Arutelu:Õunastruudel

Viki süsteem on veel päris arusaamatu mu jaoks aga püüan lisada olulist teavet siis näiteks Ulrika kaudu. Olulist jutumärkides muidugi aga kui Ulrika juhtub lugema siis julgen soovitada, "nais"hobikokkade absoluutset -inglise keeles- DELIGTH süstemaatikat. Olen tähele pannud, et sarnast süstemaatikat kasutatakse ka eesti kaudu kokanduse ruumis, näituseks M.Suitsu ja L.Virkuse SUUR
KÜPSETAMISRAAMAT 2 .osa ehk siis kui midagi mõelda-teha-öelda-meenutada võiks püüda haarata minimaalset alljärgnejpt.vaid klasse:
juuretisega tainas (nii nisu-, odra- rukkijahu jpt)
biskviittainas
besee
filotainas
keedutainas
lehttainas
muretaigen (munaga ja munadeta)
pärmitaigen jpt.

http://en.wikipedia.org/wiki/Brioche
http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_pastries
Need oleksid siis minu soovitused ka alljärgnevate kategooriate kaudu:
http://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria:Toidud
http://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria:K%C3%BCpsetised
http://et.wikipedia.org/wiki/Toitude_ja_toiduainete_loend
Minu täiesti isiklik soovitus oleks läheneda prantsuse kokandusterminite kaudu ehk charcuterie(liha kaudu) ja patisserie (küpsetiste ning taignatoodete (meil vast pagarite) kaudu. http://en.wikipedia.org/wiki/Patisserie
Et viki kattuks ka ülejäänud, näiteks internetipõhise eesti kokkamis sõnavara kaudu nagu näituseks www.toidutare.ee siis oleks lihtsam ja mõnusam kasutada sarnaseid termineid, ehk siis õunastruudlit (ehk 1 täidise koostisosana õunad ja teine kindlasti tainas ning piklik ja madal kuju, ilma vormita küpsetatuna vast) saab valmistada nii lehe-, filo-, mure- kui ka pärmitaignast...
Aga need on minu isiklikud soovitused, eks Ulrika teeb enda moodi viki kaudu omaks, lihtsalt kui kõigepealt teha sõna kaudu tuntuks need mõned taignasordid siis sinna juurde sadu ja tuhandeid erinevaid retsepte haakida on lausa lust ja lillepidu ja siis jõuab ka ajaloo kaudu lähemale vaadata, et ikka kreem-brülee pole mitte prantsuse kaudu paarisaja aastane magustoit vaid näituseks: http://www.cs.cmu.edu/~mjw/recipes/ethnic/historical/ant-rom-coll.html
Ja samuti mõistuse kaudu mõtelda ka miks enamik müüvad, räägivad, teevad, trükivad ja veelkord räägivad ja söövad Napoleoni tordist ja Napoleoni koogist ka siitkaudu: http://www.apollo.ee/kingitud-maitsed.html aga tegelikkuses küpsetuskunsti ajalugu tunduvalt rikkam ja mõistuspärasem:
http://en.wikipedia.org/wiki/Mille-feuille
http://cuisine.larousse.fr/recettes/detail/mille-feuille
“Napoleons
The general concensus among the food history books is that napoleons, a popular flaky pastry dessert, were not named for the famous emperor. The name is thought to be a corruption of the word "Napolitain," referring to a pastry made in the tradition of Naples, Italy. The pastry used for making napoleons is mille feuilles, literally meaning thousand leaves. While food historians place the creation of this mille feuilles in 19th century Europe, it might possibly be a descendant of filo, which was known to ancient middle eastern and Greek cooks. Filo is also composed of many layers or leaves. One of the most famous filo recipes is baklava.
"Napoleons...have nothing to do with Bonaparte, the daring Corsican...The name is the result of a misunderstanding of the French word Napolitain which should have been translated as Neopolitan pertaining to Naples. They are very much like the French mille-fueille or the Italian mille foglie both of which mean a thousand leaves."
---Rare Bits: Unusual Origins of Popular Recipes, Patricial Bunning Stevens [Ohio University Press:Athens] 1998 (p.202).
"Mille-Fueilles...The original cream-filled Mille-fueille or thousand leaf puff pastry was the probably creation of Careme, who may have used it as a grosse piece d'entremets to adorn a banquet table. It often goes by the name Napoleon, not out of respect for the corpulent corporal but as a corruption of Napolitain, referring to the Neapolitan manner of making sweets and ices in layers of alternating texture and color."
---The Horizon CookBook and Illustrated History of Eating and Drinking though the Ages, William Harlan Hale [American Heritage:New York] 1968 (p. 685).”
http://www.foodtimeline.org/foodpies.html#napoleons jne jne jne; 08.dets 2012 Mariina

Stritsel on palmiksai, struudel on valmistusviisilt pigem midagi rullbiskviidi sarnast. E-ainete ja toidu energiasisalduse kohta peaks kirjutama teistes artiklites. Seda siin saaks täiendada eelkõige "punaste linkide" kaotamisega ning ajaloo osa täiendamisega. Ulrika (arutelu) 9. detsember 2012, kell 22:18 (EET)
Ulrika Teile mõistmiseks: taina mõiste üle võime vaielda aga biskviittaigen on söömarluses kindel taigna liik (rullbiskviidid, tordipõhjad) ja kui ise proovite kodus rullbiskviidi taina kaudu küpsetada (ahjus ca 8 minutit (selle ajaga ei jõua täidis sooja saada)(lihte ja maitsev ning toitev) siis ehk jõuame kokkuleppele, rullbiskivit keeratakse üsna kiirelt peale küpsetamist rulli -ka see nõuab meisterlikkust, et taigen ei "murduks" õhulise tekstuuri kaudu muidugi.
Õunastruudel , näiteks LIISU PAGARIÄRI kaudu on minu välisel vaatlusel midagi muretaigna (esivanemate kaudu rabetaigen munaga ehk munata) millele võiks kihilisuse (parimaks loeti kihilist tainast )saavutamiseks lisatakse 1 ehk 2 spl äädikat..... sellise kirjeldusega haakub ka õunastruudli kõrval olev pilt aga
iidsemate kirjelduste kaudu baklava kaudu võib liita ka tänapäeval Kreeka kaudu FILO taigna (suures osas veest ja jahust, mitte meie esivanemate kaudud võist,jahust,munadest ja võist ehk lehetaigen)
Küpsetiste puhul toimub klassifitseerimine tsipake teistmoodi, muidugi alati võite ka oma klassifikatsiooni välja töötada, aga
küpsetiste klassifikatsioon sarnanev kohati pasta (eesti kaudu makaronide) klassifikatsiooniga et ka KUJU ja VORMI kaudu,
pasta taigen on ja võib -olla ÜKS JA SAMA nii, fuscilli, lasanje plaatide, cannelloni, keerumakaronide, nuudlite ning lintnuudlite jne puhul ..
Encyclopedia of Pasta
 By Oretta Zanini De Vita
http://books.google.ee/books?id=D5nXAbSifIgC&printsec=frontcover&dq=complete+pasta+book&hl=et&sa=X&ei=WKTFULWaOoKM0wX0_YCYAg&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false
Advanced Bread and Pastry: A Professional Approach
 By Michel Suas
http://books.google.ee/books?id=JM76vm5tH38C&printsec=frontcover&dq=Pastry&hl=en&sa=X&ei=qaTFUMj4BYKr0QX1pIFY&ved=0CC0Q6AEwAg
aga ka Valge Maja kauaaegse kondiitri sõnu küpsetiste kaudu:
Roland Mesnier's Basic to Beautiful Cakes
 By Roland Mesnier, Lauren Chattman
http://books.google.ee/books?id=jZgLvhLaioUC&printsec=frontcover&dq=inauthor:%22Roland+Mesnier%22&hl=en&sa=X&ei=9KTFUIviDqqc0AXJmYGYAQ&ved=0CCcQ6AEwAA#v=onepage&q&f=false
et siis kui samad ained kokku segada ja lahtikäivasse koogivormi valada ning küpsemiseks ahju sokutada saame loodetavasti maitsva KATTEGA ÕUNA PIRUKA..... loomulikult ei ole see kõik oluline aga kui Viki kaudu realiseerub VIKI toimetajate soov ka õpetada eesti kaudu siis võib-olla natuke on ja kuna artikkel sattus mulle silma siis ma veidike ehk rikkusin seda Teie kaudu   10.dets Mariina .......
Proovisin viidata aga CUTiti-----ehk avitab
http://www.germanfoodguide.com/strudel.cfm
http://en.wikibooks.org/wiki/Cookbook:Apple_Strudelhttp://en.wikibooks.org/wiki/Cookbook:Apple_Strudel
11.dets 2012 Mariina

ok, nüüd ma sain aru mida sa taotlesid, aga mida tolle malli lisaja arvas see on mulle küll arusaamatu. Ahsoous (arutelu) 12. detsember 2012, kell 00:14 (EET)

: Lisasin selle Vikiraamatukogu lehekülje välislinkide osasse -- Ahsoous (arutelu)
Tänud! aga aru ma ei saa, mis mallid (mitte mõõteriistad vast) Teil viki kaudu käimas on , kuna loen ennast kirglikuks küpsetajaks siis lootsin veidi selge liini paika panna- tainasordid on igapäevases kasutuses piisavalt kohaldatud ning midagi uut pole õnnestunud klassifitseerida (minu andmetel) seetõttu, et oleks lihtsam (ja ka õigem mu meelest) kui miljardite taineküpsetiste keskel valitseks väike k o r d, et liini hoida aga jälle minu isiklik majandus aga vikilaste järelpõlve silmas pidades oleks tore, kui keegi oleks neile väikese teadmuse sissekirjutanud-----12. dets 12, KAS asteroid juba möödus täna Maa kõrvalt???- Mariina


