell 22:21 (EET)


Arutelu:Narva juga

Narva juga oli ajalooliselt Euroopa veerohkeim juga Narva jõel
Sellest lausest ei saa hästi aru. Siim 09:30, 18 juuli 2005 (UTC)

On märksõna Narva kosed. Suunata siia või link parandada?--Estopedist1 (arutelu) 9. juuni 2016, kell 14:22 (EEST)
 kunagine Euroopa veerohkeim juga
--WikedKentaur (arutelu) 21. jaanuar 2020, kell 17:12 (EET)


Arutelu:Arnold Rüütel

Miks ei tohi pildi allkirjaks olla "Eesti Vabariigi president Arnold Rüütel"? Siim 13:40, 18 juuli 2005 (UTC)

muidugi tohib, aga ise kasutaksin portreefotode juures lihtsalt isikunime. Eserb

: Esimesel juhul ütleb pildiallkiri, et foto on tehtud Rüütli presidendiks oleku ajal. Kui aga sellist täpsustust pole vaja, siis võiks pilt olla ilma allkirjata, sest on ju selge, et pildil on kujutatud isik, kellest artikkel räägib. Andres 18:21, 20 juuli 2005 (UTC)

Ma ei arva, et anonüümse kasutaja lisatud tekst oleks neutraalne. See, mis lisati, võib olla tõsi, aga ma arvan, et paljud andunud Rüütli fännid solvuvad selle peale. Siim 20. august 2005, kell 16.12 (UTC)

:Neutraalsus on mitmeti defineeritav. Pidasin artiklisse muudatusi tehes silmas sellist neutraalsust, kus ei anta hinnanguid stiilis "hea" või "halb" inimene, poliitik, mõte, tegu, vms. Sellest, mida ja miks A.R. millalgi mõtles, artiklis räägita, kuid see, mida ta kommunistliku partei liikmena tegi (aktiivne koostöö Nõukogude võimudega, avalikud sõnavõtud Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise võimaluse vastu), on fakt, mitte hinnang. Selliste faktide mainimata jätmine artiklis, kus samas näiteks leidub ruumi A.R. varasemale tegevusele agronoomi ja zootehnikuna, solvab samuti paljusid inimesi (mind sealhulgas:) ning säärasest loogikast lähtudes ei olekski võimalik A.R.-st kirjutada sellist "neutraalset", s.t. mitte kedagi solvavat artiklit, kus oleks mainitud midagi oluliselt enamat peale tema nime, sünniaja ja -koha. --212.209.42.132 20. august 2005, kell 16.37 (UTC)

:: Ma ei arva, et artikkel praegusel kujul oleks mitteneutraalne. Olen 212.209.42.132 kommentaariga nõus.--Boy 20. august 2005, kell 16.46 (UTC)

::: See mis lisati on iseenesest kindlasti mitteneutraalne, sest lisati sihilikult just Rüütlit kompromiteerivat teksti. Iseasi on see, et artikkel on pikem ja ehk teised osad tasakaalustavad seda. Ma ise ei ole ka mingi Rüütli fänn, aga ma jätaksin ajaloo tõlgendamise ajaloolastele. Siim 20. august 2005, kell 16.54 (UTC)

::::Kuidas võtta. Kui lisati fakte, siis minumeelest on seda vale nimetada kompromiteerivaks materjaliks. See oleks umbes sama nagu keegi kirjutaks atikli Leninist kajastades ainult tema koolipoisielu ja siis seda, kes lisab revolutsioonilise tegevuse ja teisitimõtlejate hävitamise lisaks nagu kompromiteerivat materjali. Arvan, et artikkel tervikuna läks sellest muudatusest paremaks ja adekvaatsemaks.--Boy 20. august 2005, kell 17.09 (UTC)

:Tõmbasin ehk veidi neutraalsemaks. Kysimus on rohkem faktide sõnastamises. Minu meelest. --Lulu 20. august 2005, kell 16.58 (UTC)

