Arutelu:Hiina astroloogia

Kas Sa ikka pead silmas 8. sajandit pKr? See ei olnud 1800 aastat tagasi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:58, 29 Mar 2004 (UTC)
Mis aastaks on Hiina astroloogia 4692 aastat vana? Parem oleks vist märkida algusaeg. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:02, 29 Mar 2004 (UTC)

Siin on nyyd mitmesuguseid auke.
* Võtsin välja , mis nüüdseks on juba 4692 aastat vana,, sest ilma konkreetse viite ja põhjenduseta on see umbes sama, kui dateering ratta leiutamisele. Kust see number tuli, millise konkreetse leiuga seda põhjendatakse või pärineb see mingist legendist? (Viimasel juhul - millisest?)
* Elemendid peaksid ilmselt viitama pigem artikleile nagu Tuli (element), millele tuleks yhtlasi viidata artikleis Tuli, Vesi, Puu jms.
* 12-aastane tsykkel ei ole siiski sodiaak, see koht tuleks kuidagi ymber sõnastada. Sodiaak on joru tähtkujusid, mitte aastaid.
* "metall (kuld)" - olen kohanud kirjanduses ses tähenduses pigem rauda; peab kontrollima.
* Tasuks viidata ka mingitele ajaloolistele teostele ja praegustele käsitlustele, rääkimata astroloogidest. Ida astroloogiat ma nii hästi ei tunne, et julgeks artiklit sellega täiendada, aga minu mäletamisi jäid h.a. mõjusfääri ka Vietnam, Korea, Jaapan ja Mongoolia - kes kindlamalt teab või viitsib kontrollida, pangu aga kirja. --Oop 12:14, 26 Nov 2004 (UTC)

see 4692 - huvitav, kas see arv on tegelikult pärit hiina kalendri algusest, see pole küll nüüd päris täpne, tegelikult muidugi praegu on aasta 4701 - Ahsoous

Draakoni aasta on 2012 idamaade kalendri järgi.

TABEL ÜTLEB, ET 2012 ON JÄNESE AASTA??? Lugupidamisega Tarmo Nitsar


Arutelu:Valgusaasta

Valgusaastal ei tea lühendit olevat. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23:14, 30 Mar 2004 (UTC)

"Vaakuum" ja "vaakum" on keelemeeste poolt mõlemad aktsepteeritud. Mina isiklikult eelistan sõna "vaakuum". Üks nendest peaks olema ümbersuunamislehekülje pealkiri. Andres 01:07, 26 Apr 2004 (UTC)

Mina eelistan jällegi "vaakumit", sest see on lühem ja viimasel ajal rohkem kasutatud. Kui neil just tähendusnüanssi pole. "Vaakuumi" vastu pole tegelikult ka midagi, harjumuse küsimus. Jaan513 07:40, 26 Apr 2004 (UTC +3)

Ei, mingit tähendusnüanssi ei ole. Üleminek "vaakuumilt" "vaakumile" on nähtavasti toimunud paarkümmend aastat tagasi, sest ENE esimene väljaanne eelistab veel "vaakuumi", ENEKE-ses aga on juba "vaakum". Aga mõlemad olid lubatud juba ENE ajal. Asi on selles, et ladina algsõna on vacuum [v'aku-um] 'tühi (kesksugu)'. "Vaakuum" on kolmesilbiline ja käändub nagu "muuseum". Kahesilbilise "uu" hääldamine ei ole aga eesti keele pärane ja seetõttu hääldatakse seda sõna [v'aakum], nii nagu sõna "muuseum" hääldatakse kahesilbilisena. Kahesilbilisi sõnu aga tuleb käänata nagu sõna "album", ja see annab osastavas käändes erinevuse.  "Vaakumi" puhul nõuab häälduspärane kirjaviis kõigis käänetes ühekordset u-d, muuseumi puhul ei nõua. Muuseum käänatakse kirjakeeles endiselt nii, nagu ta oleks kolmesilbilime. Mina eelistan sõna "vaakuum" sellepärast, et ma tajun seost ladina sõnaga, ning konservatiivsuse tõttu. Kuid ma ei ole järjekindel, sest tegelikult ma hääldan sõnu "vaakuum" ja "muuseum" (ja ka näiteks "kaalium") kahesilbilistena. Teisest küljest aga, me ei hakka ju ometi kirjutama "kaaljum"? Andres 08:04, 26 Apr 2004 (UTC)

:ÕS '99 annab "vaakuum" akvaarium -tüüpi sõnana ja tema tähenduseks "vaakum". "Vaakum" saab põhjaliku sõnaseletuse (füüsikalise, tehnikalise, ülekantud tähendus) ja on redel-tüüpi. Ka Võõrsõnade leksikon eelistab "vaakumit"; sellele suunatakse vormi "vaakuum" juurest. -- Urmas 08:30, 26 Apr 2004 (UTC)

:: Jah, seda ma mõtlengi ülemineku all "vaakuumilt" "vaakumile". Varem suunati "vaakumilt" "vaakuumile", nüüd vastupidi. Eks peame meiegi seda trendi järgima. Andres 08:52, 26 Apr 2004 (UTC)

:::Väike viga leheküljel? Vaadeldava universumi raadius peaks nagu suurem olema..46 või nii umbes miljardit valgusaastat. 13,7 miljardit (aastat) on ju arvatav universumi vanus.  Nimelik  13 Apr 2014

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uno.ee/calc/length
** In Valgusaasta on 2013-06-24 14:06:13, 404 Not Found
** In Valgusaasta on 2013-07-07 21:03:45, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:04 (EEST)
----
Ma võtsin selle metagalaktika välja. Astronoomid kinnitasid, et ajad, mil viimati seda mõistet astronoomiatekstides kasutati jäävad eelmisse sajandisse, nõukaaega. Vaata arutelu lehel Vaadeldav universum. --Nimelik (arutelu) 18. detsember 2021, kell 18:52 (EET)


Arutelu:Vesinik

Mis tähendab, et vesinik asendab õhku?
Jätsin välja sõnad "nagu teisedki inertgaasid", sest minu arusaamise järgi vesinik ei ole inertgaas. Andres 08:56, 31 Mar 2004 (UTC)
Noh, siin on tähendus selles, et ta ei ole inimesele omastatav, kuid ei kahjusta ka kopse. Sellele võib küll standardse sõnastuse välja mõelda - kõik mittemürgised gaasid peale hapniku mõjuvad lämmatavalt, kui neid hapnikku sisaldava õhu asemel hingata ja on niimoodi ohtlikud. Niisiis, kui sobiv fraas on välja mõeldud, saab seda paljude gaaside jaoks pruukida. Jaak

Minu meelest piisab sellest, kui öelda "lämmatav gaas". Ja selle mõiste kohta võiks kirjutada eraldi artikli. "Asendamine" on mitmetähenduslik. Andres 10:39, 31 Mar 2004 (UTC)

Kui nüüd järele mõelda, siis CO toimib ju ka lämmatavana, aga just selle tõttu, et ta nii-öelda asendab hapnikku. Või see ei ole lämmatamine? Andres 10:45, 31 Mar 2004 (UTC)

Mitte samas mõttes. CO mõjub otseselt organismile, kuna ta seondub hemoglobiiniga. Seetõttu on 80 % CO segu 20 % hapnikuga äärmiselt mürgine, erinevalt näiteks 80% lämmastiku segust 20 % hapnikugaJaak 11:02, 31 Mar 2004 (UTC)

: Nojah, seda ma mõtlesingi, et seondumist hemoglobiiniga saaks ju ka nimetada lämmatamiseks, kuigi ta muidugi lämmatab teistmoodi. Aga ma arvan ikkagi, et lämmatamiseks võiks nimetada ikkagi seda, et hapnikku ligi ei lasta. Kuigi CO toime on ju muuhulgas ka  teatud mõttes hapniku mitteligilaskmine. Igal juhul arvan, et neist asjadest võiks siis kirjutada  eraldi artiklis "Lämmatav gaas". Andres 11:10, 31 Mar 2004 (UTC)
P. S. kuidas Sa selle aja redigeerimise järele saad, kas mingi automaatse võttega?

Jah, ma unustasin seda öelda. Kui tekitad neli märki ~ (selleks tuleb vajutada alla see nupp, millega tähti suureks tehakse, ja vajutada neli korda järjest klaviatuuri põhiosa  vasakus ülemises nurgas olevat klahvi), siis saad oma "allkirja" koos ajaga. Kui kolm märki, siis ilma ajata. Andres 10:39, 31 Mar 2004 (UTC)

''(Erinimetused ja -sümbolid on ka isotoopidel, mis kuuluvad radioaktiivsetesse ridadesse.)''
See ei ole arusaadav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:17, 15 Apr 2004 (UTC)
''Vesiniku molekuli energiatasemed olenevad sellest, kas tuumade spinnid on samasuunalised või erisuunalised. Nende olekute vaheline üleminek on aeglane.''
Kas olekute all peetakse silmas spinnide jaotusi või energiatasemeid? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:17, 15 Apr 2004 (UTC)

Kui uus programm on silutud, küll siis ka vanad tabelid tööle hakkavad. Arvan, et esialgu ei maksa tabelite ümbertegemisega vaeva näha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 05:34, 29 May 2004 (UTC)

Mida see tähendab? Andres 9. juuni 2006, kell 14.01 (UTC)

Deuteeriumi ja triitiumi kohta on meil ka eraldi artiklid, mis on lingitud ka inglise ja teiste vikipeediate vastavatele artiklitele. Kopeerin vastava materjali siit nendesse artiklitesse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuni 2006, kell 14.09 (UTC)

Artiklis on öeldud, et inimese organism vesinikku ei omasta. Kuidas seda mõista? Samas on allpool mainitud, et triitium on omastatuna organismile ohtlik. Andres 9. juuni 2006, kell 14.33 (UTC)

Kas see tähendab, et inimese organism ei omasta vesinikku kui lihtainet? Andres 10. juuni 2006, kell 10.00 (UTC)

Minu arust on see tekst üleviidatud. Näiteks sellised faktid nagu Vesinik on keemiline element järjenumbriga 1 nüüd minu meelest küll mingit viidet ei vaja – tegemist on ju elementaarse kooliteadmisega. Lisaks tuleks samu viiteid liita (ref name="..."). Ivo 17. mai 2009, kell 23:44 (UTC)

Kui Sa liidad, siis palun pööra tähelepanu ka leheküljenumbritele. Andres 18. mai 2009, kell 00:26 (UTC)

Kuulge sõbrad keemikud. Kas tõesti vesiniku aatomeid on maakoores 0,14 % massi järgi ja prootiumi 0,87 % massi järgi? Nagu liiga suur vahe?
----
See lehekülg on keeleliselt küll parajal algkooli tasemel. Vesinik ehk tema!! ja jätkuvalt samas vaimus.62.65.217.23 12. detsember 2022, kell 16:34 (EET)

Sest vesinik ei ole elus? Vt (1) isikulised asesõnad. Pikne 12. detsember 2022, kell 20:40 (EET)


Arutelu:Vesi

Vesi on üldiselt värvuseta; paksu kihina sinakas. Jaan513 16:03, 1 Apr 2004 (UTC)

Ei.195.50.215.56 7. september 2007, kell 18:21 (UTC)

: Jaan peab vist silmas, et päikesevalguses paistab vesi sinisena. Millist valgust keemias värvuse määratlemisel silmas peetakse? Andres 8. september 2007, kell 09:55 (UTC)

:: Merevesi tundub sinakas täpselt samal põhjusel, miks taevas tundub sinakas... valguse murdumine atmosfääris, mille tõttu sinist tooni valgust jõuab meieni enim. Seetõttu peegeldub vee pinnalt veidi enam sinist värvi valgust, kui muid, ja vesi tundub olevat sinakas, kuid kui lasta mistahes värvi valgust läbi vee, siis ta oma värvust ei muuda, järelikult, vesi on läbipaistev, värvusetu. 84.50.38.250 1. jaanuar 2008, kell 21:33 (UTC)

::: Ei vasta tõele, vist? Atmosfääris toimub Rayleigh`i hajumine, vee värvusega seonduv on tingitud valguse neeldumisest. https://www.youtube.com/watch?v=9hzUJAIii3E

Kas vesinikoksiid on siis rööpnimetusena vale? Arvan, et seda nimetust kasutatakse sellepärast, et muid vesinikoksiide peale divesinikmonoksiidi ei ole. Ka ENE 1. väljaanne mainib seda rööpnimena. On ka vesinikperoksiid, aga see on peroksiid, mitte oksiid. Andres 19:30, 19 Aug 2004 (UTC)

Kui juba toodi triviaalnimetuse kõrval sisse ka keemiliselt korrektne vorm võiks seda ka korrektselt teha nii et mitte kellegil ei saaks jääda mingit kahtlust ega teistpidi mõtlemise võimalust. Siim 19:36, 19 Aug 2004 (UTC)

: Praegu on kirjas "divesinikmonooksiid", aga minu meelest on õige "divesinikmonoksiid". Arvan, et siis juba võiks panna mõlemad nimetused (ka vesinikoksiid), sest mõlemad on korrektsed (või ei ole?) ja mõlemad on kasutusel. Andres 08:31, 27 Nov 2004 (UTC)

:: Vesinikmonoksiid nüüd küll õige pole. Sama hästi võiks me kirjutada sinna uute nimetustena "vesj", "vezi" või "wesi", mis on lihtsalt õige nimetuse valesti kirjutatud vormid... Ja hapnikhüdriid on ka totaalne lollus. See eeldaks et hapniku OA oleks +II ja vesiniku -I, aga see ju ei ole nii... 195.50.215.56 7. september 2007, kell 18:21 (UTC)

::: Siin ei saa usaldada anonüümse kasutaja 195.50.215.56 kõhutunnet, vaid peaks kontrollima mõnest keemiaterminoloogia sõnastikust. Kirjakeele seletussõnaraamatus on monoksiid, mitte monooksiid http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=monooksiid&F=M, midagi keemilisemat mul praegu käepärast ei ole. Lebatsnok (arutelu) 22. september 2014, kell 22:41 (EEST)

Vesi ise ei sisalda raku ehituseks vajalikke aineid, kuid kannab toitained laiali inimese kudedesse. Söömisel kasutatakse vett seetõttu peale tahke aine söömist.
See on vaieldav lause. Ma arvan, et kuiva puru on väga raske alla ajada ja vett söömise ajal kasutatakse eelkõige neelamise lihtsustamiseks. Vett kui lahustit võib inimene ka enne söömist manustada. Tuleks sõnastada nii, et probleeme ei teki. Siim 13:50, 26 Nov 2004 (UTC)

Ehk võiks jätta esimese lause sisse ja teise ära? Esimene ytleb midagi vee funktsioonidest organismis (ehkki on ebapiisav), vaevalt hakkab aga keegi otsima teavet selle kohta, miks yldse vedelikke juuakse. --Oop 23:10, 26 Nov 2004 (UTC)

Vett võib leida peaaegu kogu Maalt
Mida see tähendab? Siim 17:40, 23 mai 2005 (UTC)
Vesi ise ei sisalda raku ehituseks vajalikke aineid
Inimene suuremas osas koosnebki veest ja vesi on keemiline aine. Järelikult vesi ise ongi raku ehituseks vajalik aine. Vähemalt nii saan mina asjast aru. Siim 23:20, 26 Nov 2004 (UTC)

Hm. Järele mõteldes on vist õige jah. St, antud juhul on oluline kyll mitte inimese yldine, vaid raku koostis, mis teeb aga formuleeringule vaatamata sama välja. Algses lauses peeti vist silmas midagi niisugust, et vesi ei sisalda "toitaineid", ainult et see on ka jabur... Vee biokeemilistest ja bioloogilistest funktsioonidest peaks ilmselt hoopis pikemalt ja läbimõeldumalt kirjutama, seda on ta väärt kyll. --Oop 23:34, 26 Nov 2004 (UTC)
Tõstsin selle vaieldava lause välja: Vesi ise ei sisalda raku ehituseks vajalikke aineid, kuid kannab toitained laiali inimese kudedesse. --Lulu 17. september 2006, kell 15:30 (UTC)

Mina juba rõõmustasin, et näed, jama on välja võetud. Andres 17. september 2006, kell 15:36 (UTC)

Jää on kristallilise ehitusega, milles esinevad tühimikud.