Kasutaja arutelu:Ele373

Tere tulemast Vikipeediasse, Ele373! Ivo (arutelu) 10. detsember 2012, kell 16:57 (EET)

Tänan tervitamast! Püüan siis mitte liigselt rapsida. Veidi on kahtlusi ses osas, kas oskan seda Vikipeediat üldse õigesti tarvitada, aga loodan sellele, et targemad mind siis vajadusel juhendavad... ele373 (arutelu) 10. detsember 2012, kell 21:13 (EET)

:Seni paistab küll kõik täitsa hästi kulgevat :) Ivo (arutelu) 10. detsember 2012, kell 22:33 (EET)

::Küsimus, mis nüüd selle aruteluga seoses tekkis: Vikipeedia annab mulle uuest sõnumist tublisti märku, mis on ju tore. Aga mis ma teha saaks, et talle signaliseerida, et mul sõnum läbi loetud on? ele373 (arutelu) 11. detsember 2012, kell 12:00 (EET)

::: Polegi midagi vaja teha. Pärast seda kui oled arutelulehte külastanud kaob see kiri lihtsalt ära -- Ahsoous (arutelu) 11. detsember 2012, kell 12:04 (EET)

::::Ohoo, töötabki! Tänan :). Hommikupoolikul viskas miski (Vikipeedia või mu enda ühendus) sellist vimkat, et see pelk vaatamine mu vaatamist ära ei "lugenud". ele373 (arutelu) 11. detsember 2012, kell 12:15 (EET)

Fotol Peeter Algma.jpg on kirjad, mille järgi autor on ilmselt Jaan Riet, kelle autoriõiguse kehtivus pole lõppenud. Pilt sobiks Vikipeedias kasutamiseks, kui on fotograafi pärijate luba vabaks kasutuseks. Pildi Toomas Algma.jpg juures on samuti tarvis teada, kes on autor, kelle surmast on väidetavalt möödunud 70 aastat. Pikne 2. detsember 2014, kell 16:49 (EET)

Hmm, see on küll siis kitsaskoht. Võtan pildi maha? ele373 (arutelu) 4. detsember 2014, kell 08:09 (EET)

: Toomas Algma pildil on näha midagi, mis on vist autorimärk või osa sellest. Võib-olla saab selle järgi autori selgeks teha ning ehk autori surmast ongi 70 aastat möödunud. Aga kui autorit ei õnnestu välja selgitada, siis jah peaks maha võtma. Pikne 4. detsember 2014, kell 23:11 (EET)


MediaWiki arutelu:Wikimedia-copyrightwarning

Hello, I'm writing you because your custom version of this message will probably break today or when the new version of MediaWiki is enabled on this wiki, and you need to delete or fix it, see details of the changes and instructions.
Thanks, Nemo 12. detsember 2012, kell 19:58 (EET)

Message no longer compatible, please fix


Arutelu:Kitsarööpmeline raudtee Eestis

Millal see Keila-Haapsalu raudtee siis laiarööpmeliseks ehitati? Kas juba tsaari ajal? Virtsu raudtee oli kitsarööpmeline aga see ehitati alles Eesti Vabariigi ajal. Kas ka Haapsalu raudtee oli alguses kitsarööpmeline? Kuhu see oli siis ühendatud kui Tallinnas polnudki veel kitsarööpmelist raudteed?

Kuhu on jäänud/kadunud II Saksa sõja ajal ehitatud raudruunateed, nii mõnedki raudteetammid veel tänini alles?--Pietadè (arutelu) 13. märts 2013, kell 18:43 (EET)

Первое общество подъездных железных путей России tuleks tõlkida Venemaa Esimene Juurdeveoraudteede Selts, mitte "Esimene Juurdeoveoraudteede Selts Venemaal", mida pole pealegi mugav käänata. Muidugi, kui see pole juba väljakujunenud tõlkekuju. 88.196.28.229 19. juuli 2013, kell 18:46 (EEST)

Loomulikult. --Pietadè 19. juuli 2013, kell 19:20 (EEST)

Ühtlustuse huvides peaks pealkiri ja vastav kategooria olema keelekujul "Eesti kitsarööpmeline raudtee". Nagu on nt Eesti raudteetransport. Kui keegi vastu ei vaidle, siis teen suured teisaldamised (kategoorias umbes 70 liiget) ära--Estopedist1 (arutelu) 5. mai 2019, kell 20:59 (EEST)

Kitsarööpmeline raudtee Eestis vs Eesti kitsarööpmeline raudtee


Arutelu:Lõunaeesti murded

See artikkel on vist sisuliselt sama, mis Lõunaeesti keel; nimetused sõltuvad ilmselt uurijast--Bioneer1 (arutelu) 13. detsember 2012, kell 23:29 (EET)

Tegu on eri mõistetega. Andres (arutelu) 14. detsember 2012, kell 14:47 (EET)

:eri mõisted ei tähenda muidugi kohe, et tuleb teha eraldi artiklid. Mõnikord on lähismõisted nutikas kokku panna, aga antud teemas ei oska seisukohta võtta--Bioneer1 (arutelu) 15. detsember 2012, kell 18:41 (EET)

Minu meelest tuleks "keelte" ja "murrete" kohta teha eraldi artiklid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 14. detsember 2012, kell 14:49 (EET)

:Kopeerin siia sama jutu, mis artikli lõunaeesti keel kohta kirjutasin. Artiklid tuleks liita ja "lõunaeesti keel" siia suunata, sest murdeks nimetamine tundub levinum variant. --Minnekon (arutelu) 6. august 2018, kell 20:37 (EEST)
Hetkel on olukord, kus ühest ja samast nähtusest on Vikipeedias 2 eri artiklit: lõunaeesti keel ja lõunaeesti murded. Siinne artikkel ütleb selle ka välja: "Traditsioonilise käsitluse järgi ongi lõunaeesti keel eesti keele lõunaeesti murderühm". See, et puudub üksmeel mingi nähtuse nime või klassifitseerimise osas, ei tähenda, et tuleb luua 2 eraldi vikiartiklit, mille sisud oleksid valmiskujul identsed (ajalugu, levik, sõnavara, grammatika jne kõik on ju sama, erinevaid nimesid ja klassifikatsioone tuleb nagunii ühtviisi mainida). Katsume nüüd kõige enamlevinud nimekuju välja selgitada (siin peaks keeleharidusega inimesi liikuma, vast nad oskavad aidata) ja kummalise olukorra lõpetada. --Minnekon (arutelu) 1. august 2018, kell 23:21 (EEST)
Üks lahendus oleks siinse artikli teemaks võtta muistne lõunaeesti hõimukeel (sellest on siin arutelus ülalpool juttu), mille all mõeldakse ilmselt kõige varasemat tänase lõunaeesti keele eellast, mis ülejäänud läänemeresoome keeltest lahku lõi. Samas ma pole kindel, et selle keele või murde kõige levinum nimi on lõunaeesti keel, nt siin on ühel keelepuul seda sisemaamurdeks kutsutud. --Minnekon (arutelu) 1. august 2018, kell 23:21 (EEST)

Tegin peamiselt artikli algusossa mõned olulised ümbresõnastused, täiendused, eesmärgiks artikli tänapäeva reaalse olukorraga paremasse vastavusse viimine, teksti parem sidustamine ja erinevate seisukohtade selgem väljatoomine (mida millises kontekstis on arvatud, mis puhul keeleks või keelteks, mis puhul murderühmaks vm peetud) ja tasakaalustamine, uued faktid (kõnelejad väljaspool traditsioonilist keeleala jm).--Võrok (arutelu) 22. detsember 2021, kell 17:05 (EET)

Artikli arutuses aastaid tagasi väljatoodud kahe artikli ühendamine on olnud asjalik mõte, kuid selle reaalne teostamine viies mõlemad nime alla "Lõunaeesti murded" pole tänapäeva teadmiste ja nende keelte kõnelejate identiteedi taustal tingimata parim lahendus. Pärast äsjaseid muudatusi ja täiendusi artiklis on vältimatu ka selle nime sisuga vastavusse kohendamine. Püüdsin artikli ümber nimetada nimekujule "Lõunaeesti keeled" (see mh vastab kõige täpsemini ka praegu TÜ-s õpetatavale, kus lõunaeesti õpingute algkursuseks ongi just kursus nimega "Lõunaeesti keeled"), kuid see artikkel oli juba olemas ümbersuunamislehena. Palun kedagi, kel eestikeelses vikis adminniõigused, võimalusel korraldada nii, et "Lõunaeesti keeled" (või siis "Lõunaeesti keel") saaks peamiseks artikliks, millele viitavad ümbersaatmislehed (Lõunaeesti murded, Lõunaeesti murderühm, Lõunaeesti peamurre).--Võrok (arutelu) 22. detsember 2021, kell 17:21 (EET)

:Sain ümbersuunamise ise tehtud.--Võrok (arutelu) 27. detsember 2021, kell 21:07 (EET)


Arutelu:Viktor Palm (noorem)

Ma arvan, et ETBLi lühend ''füüs keem'' laboris on füüsikalise keemia laboris--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 15. detsember 2012, kell 04:14 (EET)

ETBLi andmebaasis on ta nime täiendiks lühend "jun" (juunior), ilmselt ametlikus nimes tal seda pole?--Bioneer1 (arutelu) 15. detsember 2012, kell 04:17 (EET)

Ametlikus nimes pole keegi noorem ega vanem, aga kuidagi neid eristada tuleb. Juhul, kui saab nii eristada, on see minu arvates parem kui eluaastatega. --Oop (arutelu) 15. detsember 2012, kell 11:19 (EET)