:: Läks paremaks küll.--Boy 20. august 2005, kell 17.09 (UTC)

:Õigupoolest peaks lõigu "poliitiline tegevus" sissejuhatuseks olema väike ja kerge politoloogiline lõik. Teemaks "paindlikkus 90. aastate poliitikas" ning analoogilised isikud-juhtumid mujal ida-euroopas. --Lulu 20. august 2005, kell 17.12 (UTC)

::(Kus Wika näed laita, seal tule ja aita:). Maitse asi (teaduslik vs. ilukirjanduslik), aga mina asetaks selle politoloogilise lõigu veidi tahapoole, st alguses faktid, siis nende laiem kontekst ja kommentaar. Võrdlemis- või mainimisväärseid isikuid leiab nii teiste rezhiimimuutusi läbiteinud riikide kui ka Eesti enda varasemast ajaloost. Meenutagem, et ka mitmete hilisemate (ja hinnanguliselt igati "heade") EW poliitikute tegevus ja avalikud sõnavõtud ei olnud enne 1918. aastat alati tingimata just Eesti riiklikku iseseisvust pooldava iseloomuga. --212.209.42.133 20. august 2005, kell 17.40 (UTC)

:::Enne 1918. aastat ei olnud mingit Eesti riiklikku iseseisvust olemas. Ei pea (ja ei saagi!) toetada nähtust, mida ei ole olemas ja millest undki ei nähta!

::::Loogikaviga. Pooldada saab mitte ainult asju, mida pole olemas, vaid ka neid, mida olemas olla ei saagi. Olen tulihingeliselt päkapikkude, Kleini pudelite ja kolmnurksete nelinurkade poolt! Paraku ei kuulu see kõik yldse siia, armas anonyym. --Oop 9. oktoober 2006, kell 22:50 (UTC)
Millalgi 1990. aastate algul lugesin ajalehest, et AR koos Edgar Savisaarega on tõstetud Vene trooninõudleja poolt aadliseisusse. Kas keegi teab selle asjaolu kohta lähemalt, koos allikatega?

Kuidas on lood piltide autoriõigusega? Andres 24. aprill 2006, kell 13.10 (UTC)
autoriõigustest
Kuivõrd tegu on Presidendi Kantselei arhiiviga ning see on ka piltide juures ära märgitud, ei peaks kasutamisega probleeme olema.
Pildid teenivad sama eesmärki, mis neile on algselt antud aadressil www.president.ee

Kogu leheküljel on märge, et autoriõigus kuulub Vabariigi Presidendi kantseleile. Peale selle on igal fotol autor, kellel on autoriõigused. Vikipeedias ei tohi kasutada pilte ega tekste, mille kasutamiseks puudub luba või mis ei ole vabalt kasutatavad. Andres 24. aprill 2006, kell 14.41 (UTC)
Kui fotod on presidendi arhiivi kasutuses, siis ei ole eraldi fotograafi märkimine kohustuslik. Piisab kui lisatakse piltide nö kodukoht.

Asi pole selles. Asi on selles, et Vikipeedias leiduvad materjalid peavad olema teiste poolt kasutatavad vastavalt GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsentsile. Fotode puhul on teatavaid erandeid, aga mingi litsents peab kindlasti olema. Andres 24. aprill 2006, kell 14.51 (UTC)
tänan täpsustuse eest. vastan homme!
Piltide autoriõigustest: Luba on antud selliselt: võib kasutada küll ja piisab täiesti sellest infost, mis pildi juures juba on. Eraldi fotograafi nime pole vaja välja tuua. VP koduleheküljelt piltide kasutamine pole keelatud juhul, kui fotoga koos mainitakse algallikas.Piret 25. aprill 2006, kell 08.06 (UTC)

Palun pane see märkus iga pildi leheküljele. Võimaluse korral too ära kirjavahetuse täielik tekst. Andres 25. aprill 2006, kell 09.20 (UTC)