See on kohmakas sõnastus, aga mina ei oska seda ümber sõnastada. Andres 8. september 2007, kell 09:55 (UTC)

Vesi on kõige levinum ja kõige ebatavalisem aine Maal

Mis tähendab "kõige levinum aine"? Mis tähendab "kõige ebatavalisem aine"? Mis tähendab "Maal"? Andres 14. aprill 2008, kell 08:19 (UTC)

: selle "kõige ebatavalisema aine" võtsin ma niisama ära sealt... kuna see on täiesti subjektiivne hinnang ega sobi entsüklopeediasse 195.50.197.120 1. juuni 2008, kell 19:53 (UTC)

Mida selle lausega öelda tahetakse: "See artikkel on keemilisest ainest; klassikalise elemendi kohta vaata artiklit Vesi (element)."? uxb 2. juuni 2008, kell 06:48 (UTC)

Näiteks Aristotelesel olid elemendid maa, vesi, tuli, õhk, eeter. Andres 2. juuni 2008, kell 13:37 (UTC)
miks ei saa suuremat osa meid ümbritsevast magedast veest tarvitada?

Näiteks jäämägedes olev vesi on inimestest kaugel. Andres 7. september 2008, kell 12:23 (UTC)

Vesi on asendamatu igasugusele elule. Inimese keha koosneb kolmandik veest, me kaotame vett higistamise, uriini, veeauru ning väljaheidete teel. Iga päev peame jooma vähemalt 1-2 liitrit vett. Vesi võib koosneda erinevalt. Kraanivesi on kvaliteedi suhtes halb, kuigi allikavesi on puhtaim vesi. Pudelivesi on väga mineraaliderohke. Avatud pudelivett tuleks hoida külmkapis ja kärmelt ära juua, sest vesi võib muutuda bakterite kasvualaks. On olemas väikse, keskmise ja rikkaliku sisaldusega mineraalveed, väikse mineraalide sisaldusga vett tuleks anda väikelastelastele, keskmise sisaldusega mineraalveed on kasulikud, kui neid juua regulaarselt ja rikkaliku mineraalide sisaldusega vett tuleks juua harvem kui keskmise sisaldusega mineraalvett, sest rikkaliku mineraalsisaldusega vesi on kauatoimelisem, seda leidub näiteks Vichy´s. Vett leidub vähemal või rohkemal määral igas puu- või köögiviljas.[2]
Kustutatud lehelt. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. jaanuar 2009, kell 07:59 (UTC)

Kümnendmurdudes tuleb kasutada koma, mitte punkti. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. november 2011, kell 00:38 (EET)

Vabandan, unustasin sisse logida.
Autor on teemaga põhjalikult tutvunud. Artikkel on illustreeritud mitmete teemakohaste piltidega ning osa infot on esitatud struktuursete tabelitena. Allikaid on piisavas koguses, kuid viitamisega on probleeme. Kõik tekstisisesed viited ei tööta. Positiivne on see, et on viidatud ka teistele sarnastele teemadele.
Samas on keelelise poole pealt mitmeid probleeme: lauseehitus vajaks ülevaatamist ning teksti on kohati raske lugeda(kohmakad laused). Paljud laused on pikad ja neid on võimalik lihtlauseteks teha.
Näiteks: Kuna tahkes olekus on vesiniksidemete pikkus vähem, kui vedelas olekus, seega selline fikseerumis effekt vähendab ka molekulide keskmise koordinatsiooniarvu, kui vedelik saavutab temperatuuri, mille juures hakkab kristallisatsioonitsentrite teke.
Võiks olla: Tahkes olekus on vesiniksidemete pikkus lühem kui vedelas olekus. Fikseerumisefekt vähendab ka molekulide keskmist koordinatsiooniarvu. See toimub siis, kui vedelik saavutab temperatuuri, mille juures algab kristallisatsioonitsentrite teke.
Osades liitlausetes on komasid valesti kasutatud. Alus, öeldis, sihitis on mitmetes lauses vales järjekorras. Lausete stiili võiks parandada. Tekstis esineb komavigu. Mõnes lauses on sidesõnad puudu ning osades on need asendatud komaga.
Näiteks: Soolase vee pind hakkab külmuma temperatuuril −1.9 °C (vesi soolsusega 3.5%), moodustuv jää on aga peaaegu soolavaba, tihedus on tal võrreldav mageveekogu jääga.
Võiks olla: Soolase vee pind hakkab külmuma temperatuuril −1.9 °C (vesi soolsusega 3.5%) ja moodustuv jää on peaaegu soolavaba ning tihedus on tal võrreldav mageveekogu jääga.
Siinkohal oleks ka parem ühe liitlause asemel kaks lihtlauset moodustada.
Artiklis esineb veel mitmeid sarnaseid vigu.
Artikli ülesehituse ja vormistuse kohta lisaks, et võõrkeelsed sõnad peaks olema kaldkirjas. Tekstisiseseid linke on palju ja välja on toodud erinevaid kasulikke fakte. Artikkel on teemade kaupa selgelt ära jaotatud. Üldkokkuvõttes, kui teksti keeleliselt parandada, siis oleks see hea artikkel.
----
Palun võta endale eesti keelt emakeelena rääkiv sõber appi, siin artiklis on väga hädasti vaja laused korda teha. Adeliine 27. november 2011, kell 03:39 (EET)
----
Artikkel sisaldab ingliskeelseid pilte. See on paha, sest me kirjutame ju eestikeelset vikipeediat. Pildid tuleb tõlkida eesti keelde. Selleks tuleb olemasolevatelt piltidelt ingliskeelsed kirjad ära kustutada ja eestikeelsed asemele kirjutada ning saadud pildid eesti vikipeediasse (mitte Commonsisse) üles laadida. Taivo 1. märts 2012, kell 01:22 (EET)

Ma võtan molekuli kuju alaosa välja. Esiteks ei ole see keemiline omadus. Teiseks on siin põhiliselt üldine jutt, mis ei käi spetsiifiliselt vee kohta. Andres (arutelu) 17. veebruar 2016, kell 19:10 (EET)

: Molekuli kuju kohta võiks ju kuskil lõigus infot leiduda. Tahtsin ise leida vee artiklist vastuse, et miks vee molekul ikkagi "Miki-hiire" kujuga on. Ja oleks hea, kui vaataksid millest ja kuidas räägitakse ühes uusimas ülikoolidele mõeldud õpikus. Keemia ja füüsika ongi ju küllaltki läbi põimunud teadusharud. http://www.kriso.ee/orgaaniline-keemia-db-9789949235902.html Aga olgu peale. Võib olla tõesti kaldus selgitus liiga üldiseks. (Vormiline viga). Kas sisuliselt ka miski viltu läks? Seda oleks palju huvitavam kuulda. Nimelik 18. veebruar 2016, kell 01:19

Ei, pretensioon on esitusviisile, ma ei leidnud sisulisi vigu (mis ei välista nende olemasolu). 1) Esitus peab olema läbimõeldud, täpne ja selge, mitte kobav, ebamäärane ja laialivalguv. 2) Asjad, mis ei kehti ainult vee, vaid kõigi ainete kohta, peavad olema mõnes teises artiklis, ja siit tuleb siis sinna linkida. Andres (arutelu) 18. veebruar 2016, kell 02:22 (EET)

:Kriitika on asjakohane, nõus. Nimelik 18. veebruar 2016, kell 14:02
Panen välja võetud teksti asemele viite varasemale redaktsioonile:
* Eri:Püsilink/4373041#Vee molekuli kuju. 90.190.58.9 17. veebruar 2016, kell 19:36 (EET)
Siin artikli alguses oli otse vastukäiv info. Vee molekulide väiksus pole põhjus, miks vesi on tavatemperatuuril vedelas olekus. Molekuli väiksuse järgi peaks vesi olema gaasiline aine, mitte vedelik. Vee  molekulide klastrite teema kohta võiks ka rohkem teavet olla. Hea raamat selle kohta on Hergi Kariku “Looduslik vesi ja hämmastavad imeveed”. Nimelik 26. veebruar 2016, kell 01:32
Video veemolekuli kuju kohta: https://www.youtube.com/watch?v=N1O81He1LJc Nimelik (arutelu) 23. detsember 2019, kell 16:51 (EET)
Vee molekuli suurus (size of water molecules (~ 3 angstroms) (inglise artiklist properties of water)) võiks ka artiklis olla. Leidsin veebist ka sellise täpsema mõõdu (~2.8 Å) https://www.quora.com/What-is-the-approximate-size-of-a-water-molecule-How-was-it-first-measured --Nimelik (arutelu) 3. märts 2021, kell 13:32 (EET)
----
Miks "läbipaistev" välja võeti? Kas siis vesi ei ole läbipaistev? Andres (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 18:44 (EEST)

Vesi on sobivas koguses läbipaistev, õigus. Osas 1.13 Kiirguse neeldumine vees on juttu nähtava valguse ja vee interaktsioonist, ehk milline vesi inimese silmale paistab. Läbipaistev või mõnd värvi, sinakast pruunikani, kui vees on muda vms. Samuti jää ja lume ja pilvede, siis peamiselt veeauru värvus võiks siia ka kuidagi haakuda (?) ja mingi nurga all peegeldab veepind kogu langeva valguse tagasi, nagu klaas. See on ka huvitav vee omadus. Keegi teadja võiks selle põhjuse ka lahti seletada, kirjutada. --Nimelik (arutelu) 4. august 2021, kell 18:55 (EEST)
----
Sellist negatiivset termilist suurenemist selgitatakse tugevate "van der Waalsi" jõudude olemasoluga veemolekulide vahel. (lause osast: Vee ja jää tihedus) Kas see on õige väide? Minu teada jää tekkimisel toimuv paisumine on seletatav vesiniksidemetega, mitte van der Waalsi jõududega. Kas ma eksin?--Nimelik (arutelu) 16. veebruar 2023, kell 22:20 (EET)
Küsisin tuttavalt keemikult selle artikli lõigu kohta. Ta vastas: van der Waalsi jõud on kõigi osakeste vahel, aga vee puhul on nende osakaal võrreldes vesiniksidemetega väga väike. Tundub tõesti, et seal (artiklis) on viga. --Nimelik (arutelu) 18. veebruar 2023, kell 21:22 (EET)


Arutelu:Suunakood

Tabelis ma ei oska kõike asju tõlkida naine 17:25, 1 Apr 2004 (UTC)

hmm... kuskil sõnaraamatu taga pole kohanimesid?

Maade ja territooriumide nimed saad artiklist Maailma maad.

Kohanimede õigekirjutust saad kontrollida siit.
http://www.eki.ee/knab/p_mm_et.htm

Artikli pealkiri on "Suunakood", aga sisaldab hoopis maakoodide tabelit? Andres 17:44, 1 Apr 2004 (UTC)
Artikli pealkiri peaks olema Telefoni suunakood vms. Antud artiklis pole praegusel hetkel telefonist, telefoninumbritest ja telefoniyhendusest yhtegi sõna. --Lulu 5. mai 2006, kell 10.29 (UTC)

See, et tegu on telefoninumbri osaga, tuleb mainida. Peakirja pole vaja muuta, sest see sõna muud ei tähenda. Andres 5. mai 2006, kell 10.53 (UTC)

Praegu aga on suunakood ja maakood segi läinud. Andres 5. mai 2006, kell 10.55 (UTC)
Ajasin ise ka need segamini. Võtsin välja järgmise, mis ei kuulu siia:
*Eesti riigi suunakood on +372
**Haapsalu 	 - 47
**Jõgeva 	 - 77
**Kuressaare 	 - 45
**Kohtla-Järve 	 - 33
**Kärdla 	 - 46
**Narva 	 - 35
**Paide 	 - 38
**Põlva 	 - 79
**Pärnu 	 - 44
**Rakvere 	 - 32
**Rapla 	 - 48
**Sillamäe 	 - 39
**Tartu 	 - 7
**Valga 	 - 76
**Viljandi 	 - 43
**Võru 	         - 78
**EMT GSM 	 - 50, 51, 52, 53
**Tele2 	 - 55, 58
**Radiolinja GSM - 56
Tallinna ja Harjumaa numbritel ei ole suunakoodi.

*Teiste riikide suuna- ja maakoodid
*Nõuanne telefoni numbri valimisel
Andres 5. mai 2006, kell 10.58 (UTC)
Panin tagasi. Andres 5. mai 2006, kell 11.05 (UTC)
Mis mõttes need suunakoodid ei kehti? Andres 25. juuli 2007, kell 10:18 (UTC)
Kas selles mõttes, et nad on nüüd telefoninumbrite osad? Andres 25. juuli 2007, kell 10:18 (UTC)
Kas suunakoode pole enam üheski riigis? Muidu ei saa öelda "oli". Andres 25. juuli 2007, kell 10:19 (UTC)


Arutelu:Eesti tähestik

Võõraid tähti saab teha nii: näiteks Ð tuleb kirjutada & # 208 ; kümnendsüsteemis koodi või & #x 00D0 ; kuueteistkümnendsüsteemis koodi kasutades.
Tähtede ja koodid vastavus on toodud http://www.alanwood.net/unicode/ või http://www.unicode.org/charts/ (PDF-formaadis, mis on kindlam). -- Urmas 20:40, 1 Apr 2004 (UTC)

Č ja č saab teha nii: Č ja č Andres 23:26, 1 Apr 2004 (UTC)
"Koos nende võõrtähtedega on eesti tähestiku järjekord niisugune" - erm... einoh... aga milleks seda vaja oleks? st, äkki panna KÕIK võõrtähed sinna? minu arust mõttetu?J 20:00 02.04.2004 GMT +0200

Asi on selles, et need võõrtähed lülitatakse traditsiooniliselt eesti tähestikku. Kuidas toimitakse teiste võõrtähtedega tähestiku järjekorda panekul, selles mul täit selgust pole. Enamik neist ilmselt samastatakse eesti tähtedega, aga sellest pole alati kasu. Näiteks millises järjekorras on é, é, ê, ja ë? Kuhu paigutatakse þ ja ð? Kui keegi teab, siis kirjutagu. Igatahes on võõrtähti tunduvalt rohkem kui omatähti. Andres 21:18, 2 Apr 2004 (UTC)

Millisest allikast pärineb see väide, et č ei ole eesti tähestiku täht? Võib-olla tõesti enam ei ole, omal ajal igatahes oli. Andres 15:24, 29 Mar 2005 (UTC)