On tegelenud ka alpinismiga? [http://www.firn.ee/wiki/index.php/Viktor_Palm] [[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 17. detsember 2016, kell 22:47 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.fi.tartu.ee/~viktor/
** In Viktor Palm (noorem) on 2013-06-24 14:14:36, 404 Not Found
** In Viktor Palm (noorem) on 2013-07-07 22:02:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:02 (EEST)


Arutelu:Soome vapp

Mis on Soome keisririik? --Õli (arutelu) 17. detsember 2012, kell 17:14 (EET)

Tahtsin sedasama küsida. 2001:7D0:87FF:6480:911C:2B1D:1B6B:7A4D 9. märts 2017, kell 13:52 (EET)


Arutelu:Jackie Evancho

Hello.  Sorry to write in English!  There is much more information about Jackie Evancho here: http://en.wikipedia.org/wiki/Jackie_Evancho  Merry Christmas! -- Ssilvers (arutelu) 19. detsember 2012, kell 22:07 (EET)


Kasutaja arutelu:90.190.33.48

Palun esita oma küsimused, ettepanekud, kommentaarid selgemas eesti keeles. Praegu ei viitsi neid ilmselt keegi lugeda, sest need pole sageli arusaadavad--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 19. detsember 2012, kell 23:16 (EET)
Ja palun ära puutu teiste kasutajate alamlehti (kasutaja nimeruumis), need on mõeldud ainult lehekülje omanikule kasutamiseks. Kui kasutaja liigutab sisu oma alamlehelt päris artikliks, siis võid oma täiendused lisada. Adeliine 19. detsember 2012, kell 23:48 (EET)

Tore tere Teilegi!
Ma arvasin viivuks, et võib-olla vajaksin süsteemi koolitust aga lisatingimus oli see, et kindlasti ootan Teie tipp-kvaliteet-kasutaja-administraatori- kuidas nimetus on, et kui Teil on neid äkki palju-siis ühega neist "koolitaks" enda kaudu--- mind ei ole kunagi seganud punktid ja komad aga ja eriti just elu viimastel aastakümnetel (ikkagi 42 maa-aasta ringlemas) on "tõlgenduskonflikte" enamikus sõnalised ja elulised aga on palju ette tulnud ja ma olen aru saanud, et kaldun mõtlema ja mõtlemise kaudu elama......isiklik puue (suuresti) olen ka aru saanud .....
aga kas Bioneer1 on sama kui : http://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja:Bioneer1
mina ei suudaks ega saaks kõiki neid keelemärke et-n, en-3, ru-2, de-2-fi-2 ja prantsuse jne korda sättida, nimelt olen ka akadeemilistes haridusasutustes istunud aga mulle pole neid märke pakutud , kas neid tuleb küsida- nimelt olen keeleõppest juba esimeste sissekatsumiste alusel nii saksa-, inglise, vene jm vabastatud olnud .....
Bioneer1- lingi kaudu on Maaülikooli külastanud ja veel , kas ma võin oletada, et kui kirjutatakse saarma, hariliku rästiku, küüslaugu jne kaudu siis Teie suudate klassifitseerida - eraldada terad-sõkaldest?
arusaamatu ja mitte-eestikeelne (olen eesti rahvusest ja emakeeleks on eesti keel) on küll üldsõnalised ja lahmivad, ma tean:
Mida õpetatakse Eesti Maaülikooli kaudu ja millest Te täpselt aru ei saa jääbki sellise suhtlusega arusaamatuks:
võtame näiteks hariliku rästiku:
ma lisasin olulise info bioloogia ning madude elusse puutuva kaudu, neil ei ole mitte mürk ja mürginäärmed---sellega tegeleb farmakognoosia, farmakoloogia jne
madudel on (nagu inimestelgi) paraku süljenäärmed ning sülg, et nad saaksid looduse kaudu iseseisvalt oma elu elada....
ma märkasin ning püüdsin sisse viia, aga kui see pole Teile arusaadav, siis nagu mulle on mulje jäänud, siis pole ka sellest abi kui ma samasisulise muudatuse lisan kõikide eesti viki kaudu mürkmadude klassi artiklitele ning liikidele -----
---päris arusaamatuks ma ennast ei pea, sest peretütre 6-nda klassi bioloogiaõpetaja (tänapäevase klassifikatsiooni järgi 2 pluss 3 ehk magister)  nõustus sellega----
--ja ka viki kaudu on palju allikana loodusekasvandike kaudu, osaliselt õigustatult muidugi, Valguse raamatuid "Loomade elu", mis aastakümnest me räägime, kas olete käes hoidnud ja lugenud 1980-ndate kirurgiaõpikut ja vaadake kirurgiat täna-------teaduse nihe väliselt raku ning geenide tasandile võimaldab ka loomade elu (anatoomia,füsioloogia, lümfisüsteem ) kohta teavet süvendada.....
--või siis lisan kassaegsed laboratoorsed meetodid ja siis OOp (Opa gangnah style) teatab, et üks õnnetu, ja mis saab----ometi näen, et Bioneer1 on külastanud ja revideerinud vitammin B12 lehekülge, kuidas e teate kas on puudus elutähtsat vitamiinist B12--ma lisasin sinan ka Tartu Ülikooli Kliinikumi kaudu vitamiin B12 laboratoorse analüüsi---
teate mis, mulle meeldis Jaan351 (olid vast numbrid nii) , et ta kirjutas ausalt, et infot on liiga palju ja kui satub uuesti antud lingi otsa siis mõtleb üle.......õige suhtumine, et kui ma veel ei soovi sisu kaudu siseneda , siis ma võin jätta seele ka ootele mitte kohe ära kustutada........
Hariliku rästiku ja rästikuhammustuse kohta pole uuemaid uuringuid eesti kaudu ja kohe kindlasti pole see süütu elujuhtum .....
--kui ma satun viimaseid muudatusi lugema ja mul on ettepanekud ning muudatused, nagu ütles Adeliine, siis tundub, et olen eksinud vikipeedia- on viki administratsioon ja entsüklopeedia eraldi ja neid ei tohi segamini ajada, kas nii? aga kuidas ma eraldan kõigile täiustamiseks artikli - kasutajatele privilegeeritud ning puutumatutele artiklitele-----
kas seda protsessi võiks nimetada koolituseks? mida arvasin, et võin vajada..
mis ma oskan enda kohta teada: ma tean, et teen väga vähe, ka viki kaudu, ning räägin ja kirjutan väga vähe ka viki kaudu, aga ma loen palju ja valimatult ...... , minu kaudu kirjutatut on suuresti vale kopeerituks hinnata ning kohutavaks märgistada, sest paraku iga pisikene sissekanne minu kaudu on läbinud tuhandeid lehekülgi uurimist, minu keha kaudu, seega lihtne maainimene Mariina