::siis, et igale ARi fotole juurde? Millist kirjavahetust silmas pead? Kas seda meie oma siin? Piret 25. aprill 2006, kell 10.43 (UTC)

::: Seda, mida pidasid loa saamiseks. Andres 25. aprill 2006, kell 11.03 (UTC)

:: Tegin täiendused. Kas see rahuldab? Piret 25. aprill 2006, kell 11.14 (UTC)

::: Minu arvates piisab, kui allikas on märgitud pildileheküljel. Selles osas Presidendi Kantselei küll täpset juhist ei andnud. Praegusel kujul on allika märkimine pisut häiriv, sest pildiallkiri peaks pigem selgitama, mis on pildil kujutatud,  aga kui on kindel, et just nii nõutakse, las siis olla. See luba, mis on saadud, tundub siiski ebamäärane, sest ta annab tingimused ainult Vikipeedias kasutamiseks. Selline luba on vist siiski aktsepteeritud. Andres 25. aprill 2006, kell 11.24 (UTC)

piltide avaldamiseks ja kopeerimiseks on erinevad tingimusd ju ka siin?! Piret 25. aprill 2006, kell 11.30 (UTC)

: Ei saa täpselt aru. Üldjuhul on Vikipeedia materjal vabalt kasutatav GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsentsi alusel. Piltide juhul on aktsepteeritud mõningad lisatingimused, nende poliitika muutub ja ma ei ole hetkeseisuga kursis. Andres 25. aprill 2006, kell 11.39 (UTC)

:: Pildid on kasutamiseks lubatud juhul kui algallikas (presidendi kantselei) on mainitud. Piret 2. mai 2006, kell 06.46 (UTC)

::: Kas algallikat tuleb mainida artiklis pildiallkirjas või võib piirduda mainimisega pildilehel? Andres 2. mai 2006, kell 07.31 (UTC)

::: Nii täpseid juhiseid ei saanud. Piret 3. mai 2006, kell 06.31 (UTC)

:::: Arvan, et võib piirduda pildilehega. Näiteks raamatutes on tavaliselt andmed piltide kasutusõiguse kohta koondatud väikeses kirjas ühele leheküljele. Andres 3. mai 2006, kell 06.36 (UTC)

:::: Tean, nõus. Piret 3. mai 2006, kell 06.41 (UTC)

Aasta Inimene

Mis see on? Andres 3. mai 2006, kell 06.36 (UTC)

: See on tiitel, mida on Eestis välja antud (tänast seisu ei tea) ja mille kohta tuleks oma artikkel luua. Pakun, et teeks mingisuguse Eesti sisese tunnustuste loendi vms. Hetkel ei ole mul mahti seda artiklit kirjutada. Kuid kavas oli. Piret 3. mai 2006, kell 06.40 (UTC)

::Aasta inimesi valivad paljud organisatsioonid. Artikli nimest peaks tulema välja, kes-mis on seda aunimetust välja andnud. Näiteks Aasta inimene (Eesti) pole minu meelest õige, sest Eesti Vabariik minu teada ei vali ega nimeta aasta inimest. Taivo 3. mai 2006, kell 15.32 (UTC)

::: Ja pealegi veel "Aasta Inimene" suurte tähtedega! Andres 3. mai 2006, kell 17.20 (UTC)
Neid nimetusi on erinevalt kirjutatud. Uurin edasi, kuid praegu panen siia välisministeeriumi kodukalt leitud aastakokkuvõttest ühe lõigu: Eesti elanike arvates on aasta inimene Eestis Arnold Rüütel ja aasta sündmus tema võit presidendivalimistel.
Maailma aasta inimeseks valis rahvas ES Turu-uuringute AS-i poolt läbi viidud esindusliku avaliku arvamuse küsitluse tulemusel aga Osama bin Ladeni ja aasta sündmuseks 11. septembri terrorirünnaku USAs. (Interfax, 27.12) Piret 4. mai 2006, kell 09.51 (UTC)