EE, ENE, ÕS, VS. Oli tähestikus kahe maailmasõja vahel (võib-olla ka varem). Čč on samas seisundis kui Åå ja Ññ: neid kasutatakse võõrnimedes, aga tähestikku ei lülitata. Taivo 15:33, 29 Mar 2005 (UTC)

: Jah, vaatasin praegu ka ENE-st järele ning seal seda ei olnud. Siis tuleb teha igal pool korrektiivid. Andres 15:38, 29 Mar 2005 (UTC)

: Panin ekslikult ka kategooriate tähestikumalli Č-tähe, aga ma ei leia seda malli enam üles. Andres 16:15, 29 Mar 2005 (UTC)

:: Mall:CategoryTOC - Ahsoous 02:51, 30 Mar 2005 (UTC)

Teine probleem tähestikuga on see, et ma pole kuskilt leidnud, et numbrid on tähestiku alguses. Andres 15:43, 29 Mar 2005 (UTC)

Mina ka ei ole. Entsüklopeediates on numbrid tähtedeks teisendatud, s.t. 1905. aasta revolutsioon paikneb Tuhala ja Tuhhatševski vahel. Esimest korda nägin telefoniraamatutes, et kui ettevõtte nimi algab numbriga, siis pannakse ta ette. Lihtsalt seda tehakse arvutitega ja raalil on kõige lihtsam sortida, kui kasutatav tähestik langeb (suuresti) kokku ASCII-ga. Me ei tohiks siiski telefoniraamatut eeskujuks võtta: minu telefoniraamatus on esikohal +/- Elektroonika tüüpi asjad ja me ei tohi kirjutada, et + on eesti tähestiku täht. Taivo 16:01, 29 Mar 2005 (UTC)

Kuhu me peaksime märkide ja numbritega algavad artiklid tähestikujärjekorras paigutama? Mis teha näiteks loendis Biograafiad kahe esimese biograafiaga? Kuhu paigutada "A+"? Andres 16:15, 29 Mar 2005 (UTC)

:Paneks Johnsoni ja Butleri alla? C++ läks artikliks C pluss pluss, siis ehk ka A pluss? Taivo 16:38, 29 Mar 2005 (UTC)

:: Johnsoni ja Butleri alla panemine oleks ad hoc lahendus. Need inimesed (ja palju teisi) tegelikult loobusid põhimõtteliselt oma perekonnanimest, mis oli valgete poolt meelevaldselt pandud, ja võtsid selle asemel perekonnanimeks "X" (tundmatu). Numbrid on samanimeliste isikute eristamiseks. "Johnson" ja "Butler" olid nad võimude silmis.

:: "A+" puhul on probleemiks see, et niimoodi ei oska seda nime otsida. Andres 17:00, 29 Mar 2005 (UTC)

:::Tähestikku mittekuuluvaid tähti võib kasutada, kuid sortimisel võrdsustatakse nad mingi muu tähe(kombinatsiooni)ga. Näiteks áàâãå võrdsustatakse kõik a-ga, ß ss-iga jne. Äkki võiks + võrdsustada ... eimillegagi? Siis oleks A+ võrdsustatud A-ga ja paikneks tähestiku alguses. Üleüldse: sortimisel eirata niisugusi märke, mis pole saadud mõnest ladina tähestiku tähest diakriitiliste märkide lisamisega (+/-%#@). Taivo 17:36, 29 Mar 2005 (UTC)

:::: Jah, see on hea. Andres 17:42, 29 Mar 2005 (UTC)

Ma arvan, et nüüd, kus Eesti keele artiklis on kõik see kirjas, võiks siit sinna ümber suunata. Peep 12. jaanuar 2006, kell 21.51 (UTC)

See artikkel siin peaks olema pikem kui esitus artiklis Eesti keel. Sinna ei ole niikuinii võimalik kõike eesti keelesse puutuvat mahutada. Selles artiklis siin aga võiks rääkida ka näiteks eesti tähestiku ajaloost. Andres 13. jaanuar 2006, kell 07.18 (UTC)

Kumb on põhitermin? Arvan, et y-i nimejärjestuse määramiseks peaks ka keelekasutust arvestama, mitte ainult teatmikke. Ei ole kunagi kuulnud, et selle tähega nimeomanik ütleks: "Mu nimi kirjutatakse üpsiloniga". Ei mäleta seda sõna ka matemaatikatunnist (kuigi ta oli mulle kooliajal juba teada). Amherst99 10. september 2010, kell 10:21 (EEST)

Mina jälle kasutasin lapsena ainult seda sõna, sest nii seda raamatu järgi nimetatakse. Arvan, et niikaua kui keelemehed käsitavad seda põhiterminina, on ta põhitermin. Andres 10. september 2010, kell 10:26 (EEST)
----
Hääldusesse puutuv on siit selgituseta välja võetud. Andres (arutelu) 31. mai 2014, kell 00:35 (EEST)

taastasin varasema versiooni, sest too kasutaja on blokeeritud--Bioneer1 (arutelu) 31. mai 2014, kell 11:22 (EEST)
----
Link ÕS2013 tähestikule on katki ja mul pole praegu aega uut otsida, aga niikuinii võiks viidata pigem ÕSi uuele väljaandele.
Ühtlasi: kuna inimestel on pidevalt vaja teada, kuhu eesti tähestikujärjestuses peaks ikkagi panema mitmesugused võõrtähed, siis võiks selguse mõttes võtta selle järjestuse näiteks ÕSist või mõnest EKI kohanimeteatmikust (anugem taevast, et need ühtiks; kas KNABis on kuskil niisugune järjestus antud?) ning siin ära tuua. Juriidiliselt võib olla vaieldav, kas EKI-l on monopol Ø paigutamiseks muidu eestikeelses nimeloendis, aga kuna mingi alus oleks praktiline, siis võib sellest ikkagi lähtuda. Ja lugejail on on seda infot vaja (näiteks eestikeelse artikli bibliograafiat koostades) ja ma ei oska öelda paremat artiklit, kus just nimelt eesti keelest lähtuv, kuid eesti keele omast laiem tähejärjestus olema peaks.
Apropoo: y/ü-ga on lihtne. "Üpsilon" öeldakse y kohta, kui see hääldub [ü]; "igrek" ("kreeka i"), kui see hääldub [i]. Ylo on tavaliselt üpsiloniga [ülo](mitte [ilo]) ja Kelly on tavaliselt igrekiga [kelli] (mitte [kellü]). Mida nimeomanik enda nimes sisalduvate tähtede kohta arvab, ei ole üldjuhul oluline, sest kui nime omatakse eraisiku, mitte spetsialistina, ning eraisiku peas võib olla igasuguseid lollusi, kui ta tahab. Vaba maa. Inimene, kelle perekonnanimi on Zirk, võib seda nimetada tsetiks või zeeks või zediks või mis iganes pähe tuleb, entsüklopeedia ei pea seda järele tegema. --Ehitaja (arutelu) 11. jaanuar 2020, kell 16:02 (EET)


Arutelu:Betti Alver

See artikkel langeb peaaegu täpselt kokku leheküljega
http://www.miksike.ee/referaadid/betti_alver.htm
Kui Sa oled Liis Madik, siis on kõik korras. Muidu ei ole hea tekste lihtsalt kopeerida, kui Sul ei ole autorilt luba. Andres 08:00, 2 Apr 2004 (UTC)

Kas Betti Alver "Lugu valgest varesest" on ilmunud täielikul kujul ka mõnel lähemal ajal kui 1931. aasta. Tahaks hirmsasti saada, et lugeda ja nautida, aga nii reaalsed kui virtuaalsed raamatupoed on valgetest varestest täiesti tyhjad. Ehk oskate aidata mind?! Annan oma e-posi aadressi ka: florine.fresa@mail.ee. Kui leiduks keegi, kes viitsiks kirjutada ja informeerida. Tänud ette!! :o)

"Lugu valgest varesest" peaks sisalduma raamatus
Betti Alver. Teosed, 1. kd., Tallinn 1989.
Saadan vastuse ka meili teel. Andres 17:12, 25 Jun 2004 (UTC)
----
Betti Alver (õieti Elisabet Alver; aastast 1937 Elisabet Talvik
Variant: Betti Alver sünninimega Elisabet Alver; aastatst 1937 Elisabet Talvik (.... Topeltsulgude kaotamise eesmärgil --Dj Capricorn 19. veebruar 2006, kell 10.08 (UTC)
----
Tänu temale on eestikeelseina olemas Kristjan Jaak Petersoni värsid (tõlge saksa keelest).

Võtsin selle välja, sest see on eksitav. Kristjan Jaagult on säilinud 3 saksakeelset luuletust. Kas mõeldud on neid? Andres 13. juuli 2008, kell 16:25 (UTC)

: Esitus on liiga paatoslik.

: Praegu jääb mulje, nagu Kristian Jaak Peterson poleks eesti keeles luuletanudki. Kui see nii on, miks me siis teda eesti luuletajaks nimetame? Betti Alver tõlkis küll  Petersoni tekste, aga praegune sõnastus on eksitav. Andres 13. juuli 2008, kell 17:24 (UTC)
----
Tõlkimine aitas hoida poetessi sulge teravana ja vaimu virgena aastatel, mil ta luuletajana vaikis.

Välja võetud. Andres 2. juuni 2011, kell 20:28 (EEST)
----
Kas tema kodanikunimi ei olnud Talviken? See on igatahes Heiti Talviku sünninimi. Andres 9. juuni 2011, kell 02:35 (EEST)

Kirjarahva leksikonis on Talvik, EEs pole öeldud. --Epp 9. juuni 2011, kell 02:39 (EEST)

:Hispaania, inglise, saksa, vene ja võibolla veel mõnes vikis on "1937. aastast Elisabet Talvik". Leian, et tuleks parandada. Ursus scribens (arutelu) 12. september 2019, kell 21:14 (EEST)

:: Juba parandasin saksa vikis, aga see on vist viga, meil ka. Ma arvan, et perekond muutis oma nime ära. Andres (arutelu) 15. september 2019, kell 11:03 (EEST)

betti alveri "lugu valgest varesest" nõudmisel

Milises allikas on nimi Elisabet? Sünninimi Elisabeth Wilhelmine Alwer - https://www.geni.com/people/Betti-Alver/6000000007424503667


Arutelu:Tarkvara

BIOS, rakendustarkvara, vabavara, jaosvara, arvutimängud, programmeerimine jne võiks veel kunagi siia lisada, kui aega oleks...
[[Kasutaja:J|J]] 14:12 02.04.2004

Ümber tõstetud Arutelu:Arvutitarkvara alt:
Ütlen sihilikult office, mitte MS office, sest on päris mitu officet, milles on lahendus word. (20. märts 2005, kell 19.30 Tvali)

See käib selle teksti kohta, mis ma praegu artiklist välja tõstsin:
Kui näiteks Office on tarkvarapakett, siis Word on tarkvaralahendus, mis koosneb programmist, selle abifailidest, lisamoodulitest, mallidest ja muust.
Peep 9. september 2005, kell 11.00 (UTC)

Selles artiklis kitsendatakse tarkvara ainult arvutitega. Ka arvutitarkvaralt on suunamine siia. Kas iga seade, milles töötab tarkvara, on automaatselt arvuti või on tarkvara mõiste laiem? Valju 8. aprill 2010, kell 21:07 (EEST)

Põhimõtteliselt võib programmikoodis olevaid instruktsioone täita ka näiteks inimene. Pole ju programm muud kui ettekirjutus mingi tegevuse tegemiseks. Need ettekirjutused võivad olla kuitahes lihtsad või keerukad. Olid ju juba õite vanasti olemas klaverid, mis suutsid aukudega plaadi alusel muusikat esitada. See plaat on klaveri jaoks programm, kuid toda klaverit me kindlasti arvutiks nimetada ei saa, sest ta ju ei arvuta. On see klaveriplaat aga tarkvara? Ta on tarkvara-laadne, aga me ometi ei nimeta seda tarkvaraks. Minu teada tuli tarkvara mõiste kui selline üleüldse kasutusele koos arvutitega, seega on vast OK kui ta arvutite juurde ka jätta. Rene 8. aprill 2010, kell 21:40 (EEST)

Siin on varasem redaktsioon, millest on üle sõidetud. Uus redaktsioon on vikindamata, keelevigadega ja lohiseva sõnastusega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 10. detsember 2013, kell 23:52 (EET)
<!--
[[Image:OpenOffice.org Writer.png|thumb|300px|[[OpenOffice.org]] Writer]]
'''Tarkvara''' hõlmab endas kõiki mittefüüsilisi [[arvuti]] tööks vajalikke või rakenduslikke komponente, eelkõige [[arvutiprogramm]]e ning nende andmeid - [[andmefail]]e, [[seade]]id, [[dokumentatsioon]]i, jne.
Tarkvara vajab oma toimimiseks [[riistvara]], millele tarkvara talletatakse ning millel ta saab oma funktsioone täita: andes käsklusi riistvarale või täites mõne teise tarkvarajupi käsklusi.

Tarkvara jaotatakse kahte põhiklassi:
* süsteemitarkvara on vajalik arvutiriistvara ja arvutisüsteemi toimimiseks. Süsteemitarkvara alla kuuluvad operatsioonisüsteemid (Mac OS X, Microsoft Windows, Linux jne), seadmete draiverid, serveritarkvara, aknahaldustarkvara jm.
* rakendustarkvara võimaldab kasutajal teatava kindla ülesande täitmist. Rakendustarkvara alla kuuluvad näiteks kontoritarkvara (MS Office, OpenOffice.org), arhiveerimistarkvara, majandustarkvara, andmebaasid, arvutimängud. Rakendustarkvaras on tavaliselt kasutusel graafiline kasutajaliides (GUI).