Aruteludeks on aruteluleheküljed. Väiteid tuleb põhjendada viidetes kirjalikele allikatele. Erimeelsusi lahendatakse vajadusel hääletustega. ---"anonüümne" kasutaja.
B12-vitamiin
(Ümber suunatud leheküljelt Vitamiin B12)
	See artikkel vajab toimetamist.
Palun aita artiklit toimetada.
Vitamiin B12 on üldnimetus kobalamiinide kohta, mis on vesilahustuvate antianeemiliste ühendite grupp.
Kobalamiinid sisaldavad koriintuuma ja koobaltiga seotud rühma järgi nimetatakse neid kas tsüano-, hüdroksü-, metüül-, desoksüadenosüül-, kloorkobalamiin jt.
Vereseerumis domineerib hüdroksükobalamiin (HO-B12), rakkudes metüülkobalamiin (CH3-B12) ja tsütoplasmas desoksüanedosüülkobalamiin (dA-B12).
Vitamiinpreparaadina kasutatakse tavaliselt hüdroksükobalamiini. Koensüümsed vormid on metüülkobalamiin ja desoksüadenosüülkobalamiin.
Sisukord  [peida]
1 Saamine ja omandamine
2 Biofunktsioonid
3 Defitsiit
4 Manustamine ja toksilisus
5 Vaata ka
6 Välislingid
[redigeeri]Saamine ja omandamine
Inimene saab vitamiin B12 vaid loomsest toidust. Vähesel määral sünteesib seda ka soole mikrofloora, kuid selle imendumine on tühine. Loomsetes produktides on vitamiin B12 valkseotult CH3-B12, dA-B12 ja HO-B12 vormis. Maos vitamiin B12 vabaneb valgust soolhappelise hüdrolüüsi ja pepsiini koostöös. Vabanenud vitamiin B12 seostub maos valguliste sidujatega (R binders) ja liigub peensoolde. Pankrease ensüümid lõhustavad valgulised sidujad ja B12 soestub spetsiifilise glükoproteiinse faktoriga (insintric factor, IF). Seda toodavad mao parietaalrakud toidu, histamiini, gastriini jt mõjurite toimel.
Järgnevalt seostub B12-IF kaltsiumi osalusel niudesoole epiteelirakkude retseptoritega ja imendub retseptor-vahendatud endotsütoosina. Imendunud vitamiin B12 seostub globuliinse transkobalamiin II-ga (TC II), liikudes kapillaaride kaudu värativeeni. TC II on vitamiin B12 põhiline kudedesse transportija. Kudedes viiakse B12 koensüümsesse vormi (CH3-B12 ja dA-B12).
Vitamiin B12 on inimkehas varuks 1-8 mg (peamiselt maksas, aga ka luuüdis, neerudes, pankreases, südames, ajus).
Vitamiin B12 imendumine IF abil on küllastav protsess, mis tähendab et IF abil imenduv vajalik kogus on 1-3 μg vitamiini toidukorra kohta. Toitumisjärgne IF koguse taastamine vajab mitut tundi. Vitamiin B12 või IF lisamanustamine ei anna märkimisväärset imendumisefekti (oraalselt manustatud vitamiin B12 imendub mittespetsiifiliselt vaid 0,1...1%).
Vitamiin B12 imendumist häirivad liigne alkohol, kohv, suitsetamine, oraalsed kontratseptiivid, mao alahappesus, pankrease funktsioneerimishäired, autoimmuunsest häirest tingitud IF alaproduktsioon, kaltsiumi ja raua oluline puudus toidus, lahtistite kasutamine.
B12 imendumine langeb vanuritel.
Allikad: maks, liha, piimaproduktid, kala, munad, verivorst, vetikad, pärm.
[redigeeri]Biofunktsioonid
Vitamiin B12 vajab foolhappe metabolism, aminohappe metioniinii taastamine, nukleiinhapete, koliini ja müeliini süntees, pantoteenhappe ja vitamiin C funktsioneerimine, erütrotsüütide areng, naha normaalne areng.
Vitamiin B12 roll realiseerub läbi tema koensüümsete vormide. See tähendab, et verest rakku võetud hüdroksü-B12 viiakse tsütoplasmas metüül-vormi (CH3-B12) ja mitokondrites desoksüadenosüül-vormi (dA-B12).
CH3-B12 vajab RNA metüülimine, THF (tetrahüdrofolaatne koensüüm, vt ka foolhape) taastamine metüül-THF-st (seega ka nukleotiidide süntees), homotsüsteiini remetüleerimine metioniiniks (metioniini taastamine).
dA-B12 vajab metüülmalonüül-CoA muundumine suktsinüül-CoA-ks, st seda koensüümi vajavad nii hargnenud ahelaga aminohapete (Ile,Leu, Val) kui ka paaritut arvu süsiniku aatomeid sisaldavate rasvhapete katabolism.
Mõlemate koensüümide vajadused on väga olulised. Nimelt väldib metioniini taastootmine homotsüsteiinist asendamatu aminohappe metioniini akuutse defitsiidi, st metioniini kulutamisel tekkiv homotsüsteiin püütakse maksimaalselt metioniiniks tagasi konverteerida. Nii välditakse homotsüsteiini (ateroskleroosi üks riskifaktoritest) kuhjumine. Metüülmalonüül-CoA kuhjumise väljendiks on pernitsioosne aneemia.
[redigeeri]Defitsiit
Normaalse toitumise ja tervislike eluviiside puhul vitamiin B12 defitsiiti ei esine. Tema defitsiidi tekkeks kulub kaua aega, sest varud organismis on pikaajalised.
Vitamiin B12 defitsiit on enamasti tingitud malabsorbtsioonist (sh ka pankrease funktsioonihäiretest põhjustatud) ja üliharva tema puudusest toidus. Defitsiit tekib enamasti alkoholismi, peensoole eemaldamise, paelussi, täieliku gastrektoomia, mao alahappesuse, pankrease funktsioonihäirete, autoimmuunsest häirest tingitud IF alaproduktsiooni korral.
Defitsiidi esmatunnused:
neuriit
ärritatavus
mälulüngad
menstruatsioonitsükli häired
halb kehalõhn
üldine nõrkus
Sügava defitsiidi tunnused:
megaloblastaneemia
pernitsioosne aneemia
valulised ja pragunenud huuled
kuiv keel
neuropaatia
skisofreeniale sarnased tunnused
subakuutne seljaaju kombineeritud degeneratsioon
Megaloblastaneemia ehk tuumamoodustumise häiretest tingitud aneemia tuleneb sellest, et vitamiin B12 ja foolhapet on samaaegselt vaja erütrotsüütide arenguks. Nende samaaegne defitsiit tingib megaloblastide rohkuse luuüdis ning maakrofaagide ja erütrotsüütide noorvormide esinemise veres.
Pernitsioosne aneemia ehk pahaloomuline kehvveresus on tingitud peamiselt IF puudusest ja talle on iseloomulik maolimaskesta rakkude või IF vastased antikehad, keele- ja maolimaskesta kärbumine ja närvisüsteemi häired.
Närvikahjustused tulenevad suures osas sellest, et vitamiin B12 koos foolhappega on vajalik müeliini sünteesiks. Seega viib vitamiin B12 defitsiit progresseeruvale demüeliniseerumisele, millega kaasub tihti paralüüs.
Vitamiin B12 defitsiidi tõttu kuhjub organismis metüülmalonüül-CoA, mis, olles malonüül-CoA konkurentne inhibiitor, surub alla rasvhapete sünteesi (rasvhapete ja seega ka vajalike lipiidide sünteesi pärssumisega häirubki müeliini süntees). Lisaks põhjustab selle defitsiit lipiidide liigset akumulatsiooni biomembraanidesse.
[redigeeri]Manustamine ja toksilisus
RDA (ehk vitamiin B12 soovitatav ööpäevane kogus):
meestel 0,003...0,004 mg
naistel 0,003...0,004 mg
lastel 0,002...0,003 mg
rasedatel ja imetavatel naistel 0,004...0,005 mg
Vitamiin B12 manustamine on hädavajalik defitsiidi tõttu ilmnevate sümptomite korral. Tema vajadus on pisut kõrgenenud raseduse ja laktatsiooni ajal. Et B12 varud on organismis pikaajalised, pole mingit vajadust teda niisama lihtsalt profülaktika mõttes manustada.
Vitamiin B12 oskuslik/adekvaatne manustamine võib olla ravi ühe komponendina efektiivne alkoholismi, peptilise haavandi, pellagra, gastriidi, psoriaasi, ateroskleroosi, polüskleroosi, aneemiate, osteoporoosi, diabeedi, lihaste düstroofiliste muutuste jt haiguste korral.
Vitamiin B12 peaks kasutama koos foolhappe, püridoksiini, vitamiin C, inositooli, koliini, kaltsiumi, kaaliumi ja magneesiumiga. Selline komplekt tagab metaboolsete protsesside süsteemse biokeemilise mõjutamise. Eriti oluline on vitamiin B12 ja foolhappe kooskasutamise vajadus megaloblastaneemia korral. Vitamiin B12, foolhappe ja vitamiin B6 kooskasutamine on tihti vajalik homotsüsteinuuria ravis.
Toksilisust normaalsel tarbimisel ei esine. Päevase ohutu totaalkoguse ülempiir on korduval manustamisel 0,010 mg, ühekordse ohutu totaalkoguse ülepiiri pole täpselt määratletud. Nimetatud kogust ei maksa ületada. Kestva liigse manustamise kõrvalnähtudeks on allergilised reaktsioonid (nõgeslööve jt).
[redigeeri]Vaata ka
B1-vitamiin (tiamiin)
B2-vitamiin (riboflaviin)
B3-vitamiin (PP-vitamiin, nikotiinhape, niatsiin)
B5-vitamiin (pantoteenhape)
B6-vitamiin (püridoksiin)
B7-vitamiin (biotiin)
B9-vitamiin (foolhape)
B12-vitamiin (kobalamiinid)
B15-vitamiin (pangaamhape)
biotiin (H-vitamiin)
[redigeeri]Välislingid
Liber Herbarum II: Vitamiin B12- sisaldavate taimede loend
Vitamiin B12 analüüs
Kategooria: Vitamiinid
Ma saan aru, et nii käib viki PÕHI- teaduslik põhjendus koos viitamisega ehk Teie kaudu viitamine allikatele???????? või hoopis nii nagu püüan teha mina kaltsiferoolide kaudu:
http://et.wikipedia.org/wiki/Kaltsiferoolid  , 20.dets 2012 10:36 Mariina  -ja pole hullu "anonüümseid" kasutajaid on ju enamik vikilasi ka neid, kes ilma D2 loevad vabalt A. Schopenhaueri teoseid ja neid kes armastavad koduta kasse ning lilli ja päikest...ja päris intrigeeriv see "anonüümne" kasutaja- kas mõni teist usub siiralt,et selle IPi kaudu trükib Teile kass (feline) nimega Koka-Koola! Palju õnne Vikipeediaaaaaaadministratsioon...... looduselus loodu kaudu polegi veel teaduse kaudu nimetust suudetud panna (pole ehk tahetutki) .....20.dets 2012, 10:41 Mariina

Soovitav kirjandus Internetis toimuva kohta 1984 (Orwell)---"anonüümne" kasutaja.

:Soovitav kirjandus Internetis toimuva kohta [[1984 (Orwell)]]---"anonüümne" kasutaja.
Ilusad tänud Teile, jätan meelde ning kui tõsisesse hätta satun- seni pole seda veel kogenud, kui siis viivuks- alati on keegi olnud, peamiselt mõtteelu kaudu-----mina internetist välja logides ei pea ennast üksikuna tundma ega suures hädas paaniliselt ühte raamatut kaasa haarama- nagu ma täna aru sain oleks ju tegelikult vaja Eesti-keele seletavat sõnaraamatut I-VI aga kummale komplektile meist- kes seda ütlevad? ma armastan vene hinge-maailma ka- Pushkin, Gogol jt ka Jessenin----aga neid ei pea ma ma enam raamatuna sisse/kaasa haarama--- 20.12.12 11:12 Mariina

Vikipeedias ei viidata teistele vikipeediatele. Vikipeedia:Viitamine. Kyng (arutelu) 13. märts 2013, kell 10:10 (EET)