Igal juhul ei ole tegemist tunnustusega. Andres 4. mai 2006, kell 10.56 (UTC)

Mis see siis on? Piret 9. mai 2006, kell 09.13 (UTC)

: Ma ei oska seda sõnastada, aga aasta inimese nimetus jätab lahtiseks, kas seda inimest tunnustatakse. Muidu peaks ütlema, et ka Osama bin Ladenit tunnustati. Seda muidugi juhul, kui tunnustus implitseerib heakskiitu. Andres 9. mai 2006, kell 09.54 (UTC)

kus kirjutas 17. oktoobril 1946 avalduse Üleliidulise Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu liikmeks astumiseks.

Artiklist ei selgu, kas (ja millal) ta vastu võeti. Andres 20. september 2006, kell 01:23 (UTC)

Minu meelest on vara kirjutada, et järgmine president on Toomas Hendrik Ilves. Miski võib takistada tal ametisse astuda. Andres 23. september 2006, kell 11:33 (UTC)
Samuti võib juhtuda, et Arnold Rüütel ei saa ametiaja lõpuni oma kohustusi täita, ja tema asemele astub presidendi kohusetäitja. Need on teoreetilised võimalused. Andres 23. september 2006, kell 11:34 (UTC)

Jagan arvamust, aga paistab, et oleks pidanud artiklik kaitsma kuni 8. oktoobrini. Igal pool on parandused juba sisse viidud :)--Mona 23. september 2006, kell 11:56 (UTC)

: Tuleb lihtsalt hoolega väljendeid valida. Näiteks võib kirjutada, et Ilves on valitud presidendiks ja tema ametiaeg algab siis ja siis. Andres 23. september 2006, kell 12:03 (UTC)

Kustutatud leheküljelt:
''Arnold Rüütli pildid mida saab arvutisse salvestada ja Toomas Henrik Ilves
''elejanoor@hotmail.com
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. detsember 2006, kell 20:46 (UTC)

Tõstan siia eluloo lõpust ühe väga nõrga lõigu.

Ei saa mainimata jätta et Arnold Rüütel oli suure osa enda ametlikust karjäärist Kommunistliku Partei liige ja tipp funktsionäär ,keda autasustati korduvalt hea töö ja Moskva poolse kommunistliku joone ellu viimise eest Eestis. Hiljem poliitilise olukorra muutudes Eestis vahetas kiirelt enda totalitaarse poliitlise orientatsiooni sobivama vastu.Pöhimötetu inimene ,iseseisev mötlemine ja isiklik initsiatiiv puuduvad kuna enamuse enda töös lähtus rangelt Moskvast saadud direktiividest ja juhtnööridest.
Esiteks ei ole see neutraalne, teiseks on sedasorti info jaoks siin ehk vale koht. Fakt, et ta kuulus kommunistlikusse parteisse, on näha poliitilise tegevuse juures. Kui kirjutada hinnangutest sellele tegevusele, peaks kirjutama 1) neutraalsemalt, 2) mitte ainult nõukogude-aegsest tegevusest, 3) mitte eluloo viimases lõigus. ML 17. veebruar 2007, kell 09:51 (UTC)

Nõus. Erinevatest üldhinnangutest tema tegevusele tuleks kirjutada eraldi alajaotuses. Andres 17. veebruar 2007, kell 10:12 (UTC)

Mis   neutraalsusest te räägite sellise vana kommunisti ja Moskva okupatsiooni vöimu käsilase puhul.Vötke möistus pähe.Selle mehe  koht on    vangimajas ,   aastatepikkune karjäär kommunistlikus parteis tippfunktsionäärina  ja laastamine mida ta läbi viis Eesti ajude ,kultuuri  hukallal ,on kyllalt suur kuritegu rahvuse vastu .Ja te julgete räägita veel neutraalusest siin juures .Olete samasugused sabaliputajad nagu  ilane ajudeta Arnold ,Ega höbedane lokk ei aita IQ taset tösta .