* Riistvara
* Programmeerimine
* Eesti Äritarkvara Liit
* Tarkvara paigaldamine

* Charles Babcock, 14. august 2006 What's The Greatest Software Ever Written? @ InformationWeek
 Tarkvara
-->

Vormistasin selle siin kommentaarina, ma oma arust juba liitsin varasema versiooni materjali uuesti sisse, kas eksisin millegagi? Adeliine 11. detsember 2013, kell 00:14 (EET)

: Ei tea. Väga keeruline on aru saada. Andres (arutelu) 13. detsember 2013, kell 16:41 (EET)


Kasutaja arutelu:Webkid~etwiki

Здравей, Webkid!
Приветствуваме ти във естонската Уикипедия! Andres 10:20, 3 Apr 2004 (UTC)

Благодаря (Спасиба, merci, thank you)! :-) --Webkid 22:23, 3 Apr 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Webkid~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Randvere (Saaremaa)

Mulle tundub, et "odaots" on eraldi mõiste, mille kohta võiks olla eraldi artikkel. Andres 18:23, 3 Apr 2004 (UTC)

Kui selle kohta saab eraldi piisavalt kirjutada, siis miks mitte. Jaan513 18:33, 3 Apr 2004 (UTC)

Kas ei oleks arem teha see täpsustus tekst lihtsamaks ja lihtsalt panna viide täpsustus lehele? midagi sellist:
See artikkel on Randvere külast Saaremaal Laimjala vallas, teiste samanimeliste asulate kohta vaata lehekülge Randvere (täpsustus)
--TarmoK 20:41, 13 Apr 2005 (UTC)

: Jah, olen nõus, nii oleks vast tõesti selgem. --Boy 21:01, 13 Apr 2005 (UTC)

:: Vahetasin selle ära; märkasin nüüd ka et seal oli öeldud Randevere küla Jõelähtme vallas, kuid õige on Viimsi vallas, sai selle ka nüüd "korda" :o) --TarmoK 21:30, 13 Apr 2005 (UTC)


Arutelu:Operatsioonisüsteem

Ma kasutasin toimetamisel terministandardit, õigemini selle projekti . Sisestuse ja väljastuse asjas ma ei ole kindel. Igatahes minule kui mitteasjatundjale on tarvis selgitada, mis tähendab sisestuse ja väljastuse vahendamine ja mis tähendab mälu haldamine. Andres 15:28, 5 Apr 2004 (UTC)

Kirjutan, kuidas aru saan. / Sisestuse ja väljastuse (sõnad tunduvad kohmakad sisendi ja väljundi kõrval) vahendamine tähendab näiteks, et kui klaviatuuril vajutatakse A tähte, siis opsüsteem vaatab, mis programm parajasti aktiivne on, ja "söödab" (väljastab) selle A tähe talle sisendiks. Mälu haldamine tähendab mälus toimuvate protsesside (kirjutamise ja lugemise) kontrollimist opsüsteemi töö ajal, samas ka mälu jaotamist erinevate programmide vajaduste järgi. / Ei pannud teksti artiklisse, sest tundus raske olevat integreerida. Jaan513 19:09, 5 Apr 2004 (UTC +03:00)
Eesti arvutiterminid on nii lollakad, et ma ei nõustu nendega kunagi.--Chandos 4. august 2010, kell 03:02 (EEST)

:: Kas OS-i tohib võtta kokku lausega:

:: Operatsioonisüsteem on terviklik tarkvara kogum,

:: mis võimaldab riistvara ja rakendustarkvara juhtimist.

:: ????? suwa 29. jaanuar 2006. a. 03:57.

:Saksa vikis on opsüsteemi ülesandeid niiviisi selgitatud. Proovisin seda tõlkida, aga ma ei tunne termineid.

: Juttu saab jaotada samal viisil nagu siin.

Zu den Aufgaben eines Betriebssytems gehören meist:
*Speicherverwaltung
**Zuweisung und Überwachung des Betriebsmittels Speicher (Haupt- und Hintergrundspeicher).
**Führung von Tabellen der Speicherbelegung durch Benutzerjobs bzw. Prozesse (laufende Programme).
**Bedienung von Anforderungen und Freigabe von Speicher.
*Programm-(Prozess)-Verwaltung
**Betreuung sämtlicher Prozesse (im Ablauf befindlicher Programme) im Rechnersystem.
**Erzeugung von neuen Prozessen auf Anforderung des Betriebssystems bzw. anderer existierender Prozesse,
**Entfernung von Prozessen aus dem System.
**Kommunikation und Synchronisation von Prozessen untereinander (Interprozesskommunikation)
*Geräte- und Dateiverwaltung
**Effiziente Zuweisung von Ein-/Ausgabegeräten und Vermittlungseinheiten (Datenkanäle, Steuereinheiten), Vermeidung von Konflikten
**Initiierung, Überwachung der Ausführung, Terminierung von Ein-/Ausgabevorgängen.
**Verwaltung des Dateisystems. Erzeugung eines Namensraums mit zugehörigen Speicherobjekten und gegebenfalls weiteren Objekten.
*Abstraktion
**Verbergen der Komplexität der Maschine vor dem Anwender
**Abstraktion des Maschinebegriffes (nach Coy):
***Reale Maschine = Zentraleinheit + Geräte (Hardware)
***Abstrakte Maschine = Reale Maschine + Betriebssystem
***Benutzermaschine = Abstrakte Maschine + Anwendungsprogramm
Als Gerät aus der Sicht eines Betriebssystems bezeichnet man aus historischen Gründen alles, was über Ein-/Ausgabekanäle angesprochen wird. Dies sind nicht nur Geräte im herkömmlichen Sinn, sondern mittlerweile auch interne Erweiterungen wie Grafikkarten, Netzwerkkarten und anderes. Die (Unter-)Programme zur Initialisierung und Ansteuerung dieser "Geräte" bezeichnet man zusammenfassend als Gerätetreiber.
Andres 17:26, 5 Apr 2004 (UTC)
----
Mardus, Mac OS X on unixi-laadne ja BSD sugulane
Suwa 14. aprill 2006, kell 23.32 (UTC)
----
tegelikult oleks soliidne, kui opsüsside nimekiri sisaldaks kõike - alates MenuettOs kuni ??? (MS Windows Vista)--Hendrix 11. juuli 2007, kell 21:03 (UTC)
----
väga vabandan, kuid viide "operatsioonisüsteemide loend (TUNES project)" on mõttetu ja lasteaia tasemel--Hendrix 11. juuli 2007, kell 21:12 (UTC)
----
Vikipeedia ei ole suhtemahu määraja, vaid reaalne olukord. Mitta opsüsse ei peaks ühes osas ära kaabitsema, vaid muus osas juurde kirjutama.--Hendrix 15. detsember 2007, kell 17:12 (UTC)
lugupeedut "62.65.220.194", ega sa tahtlikult informatsiooni kustuta?--Hendrix 15. detsember 2007, kell 18:14 (UTC)

Windows 1, Windows 2 jne ei ole eraldi opsüsteemid, vaid ühe ja sama opsüsteemi veaparandused, pisiuuendused jne. Samahästi võiks hakata ka teiset opsüsteemide kõikki versioone ülesse lugema, mis viiks absurdini. Näiteks MacOS 1, 2, 3, 4, 5, 7 jne. rääkimata Unixi ja Linuxi ilmselt sadadesse kalduvatest versioonide arvust.

Esiteks: Kust on võetud väide, et Windows on parim opsüsteem, kirjutasin selle asemele veidi parema lause, miks see tagasi võeti. Teiseks: Kas peab siis loetlema absoluutselt kõik versioonid üles, koos Service Packidega. Kui nõnda, siis võiks ju UNIXlaste alla kirjutata näiteks

**Ubuntu 4.10

**Ubuntu 5.04

**Ubuntu 5.10

**Ubuntu 6.06 LTS

**Ubuntu 6.10

**Ubuntu 7.04

**Ubuntu 7.10

**FreeBSD 1.x

**FreeBSD 2.x

**FreeBSD 3.x

**FreeBSD 4.0

**FreeBSD 4.1

**FreeBSD 4.2

**FreeBSD 4.3

**FreeBSD 4.4

**FreeBSD 4.5

**FreeBSD 4.6

**FreeBSD 4.7

jne

Ma kustutasin ainult mõned üleliigsed linigid ja koondasid Windowsi versioonid kokku

88.196.96.144 15. detsember 2007, kell 18:18 (UTC)

Lisaks: Windows 95-eelsed Windowsid pole mitte OSid, vaid graafilised kasutajaliidesed MS-DOSile. Neid suisa müüdi eraldi toodetena, ilma DOSita polnud Wini võimalik kasutada. Kõikide eri versioonide välja toomine on jabur. wk 15. detsember 2007, kell 18:23 (UTC)

:loomulikult teenuspakette pole vaja kirjeldada. Miks väide, et Windows on parim, tagasi tuli, ma ei tea, ilmselt kogemata...

:Ennem võiks olla rohkem infot kui vähem. Mina Ubuntu kohta ei oska midagi erilist arvata, aga kas arvad, et nii Redhat'i ja Suse esimene väljalase ei erine põrmugi viimasest?

:ja arvad, et inglise vikis kirjapandu on puhta jabur?--Hendrix 15. detsember 2007, kell 18:28 (UTC)

::näita, palun, kuskohas on ingliskeelses wiki opsüsteemide artiklis ülesse loetletud MS Windowsi kõik "service packid" jm versioonid? Mina igatahes seda seal ei näinud.

:::SP-de kohta ma juba avaldasin arvamust. Aga MS kohta vaata palun en:Microsoft Windows--Hendrix 15. detsember 2007, kell 18:35 (UTC)

:: Ma leian, et nimekiri vanal kujul oli lihsalt liiga suur. Inglise vikipeedias on kõik versioonid välja toodud mitte operatsioonisüsteemide artiklis, vaid eraldi artiklis. Ma leian, et operatsioonisüsteemide artiklisse piisab üldisest loendist.--88.196.96.144 15. detsember 2007, kell 18:36 (UTC)

:::ei vaidle vastu, et artikkel läheb kole pikaks, kui kõiks opsüssid siin kirja panna. Selleks on lahendus siselingina uude ja põhjaliku artiklisse. Aga kuniks seda ei ole, ei ole vaja olemaolevat kustutada.--Hendrix 15. detsember 2007, kell 18:40 (UTC)

:::: On küll, kui kirja on pandud sulaselge lollus või väärinformatsioon, nagu siin enne just oli.

:::::ja mis lauslollust siin kirjas oli siis peale, selle, et MS on kõige-kõige.--Hendrix 15. detsember 2007, kell 18:51 (UTC)

::::Ära kustutasin ma ainult SP-d ja MS-DOSi versioonid. DOSi versioonid erinevad üksteisest väliselt üsna vähe ja tänapäeval ei ole DOSil enam erilist tähtsust. Kui neid hirmsasti vaja on, võiks panna versioonid tagasi samas stiilis, nagu ma olen pannud Windowsi versioonid.--88.196.96.144 15. detsember 2007, kell 18:45 (UTC)

:::::Viki, kui entsüklopeedia, ei tegele ainult tänapäeva, vaid ka minevikuga. Kui miski oli kunagi olemas, ei pea seda maha vaikima.--Hendrix 15. detsember 2007, kell 18:48 (UTC)

::::::Dos versioonide koht on DOS artikli juures. Operatsioonisüsteemide artikli juures on nad ainult eksitavad. Hr. Hendrix, kas Te saate üldse aru, mis vahel on operatsioonisüsteemil ja operatsioonisüsteemi versioonil? Või on Teil mingi eriline huvi Microsofti tooteid igal moel esile tõsta, vaatama tõsiasjadele?

:::::: Siis tuleks panna erinevad versioonid ühele reale, mitte raisata selle peale 7 rida. Eriti veel, kui ükski link tegelikult kuhugi ei vii.--88.196.96.144 15. detsember 2007, kell 18:53 (UTC)

tundub, et asi kisub poliitiliseks. Võta palun teadmiseks - kuni asi on olemas, ei ole meil õigus seda maha vaikida. Kirjuta palun eraldi artikkel ja siis tee siin koondamisi.--Hendrix 15. detsember 2007, kell 18:57 (UTC)

:Mis asi? Dos? Dos ongi ilusti ära toodud. Puudub aga igasugune mõte ülesse loetleda Dosi kõikki versioone,samamoodi, nagu pole mõtet ja ei olegi ülesse loetletud näiteks Mac OS või Linuxi kõikki kernelite versioone. Palun tee endale põhimõisted operatsioonisüsteemide kohta selgeks, enne kui vaidlema hakkad.

: Mina, kui registeerimata kasutaja ei saa uut artiklit luua. Sa kipud väga jäigalt asja vaatama, et kui kõike pole kirjas, siis on mahavaikimine. Ei tasu informatsiooniga üle pingutada. Asja teeb hullemaks ka see, et hetkel on enamus linke punased.

: Mind huvitab, et miks praegune olukord ei sobi? --88.196.96.144 15. detsember 2007, kell 19:03 (UTC)

:: Eesti vikis saab artikleid luua ka registreerimata kasutaja. Ka mina leian, et selles artiklis pole mõtet versioone loetleda, aga kui nad siin juba kord on, siis ei tohiks neid enne kustutada, kui nad saavad õigemasse kohta. Andres 15. detsember 2007, kell 19:05 (UTC)

:::Lepiks kõigepealt ühes asjad kokku. Kas see on artikkel operatsioonisüsteemidest või Microsofti toodete versiooniuuendustest? - 62.65.220.194

:::: Kindlasti operatsioonisüsteemidest, selge see. Andres 15. detsember 2007, kell 19:14 (UTC)

::: Okei, eksisin siis. Aga ma toonitan veelkord, et ma ei ole versioonide linke ära kustutanud (v.a. DOS ja Service Packide lingid (selle vastu pretensioone polnud)), vaid ma liigutasin nad lihtsalt ühele reale kokku. Kui lisada tagasi MS-DOSi versioonide lingid, kas sobiks?--88.196.96.144 15. detsember 2007, kell 19:08 (UTC)

:::: Ei, neid ei ole minu meelest siia tarvis. Küll aga peaks vaatama, kas nad artiklis MS-DOS on olemas. Kui sealt midagi puudu on, tuleks sinna lisada. Andres 15. detsember 2007, kell 19:14 (UTC)
Muide, õieti märgiti siin enne ära, et Windows 1, 2 ja 3 ei ole operatsioonisüsteemid, vaid operatsioonisüsteemi DOS graafilised kasutajaliidesed. Seega tuleb nad selle artikli juurest eemaldada.
ja muide DOS opsüteemi tootsid ka näiteks IBM ja Digital Research
vt DOS--Hendrix 15. detsember 2007, kell 19:20 (UTC)

tegelikult oleks hea, kui saaks kõige põhilisema tunnuse järgi siin opsüssid ära toodud. Näiteks:
*Unix
*Windows
*DOS
*MacOS
*jne
ja eraldi artiklites juba põhjalikumalt neist kirjutada.--Hendrix 15. detsember 2007, kell 19:18 (UTC)

: Hea mõte.--88.196.96.144 15. detsember 2007, kell 19:27 (UTC)
Omal ajal oli muide DR-Dos oma omaduste, töökindluse jm suhtes MS-Dosist igati üle ja väga laialt levinud. On vale siin artikli mainida DOS opsüsteemi ainult Microsoftiga seoses. Ja tegelikult on kõik DOS-id lihtsalt Digital Researchi CP/M derivaadid. -- 62.65.220.194

:: Windowsist juttu tehes kõige naljakam on Win 3.2, mis on olemas üksnes hiina keeles ;), aga muidu jah Win 1.01 - Win 3.x ei ole esmased operatsioonisüsteemid aga ka neid nimetatakse operatsioonisüsteemideks (secondary operating system; selliste hulka kuulub näiteks ka DOSBox), samas kui lugeda üles win95, win98 jne siis oleks tegelt korrekne ka (MS)DOS-ide eri versioonid kirja panna  -- Ahsoous 15. detsember 2007, kell 19:53 (UTC)
Kas keegi viitsib vastata, kuhu kohta sellise jaotuse puhul (nagu hetkel artiklis) sisse kirjutada näiteks UNIX System V  -- Ahsoous 17. detsember 2007, kell 17:31 (UTC)