Palun pane tähele, et artikli kategooriaks ei saa lisada ükskõik milliseid sõnu, mis teemaga mingil viisil seotud on. Nt artiklile "Puugid" ei tohi lisada kategooriat "Haigused", sest puuk ei ole haigus. Teine asi: kui artikli kategooria on nt "Närvisüsteem" (artikkel on närvisüsteemi elundist), siis ei lisata juurde kategooriaid "Anatoomia", "Bioloogia" jms, sest need on liiga laiad kategooriad ja kategooria "Närvisüsteem" on juba kategooria "Anatoomia" alakategooria. Adeliine 12. aprill 2013, kell 15:19 (EEST)
----
Adeliine! Ilusad tänud täpsustamast- nägin viki tänaseid viimaseid muudatusi vaadates, et püüdsite parandada (raiuda võsast) minu kaudu toimetatavad artiklid. Kategoriseerimise koha pealt peast vist konsulteerima kasutajaga Bioneer1, mulle tundub, et ta teab natuke Kategooriatest, aga sams ma näen et tal on niipalju muud hädavajalikku viki kaudu toimetada, et .... jah eks ta õigus ole vajab palju praktiseerimist, sest näituseks: artikkel http://et.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4rvis%C3%BCsteem ei ole minu meelest piisavalt seotud kõikide selgroogsete, kalade, putukate ja noh ütleme taimeriigi närvimolekulidega....... püüan toimetamisel arvestada, et Kategooriad viki kaudu ei ole üldise vaid üksikud.....12.04.2013 15:30 Mariina
----
Palun ära tee selliseid linke nagu Päikesetuul : ajakiri arenevale inimesele : kultuur. Filosoofia. Religioon. Vaata ka juhiseid. --Epp 17. aprill 2013, kell 09:24 (EEST)
Tere Epp! Kas me räägime artikli sees linksumisest?- Allikad tuleb ära näidata ja see, et nimetatud ajakirja Eesti ajakirjade kategoorias ei ole- seda ma ei tea miks ei ole -küll on Rahvusraamatukogu kaudu püsilink neile...... aga mina teen, nii, et kui allikat kasutan (ja tean kuidas ja kelle -mille kaudu) siis ma üldiselt selle ka lisan, ma ei mõtle neid fakte välja ja seda Epp, vast ei mõelnudki........Epp mõtles koos Ulrikaga (oli vast)-et punaseid linksusid tuleb kontrolli all hoida- vähemalt seni kuni neile kategooriaid külge pole ankurdatud----aga minu külge see ei puutu, sest mina toimetan viki kaudu väga vähe ja see ei tohiks viki mahus mitte kuidagi silma paista, kui just ei tea kuidas......arusaan ma ...17.aprill 2013 9:35 Mariina

Palun loe juhendit. Ja vaata, kuidas teistes artiklites on asjad tehtud. --Epp 17. aprill 2013, kell 09:42 (EEST)
Palun loe juhendist ja vaata teistest artiklitest, kuidas artikleid teha. Palun võta abiks ka eesti keele käsiraamat. --Epp 17. aprill 2013, kell 20:37 (EEST)
===Juhendid ja eesti keelesus===
Püüan juhendeid lugeda ja saan neid osalt kasutada ja kasutan vormistamisel näituseks ja tänud online eesti keele käsiraamatu eest, mul kodus lastel õppimiseks ka paberkandja olemas

aga
juhised ei ütle kuidas ja mida uurida ja komplekteerida ja kuna eesti kaudu viki on pisut tillukese-laadne siis ma osalt paralleele suudan hoida mitte eesti keele kaudu vikipeediatel:
http://de.wikipedia.org/wiki/Cholecalciferol
http://en.wikipedia.org/wiki/Biology
http://de.wikipedia.org/wiki/Biologie
http://en.wikipedia.org/wiki/Cell_(biology)
http://de.wikipedia.org/wiki/Zelle_(Biologie)
need on näidised ja vikipeedial on teiste keelte kaudu palju paremaid artikleid pakkuda justkui raamatud.....mul on veel palju õppida 17.04.2013 20:52 Mariina
----
Palun ära kuhja "Vaata ka" alla märksõnu. Neid, millele on teksti see juba lingitud, pole tarvis panna. Mis otseselt artikli teemat ei puuduta, ei kuulu ka sinna. Palun vaata teisi artikleid, ma ei väsi kordamast. --Epp 21. aprill 2013, kell 19:56 (EEST)
Tere Epp!
"Vaata ka" alla märksõnu

Lisan tavaliselt märksõnu, kui tunnen, et lisatud artikli pealkirjad täpsustavad loetud/komplekteeritud/vaadatud vikipeedia artikli sisu....
Palun vaata teisi artikleid, ma ei väsi kordamast. Tänud, eks mõni inimene korrutab ja teine liidab ja eks ma ikka loen ka vikipeedia kaudu nagu näituseks http://et.wikipedia.org/wiki/Neurops%C3%BChholoogia päris tore tükk teine ja veel on .......  vikipeedia üldine arutelu psühholoogia...... 21.aprill 2013 20:15 mariina

Palun püüa korralikumalt teha ja kuulata nõuandeid. Palun loe juhendeid ja vaata parandusi, mida tehakse. Vikipeedias ei ole toimetajaid, kes jaksaksid Sul pidevalt järel käia ja koristada. --Epp 22. aprill 2013, kell 09:58 (EEST)
Tere Epp!

Palun püüa korralikumalt teha ja kuulata nõuandeid.
Loen, et olen saanud vikipeedia "aktiivsetelt vikipedistidelt" nõuandeid artikli Harilik rästik komplekteerimise kaudu: Jaan531 isiklikult..... ja veel paaril korral
Epp: Palun loe juhendeid ja vaata parandusi, mida tehakse.
Epp: Vikipeedias ei ole toimetajaid, kes jaksaksid Sul pidevalt järel käia ja koristada. --Epp 22. aprill 2013, kell 09:58 (EEST)
Parandusi vaatan ja märkuseid ka ja tegelikkuses kui vikipeedia loeb toimetamiseks
ja veel
==Vaata ka== alajaotuse kustutamist (ära raiumist) siis ma olen püüdnud vastu tulla ja lisada need nimetatud märkused juba iseseisvalt ja vähendada ka ==Vaata ka== tähenumbreid.......
Ma lausa soovin, et leiduks kasvõi üksainus vikipeedia artiklite järelkäija aga ta peab Õige olema, kes juhib tähelepanu minu kaudu komplekteeritud vikipeedia artiklite sisule: mõte,teostus, osalus tervikus jne......olen paaril korral ka abi saanud ja siis püüdnud ennast parendada ...... ja http://et.wikipedia.org/wiki/Neurops%C3%BChholoogia 22.aprill 2013 10:09 Mariina
----
Palun kasuta eelvaadet ja jäta salvestamata, kui parandused välja ei tulnud. Palun harjuta liivakastis. --Epp 29. aprill 2013, kell 11:16 (EEST)
Tere Epp!
Epp: parandused välja ei tulnud...
saan täpsemaks kommentaari Teil ja nimelt leidsin, et puudub ."W.Nienstedt,et al,2011"  ja püüan parandada ref name"W.Nienstedt,et al,2011"  ...
29.aprill 2013 11:25 Mariina
Epp: Palun harjuta liivakastis.
Mariina: ..... ja liivakastis on Teie mõttes artikkel http://et.wikipedia.org/wiki/Soojuselektrijaam näiteks.......
29.04.2013 11:51 Mariina
----
PALUN võta aeg maha ja loe juhendeid ja vaata teisi artikleid. Keegi ei jaksa Su tagant koristada. Iga asja ei lingita. Aga linkima peab õigesti, sellepärast olen märkused pannud. --Epp 29. aprill 2013, kell 16:05 (EEST)
http://et.wikipedia.org/wiki/Uno_Mereste
jah püüdsin linkida artiklis Uwe Soodla nii nagu on lingitud arktiklis Uno Mereste
ja paljut minul siis linkida ongi , kui vaadata vikipeedia artiklite arvu üle 100 000 ja mina olen sisestanud mitmendiku ei saa vast mõõtagi (niisugused valed mulle ei istu ja vikipeediasse kui entsüklopeediasse ei peaks ka istuma).....ja kui palju on Teid aktiivseid entsüklopediste???? ja mind -vaid ÜKS....ja niipalju kui mina aru saan Teie vabatahtlik tööelu ja autasustamissüsteem selles seisnebki andmete töötlus (töö info ja andmebaasidega) näituseks
Puhta vikipeedia auhind
Suure töö eest vikipeedia artiklite koristamisel. Sa ei ole üksi, aga meil on koos sinuga kergem.
Puhta vikipeedia auhind Taivo 19. juuni 2009, kell 16:42 (UTC)
29.04.2013 Mariina
----
Palun vaata juhendit ja teisi artikleid. Ära tee linke nagu F.Wœhler. Mõtle enne lingi panemist, millise pealkirjaga artiklit saab teha. Iga kord pole sama asja vaja linkida. --Epp 8. mai 2013, kell 21:21 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Lingid

Väga palju artikleid on ilma keelelinkideta. Kas nende tegemiseks on mõni otsimootor või tuleb need käsitsi lisada? 193.40.5.245 24. detsember 2012, kell 11:22 (EET)

Vikipeedia automaatset loetelu näeb siin, aga kahjuks annab see ainult esimesed 5000 kirjet. Aadressil http://toolserver.org/~holek/misc/no-interwiki.php on üks tööriist, millega saab intervikilinkideta artikleid otsida kategooriate kaupa, aga alamkategooriaid see kahjuks automaatselt (veel) kaasa ei arva (subcategories support is planned).--Morel (arutelu) 24. detsember 2012, kell 23:00 (EET)

: Nii saab neid leida, aga küsimus oli, kuidas need tekitatakse. Kui näiteks lisan inglise keelelingi, kas mingi abivahend oskab sealt kõik sealsed keelelingid üle võtta ja ka eesti lingi kõigisse neisse lisada? 193.40.5.245 25. detsember 2012, kell 09:23 (EET)