Neutraalsus on Vikipeedia üldine põhimõte. Ilma neutraalsuse põhimõtteta pole võimalik selle artikli sisu suhtes kokkuleppele jõuda, sest Arnold Rüütlil on palju tulihingelisi toetajaid. Rääkimata sellest, et neutraalne esitus on informatiivsem. Andres 17. veebruar 2007, kell 11:14 (UTC)

Andres!
Sinu möttekäik  on lausa lapsik ja argument mida pakud  löhnab  kuidagi arengupeetuse järgi.Ka Hitleril ja Stalinil on  tänapäeval tulihingelisi pooldajaid, mis ei tee neid  sellest hoolimata  sympaatsemaks ja inimlikumaks  see et Arnoldil on endine KGB ja  Kommunistliku Partei Keskkomitee seljataga kes tema tulihingelised pooldajad ,ei määra   midagi populaarsuse osas . Ka juhm rahvas kes ei tee vahet endisel kommunistil kes tema  seljast 100 nahka kooris  ei ole  nagu  pädev  tema tegevusele hinnangut andma.   Hindan  inimeste puhul    mötlemisvöimet, analyysi-oskust ja väljendusvöäimet ,  mis puutub   punasesse  Arnoldisse siis tema arenematus  lausa pritsib temast välja  - eriti  tema avalike esinemiste  puhul on seda olnud vöimalus nautida.Lisaks tuleb  siia artiklisse sisse panna ka need  avalikud skandaalid kus selgus et Arnold on aidanud  KGB-l inimesi kinni panna jne. Huvitav möningate inimeste puhul sa lausa liibud ajalehetsitaatide kylge,pyydes neid kodanike esitada negatiivsest kyljest  ja endise kommunisti  ja rahvareeturi  Arnoldi puhul  kisendad neutraalusest  . Kas   oled  siin funkstioonis ,kes valvab   poliitlise korrektsuse ja tsensuuri yle  antud tegemistes ,  Tekib vaid kysimus kas see on sinu puhul vana ideoloogiline joon   mida järgid , vöi oled  EKP palgal ja teenid supiraha pestes puhtaks punaste  räpast minevikku?--80.217.187.207 17. veebruar 2007, kell 12:31 (UTC)

Neutraalsus tähendab seda, et Vikipeedias esitatakse atribueeritud kujul erinevad seisukohad ning neid toetavad argumendid ja vastuargumendid oponentide argumentidele, kuid Vikipeedia ei esita omapoolseid seisukohti. See on Vikipeedia üks põhiprintsiipe ning toimimise eeldus. Kui me hakkame esitama lihtsalt hinnanguid, siis võib igaüks tulla ja asendada need teistsuguste hinnangutega. Nii jõuame ummikusse. Selles seoses ongi oluline, et Rüütlil on palju tulihingelisi pooldajaid. Mõni Rüütli pooldajatest on ka selle artikli kallal tegutsenud.

Mina püüan hea seista neutraalsuse eest, kuigi selle põhimõtte väiksed rikkumised on  esialgu vältimatud. Neutraalsus ei tähenda poliitilist korrektsust. Seda Vikipeedias ei pea olema. Ja minu vaadetel pole siinjuures mingit tähtsust. Andres 17. veebruar 2007, kell 12:47 (UTC)

*http://iseseisvus.kongress.ee/index1304.html?a=page&page=perioodika&subpage=3f618228d4f7b6594f7dc
*http://www.ekspress.ee/viewdoc/8BB90A57E662E906C225711D002DC9D5
Palun kustuta need võõrad lood siit ära. Meil pole luba nende kasutamiseks. Panen artiklisse lingi Mait Rauna artiklile. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. veebruar 2007, kell 12:54 (UTC)