Lisatud. Solaris on kõige ehedam UNIX, samuti ka viimane variant Mac OSX -st Inteli protsessoritele.
tundub, et operatsioonisüsteemi definitsiooni peaks täpsustama. On kaks laialt levinud seisukohta, et opratsioonisüsteem on, kas "arvuti süsteemitarkvara, mille ülesandeks on riistvaraga suhtlemine ning arvutiressursside jagamine programmide vahel (ressursijaotus)" või "programmide kogum, mis laetakse arvutisse selle alglaadimise (bootstrap) käigus"--Hendrix 24. detsember 2007, kell 00:51 (UTC)
----
Ka sellised definitsioonid on olemas: "Tarkvara, mis juhib programmide täitmist ning võib anda selliseid teenuseid nagu ressursijaotus, plaanimine, sisestuse ja väljastuse juhtimine ning andmehaldus."
Süsteemitarkvara hulka kuuluv programm, mis laaditakse arvutisse buudiprogrammi poolt ning mis juhib arvutisüsteemi tööd ja teenindab rakendusprogramme. Rakendusprogrammid saadavad operatsioonisüsteemile nõudeid mitmesuguste teenuste järele läbi rakendusliidese (API). Kasutajad saavad ka suhelda vahetult opsüsteemiga, kasutades selleks käsukeelt (ohjekeelt) või graafilist kasutajaliidest. --OpenDocument 24. detsember 2007, kell 12:21 (UTC)
Turvalisus ei pea olema operatsioonisüsteemi asi, kuigi võib-olla. Operatsioonisüsteemi ei pea arvuti buutimisel käivitatama, vaid võib selle poole pöörduda näiteks üle virtuaalmasina, nii et võiks ikka vahet teha mis on esmane operatsioonisüsteem, mis on sekundaarne operatsioonisüsteem ja mis on külalisoperatsioonisüsteem -- Ahsoous 24. detsember 2007, kell 18:10 (UTC)

Sul on see võimalus jaotises "Operatsioonisüsteemide tüübid" oma teadmisi teistega jagada.--OpenDocument 25. detsember 2007, kell 10:05 (UTC)
----
Kuhu panna link artiklile Kubuntu? Andres 14. august 2009, kell 07:07 (UTC)

Mina paneks Debianil baseeruvad distributsioonid ühte puuse ehk
*Debian
**Ubuntu
***Kubuntu
***Xubuntu
jne --Sedum 14. august 2009, kell 07:13 (UTC)

: Pane siis. Andres 14. august 2009, kell 07:21 (UTC)

Programm-, Speicher- und Geräteverwaltung


Vikipeedia arutelu:Otsimine

Mis me sellega teeme? Andres 17:29, 5 Apr 2004 (UTC)

Ma ei saa aru, mille jaoks see artikkel üldse loodud on ja kust siia viidatakse.  Kui see artikkel on põhjuse pärast olemas, tuleks vist lihtsalt tühjaks teha, muidu kustutada. Võib-olla on mõeldud seda, et tuleks luua artikkel 'aine' ja see tekst sinna üle kanda. Jaan513 20:35, 5 Apr 2004 (UTC +03:00)

Miks otsida ei saa? --[[Kasutaja:J|J]] 19:38, 8 Apr 2004 (UTC)

Artikkel on vaja kustutada kuni kirjutatakse korralik artikkel. Viidad siia--Tiuks 27. veebruar 2008, kell 20:40 (UTC)

veel parem oleks ära tõlkida Wikipedia:Searching--Hendrix 17. november 2008, kell 19:07 (UTC)
35 korda kustutatud; soovitaks lehekülge kaitsta ? --Dj Capricorn 22. mai 2008, kell 18:45 (UTC)

Kas seda punast linki (Vikipeedia:Otsimine) sealt otsingu tulemuste lehelt ära ei saa võtta? Ja tagasi panna, kui artikkel tekib. --Epp 19. detsember 2008, kell 03:45 (UTC)

Ikka saab. Aga kas me ei võiks parem siia midagi kirjutada? Pärast läheks meelest tagasi panna. Andres 19. detsember 2008, kell 06:11 (UTC)

:siin ei ole midagi keerulist. Seda linki kasutatakse sellepärast, et uus kasutaja on kimbatuses, kui ta ei leia teda huvitavat märksõna. Oleks vaja lihtsalt kirjutada, kuidas käib "otsing" eestikeelses vikis. Kirjutaks ise, aga ma pole siiamaani aru saanud meie viki otsingu süntaksist. Mõni aeg tagasi püüdsin seda "otsingu" teemat üles tõsta, ent tulutult.--Hendrix 19. detsember 2008, kell 17:46 (UTC)

Tegin uue lehe. Tundub, et seda läheb vaja, muidu jäämegi sodimisi kustutama. Täiendage ja parandage, kes oskab. --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 7. jaanuar 2009, kell 19:21 (UTC)

Uuel otsingukastil pole "Otsi" nuppu. Vahel tahaks otsida kõiki lehekülgi, mille pealkirjas või sisus mingi sõna on, aga selleks peab mingeid imenippe kasutama. Adeliine 18. veebruar 2011, kell 13:59 (EET)

Otsingul on kiri, et "otsitakse teksti sisaldavaid artikleid" aga kui artikkel on tehtud, siis enam otsingut ei näita vaid läheb artiklile. Kas on veel mingeid võimalusi, et näha linkimata artikleid? --Tiuks (arutelu) 14. veebruar 2013, kell 08:59 (EET)


Arutelu:Tippdomeen

Kuidas sisukorrast saaks a,b,c jne lingid ära koristada, et need oleks eraldi üleval ? naine 17:51, 5 Apr 2004 (UTC)

Artikli biograafiad järgi peaks kuidagi saama. Seal on nii: __NOTOC__ [[#A|A]] [[#B|B]] [[#C|C]] [[#D|D]] [[#E|E]] [[#F|F]] [[#G|G]] [[#H|H]] [[#I|I]] [[#J|J]] [[#K|K]] [[#L|L]] [[#M|M]] [[#N|N]] [[#O|O]] [[#P|P]] [[#Q|Q]] [[#R|R]] [[#S|S]] [[#Š|Š]] [[#Z|Z]] [[#Ž|Ž]] [[#T|T]] [[#U|U]] [[#V|V]] [[#W|W]] [[#Õ|Õ]] [[#Ä|Ä]] [[#Ö|Ö]] [[#Ü|Ü]] [[#X|X]] [[#Y|Y]]. Jaan513 20:53, 5 Apr 2004 (UTC +03:00)

aga ma tahan, et menüü ise jääks teiste linkidega.. naine 17:57, 5 Apr 2004 (UTC)

Ahjaa, nimetus üladomeeni ei ole olemas vist, on tippdomeen naine 17:56, 5 Apr 2004 (UTC)

Arvutajakasutaja sõnastik annab vasteks "üladomeen". Andres 18:10, 5 Apr 2004 (UTC)

:http://www.eenet.ee/teenused/domreg.html seal on kasutusel sõna tippdomeen, ja see www.ee sõnastik on vananenud, viimati uuendati eelmiselsajandil !

:: Hea küll, siis muuda pealkiri ära ja jäta "üladomeen" artikli alguses sünonüümiks, sest ka seda sõna on kasutatud.

Aga kas muuta artikli nimeks domeen või jaotada alamdomeeni osa teise artiklisse ? naine 18:12, 5 Apr 2004 (UTC)

"Domeen" peaks olema eraldi artikkel. Seal tuleb teha kõigepealt eraldi lehekülg, sest sellel sõnal on juba informaatikaski mitu tähendust, rääkimata muudest tähendustest. "Alamdomeen" peaks samuti olema eraldi artikkel. ~~

nimelt on kõige alguses (st pikemas nimes lõpus) PUNKT
nt ei ole vahet kas viidata tippdomeeni artiklile punktiga või ilma, kuid olemas see on:
* http://et.wikipedia.org/wiki/Tippdomeen
* http://et.wikipedia.org./wiki/Tippdomeen
ning siis täispikkuses URL:
* http://et.wikipedia.org.:80/wiki/Tippdomeen
suwa 21. august 2007, kell 06:17 (UTC)
----
see punkti värk on minu arust ikka üsna sassis. Olen samal seisukohal, mida ütleb inglise viki - "A top-level domain (TLD), sometimes referred to as a top-level domain name (TLDN), is the last part of an Internet domain name; that is, the letters which follow the final dot of any domain name"--Hendrix 7. mai 2008, kell 17:15 (UTC)

ehk aitab sind RFC 1034, soovitatav lugemine on

3. DOMAIN NAME SPACE and RESOURCE RECORDS

3.1. Name space specifications and terminology

When a user needs to type a domain name, the length of each label is

omitted and the labels are separated by dots (".").  Since a complete

domain name ends with the root label, this leads to a printed form which

ends in a dot.  We use this property to distinguish between:

- a character string which represents a complete domain name

(often called "absolute").  For example, "poneria.ISI.EDU."

suwa 8. mai 2008, kell 16:22 (UTC)

:selles Sinu poolt viidatud artiklis räägitakse "edu", "org" jne., mitte ".edu", ".org"--Hendrix 8. mai 2008, kell 17:04 (UTC)
Inglise viki artikli alguses on küll punkt väljaspool domeeninime, aga kõik artiklid nende kohta inglise vikis on punktiga. Andres 11. mai 2008, kell 15:57 (UTC)
----
Kui artikli pealkiri on "tippdomeen" ja tekst räägib pidevalt "yladomeenist", näeb see väga tobe välja. Google'i järgi on "yladomeen" pea kolm korda popim kui "tippdomeen", mina isiklikult olen jäüllegi viimasega harjunud. Nii või teisiti tasuks teksti yhtluse huvides valida välja, kumb on (siinkohal) põhitermin. Selle võiks siis ka riigimallidesse panna. --Oop 27. september 2008, kell 23:08 (UTC)
e-teatmikus on terminid "tipptaseme domeen" ja "üladomeen". Autoriteetsemaid allikaid minu käsutuses ei ole. Arvan, et peaksime lähtuda sellest. Andres 28. september 2008, kell 09:14 (UTC)

No siis ehk pigem "yladomeen" põhiterminiks ja "tipptaseme domeen" kui kohmakas fraas alternatiiviks. --Oop 2. oktoober 2008, kell 16:46 (UTC)

: Jah. Andres 2. oktoober 2008, kell 21:49 (UTC)

::  www.eenet.ee/EENet/dom_reeglid.html - sätestab tippdomeeni .ee (TLD .ee) teise taseme alamdomeenide registreerimise korra

:: suwa 3. oktoober 2008, kell 16:38 (UTC)


Arutelu:Mu isamaa, mu õnn ja rõõm

en:Mu isamaa, mu õnn ja rõõm wikis on kirjutatud Mis mull' nii armas oleks ka naine 21:00, 5 Apr 2004 (UTC)
ja Ja jään sul truuks surmani! jne , et erinevused siin ja seal? naine 21:01, 5 Apr 2004 (UTC)

Presidendi http://www.president.ee/print.document.html?gid=10694 peaks olema piisavalt autoriteetne allikas. -- Urmas 21:08, 5 Apr 2004 (UTC)

: Vaatasin ka teisi keeli. Venekeelne järgib eesti Vikipeediat, teised inglise oma. Ma arvan, et õige on mull', sull' ja truuiks. Aga me peame kõigepealt asja endale selgeks tegema ja siis igal pool ühtlustama. Andres 21:13, 5 Apr 2004 (UTC)

: Jah, presidendi lehel on "mul", ju see siis on õige. Andres 21:15, 5 Apr 2004 (UTC)

::Keegi julge peab siis ära parandama :P naine 21:17, 5 Apr 2004 (UTC)

:: en oma muutsin ära, kas lingi nime panin vaid nagu õige ? naine 21:44, 5 Apr 2004 (UTC)

::: Ma kohendasin pisut linke. Parandamiseks ei ole mingit julgust tarvis, on vaja ainult viitsimist. Kui viitsid, siis paranda ära. Kui kuskil on õ asemel numbrid, siis las need jäävad. Andres 21:53, 5 Apr 2004 (UTC)

Ei näe põhjust miks peaks Eesti hümni juures olema viide vt. ka ENSV hümn, niisiis kustutasin. Viite tekkelugu - algul oli: Niinimetatud "Eesti Nõukogude sotsialistliku vabariigi hümn", Andres muutis selle korrektsemaks tekitades "Vaata ka".

mu meelest võiks küll peatükis Vaata ka olla märksõna Eesti NSV hümn. Nii ka tegin--Bioneer1 (arutelu) 24. juuli 2014, kell 19:54 (EEST)
----
Kas ka viisi saaks hümni juurde lisada ? 194.204.48.11 09:46, 4 Apr 2005 (UTC)

See on põhimõtteliselt võimalik. Selleks tuleks üles laadida meediafail nootide või heliülesvõttega. Samuti saab lisada lingi saidile, kus viis on olemas. Andres 09:50, 4 Apr 2005 (UTC)
----
Möödunud aasta augustikuus Prantsusmaal, Tours'i raamatukogus märkasin prantsuskeelset tõlget. Ma ei tea kas seda ka lehele üles panna, kuid ma toon teksti siinkohal ära:
Ô Ma Patrie!
Que tu es belle, ô ma patrie
tu es ma joie et mon bonheur !
Dans ce grand et vaste univers
jamais je ne pourrais trouver
quelque chose qui me soit plus cher
que toi, ô ma patrie
Je sais que je suis ton enfant,
que je te dois toute ma vie
Merci à tout jamais à toi,
jusqu'à la mort je te serai fidèle
car tu m'es plus chère que tout
ô ma douce patrie
Que Dieu toujours vielle sur toi
ô ma chère et bonne patrie!
Qu'il s'institute ton protecteur
qu'il te bènisse abondamment
dans tout ce que tu entreprends
ô ma douce patrie.
Egon 16. mai 2006, kell 10.04 (UTC)

Kas keegi oskab lisada ajalugu selle kohta millal see ära muudeti ja miks, nüüd on õige "teal" ja "peal"...

Keegi parandas vanale kujule  tagasi. Andres 15. jaanuar 2008, kell 18:08 (UTC)
----
Igal õhtul hilja, pärast sealsete saadete lõppu, võis seda meloodiat kuulda ka Soome raadiost. Soome ametlike delegatsioonide külakäikude puhul olid Nõukogude Eesti parteijuhid ja ametnikud sunnitud seda püsti seistes kuulama.

Minu meelest on need laused üleliigsed, pealegi ei olnud tegu sama asjaga. Andres 16. veebruar 2010, kell 16:48 (UTC)

: Leian endiselt, et see koht on problemaatiline. Andres (arutelu) 14. august 2015, kell 20:13 (EEST)
----
Eestis puudub hümni seadus ning juriidiliselt on meil laul mida esitatakse hümni asemel. Peamiselt selletõttu, et puuduvad kokkulepped hümni viisi autorluse kasutamiseks Soomega.