:: Nii ja naa. On olemad botid, mis nende eri keeleversioonide linke lisavad, aga need ei pruugi koheselt neid puuduvaid linke üles leida ja sellega võib minna pikka aega. Käsitsi lisades saab need kiiremini korda. Siin tegelikult on üks nüanss, mida tasub küll ka alati vaadata, kas ikka link teise keelde räägib samast asjast, millest siin (botid sellest aru ei saa). -- Ahsoous (arutelu) 25. detsember 2012, kell 10:41 (EET)

:::Minu kogemuse järgi piisab inglisviki lingi lisamisest, siis teevad robotid töö ära, varem või hiljem. Kui aga artiklit ingliskeelses vikis ei ole, siis olen küll igaks juhuks ise pannud kõik juurde, kuigi ka mõnel teisel suuremal keelel peaks oma robotid olema (ei ole seda seisu endale selgeks teinud).--Morel (arutelu) 25. detsember 2012, kell 20:14 (EET)
Kas kuskil on eraldi juhend keelelinkide lisamiseks? Olen tähele pannud, et neid enam eriti ei lisata. Võiks siis kuskil mainida, et pandagu kas või vanal viisil artiklisse, küll robotid selle korda teevad. --Epp 14. detsember 2013, kell 05:35 (EET)

Lisasin lühidalt midagi, kas sobib? Adeliine 14. detsember 2013, kell 14:04 (EET)
----
*mina küll midagi aru ei saa:

"Keelelinke on nüüd mugav lisada nii, et võõrkeelses Vikipeedias vajutada vastava artikli vasakus servas keelelinkide all "Redigeeri linke/Edit links" ning avanevasse keelelinkide nimekirja Wikidatas lisada lõppu eestikeelse Vikipeedia vastava artikli link."
misasi on wikidata ja kuhu ma selle lingi pean lisama? kui ma vajutan "Redigeeri linke" vms, siis viskab sellisele lehele:

"No label defined (Q1xxxxxxxxx)"
ja kui ma seal paremal üleval nurgas üritan Wikipedia kõrval "Edit" vajutada (kus on etwiki jms read), siis viskab ette mingi "Set a sitelink" lehe, kus on 3 eraldi välja:

ID:

Site id:

Sitelink:
sinna sitelink kasti siis panengi teisekeelse lingi ja ID ning Site id jätan samaks?(siteid on tühi)
* ning täpselt samamoodi ei anna see väidetud tulemust:

"... siis tuleb ükskõik kummas vikis vajutada lehe vasakus servas "Lisa lingid" ja ilmunud viisardisse sisestada paarilise artikli pealkiri."
ei tule mingit viisardit, tuleb ainult see sama "Set a sitelink" leht koos oma kolme väljaga
**kusjuures siia lehele ma sattusin üldse aastatepikkuste ponnistuste järel ning siiamaani ei tea, kas see on siis üldse õige koht või mitte.

Kas artikkel jõuab ennast täielikult laadida, enne kui "Lisa lingid" vajutad? Ma ei oska seda seletada, aga kui mina laadimise ajal klõpsan "Lisa lingid", siis tuleb ka see nö imelik leht, aga kui ootan ära lehe täieliku laadimise ja siis klõpsan, tuleb viisard. Adeliine 3. veebruar 2016, kell 02:14 (EET)
**ok, nüüd arenes midagi edasi, aga kirjutab ikka:

"The link lvwiki:xxx is already used by item Q1xxx. You may remove it from Q1xxx if it does not belong there or merge the items if they are about the exact same topic."

arumaeivõi misasja ta tahab saada??? ma ei saa ju "site" kasti panna LV ja "page" kasti eestikeelset pealkirja? ehk siis ma peaks mergema midagi kuskil?
Tõenäoliselt tähendab see, et keegi on juba artikli Wikidatasse et (eesti) all salvestanud ilma muukeelsetega assotsieerimata. Sellisel juhul tekib konflikt. Lahendada saab, kui 1. Wikidatas see üksik maakeelne artikkel Editiga kustutada ning siis 2. maakeelses Vikipeedias artikliga seotud keelelinkide all vajutada Redigeeri linke ja lisada et (eesti keel). --Vihelik (arutelu) 3. veebruar 2016, kell 03:05 (EET)
** no selles suhtes, et ma tahan eesti lehele samasugust läti linki juurde lisada(et tekiks läti lehe link sinna keelte alla), aga ta ütleb, et see pealkiri on juba läti viki lehel kasutuses ja sellepärast ei saa seda enam eesti viki külge pookida. aga see on ju täiesti absurdne olukord??? miks ma ei saa seda juurde lisada? mind ju ei huvita, et läti link on juba läti enda lingi küljes??? sest et iga keele artikli küljes on ju enda keele silt automaatselt küljes? ja mida ta veel siis saada tahab? (PS: ajaloo all on nagunii ip kirjas ju)

:: Mis artiklist jutt käib? --Vihelik (arutelu) 3. veebruar 2016, kell 03:37 (EET)
** ükskõik millisest, aga näiteks 2tk:

võibolla logib keegi välja ja siis proovib? sest et sellest on vähe kasu kui adminnina saab linkida, aga maakana ei saa...

::Asi ei ole administraatoristaatuses. Asi on selles, et see Wikidata süsteem on lihtsalt üsna keeruline, nii et sellest ei saagi aru, kui pole ise korduvalt harjutanud ja mõne lahenduse peale juhuslikult sattunud. Ära muretse, sa võid ka lihtsalt öelda, mis artiklite juures sul probleemid tekivad, ja keegi lahendab ära. Ma loodan, et see Wikidataga maadlemine muudetakse tulevikus lihtsamaks.

::Allkirja lisamine on oluline, et ei peaks ajaloost minema autorit otsima, vaid see oleks kohe kommentaari juures näha, kui arutelulehte lugeda. Kui kommentaari juures mingit märget ei ole, ka mitte kuupäeva, kuidas siis ajaloostki peaks autori leidma? Samuti näitavad allkirjad selgelt kommentaaride piire, muidu on mõnikord raske eristada, kes mida ütles. Adeliine 3. veebruar 2016, kell 14:25 (EET)
** ok, aga mismoodi need 2 lehte siis ühendada?(mergeda vms). sest et tavaline pealkirja lisamine ju ei aita; (ajalugu saab muidu "(viim | eel)" nuppudega võrrelda)

::Hmm, aga pagasts ei ole ju mõis. Adeliine 3. veebruar 2016, kell 16:48 (EET)

::*see oligi rohkem näiteks toodud - polnud pmst aega muid variante otsida. aga fakt on see, et keelt lisada ei saa - küsimus ise on selles, et miks seda teha ei saa. (kui on soov nüüd filosofeerima hakata, siis leidke parem uus näide ja proovige noid ühendada)

::::Palun ära muuda teise inimese kirjutatud kommentaari. Allkirja lisamiseks trüki neli tildet (~~~~) või klõpsa muutmiskasti kohal pliiatsi pildiga nuppu.

:::: Kasutaja Vihelik seletas ülalpool, miks süsteem ütleb, et "link on juba kasutuses". Siis tuleb läti viki artikli kaudu minna vastava Wikidata üksuse juurde, kus ongi ainult see läti link, see läti link sealt kustutada ning siis saab ühendada. Adeliine 3. veebruar 2016, kell 18:02 (EET)
See ongi keeruline, sest süsteem ei tööta laitmatult. Kui mul ei õnnestu linki luua, siis ma kirjutan artikli arutelulehele ja palun abi. Andres (arutelu) 3. veebruar 2016, kell 18:30 (EET)
----
hetkel on teemaks kuidas seda juba 2013.a üles kerkinud probleemi lahendada? - kui ma nüüd üritasin toda läti lehe silti läti lehe küljest ära kustutada, andis sellise veateate:

"Warning: The action you are about to take will remove a sitelink from this item. Sitelinks should only be removed if the page in question has been deleted, or if that link is being moved into another item. If you are trying to do neither of these, please do not submit this edit again."

aga ma ei taha ju seda kuskile mujale tõsta, vaid lihtsalt mõlemale juurde lisada? sest et iga keele küljes on ju täpselt sama arv silte??? miks ma peaksin siis ühele lisama 2tk ja teiselt kõik ära võtma?
----

:Jah, sa just tahadki mujale tõsta. Vaata, Wikidatas on üksused (ingliskeeli item), kuhu koondatakse lingid erikeelsetele artiklitele. Üksus on justnagu ankur, mille külge sama teema artiklid eri vikidest seotakse. Sinu juhul on kahel artiklil kaks eraldi ankrut, aga peaks olema üks ja sama, ühine. Nüüd ühendadki ühe artikli tema ankru küljest lahti ja teise ankru külge, mille küljes on teine artikkel. Adeliine 3. veebruar 2016, kell 22:13 (EET)

*kas sa saaksid selle eesti keeles ka kirja panna, et mida tegema peab, et eestikeelse viki lehele(keelte alla) lisada muukeelne vaste?

ma tooks nüüd konkreetse näite - on kirjutatud artiklid samast asjast, kahes erinevas keeles - esimene neist eestikeelne, teine ingliskeelne:

mõlemal on "Wikipedia" tulbas täpselt sama arv silte(kusjuures selle tulba nimetus ei ole mitte Wikidata, vaid Wikipedia):

ning nüüd ma muidugi märkasin, et mõlemal ongi ainult üks ingliskeelne siltide leht(sama ID)... mis ongi siis nagu item ehk üksus?

samas tekib siit nüüd mitu küsimust - miks on läti lehel endal juba lätikeelne silt küljes, miks ta seda eemaldades normaalset veateadet ei anna ning miks keegi varem pole sarnast näidet välja toonud? mina ei saa näiteks siiamaani aru, mida see lause tähendab(mis üks ankur, teine ankur, küljes, teine artikkel jne? ei saa lihtsalt aru...):

"Nüüd ühendadki ühe artikli tema ankru küljest lahti ja teise ankru külge, mille küljes on teine artikkel."

aga kas ma võin toda veateadet siis ignoreerida ja sildi ära kustutada? ja pärast lisan eestikeelsele viki lehele(tegelikult siis item-ile) lätikeelse sildi juurde? et siis nagu - sildi kustutamisel ignoreerin lihtsalt toda ebamäärast veateadet? aga mis siis veel saab, kui hetkel veel ingliskeelset artiklit pole loodud, aga hiljem seda tehakse? siis jääb lihtsalt see ID(item), mida ma eestikeelse viki kaudu alustan?(kui ma muukeelse sildi ära kustutan ja eesti ID-le lisan). või peab pärast veel ingliskeelse ID külge uuesti ühendama?).

kusjuures lihtsam oleks siis sõna item asemel kasutada ID? oleks nagu vähe loogilisem...