Andres, sina kui adminstraator   tead   et Wikipediast  ei tohi midagi niidama  kustutada , sest siin on vabadus materjali lisada köigl kes soovivad , seda enam et see on teiste hinnangud ja arvamused. .Kui sulle ei meeldi Wikipedia  reeglid siis vöid endiste kommunistide kiitmiseks teha isikliku kodulehekylje.Kus paigutad materjali vastavalt enda soovile. --80.217.187.207 17. veebruar 2007, kell 13:04 (UTC)

Vikipeedia üks põhireegleid on, et siia ei tohi ilma loata paigutada autoriõiguste kaitse all olevat materjali. Kui Sa seda ise ei eemalda, siis teevad seda teised. Andres 17. veebruar 2007, kell 13:21 (UTC)

Tjah, siin arutelulehekyljel võivad need lood ju olla. Siit saab materjali artiklisse integreerimiseks. --Lulu 17. veebruar 2007, kell 13:18 (UTC)

Miks Sa arvad, et nad arutelulehel võivad olla? Kui on tarvis materjali säilitada, võib piirduda linkidega. Andres 17. veebruar 2007, kell 13:21 (UTC)

Arnold Rüütli suhtumine Eesti iseseisvusse on aja jooksul teinud läbi ruudukujulise evolutsiooni. Iga ruudu läbimise järel on ta selle ka kohe unustanud. [http://iseseisvus.kongress.ee/index1304.html?a=page&page=perioodika&subpage=3f618228d4f7b6594f7dc]

Huvitav !
Arnold Rüütlit Moskva käsilaseks ja okupatsiooni-vöimude teenriks nimetada ei ole viisakas ,kuigi tegu   suisa ropu faktiga.
Kas   saab  sel juhul rääkida Wikipedias  valitsevast  objektiivsusest ? Pigem vöib kohe  töstatada kysimuse siinse  Wikipedias  askeldava rahva äärmuslikust  pugejalikusest  ja tussu-musutamisest endiste  kommunistide aadressil.Kuna Wikipeadia on köigile  avatud ,siis  puna-klemmid pange  see ilus  märge tagasi  Arnoldile ,sest ta nii pyydlikult teenis seda kommentaare aastaid  Moskva ees ,miks siis vanale punasele seda keelata ,mis talle seadusega kuulub,--VanemTao 22. märts 2007, kell 10:42 (UTC)

Sinu lõigus olid üldsõńalised hinnangud ning selle ümberütlemine, mis peaks faktidest niigi selge olema. Fakte peaks  muidugi palju rohkem olema. Hinnanguid võib sisse panna, kui need on kellelegi omistatavad. Andres 22. märts 2007, kell 12:03 (UTC)
* 1964 orden „Austuse märk”
* 1971 Lenini orden
* 1981 Rahvaste Sõpruse orden
Need ei ole Eesti NSV, vaid NSV Liidu teenetemärgid (muide, huvitav, kas ta neid ka nüüd kannab?).
Miks on vaja tema eluloo esimeses lauses rõhutada, et vanemad on eestlased? --Improvisaator 9. juuli 2009, kell 12:36 (UTC)

Minu poolest pole vaja, aga võib-olla keegi on väitnud vastupidist. Andres 9. juuli 2009, kell 13:10 (UTC)

:Ilmselt seepärast rõhutatakse, et isa nimi oli Fjodor (või oli see maakeeli Feodor?) - õigeusklike eestlaste puhul see vast midagit ebaharilikku pole.Mis aga ordenitesse puutub, siis vaevalt et neid just (koduski) kannab, aga kaugelenägelikku ja ettevaatliku riigimehena kahtlemata tallel ta neid hoiab. Meenub kohe nõukogudeaegne  ütlus "от Ильича до Ильича - без инфаркта и паралича" :) --Miacek, Poola kuningas 9. juuli 2009, kell 16:05 (UTC)

:: Artikli aruteluleht ei ole kommentaarium. Andres 9. juuli 2009, kell 16:12 (UTC)