Seda nüanssi tuleks artiklis kajastada. Andres 2. märts 2010, kell 10:31 (UTC)

:hümni viisi autorluse kasutamiseks - mida see tähendab?--WooteleF 2. märts 2010, kell 12:34 (UTC)
Ametlikult kinnitas Eesti Vabariik Fredrik Paciuse "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm" Eesti riigihümniks pärast Vabadussõja lõppemist 1920. Millise aktiga ja kus see avaldatud on? --IFrank (arutelu) 30. november 2013, kell 19:46 (EET)

6. juunil 1935 kuulutas Peaministri asetäitja Kaarel Eenpalu välja võistluse uue riigihümni saamiseks, sõnade tähtajaga 1. septembril ja viisi tähtajaga 31. detsembril 1935. Sõnad pidid käsitama üldjoontes: rahva kangelasmeelt ja kangelaslikku võitlust ajaloo kestes; kindlat ja lootusrikast usku rahva tulevikku ja igavikku; armastust ja kiindumust kodumaa kauni looduse, eesti keele ja rahvuslikkude tõuvooruste vastu; eestluse üldaateid, mille kaudu kõvendatakse sidet ka väliseestlastega; hõimuaadet; rahva töö- ja kodukultust, rahva võimsat tungi vaimse eneseteostamise poole. Luuakse uus riigihümn. Esmaspäev, 10. juuni 1935, nr. 23, lk. 2. Vajab kontrollimist ja mingisse artiklisse paigutamist. --IFrank (arutelu) 4. mai 2013, kell 12:18 (EEST)
-----
Pean mainima, et ma ei saa uskuda lauset: "Eestis lauldi seda esimest korda esimesel üldlaulupeol, mis toimus 18.–20. juunil 1869. aastal." Kui mitte keegi teine, siis kasvõi papa Jannsen oli eelnevalt kontrollinud, kas sõnad ja viis üldse kokku lähevad.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 24. juuli 2014, kell 23:16 (EEST)

Jah, see ei saanud nii olla. Andres (arutelu) 24. juuli 2014, kell 23:29 (EEST)

: Miks? Põhjendus on arusaamatu. Pikne 25. juuli 2014, kell 00:10 (EEST)

:::: Ka duši all laulmine on laulmine.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. juuli 2014, kell 10:35 (EEST)

:: Mõte on selles, et pole usutav, et laulu avalik ettekandmine laulupeol on selle esimene laulmine, vähemalt ei saa seda tõendada. Ma ei tea, kuidas proovide tegemiseg oli, võib-olla küll et laul õpiti laulupeol selgeks, aga Ahsoous peab silmas, et küllap sõnade autor Jannsen ikka ise ka proovis seda juba enne laulda. Andres (arutelu) 25. juuli 2014, kell 01:00 (EEST)

::: Tuhnisin natuke netis ringi ja leidsin, et esmakordse ettekande sai meie hümni viis 13. mail 1848 Helsingi linnaserval peetud üliõpilaste Floora-päeva pidustustel.

::: Eestlaste rahvushümniks sai Paciuse viis koos Johann Voldemar Jannseni kirjutatud tekstiga "Mu Isamaa, mu õnn ja rõõm" esimesel laulupeol 1869. aastal. 1920. ja uuesti 1990. aastast alates on see ka meie riigihümn. Delfi link

::: Sellega peaks nüüd selgus majas olema. --Tiia (arutelu) 25. juuli 2014, kell 01:59 (EEST)

:::: Kuidas nii? Esimeses lõigus ei ole jutt eestikeelsest laulust, teises lõigus ei ole juttu esmakordsest laulmisest. Andres (arutelu) 25. juuli 2014, kell 08:43 (EEST)

::::: Eesti keelse kohta puuduvad tõesti andmed. Artiklist järeldan, et laul kirjutati ja esitati samal aastal. Parandaks siis vähemalt selle ära, et mitte esmakordselt ei lauldud 1869. aastal vaid sai rahvushümniks. --Tiia (arutelu) 26. juuli 2014, kell 03:38 (EEST)

::::::: See "rahvushümn" ei tähenda midagi. Andres (arutelu) 26. juuli 2014, kell 07:36 (EEST)

:::::::: Võib-olla peaks seal olema midagi a la esitati suuremale rahvahulgale. Kuid ka sellest tuleb äkki hoiduda või pigem edasi minna, sest mine võta seda nüüd kinni (lihtsalt kasvõi seepärast, et ega neid külapidusid või kasvõi kooliaktuseidki ei tea). Ja viiteid kuskilt otsima hakata on lootusetu.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. juuli 2014, kell 10:35 (EEST)
Ametlikult kinnitas Eesti Vabariik Fredrik Paciuse "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm" Eesti riigihümniks pärast Vabadussõja lõppemist 1920. Viidet paluksin.

Ma ei leidnud artiklist seda. Andres (arutelu) 21. veebruar 2017, kell 18:44 (EET)
-----
Minu arvates võiks hümni helifail olla kaasaegsem. 1908 aasta helifail oleks siis lisaks mälestus minevikust. Kas helifail peab üldse artikli alguses olema? --Nimelik (arutelu) 10. veebruar 2023, kell 21:43 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Mu isamaa, mu õnn ja rõõm


Kasutaja arutelu:193.40.5.245

[[Tartu Ülikool|UT]] cache ip aadress...

Tere tulemast Vikipeediasse! Andres 09:44, 6 Apr 2004 (UTC)
Palun ära valesti aru saa. Sa teed väga head tööd, lihtsalt juhtisin tähelepanu puudustele, mida saab edasise tööga kõrvaldada. Andres 4. august 2006, kell 19:38 (UTC)

Selge, tänan täpsustamast. Eesti-kesksusele tähelepanu juhtimine on frustreeriv seetõttu, et on vähe juriste, kes oskavad mitmest õigussüsteemist õigesti kirjutada. Ma kardan, et universaalsus võib olla õigusteaduse osas ebarealistlikult kõrgele seatud eesmärk. Ka ingliskeelne Wikipedia on õigusteaduse osas valdavalt ebaselge ning Ameerika-keskne. --193.40.5.245 4. august 2006, kell 19:49 (UTC)

: Teadmiste nappus ei ole takistuseks artikli kirjutamisele. Tuleb lihtsalt artikkel nii üles ehitada, et ei jääks muljet, nagu oleks artikkel meelega Eesti-kesksena tehtud. Küll ajapikku materjali juurde tuleb.

: Ajapikku kindlasti asjad muutuvad ka ingliskeelses ja teistes vikipeediates. Praegugi saab kasutada materjali, mis erinevates vikipeediates on.

Intressi mõiste ise peaks olema universaalne. Kui selles ka mingeid erinevusi on, siis ma ei usu, et nende väljatoomine oleks eestlastele tervikuna ülejõu käiv (nagu ka mis tahes artikli kirjutamine; muidugi võib see nõuda spetsiaalset uurimist ning seetõttu aega võtta).

Mis puutub laiade teadmistega juristide vähesusse, siis usun, et hädast aitab välja  lõppkokkuvõttes koostöö. Andres 4. august 2006, kell 20:58 (UTC)

Eluaastate märkimisel kasuta palun mõttekriipsu – (redigeerimisboksi all vasakpoolne kriips). Andres 30. august 2006, kell 22:06 (UTC)

OK, ma ei teadnud seda. --193.40.5.245 31. august 2006, kell 00:48 (UTC)

Tegid head tööd, kahju, et ära lähed. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. september 2006, kell 20:15 (UTC)

Kust pärinevad andmed Jaak Aaviksoo laste arvu kohta? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. juuni 2007, kell 05:11 (UTC)

Lingitakse uue kalendri kuupäevad. Ja kui kasutad kaldkriipsu siis pane vana kuupäev ette, uus järele. Aastaarvude vahel kasutatakse – mitte - .--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 3. detsember 2008, kell 12:30 (UTC)

Milles küsimus? Kahe viitega on kinnitatud, et Raul Narits on sündinud Amblas. Kas see pole tõsi?
Järvamaad tol ajal ei olnud, Ambla oli Tapa maakonna territoorimil. Sünnikohta on kombeks märkida sünniaegse haldusjaotuse järgi. Võib ju ka sulgudes ära märkida praeguse haldusjaotuse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. detsember 2008, kell 09:12 (UTC)
Mis sellega siis oli? Kas Ambla ei ole õige sünnikoht? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. detsember 2008, kell 22:20 (UTC)

Palun ära lisa viiteid inglise vikisse. --[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 4. märts 2009, kell 12:53 (UTC)

Lisa ka kasutatud allikad ja oleks hea kui lisad ka kategooriad.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 11. märts 2009, kell 16:49 (UTC)

Palun ära tee täpsustusega linke, millele kuskilt ei viidata. Näiteks kui teed lingi [[Bethel (Alaska)]], siis pead selle kohta panema täpsustusmärkuse artiklisse [[Bethel]]. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 17. jaanuar 2010, kell 07:06 (UTC)

Selle aadressi alt kirjutab ilmselt mitu inimest, aga pedagoogika teemal kirjutaja, palun tutvu [[Juhend:Lehekülje redigeerimine|juhendiga]]. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 22. jaanuar 2010, kell 10:16 (UTC)

Kas originaalis oli-  'Kuidas organiseerida võistlust', või näpukas?--NOSSER (arutelu) 5. juuli 2012, kell 09:32 (EEST)

Как организовать соревнование (1918), ilmus trükist 1918 alguses, kirjutatud detsembris 1917. Diktatuur, sunnimeetodid ja ähvardused kumasid läbi igast Lenini artiklist ja sõnavõtust. Ka partei puhastused olid leninlikud. 193.40.5.245 5. juuli 2012, kell 12:32 (EEST)
----
Vastus on minu arutelu lõpus. Tõstatasin küsimuse ka üldises arutelus. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 21:01 (EET)
Jah, võib sisse toksida. Elektroonilise versiooni kohta vastust ei saanud. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 22:32 (EET)
----
Jutumärgid  on " ". Ülakomasid ' ' ei kasutata nende asemel. Andres (arutelu) 24. jaanuar 2015, kell 21:13 (EET)

Pigem uudishimust küsiksin, kust allikast Sa leidsid, et Dobrjanski ja Marland on teenelised teadlased? Seda kinnitab küll ETBL, kuid kui nimesid ei tea, siis sealt otsida ju ei oska. --Hirvelaid (arutelu) 9. juuli 2015, kell 11:01 (EEST)

Artikkel Oparini kohta on nüüd pealkirjaga Aleksandr Oparin. Andres (arutelu) 25. september 2015, kell 16:48 (EEST)

Aitäh! Thank you! Your edit on Rudolf Henzi was very good!
Please get back to me or write me at jonas(dot)haller(on the)gmail.com.
I will be very happy to discuss with you.
Yours, Jonas
--Saippuakauppias (arutelu) 27. november 2021, kell 03:25 (EET)


Arutelu:Keel (täpsustus)

Keelte nimekirjad on juba olemas: Maailma keelte loend ja Maailma keelkonnad.
Olen keelele keeleteaduse mõttes alati viidanud nii: "keel (keeleteadus)". Ma lähtusin sellest, et keel kui anatoomia mõiste on algsem ja seetõttu mingit lisatäpsustust ei vaja. Aga mul ei ole vist kordagi tulnud viidata keelele kui elundile (ja toiduainele).
Igal juhul arvan, et üks neist peaks jääma pealkirjas ilma täpsustuseta, ja vastava artikli algusesse tuleks panna täpsustav viide teisele. See muudaks viitamise lihtsamaks.
Ehk tuleks nüüd ümber orienteeruda ja suunata "keel (keeleteadus)" ümber "keeleks" ning keelest kui elundist räägiks "keel (kulinaaria)" või "keel (kokandus)". Andres 12:26, 8 Apr 2004 (UTC)

Keeleteaduse tähistamiseks peaks sobima "filoloogia". Keel kommunikatsioonisüsteemi ja keel kommunikeerumise vahendina - neid on väga raske üht teisele eelistada, nad on võrdtähtsad. -- Urmas 13:15, 8 Apr 2004 (UTC)

: Küsimus ei ole selles, kumb on tähtsam, vaid selles, kuidas viitamist lihtsustada. Sellele, millest rohkem juttu on, peaks olema lihtsam viidata.

: Keeleteaduse asemel võib sulgudes olla ka filoloogia või midagi muud. Sel pole põhimõttelist tähtsust. Andres 14:42, 8 Apr 2004 (UTC)

:: Hea küll, las siis esialgu olla nii, nagu on. Andres 22:02, 8 Apr 2004 (UTC)

Seni ei ole meil tarvis läinud sõna "keel" muid tähendusi peale kommunikatsioonivahendi. Teen ettepaneku reserveerida see pealkiri kommunikatsioonivahendile. Andres 07:55, 24 Mar 2005 (UTC)

Poolt, jättes viida täpsustusleheküljele. (täpsustuslehekülje nimeks siis "Keel (täpsustus)") --TarmoK 08:02, 24 Mar 2005 (UTC)

: Ma arvan, et võimaluse korral tuleks sõna teha täpsustusleheks. Üht tähendust tuleks eelistada siis kui ta on tõesti väga domineeriv. Praegusel juhul ei saa seda öelda. Siim 08:56, 24 Mar 2005 (UTC)

:: Kuidas nii? Praegu ei ole Vikipeedias kordagi juttu olnud keelest mingis muus tähenduses. Olen kindel, et selles tähenduses mainitakse Vikipeedias keelt ka edaspidi valdaval enamukul juhtudel. Andres 09:35, 24 Mar 2005 (UTC)

::: Kui keegi ütleks mulle lihtsalt sõna "keel" ja ma peaksin ära arvama, mida ta sellega mõtleb, siis ma küll ei tea, kas ta mõtleb anatoomilist või lingvistilist keelt. Pigem ma kalduks isegi esimese poole. Sellest lähtudes ma arvangi, et üks tähendus ei domineeri teise üle. Iseasi on see kui me võtame aluseks siselinkide arvu, mis tuleb teha. Ilmselt domineerib siis Vikipeedias lingvistiline keel, kuid Vikipeedia koostaja elu mugavamaks tegemine ei ole õigustatud, kui sellega rikutakse tähtsamaid põhimõtteid. Usun, et paljud inimesed otsivad infot anatoomilise keele kohta ja kuidas õigustada seda, et nad suunatakse kõigepealt valele artiklile? Neil võib isegi jääda mulje, et neid huvitavat artiklit ei ole, sest kaldkirjas suunavat lauset ei pruugita tähele panna. Minu arvates ei tohi siin teha sellist subjektiivset valikut. Siim 09:49, 24 Mar 2005 (UTC)

:::: Kui ma tolle täpsustuslehekülje koostasin, siis ma lähtusin sellest, et anatoomiline tähendus on põhitähendus, nagu see ajalooliselt ja etümoloogiliselt ongi. Tollal ma ei mõelnud praktilistele kaalutlustele.

:::: Nüüd aga ma arutlen nii. Kui sõnal on mitu tähendust ja mõni neist on laialt levinud, siis tuleks ühe puhul neist kasutada lihtsat pealkirja, soovitatav selle puhul, mis kõige sagedamini esineb. Milline neist on kõige sagedasem, on minu meelest ilmekalt välja tulnud.

:::: Mis puutub sellesse, et kaldkirjas algust ei pruugita märgata, siis sellisel juhul tuleb meil midagi ette võtta, et see algus märgatavamaks muutuks.

:::: Minu meelest see valik ei ole subjektiivne, sest ta toetub statistikale. Andres 10:03, 24 Mar 2005 (UTC)

::: Toetub statistikale, mis ei põhine mitte sellel, mida inimesed otsivad, vaid millelgi muul. Kuid just see, mida otsitakse, oleks ainus statistika, mida võib kasutada argumendina. Iseasi on see, et sellist statistikat on ilmselt võimatu koostada. Ma ei saa aru kuidas saab siin üldse küsimust tekkida. Minu meelest tuleks sinu poolt pakutud lahendust kasutada vaid siis kui üks sõna on selgelt domineeriv või on sama sõna selgelt laenatud teistele tähendustele. Siin on aga risti vastupidi. Ütled ju isegi, et anatoomiline tähendus on algupärane ja lingvistiline sellest välja kasvanud. Kuidas sa siis saad eelistada lingvistilist tähendust. Kujuta ette, et inimene kes otsib infot anatoomilise keele kohta. Ta satub kõigepealt artiklile lingvistilisest keelest, leiab lingi "keel (täpsustus)", vajutab sellele ja satub täpsustuslehele, otsib sealt õige lingi ja jõuab alles siis otsitava artiklini. Üsna ebamugav olukord. Selle asemel võiks olla artikkel "Keel", mis sisaldab linke selle sõna erinevaile tähendustele, kusjuures kaks tähtsamat oleks toodud esimestena, et neid ei peaks pikalt otsima. Minu arvates lihtsam, ausam ja loogilisem süsteem. Siim 10:17, 24 Mar 2005 (UTC)

:::: Pooldan peaaegu Siimu lähenemist, just sellepärast et lugeja otsustagu mida ta soovib lugeda, ja redigeerijal ei ole ületamatu vaev parandada link (hiljem) otse õigele lehele. Isiklikult oleksin sellise põhimõtte poolt et alati kui on kui sõnal on mitu tähendust, siis sõna artikkel on täpsustus lehekülg. See millal sõna on domineeriv on jääb varem või hiljem subjektiivseks, kuigi jah näiteks Iseseisvuspäeva artikkli puhul praegune lahendus on mõistetav.