:Jah, masina-traktorijaama mõlema artikli ingliskeelne siltide leht (sama ID-ga) ongi üks ja sama Wikidata üksus, mitte kaks erinevat lehte. Tulba nimetus on Wikipedia, sest seal tulbas on lingid Wikipedia artiklitele. Kõrval on ka teiste nimedega tulpasid. Kui aga kerid lehekülge ülespoole, näed vasakus ülanurgas Wikidata logo ja lehekülje aadressis on www.wikidata.org. Sattusid Wikipediast Wikidatasse ehk teisele saidile.

:Jah, ignoreeri seda veateadet. Jah, eemalda lätikeelne silt. Jah, lisa eestikeelse viki kaudu lätikeelne silt.

:Kui samal teemal luuakse hiljem ingliskeelne artikkel, siis tuleb see olemasoleva Wikidata üksuse külge ühendada (kus on juba lingid eesti ja läti artiklitele). Adeliine 4. veebruar 2016, kell 01:33 (EET)
*ok, tänud =)
----
võeh... tegelt on vist nii, et kui algul pole mitte ühtegi teist keelt lisatud, siis peab kõigepealt mingi Merge aktsiooni läbi tegema? (nagu ka esimene error soovitas?)
*kuigi too nagu käiks rohkem samakeelsete erinevate ID-de kohta? (et kui 2tk kirjutavad erinevate nimedega artiklid samast asjast?)

:Kui sa lood uue artikli eestikeelses Vikipeedias, siis seal alguses ei ole keelelinke. "Lisa lingid" abiga lisad lingid, mingit errorit ega Merge aktsiooni ei tule. Lihtne.

:Kui artikkel on loodud mõni aeg tagasi, võib olla võimalik, et keegi on selle artikli jaoks loonud uue eraldi Wikidata üksuse, aga mitte sidunud teiste keeltega, sest üheski teises keeles veel artiklit näiteks ei ole või ei ole neid märganud. Siis ongi nii, et Wikidata üksuses on ainult see üks "silt". Kui sel juhul tahad ühendada, tuleb error ja peab hakkama üksuseid liitma või linke ühest üksusest teise tõstma. Adeliine 4. veebruar 2016, kell 03:04 (EET)
----
mille jaoks oli nüüd vaja lühike ja selge tekst ära kustutada ja mingi lohisev rott asemele kirjutada? ise veel palusid, et sinu enda teksti ei muudetaks :c
võiks nagu aru saada, et mitte keegi ei viitsi seda lugeda ning mitte keegi ei saa ka aru misasi on viisard, sest sellist asja seal lihtsalt pole. veelvähem leiavad nad sealt lehelt selle Q koodide sisestuse üles

Teise inimese teksti mitte muutmine käib arutelu kohta.

Kõigile ei pruugi ilmuda samasugused asjad kui sulle ja vastupidi. Juhend peaks olema võimalikult üldine ja samal ajal võimalikult üksikasjalik. Adeliine 4. veebruar 2016, kell 17:03 (EET)
** Juhend EI PEA olema võimalikult üldine ja samal ajal võimalikult üksikasjalik, vaid võimalikult LIHTNE ning ARUSAADAV ja samal ajal võimalikult üksikasjalik. Seda see peale minu muudatust ka oli. Kõigile ilmuvad täpselt samasugused asjad nagu kõigile teistelegi.(kui pole eraldi veebilehitseja lisasid külge installitud)

:::Ma ei oska öelda, miks sa viisardit ei näe. Palun vaata parempoolset pilti, viisard näeb selline välja.

:::Sina kirjutasid, et igal juhul tuleb esimese asjana üksused liita, mis ei ole õige. Adeliine 4. veebruar 2016, kell 17:36 (EET)
**sa räägid võibolla intervikilinkidest?(või millest?) siin käis jutt keelelinkide lisamisest, millel ei ole ühtegi viisardit, vaid ainult sildid seal Wikipedia tulbas - ja kui tulp annab errori(sest mõlemal on ainult 1(oma) keel küljes), siis tuleb 2 eraldi üksust kõigepealt üheks üksuseks kokku liita/mestida(merge), sest kustutada neid ei saa nagu siin algul soovitati

::Keelelingid ongi täpselt sama mis intervikilingid. Neid saab lisada kahte moodi. Kas artikli juurest viisardi abiga või minnes Wikidatasse üksuse juurde ja lisades sealt.

::Iga kord ei tule errorit, juhend peab algama tõrgeteta protsessi kirjeldusega. Adeliine 4. veebruar 2016, kell 19:06 (EET)
---- järelikult siis 'viisard' tuleb ainult sisseloginud kasutajatele? aga miks on vaja sellist pikka lohisevat teksti sinna kokku kirjutada?:

"on soovitatav kõigepealt proovida ühendada uus eestikeelne artikkel teiste keeltega võõrkeelse artikli kaudu, klõpsates seal keelelinkide redigeerimise linki."
^-- see on juba eitea mitmes tõrge, kui kogu seda lohet seal lugema hakata(kusjuures minu kirjapandu just tõrgeteta algaski? niiet millest sellised vastupidised väited pidevalt?). ning lõpptulemuseni ei olegi võimalik jõuda, sest et juba mina ei saa sellest pikast lohest välja toodud lausest mitte midagi aru - st millega see üldse seotud peaks olema ja miks seda üldse vaja on?(ei viitsi lihtsalt eelnevast lohest pidepunkti otsida). minu kirjapandu on ju palju lühem ja selgem, sest praktiliselt kolme lihtsa rea asemel on nüüd 8realine pikk lohe? võibolla peaks veel sisseloginud kasutajatele eraldi teksti kirja panema, aga seda saaks alles siis teha, kui ma olen näinud misasi see viisard üldse on...

Mina ei tea, et vahe oleks selles, kas oled sisse loginud või mitte. Tekst ei ole pikk ja lohisev. Inglise keeles on samasugune jutt. Sul ju lõpuks õnnestus artiklite sidumine Wikidatas, milles veel probleem on? Adeliine 4. veebruar 2016, kell 20:44 (EET)
----
Mida teha, kui keelelingid viitavad valele artiklile?
Näiteks Gruusia keelses artiklis https://ka.wikipedia.org/wiki/%E1%83%9C%E1%83%98%E1%83%90%E1%83%9C%E1%83%92%E1%83%98_(%E1%83%9F%E1%83%A3%E1%83%A0%E1%83%9C%E1%83%90%E1%83%9A%E1%83%98)
on viide Eesti keelsele artiklile, kuid see avab Venemaa ajakirja "Krokodill".
Ja loomulikult sellel Eesti keelsel Vene Krokodillil on viide Gruusia Krokodillile, mis on samuti vale.
Õige artikkel oleks - https://et.wikipedia.org/wiki/Krokodill_(Gruusia_ajakiri)
Mina kahjuks muuta ei saa (või ei oska).
--Kopo25 14. juuni 2018, kell 16:10 (EEST)

Keelelingid on õiged, tegemist oli "sotsialistliku krokodilliga" (pane nt gruusiakeelne tekst https://translate.google.com/ masinasse ja veendu), selle väidetavalt 2011 ilmuma hakanu kohta ei leidnud allikaid.—Pietadè 14. juuni 2018, kell 19:06 (EEST)

:Keelelingid ei ole siiski õiged - Need täiesti erinevad Krokodillid. Venelastel oli oma ja grusiinidel oma. --Kopo25 15. juuni 2018, kell 11:35 (EEST)


Arutelu:Elektriraudtee

Mis siia tuleb? Tühjalt ei saa seista. Adeliine 25. detsember 2012, kell 14:41 (EET)

Vaevalt siia midagi tuleb. Lehekülg Elektriraudtee AS on juba olemas.

: Üldmõiste. Andres (arutelu) 25. detsember 2012, kell 15:17 (EET)

::Üldmõisted on raudtee ja elektrifitseeritud raudtee. Elektriraudtee all mõeldakse ikka konkreetset firmat Elektriraudtee AS. Infrastruktuur mida Elektriraudtee AS kasutab sh. kontaktvõrk kuulub Eesti Raudtee aktsiaseltsile.

::: No ma ei tea, see sõna oli kasutusel juba nõukogude ajal.