:: Aga jah, tõepoolest, "Feodor" võib tunduda vene nimena. Andres 9. juuli 2009, kell 16:13 (UTC)
Kas ta on eesti keeles Feodori või Fjodori poeg? --Improvisaator 23. november 2009, kell 10:31 (UTC)

Feodori. Andres 23. november 2009, kell 11:58 (UTC)

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees asendus Eesti Vabariigi Ülemnõukoguga? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. aprill 2010, kell 22:31 (EEST)

Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituut

Arvan, et selles nimes oli küll "NSV" sees. Andres 9. aprill 2011, kell 19:24 (EEST)

Tõstan siia lõigu, mis lisati artiklisse [[Taasiseseisvumispäev]]. Praegu pole siin ei dateeringut ega konteksti, niisugusel kujul seda kasutada ei saa. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 22. oktoober 2012, kell 15:21 (EEST)

""Mida te arvate?" küsis Rumessen. "Kui Ülemnõukogu kuulutab iseseisvuse välja, siis millistes piirides saab ta seda teha?"
Rüütel jäi selle peale väga mõtlema. Ta sai aru, et jutt käis Tartu rahu piiridest, Petserimaast ja Ivangorodist. Ta vastas: "See on väga keeruline küsimus. Seda peab tõesti mõtlema."
Rumessen esitas nüüd teise küsimuse: "Milline on väljakuulutatava riigi kodanikkond?"
"Noo jah," vastas Rüütel, "ka see on väga keeruline küsimus."
Seejärel esitas Rumessen kolmanda ja viimase küsimuse: "Kui Ülemnõukogu kuulutab välja Eesti iseseisvuse, kas see tähendab, et seaduslik riigivõim on Eestis taastatud? Ja praegune Eesti valitsus on Eesti Vabariigi seaduslik valitsus?"
"Seda peab mõtlema," ütles Rüütel. "See on väga keeruline komplitseeritud küsimus.""Tarmo Vahter. Vaba riigi tulek. 2011. Lk. 208.
Heitke pilt Vikitsitaatidele. Minu meelest ei ole see erapooletu esitus. Andres (arutelu) 1. august 2014, kell 17:48 (EEST)
----
Minu võib isikliku osas võrkpalli mainida küll. Andres (arutelu) 28. september 2016, kell 19:38 (EEST)

Praegu ei selgu artiklist, millal (ja kuidas) temast uuesti Rahvaliidu/EKRE auesimees sai. Kohe pärast presidendiametist lahkumist 2006. aastal? Kas tema auesimehe staatus kinnitati uuesti juhatuses või üldkoosolekul või oli see vahepeal lihtsalt "peatatud" ja lükati pärast jälle käima? (Sellist asja MTÜ-de seadus otseselt ette ei näe, nii et juriidilist tähendust sellisel trikil ei ole.) Igatahes tuleks see selgeks teha ja peaks see olema samas nimistus, kus on ka Rahvaliidu auesimehistumine. --Ehitaja (arutelu) 31. märts 2019, kell 17:04 (EEST)

Ähh, sorry, vastav kirjakoht jäi kahe silma vahele. Igatahes peaks see samas loendis olema (ehkki auesimees kui "ametikoht" vib ilmselt olla vaieldav). --Ehitaja (arutelu) 31. märts 2019, kell 17:06 (EEST)


Arutelu:Valga maakond

Taastasin selle varasema "kaardi" sest see sobib selle infotabeli kujundusega paremini. Kuigi samas eelistan seda teist kaarti commonsist, ettepanek on teha need eesti maakondade infotabelid sarnaseks muude haldusjaotuste infotabelitega, midagi sellist: Kasutaja:TarmoK/tmplTest#Maakond --TarmoK 14:09, 18 juuli 2005 (UTC)
----
Panin siia Aheideli tehtud pildid. Andres 2. oktoober 2005, kell 09.13 (UTC)
Värvitoonid on eri saitidel erinevad. Andres 2. oktoober 2005, kell 09.19 (UTC)
----
[Rahvaarv]]: 29 400 (2004) Andres 18. aprill 2006, kell 22.10 (UTC)
----
Vapi kohta on artikkel Valgamaa vapp, pikk jutt peaks olema seal. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 18:29 (EET)
----
Alapealkiri ei tohiks olla "Huvitavaid fakte". Andres (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 18:29 (EET)
----