:::: Sarnaselt peaksime muutma ka sel juhul artiklid Ruum, Sõlm, Arvo Mägi jne. (Kategooria lehel on neid kerge leida).

:::: Sarnane (nüüdseks mõneti vaibunud) debatt käis ka USA osariikide nimede üle. ja seal jäi nagu peale see esimene lähenemine ("kõige" tuntum "objekt" sai artikli nime endale). Ehk peaks selle ka uuesti "läbi vaatama"(?) --TarmoK 10:27, 24 Mar 2005 (UTC)

: Arvan, et siin tuleb leida mingi kesktee. Lugeja saatmine täpsustusleheküljele, kui ta väga tõenäoliselt otsib mingit kindlat tähendust, on lugejale enam-vähem  sama koormav kui jooksutamine täpsustuslehekülje kaudu. Sellepärast arvan, et lahendus tuleb leida üksikjuhtumite kaupa.

: Olen nõus, et siin ei ole tegemist selge juhtumiga, muidu ma ei oleks üldse hakanud arvamust küsima. Kui minu argumendid teisi ei veena, siis ei hakka midagi muutma.

: Juhin siiski veel tähelepanu sellele, et kui me muudame Vikipeedia kirjutamise liiga keeruliseks, siis vigade võimalus suureneb ning lugeja jaoks tähendab see vähem kvaliteetset entsüklopeediat. Andres 10:37, 24 Mar 2005 (UTC)

:: Tuletaksin sulle siiski meelde, et oled mulle mitu korda ütelnud, et kui see sinu jaoks nii keeruline on ja sa sellega hakkama ei saa, siis ei pea ju sellega tegelema. Siis käis meil vaidlus loendite "Maateaduste mõisteid" "Geoloogia mõisteid" ja "Geograafia mõisteid" üle. Mina väitsin seal, et süsteem on mõttetult keeruline, et loendid on vigased ja dubleerivad jne. Süsteemi haldamise keerukus ei olnud sinu jaoks siis mingi argument. Ja põhimõtteliselt olen ma selle suhtumisega ka päri. Entsüklopeedia on eeskätt lugeja mitte kirjutaja jaoks. Siim 10:45, 24 Mar 2005 (UTC)

::: Jah, sellega olen nõus. Mina näiteks ei tegele Vikipeedia kategooriatega, sest minu jaoks on nende süsteem liiga keeruline. On aga teised, kes tegelevad ja küllap saavad hakkama. Samuti on tõsi, et kui keegi teeb lingid valesti, siis teised parandavad ära. Siiski arvan, et ka siin tuleb igal konkreetsel juhul leida kesktee. Kui ikka mingi asi läheb nii keeruliseks, et suurt keegi sellega hakkama ei saa, siis kaotab see mõtte. Igal konkreetsel juhul tuleb kaaluda, kumb kaalub üles, kas kasu lugeja jaoks või haldamise keerukus.

::: Veel üks vastuargument. On võimalik tuua artikli "Keel" juurde kuuluvas täpsustuses anatoomiline tähendus eraldi välja. Siis ei pea minema täpsustuslehekülje kaudu. Andres 10:55, 24 Mar 2005 (UTC)

:::: Olen samuti nõus sellega, et liiga keeruliseks ei tohi asja ajada, sest millegi heaga see ei lõppe. Kategooriatest niipalju, et see süsteem on keeruline seepärast, et igaüks kategoriseerib omamoodi ja keegi ei tea kuidas õige on. Urmas näiteks rõhub väga geograafilisele aspektile, millest mõni aeg tagasi tekkis väike vaidlus, sest teataval juhul võib selline asi viia välja absurdini. Mina kategoriseerin ainult loodusteadusi ja geograafiat ja arvan, et seal on asi suhteliselt hästi paigas, kuid see mis toimub ülejäänud Vikipeedia kategoriseerimisega on küll üsna hirmus. Mingit süsteemsust ei ole ja ma olen ka käega löönud, sest mulle tundub, et kategooriad ei ole siin eriti populaarsed ja üksi ei jõua ma seda võitlust pidada. Pealegi puuduvad piisavad teadmised nt. humanitaarteaduste vallas. PS. Ma ei usu, et sa kategooriaid ei kasuta seepärast, et nende kasutamine sul üle ajude käiks. Pigem on asi mingis trotsis, mille algpõhjust ma ei tea. Siim 11:06, 24 Mar 2005 (UTC)

: Siin on mitu põhjust. Esiteks, kategooriatel on mõtet ainult siis, kui need järgivad läbimõeldud süsteemi. Muidu tekib varsti kaos. Süsteemi välja mõelda on üsna raske. Ükskord mul õnnestus suure mõttetöö tulemusena üks põhimõtete süsteem välja mõelda, millega ka Sina ja Urmas nõus olite. Paraku olen selle juba unustanud. Teiseks, põhimõttelisest süsteemist on vähe kasu, kui ei ole hierarhia õigesti proportsioneeritud. See on veel raskem ning see nõuab palju otsuseid, mida on raske hiljem meeles pidada. Sel ajal, kui artikli redigeerimine on pooleli, ei saa hästi mujale vaadata, et kindlaks teha, mis kategooria tuleks panna (võib muidugi teises aknas lahti teha, aga see nõuab ikkagi suurt otsimist). Keegi pole ka viitsinud reegleid ega süsteemi kuskile kirja panna. Kolmandaks võib minu meelest vabalt ilma kategooriateta läbi ajada. Andres 11:19, 24 Mar 2005 (UTC)

:: Ei tea kuhu vahele nüüd kirjutada, kui jutt läks hoopis kategooriate peale ära, aga ...

:: Argumendid poolt ja vastu on mõistetavad, kuid ... Aga mul jääb selle "mitte keeruliseks ajamise" kohal küll segaseks mismoodi on keerulisem variant kus mitme tähenduslik sõna artikkel on alati täpsustus lehekülg, kui see et see teinekord on täpsustuslehekülg ja teinekord ei ole? Minule isiklikult on see kogu aeg valmistanud raskusi artiklitest arusaamisega kui teinekord maandun otse mingile artiklile (kas ma tahtsin seda või hoopis muud artiklit) ja teinekord täpsustus lehele.

:: Keerulisem on ehk lingi tegemine, kuid see ei ole ju nüüd nii keeruline ka, rääkimata sellest et seda tuleb teha üks kord (heal juhul korrigeerida veel ühe korra) ja siis on sellega lõpp. lugejad enamasti tulevad leheküljele ikkagi mingi lingi kaudu, ei ole mul küll statistikat ette näidata, kuid olen ses suht veendunud. (Vahemärkusena minu arust on mitmeid kordi raskem teha linke näiteks mingi spordiala artiklile teatud olümpiamängudel, kui seal on nii pikk nimi, kuid on meil ju olemas COPY-PASTE, nii et seegi saab suht lihtsalt tehtud). Lõppude lõpuks on ju küsimus redigeerija vs. lugeja

:: Täpsustus lehekülg on nagu paberi entsüklopeedias loetelu sõna mitmest tähendusest ja tähendused ise on lingi taga. Tean et siin on erinev keskkond, ja mõned tõed traditsioonilistest meediatest ei kehti, kuid siiski.

:: täpsustus lehekülje kasuks on ka minu arust see argument, et see avardab inimese maailma avastades et sõnal on ka muid tähendusi, mille peale ta ei osanud tullagi. --TarmoK 14:56, 24 Mar 2005 (UTC)

::: Selle kohta tõesti statistika puudub, kuidas artiklite juurde tullakse. Arvan, et mida täielikumaks artikkel saab, seda rohkem hakatakse tulema otse. Paljud satuvad Vikipeediasse Google'it kasutades.

::: Kui lugeja otsib mingit kindlat mõistet, siis tal on kõige lihtsam sattuda selle mõiste juurde otse. Kui ta peab läbima täpsustuslehekülje, siis ta peab sellest läbi närima, et aru saada, kuidas õigesse kohta jõuda. Samuti on lugejale ebamugav, kui ta satub leheküljele, mis räägib teisest mõistest. Tee õige kohani peaks olema seda lühem, mida tavalisemat ja sagedamini kasutatavat mõistet kugeja otsib.  Kui me teeksime nii, et lugeja satuks alati kõigepealt täpsustusleheküljele, siis me suurendaksime otsingu keskmist  pikkust ja keerukust. Peale selle suurendaks see lingi keskmist pikkust ja keerukust ning vähendaks lingi õige kuju keskmist ennustatavust.

::: Nii täpsustusleheküljed kui ka täpsustused artiklite alguses on püütud sõnastada hõlpsasti arusaadavatena. Mis valmistab Sulle raskust?

::: Täpsustusleheküljed peavad kindlasti olema, kui tähendusi on üle kahe. Küsimus on ainult nende pealkirjas.

::: Ükskõik kuidas lugeja teda huvitava artikli juurde satub, vähemalt link täpsustusleheküljele on alati olemas, nii et lugeja saab soovi korral oma maailma avardada. Maailma avardamise pealesurumine oleks koormav. Andres 07:16, 25 Mar 2005 (UTC)
Mul tuli juhuslikult veel paar varanti ette seoses selle sõnaga pillikeel ning jalatsi osa - iseasi muidugi kas neid siia täpsustuslehele üleüldse vaja on --Ahsoous 22:15, 5 May 2005 (UTC)

Jah, neid on veel, näiteks võtme keel, reketi keel. Täpsustusleheküljele tuleks need panna küll. Võib-olla esialgu tuleks vikisõnaraamatu artikkel ära teha. Andres 22:34, 5 May 2005 (UTC)

Siia tuleb tohutu hulk linke. Kas ei võiks seda pealkirja ikka kommunikatsioonivahendile anda? --Epp 17. oktoober 2010, kell 04:35 (EEST)

Mina küll pooldan seda. Vastu oli vist ainult TarmoK. Aa, Siim ka. Aga nüüd on meil siin palju rohkem inimesi, nii et võib üle küsida. Andres 17. oktoober 2010, kell 05:37 (EEST)

:Mina olen poolt, et jätta suhtlusvahendile. Adeliine 30. oktoober 2012, kell 01:00 (EET)

::Sõna esmane tähendus oli kehaosa. Taivo 30. oktoober 2012, kell 01:29 (EET)

:::suhtlusvahendi poolt, sest ma eeldan, et 90% linke peab seda silmas--Bioneer1 (arutelu) 31. oktoober 2012, kell 19:42 (EET)
Tuli jälle sama mõte. Siia tuleb palju linke. --Epp 3. mai 2013, kell 00:01 (EEST)

Teeme ära. Andres (arutelu) 3. mai 2013, kell 13:10 (EEST)

: Tore. Ma võtan siis pärast ette. --Epp 3. mai 2013, kell 13:25 (EEST)


Arutelu:15. märts

Millisel põhimõttel tuleks siia sündmusi valida? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:21, 13 Apr 2004 (UTC)

Ingliskeelsed veebilehed kordavad seda 1341. aasta sündmust. Kelle vastu liit sõlmiti ja mis oli sellel pistmist Saja-aastase sõjaga? Saksa Vikipeedia ütleb, et 1341. aastal sõlmiti liit paavsti vastu, aga 24. jaanuaril. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:26, 17 Apr 2004 (UTC)

Kaido ajaveebi ei saa lihtsalt kopeerida, ja vähemalt maailma ajaloo osas ta ei ole usaldatav. Caesar ei ole kunagi olnud Rooma keiser. Saksa-Rooma Püha Keisririigi keiser oli Ludwig, mitte Louis. Prantsuse kuningas oli Philippe, mitte Philip. Ja sündmuse kirjeldus on ikka segane. Kui ei saa sotti, mis seal täpselt oli, tuleb nähtavasti see sündmus ära jätta.
Ma arvan, et sündmused peaksid ikkagi olema rohkem aastate, mitte kuupäevade kaupa. Siin tuleb sündmusi väga hoolega valida. Mina arvan, et need peavad olema tõesti tähtsad sündmused. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 00:24, 18 Apr 2004 (UTC)

Huvitav, Postimehe arvates on Eve Viilupi sünnipäev 15. aprillil 1953. [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] ([[Kasutaja arutelu:Avjoska|arutelu]]) 15. aprill 2013, kell 19:23 (EEST)

* 1937 – Chicago Cooki haiglas loodi maailma esimene verepank, kus hoiti ülekanneteks külmutatud verd.
 * 1341 – Saja-aastase sõja ajal sõlmisid Saksa keiser Ludwig IV ja Prantsusmaa kuningas Philippe VI Vincennes'is liidu.
 * 1933 – Adolf Hitler kuulutas Saksamaa Kolmandaks Riigiks.
 * 1988 – hukati USA tippspioon Sergei Poljakov.
 * 1603 – Prantsuse meresõitja ja maadeavastaja Samuel de Champlain läks teele Uue Maailma poole.
 * 1382 – Firenzes haaras võimu rahvaliikumine Popolo Grasso.
 * 1990 – Iraak hukkas Londonis väljaantava ajalehe reporteri, kes mõisteti süüdi spioneerimises.
 * 1997 – Zaire'i mässulised vallutasid Kisamgani linna, valitsuse viimase tugipunkti riigi idaosas.
--WikedKentaur (arutelu) 14. märts 2019, kell 23:21 (EET)


Arutelu:6. märts

Sündmused kalduvad kurioosumite kilda. Tundub, et nende allikas ei ole eriti usaldatav; neid peab kontrollima. Andres 21:49, 13 Apr 2004 (UTC)
kiir kontroll
*Edgar Allan Poe heideti välja West Pointi sõjaväeakadeemiast - vastab tõele...
*1899 Firma Bayer AG registreeris aspiriini kaubamärgi -  6. märtsil 1899. aastal sai Hoffmanni menetlusel põhinev aine endale ametlikuks registreeritud kaubamärgiks nime Aspirin
*1918 Bermuda kolmnurgas kadus USA laev Cyclops - http://www.history.navy.mil/photos/sh-usn/usnsh-c/cyclops.htm
*1967 Stalini tütar Svetlana Allilujeva palus USA-s poliitilist varjupaika - http://en.wikipedia.org/wiki/Svetlana_Alliluyeva
*974 Üks itaallane kaotas Monte Carlo ruletilaua taga rekordilise summa 1 920 000 dollarit - ?
*1978 Tulistati ajakirja Hustler väljaandjat Larry Flynti, mille tagajärel ta jäi halvatuks. - http://en.wikipedia.org/wiki/Larry_Flynt
*1987 Belgia rannuku lähedal La Manche'i väinas uppus Briti parvlaev Herald of Free Enterprise - http://www16.brinkster.com/shipwrecks/post1950_hofe.html
*1997 Suurbritannia kuninganna Elizabeth II avas esimese ametliku kuningliku veebilehe. http://www.royal.gov.uk/output/Page162.asp
* 1998 Tapeti Kosovo Vabastusarmee juht Adem Jasari. - http://www.hri.org/news/balkans/yds/1998/98-07-06.yds.html#06naine 22:29, 13 Apr 2004 (UTC)

Väga hea, et kontrollisid. Kahtlus tekkis sellepärast, et aspiriini kohta oli varem ebatäpselt kirjutatud ja ka parvlaeva kohta ei olnud kõik õige. Aga mis põhimõtetel me siia üldse sündmusi valime? Kas me võtame kõige tuntumad sündmused või sündmused, mida me tahame tutvustada, või mingid kurioossed või põnevad või pikantsed sündmused? Andres 22:44, 13 Apr 2004 (UTC)

Monte Carlo lugu ei õnnestunud tõendada. Võtan selle välja. Andres 22:54, 13 Apr 2004 (UTC)

* 1831 – Edgar Allan Poe heideti välja West Pointi sõjaväeakadeemiast.
 * 1918 – Bermuda kolmnurgas kadus USA laev Cyclops.
--WikedKentaur (arutelu) 5. märts 2019, kell 13:42 (EET)


Kasutaja arutelu:Listener~etwiki

Welcome to the Estonian Wikipedia, Listener! Jaan513 11:34, 16 Apr 2004 (UTC)

thanks! Listener 09:55, 18 Apr 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Listener~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Kirjand

Kas on pärast kirjandi kirjutamist ikka veel tahtmist Vikipeediat kirjutada, Jaan:-) Andres 15:37, 17 Apr 2004 (UTC)

Nüüd on just natuke rohkem aega ja tahtmist kui enne kirjandit :) Igasugune toimetamine ja uute artiklite lisamine aitab ka teisteks eksamiteks valmistuda. Jaan513 18:51, 17 Apr 2004 (UTC +3)

''
Võrreldes esseega on kirjand vähem kujundlik ja ei tõsta autori arvamust esile. Arutleva kirjandi mõte ongi autori arvamust esile tõsta, (väide-põhjendus-omaarvamus) klassikaliselt. Vähemalt omad kogemused selles vallas otseselt olemas ! --Dj Capricorn 14. veebruar 2006, kell 13.15 (UTC)

Essee tahab esitada ja põhjendada mingit originaalset seisukohta, kirjand seda tavaliselt ei tee. Kujundlikkus ei ole aga minu meelest üldse kriteeriumiks. Andres 14. veebruar 2006, kell 14.02 (UTC)

: Viide ümberjutustuse juurest läheb praegu valesse kohta. Peaks mõtlema, mis pealkiri vastavale artiklile panna. Andres 16. veebruar 2006, kell 20.05 (UTC)
Minu arvates on kirjand üldsegi ühes kategoorias valikvastustega testi, kontrolltöö, ümberjutustuse, etteütluse ja referaadiga. Et siis õppetöös kasutatav teadmiste ja oskuste kontrolli vorm, heal juhul ka arutlusoskuse arendamise vahend, aga kindlasti mitte kirjandusžanr.--Ken 16. veebruar 2006, kell 20.16 (UTC)

Õnnetu juhtum, igatahes. Mis on kirjand? ... see on sygavalt kirjandusõpetajate ja nende kollegiumite otsustada. Mujal maailmas räägitakse jah, "esseest". Meie "kirjand" on miski imelik moodustis. Sa ei saa seal ilukirjanduslikku teost ymber jutustada, sest kohe öeldakse, et miks sinu enda arvamust ei ole esitatud. Sa ei saa seal väga palju targutada, sest siis öeldakse, et see pole kirjand, vaid sinu isiklike vaadete esitus. Õnnetu zhanrimääratlus, muidugi. Aga kui selline artikkel juba on (ja peabki olema), siis võiks kuskil nimetada, et see on siuke Eesti värk. Lõpukirjand. Sisseastumiskirjand. Jne. Tegelt on sel omad reeglid ja ettekirjutused. Nii et saaks kyll korraliku artikli teha. --Lulu 16. veebruar 2006, kell 21.13 (UTC)

Muidugi saaks. Aga see ei ole ainult Eesti värk. Näiteks Soomeski on küpsuskirjandid ja igal aastal avaldatakse raamat parimate kirjanditega. Inglise sõnal essay on lihtsalt laiem tähendus kui eesti sõnal "essee".  Selle alla käivad ka arutlevad kirjandid, kuigi nõuded neile võivad olla formaalsemad kui meie kirjandite puhul. Andres 17. veebruar 2006, kell 06.57 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cicero.ee/kirjandikursus/raamat.php?raamat=1
** In Kirjand on 2013-06-24 11:42:52, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kirjand on 2013-07-06 08:04:34, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:04 (EEST)
Mida tähendab "üles ehitatud tekst"? Kõlab mõttetusena.146.255.183.157 9. jaanuar 2017, kell 00:10 (EET)

Võtsin välja:
üles ehitatud tekst. See on

1) Viiteallikas ei ole öeldud, et kirjand on üles ehitatud tekst.

2) Pole hästi arusaadav, mida see tähendab.

3) Kui see tähendab, et kirjand on tekst, millel on ülesehitus, siis see on liiga nõrk definitsioon. Paljudel tekstide, mis ei ole kirjandid, on ülesehitus. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2017, kell 21:54 (EET)
"Tänapäeva kooli emakeeleõpetuse enesestmõistetavaks koostisosaks on tööliik, kus õpilane, lähtudes antud teemast, koostab oma teadmistele, kujutlustele ja keelelis-stiililistele oskustele tuginedes iseseisva kirjaliku töö. Nimetatakse seda eri rahvaste poolt mitmeti: venelased – сочинение, sakslased – der Aufsatsz, prantslased ja inglased – composition, leedulased – rašinys, soomlased – aine, eestlased – kirjand jne." = Leo Villand. Kirjandiõpetuse teooria ja praktika. Tallinn, 1975, lk. 5.


Vikipeedia arutelu:Soovitud artiklid

"Nõutud" ei ole minu meelest kuigi hea sõna. Ehk oleks parem näiteks "Soovitud artiklid" või "Artiklisoovid". Andres 17:08, 19 Apr 2004 (UTC)

Mõtlesin samuti pealkirja Soovitud artiklid üle, aga selleks ajaks oli juba uus artikkel loodud. Mõlemad sinu pakutud variandid on päris head. Nõutud tundub jah veidi imelik, pealegi kahetähenduslik. Jaan513 17:12, 19 Apr 2004 (UTC)

: Just. Ma ise eelistaksin viimast varianti. Samuti "Pildisoovid". Andres 17:17, 19 Apr 2004 (UTC)

Et eestikeelse Vikipeedia tegemine on üsna algusjärgus, pole mõtet siia väga palju artiklite nimesid kirjutada.
Kas see lause peab seal olema? See ainult pidurdab kasvu. Peep 30. august 2005, kell 13.05 (UTC)

Tuleb lihtsalt kuidagi selgeks teha, et siia pole mõtet panna kõiki artikleid, mis puudu on, vaid ikka need, mida konkreetselt soovitakse. Andres 30. august 2005, kell 13.14 (UTC)
Ehk piisab sellest - ? Peep 30. august 2005, kell 13.22 (UTC)
Muide, peaks olema ka koht, kuhu *saab* panna puuduvad artiklid. Näiteks alustada Vikipeedia:Vikiprojekt Puuduvad artiklid või midagi sarnast. Peep 30. august 2005, kell 13.25 (UTC)

Ma ei saa hästi aru, et mida need ahjupardid siin teevad. Minu arvates on see leht Vikipeedia külastajatele, kes otsisid mingit artiklit, aga ei leidnud. Samas ei oska nad ka kellegi poole pöörduda ja saavad oma soovi siia kirjutada. Meie aga tunneme üksteist niipalju, et oskame esitada konkreetse soovi konkreetsele inimesele, kes vastavat teemat valdab. Kui aga vastava teema asjatundjat pole, siis pole ka midagi teha. Et meie seas ilmselt ahjupartide eksperti ei ole, siis pole neid mõtet siia panna. Minu arvates ei tohiks lingid hakata siin lehel kuhjuma. Kui vähegi võimalik, siis tuleks siinseid soove ka rahuldada, aga see eeldab, et siia ei panda igasuguseid imeasju, vaid normaalseid ja tavalisi märksõnu, mis igas entsüklopeedias sisalduma peaksid. Siim 30. august 2005, kell 14.08 (UTC)

Nõustun. Kuid samas tuleks see nimekiri kusagil säilitada, mitte ainult ära kustutada. Peep 30. august 2005, kell 15.21 (UTC)

: Mina panin need ahjupardid jne siia sellepärast, et ma tahaksin, et siin sellised artiklid oleksid, kuid ma ise ei oska neid kirjutada. Kui ma oskan ise mingisugusegi artiklihakatise kirjas panna, siis ma teen seda ega hakka siia midag toppima. See on ju selle lehe deklareeritud otstarve. Kui tuleb uus kasutaja ja leiab siit selle nimekirja, siis ta võib-olla ütleb: ahah, "Ahjupart on just see, millest ma võiksin kirjutada." Ega me siis ainult praeguste kirjutajatega ei pea arvestama. Minu meelest võivad need soovitavad artiklid vabalt mitu aastat oodata.

: Selleks et näha, millised tavalised artiklid on puudu, tuleks pigem vaadata oodatud artiklite lehte. Andres 30. august 2005, kell 16.11 (UTC)

Kui artikkel juba valmis või punane link, et kas see tähendab, et selle võib eemaldada soovitud artiklite nimistust? -Mardus 30. november 2006, kell 16:15 (UTC)

Eemaldada võib alustatud artiklid.  Andres 30. november 2006, kell 18:59 (UTC)
Kas artiklid tuleb järjestada pidevalt, nagu alguses, või tähtede kaupa, nagu lõpus?

Minu meelest võiks kõik koos olla, miks mitte ka tähtede kaupa. Andres 12. juuli 2007, kell 15:02 (UTC)

: Aga kumba moodi siis? Praegu on artiklis kaks eraldi loendit. Need tuleks ühendada.

:: Mina pooldan ka ühendamist. Ükskõik mis moel. Andres 1. aprill 2008, kell 05:47 (UTC)

Sellel lehel peaks olema lingid selle lehe alamlehtedele, mis jaotatakse portaalide kaupa. Need peaks ju teemadeks sobima. Portaalikastis oleks siis link "Veel..." just vastavale alamlehele. Teen muusikaportaalis algust, et asi selgem oleks. --Tiuks 24. juuli 2008, kell 15:03 (UTC)

Kas maksab asja nii keeruliseks ajada. Teemade kaupa tuleb teha loendid, nagu Muusika mõisteid. Sealt on näha, mis puudu on. Andres 25. juuli 2008, kell 14:47 (UTC)

: Vaatan kõigepealt kuidas meil portaalide jaotamine läheb, alles siis saab edasi mõelda. --Tiuks 25. juuli 2008, kell 14:52 (UTC)
Tyhistasin artikli Kodu kustutamise nimekirjast, sest praegu on see ysna kohatult suunatud Koidula samanimelisele luuletusele. --Oop 30. detsember 2011, kell 08:25 (EET)
----
Milleks see "Valdlkonniti"? Andres 2. mai 2010, kell 09:41 (EEST)

See ei kuulu üldse siia, sest seal on tegu pigem "oodatud artiklitega". Andres 16. august 2011, kell 00:00 (EEST)

:Tahtsin seda jälle öelda. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2018, kell 17:22 (EET)

::Oodatud, soovitud, puuduvad jne, kõik on sama eesmärgiga, et neid keegi tegema hakkaks? Kui mingile sõnale pannakse kandilised sulud - see ju tähendabki, et soovitakse toda artiklit. Mina kaotaks selle Vikipeedia:Oodatud leheküljed üldse ära. --Pelmeen10 30. jaanuar 2018, kell 18:04 (EET)

Hi! English interwiki in this page redirects to the Ecological Debt Day. What is hapenned? Who now? ✍ Green Zero Letter me 24. detsember 2013, kell 14:21 (EET)
----
Kas meil on kuskil puuduvate liikide loetelu (loomariik, taimed jne)? --Pelmeen10 30. jaanuar 2018, kell 17:50 (EET)


Arutelu:25. detsember

Arvan, et jätame küsimuse, kas Jeesus Kristus on ajalooline isik, artiklisse Jeesus Kristus. Andres 15:07, 22 Apr 2004 (UTC)

vat ei teagi, mida tema kohta käiva daatumiga teha. traditsiooniliselt peaks olema 1 e.m.a Dionysius Exiguusist alates loetakse seda vahel ka 1 m.a.j. tegelik kuupäev on hoopis miskit muud, et arvan isegi sedamoodi, et siit lehelt sündide hulgast võiks isiku välja jätta. - Ahsoous 20. detsember 2007, kell 12:38 (UTC)

: Loogika ütleb, et Jeesus ei saanud sündida 1. aastal enne oma (traditsioonilist) sünniaastat. (Siiski, nagu saaks, kui lugeda aastaid pärast sündi). Kristliku ajaarvamise aluseks olev sündmus (ka fiktiivne) võiks siin ikka olla.

:: Minagi leian, et Jeesuse sünnipäeva võiks siin mainida, kuigi see daatum on fiktiivne. Andres 21. detsember 2007, kell 17:27 (UTC)

:::loe inglisvikist vastavat artiklit, et äkki võiks siin olla ka miskit sarnast? -- Ahsoous 21. detsember 2007, kell 17:37 (UTC)

::: Minu meelest on see maitseasi. Eelistaksin praegust. Andres 21. detsember 2007, kell 17:43 (UTC)
----
Kas Gansu maavärinal võiks olla ka nimi? Andres 16. november 2007, kell 15:33 (UTC)
----
Minu meelest tuleks sündinute loendit lühendada ning täielikum nimekiri paigutada lehele Sündinud 1. jaanuaril. Andres 21. detsember 2007, kell 17:46 (UTC)
----
"1979-algas Nõukogude-afganistani sõda, langes esimene eestlane selles sõjas Aarne Vinni,kui Kabuli lähistel( 36 km. kaugusel ja 4269 m. kõrgusel) põrkas vastu mäge IL-76 ja hukkusid kõik 47 pardalviibijat." Nõukogude-Afganistani sõja alguskuupäevaks loetakse üldiselt 27. detsembrit. Ja kui lenniki vastu mäge põrkamise kõrgus nii täpselt teada on, siis tuleks viide lisada. Velirand (arutelu) 26. detsember 2016, kell 15:35 (EET)

27. detsembril vallutati juba presidendipalee. Väed viidi sisse peamiselt 25. detsembril, aga sõja alguskuupäevaks loetakse 24. kuupäeva, mil kaitseminister Dmitri Ustinov andis korralduse invasiooni alustamiseks. Aga viidet on küll vaja.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. detsember 2016, kell 16:33 (EET)

: Vene vikis on sellest ka artikkel :ru:Катастрофа Ил-76 под Кабулом (1979) ja seal on ka hukkunute nimekiri.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. detsember 2016, kell 16:56 (EET)