Tõstsin vapi ajalugu kirjedava osa Valgamaa vapi artiklisse ja võtsin selle "huvitavaid" eest ära. Nielander (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 19:47 (EET)

: Sisukorra järgi peaks olema võimalik aru saada, kust mida otsida. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 20:04 (EET)
----
"Tipptulemusena on märgitud rekorditeraamatusse ka Anu Teesaare naiste kümnevõistluse rekord 6411 (5. september 2004)"

Anu Teesaare rekord kümnevõistluses on 5407 punkti, või saan ma millestki valesti aru?--Raamaturott (arutelu) 18. september 2015, kell 15:38 (EEST)
Võtsin faktide alaosa välja. Sellist kindla teemata alaosa ei peaks olema ja enamik loetletust ei puutu otseselt maakonnasse. Võib-olla kuskil mujal saab midagi kasutada.
--Pikne 14. märts 2019, kell 19:39 (EET)
Ei ole korrektne väita, et Adeele Jaago on pärit Tõrvast. Ta on sündinud Kuressaares, kolis vanavanematega Tõrvasse, kui koolidirektorist vanaisa suunati Tõrvasse tööle. Loe siit.--Merleke5 (arutelu) 14. august 2021, kell 18:00 (EEST)


Malli arutelu:Eelnev-järgnev

Milleks see kolmeks eraldi malliks tegemine hea on? --TarmoK 17:48, 22 juuli 2005 (UTC)

muidu pole minu arusaamist mööda võimalik mitut tabelit kokku panna (nt. Zygmunt III) Eserb

: esiteks miks need peaksid koos olema, aga see selleks. Tabelile võib määrata et enne ja pärast ei ole tühja ruumi (margin-top ja margin-bottom nulliks) ja kui artiklis on vaja vahet muu tekstiga siis lihtsalt teha kaks tühja rida redigeerimis kastis, mallide kutsumised aga kirjutada ilma rea vaheta.  --TarmoK 20:40, 23 juuli 2005 (UTC)

Kuidas tühjast reast (ridadest) lahti saada, mis artikli lõpus selle malli ja kategooriate linkide vahele jääb? 13. mai 2009, kell 19:03 (UTC)

Kui on kaks rida siis tuleb üks lihtsalt ära kustutada.--WooteleF 13. mai 2009, kell 19:07 (UTC)

: See on mallikomplekti viga, tühjad read ei loe. 13. mai 2009, kell 19:16 (UTC)

Kas seda malli saab ka kuidagi muuta? Eesti keeles on ses kohas õige "eelmine-järgmine", mitte kestvat olevikku väljendav ja klassikalist kantseliitlikku algupära "eelnev-järgnev". Vormi poolest oleks mõeldav ka "eelnenu-järgmine", aga hea see pole.

saab kindlasti muuta, aga, et see mall on kasutusel mitmeltuhandel leheküljel, siis selle paari tähe muutmine võtab seotud muudatuste tõttu päris palju aega... malli enda saab muuta mõne hetkega.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. detsember 2016, kell 12:01 (EET)

Ma ei saa aru, kuidas "eelmine" ja "järgmine" parem. Kes näiteks on Eesti eelmine president? See on Ilves, ja me ei saa Ilvese alla kirjutada, et eelmine president oli Rüütel ja järgmine on Kaljulaid, sest Kaljulaid ei ole järgmine, vaid praegune president. Andres (arutelu) 21. detsember 2016, kell 14:36 (EET)