::: Vaata: http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=elektriraudtee&F=M

:::: Ülareas osundatu kohandus:  Tramm(iteed) on maa-pealne elektriraudtee. --Pietadè (arutelu) 25. detsember 2012, kell 16:25 (EET)
http://entsyklopeedia.ee/Article/SearchResults?query=elektriraudtee
http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=elektriraudtee&F=M
Andres (arutelu) 25. detsember 2012, kell 16:04 (EET)
Elektrifitseeritud raudtee on ilmselt sama asi mis elektriraudtee, kuid tundub, et "elektriraudtee" on palju levinum väljend. Andres (arutelu) 25. detsember 2012, kell 16:05 (EET)
ENG Wi Elektriraudtee on ümber suunatud lehele Raudtee elekrifitseerimissüsteem, mis ei tähenda, et eestikeelses versioonis peaks seda jäljendama--Pietadè (arutelu) 28. detsember 2012, kell 23:05 (EET)


Arutelu:Valve Kirsipuu

Kuulge, tõsiselt. 80-aastane inimene toodi suht sügavalt pensionipõlvest välja ühte intervjuud andma ja see on nüüd see kõige olulisem, mis tema kohta ütelda on? Ma saaks aru, kui remargi korras juhul, kui siin oleks pikem elulookirjeldus. --Seppo (arutelu) 27. detsember 2012, kell 05:19 (EET)

Mulle meeldiks ka, kui siin pikem elulookirjeldus oleks, lisaks ylevaade seisukohtadest ja publikatsioonidest, aga mul pole tõesti aega seda kirjutada. Ole hea ja lase käia. --Oop (arutelu) 27. detsember 2012, kell 11:47 (EET)
Sellega tuleks tõesti midagi teha. See on piinlik. --Epp 23. mai 2013, kell 18:09 (EEST)
Tõstan selle osa esialgu välja. Kas NPOV-märkus on endiselt vajalik? Andres (arutelu) 20. august 2015, kell 14:04 (EEST)

: On küll. Kui tema oluliseim tegu 12 aasta jooksul riigikogus on joobes juhtimine, siis artikkel kohe kindlasti neutraalne ei ole.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 20. august 2015, kell 15:09 (EEST)

:: Jah, sellepärast ma ei võtnudki kohe märkust ära. Andres (arutelu) 20. august 2015, kell 16:44 (EEST)

2012. aasta detsembris ETV saates "Pealtnägija" esinedes andis Kirsipuu mõista, et Reformierakond on Eesti valitsemises asendamatu (vt Harta 12), ähvardades erakonna taandumise korral Eestit Venemaa ja SRÜ-ga. "Mida te tahate, et terve Reformierakond astuks tagasi või? Kullakesed, teie ei tea, mis Eestiga võib juhtuda sellisel puhul. /---/ No aga kas Te mõtlete, et meie idanaaber ootab käed rüpes või? Ta ainult ootab seda, et kõige suurem jõud, mis talle on, selleks, kes ta konnasilma peale kogu aeg astub, kõrvale läheks, ega see ei ole ju kellelegi teadmata, et meie naaberpresident tahab SRÜd taastada."
Erakonnasuunalist avalikku kriitikat kommenteerides lausus ta: "Meil on demokraatiat rohkem kui vaja on. Et seda demokraatiat aeg-ajalt kasutatakse valesti, on iseküsimus ja keegi peaks suunama, kuidas demokraatiat kasutada, kuigi suunatud demokraatia, andke andeks, on omaette nonsenss. /---/ Mulle tundub, et see Teie poolt nimetatud tundlikum osa ühiskonnast soovib lihtsalt ükskord ometigi näha, et Reformierakond jõuaks sinna, kus nemad on pikka aega olnud, see tähendab mudas püherdamas."Rasmus Kagge "Valve Kirsipuu: tänavune aasta oli Reformierakonna raskeim" ERR, 19.12.2012 (vaadatud 20. detsembril 2012)Raul Sulbi "Kirsipuu hirmutas Reformierakonna võimult lahkumise korral Vene ohuga" Postimees, 19. detsember 2012
V. Kirsipuu oli parlamendi riigikaitsekomisjoni liikmena vastu Poola soovile Eestile 10 tanki kinkida, arvates: "Mina kui Eesti kodanik olen solvatud, et me peame vastu võtma mingisuguseid mitte väga vajalikke almuseid Eestile. Ma ei arva, et ma oleksin Poola vaene sugulane."
----
Töötamist TA Majandusinstituudis ei ole artiklis üldse mainitudki. Velirand (arutelu) 20. august 2015, kell 14:30 (EEST)

Jah. Valve Kirsipuul oli raadiosaade, mis tegi ta populaarseks ja oli hüppelauaks poliitikasse. Temast sai Reformierakonna üks tuntumaid poliitikuid. Minister ta kunagi ei olnud.   Andres (arutelu) 20. august 2015, kell 16:44 (EEST)
Noh, kui nüüd keegi seda artiklit korralikuks ei kirjuta, ega siis hiljem ka enam lootust ole. Muide, laulus põlistamine võiks kah kirjas olla, mäletate küll, "Kollase allveelaeva" viisil: "Meil on Kallas ja meil Kirsipuu, Reformierakond, Reformierakond." --85.253.175.144 21. september 2017, kell 02:56 (EEST)
----
Sünninimi Elu: mis see tähendab, Elu Kirsipuu või Valve Elu? Andres (arutelu) 23. september 2017, kell 13:57 (EEST)


Arutelu:Luke vasallilinnus

Härgmäe lahingu toimumise koht jääb veidi ebaselgeks. Kuna vikiartiklis Härgmäe lahingust Russowi järgi on lahingu toimumiskoht Õhne jõe ääres, mis jääb samuti umbes 2 miili kaugusele Härgmäest. Mis tähendab, et lahing pidi toimuma Hoomuli mõisa lähedal. Ka see mõis kuulus tõenäoliselt siis Plettenbergidele (Wolter). Renner ütleb, et lahing toimus u. 2 miili kaugusel Härgmäest Wolter von Plettenbergi mõisa lähistel. Ka Luke linnus kuulus siis Wolter von Plettenbergile, kuid Trikata poolt tulles jääks Luke kant loogiliselt liikumisele kõigepealt ette. Mõistlik oleks olnud enne Luket keerata Turna peale, kuna venelane asus Valgas ja kavatses minna Viljandit piirama. Hoomulis lahingu pidamiseks oleks mõlemad väed pidanud liikuma läbi Härgmäe ja ordulaager oleks võinud asuda ka otse linnuse külje all. Renneri järgi liikus orduvägi vaenlasele vastu. Ordumehed teadsid, et kuna Tartu Piiskopkond on venelaste käes, siis asub vaenlane ees Tartu poole. Ei teatud ainult vaenlase täpset paiknemist ja väe suurust. Nii, et selles küsimuses on veel ebaselgust. Marrx.
(Marrx (arutelu) 27. detsember 2012, kell 12:38 (EET))

svwikis on artikkel :sv:Ludenhoff, ent ma ei saa päris hästi aru, millest too räägib, v-o Luke lossist kui linnusest erinevast ehitisest, kus toimusid mitmed üleliivimaalised maapäevad--Estopedist1 (arutelu) 12. juuni 2015, kell 16:34 (EEST)

Minu meelest räägib vabahärratiitlist, millega kaasnes Luke mõis. Andres (arutelu) 12. juuni 2015, kell 19:39 (EEST)

Taastan autoriõiguste rikkumise märke (vt Luke vasallilinnus). —Pietadè (arutelu) 12. juuni 2015, kell 20:12 (EEST)
Taastan veelkord viite mahakirjutamisest lehelt aadressil: http://vikipeedia.ee/Luke_vasallilinnus
Nii sõna-sõnalt, et kohe on, vähemalt esimesed kaks lõiku, tõsi, päises olev reklaam on jäetud üle toomata; selle all olev "...Alusta tervisliku toitumisega..." samuti, või, kas nii peabki, tohib??? Kui tohib, seaduslikult, siis kogu sel aadressil oleva sisu üle tuua—Pietadè (arutelu) 12. juuni 2015, kell 22:29 (EEST)
Kuigi viidatud lehel (vikipeedia.ee) on viide etwi-le ja sõnad: tekst on kasutatav... on seal siiski ka reklaam (à la Alusta tervisliku toitumisega jne), minu meelest ei klapi kokku, ehk siis, kui mitte üle seaduse piiri, siis piirimail küll, huvitav, milline on siinpoolne (õiguslik, tegevuslik) vaatenurk probleemile.—Pietadè (arutelu) 12. juuni 2015, kell 22:45 (EEST)

Minu meelest on juriidiliselt kõik korras. Andres (arutelu) 12. juuni 2015, kell 23:33 (EEST)

: Arendasin edasi Üldises arutelus, AP, BBC, Reuters jne arvatavasti nii tolerantsed ei oleks, kasvõi oma maine hoidmise nimel... —Pietadè (arutelu) 12. juuni 2015, kell 23:36 (EEST)


Arutelu:Kääbik: Ootamatu teekond

Kui keegi parema illustratsiooni leiaks, oleks väga tore. Aga film on kahjuks korralikult kopiraiditud. Kas režissööri ja näitlejate fotod oleks paremad? Martin Freemani foto inglisvikis pärineb "Sherlocki" võtetelt, see oleks ka justkui pisut kohatu. --Oop (arutelu) 2. jaanuar 2013, kell 13:49 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cnn.com/2012/12/18/showbiz/movies/the-hobbit-unexpected-journey-questions-answers/index.html/
** In Kääbik: Ootamatu teekond on 2013-06-24 11:55:33, 404 Not Found
** In Kääbik: Ootamatu teekond on 2013-07-06 09:41:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:41 (EEST)
----

Jätkates seda mõttearendust, minu meelest on ikkagi veider ja segadust tekitav, kui seda filmi siin nimetatakse ulmefilmiks, samas kui teaduse ja tehnika arenguga vist seost pole. Pikne 21. detsember 2013, kell 11:47 (EET)


Arutelu:PCMan File Manager

*koostalitlusvõime — ?
*lõimtöötlus — ?
Äkki leiab nende asemele midagi paremat?
-Mardus (arutelu) 3. jaanuar 2013, kell 04:10 (EET)

. Erinevad võrgus saada olevad sõnastikud pakuvad just neid vasteid. 90.190.114.172 3. jaanuar 2013, kell 10:05 (EET)


Arutelu:Eesti Maja

Restoran tuleks eraldi artikliks teha, kui see on tähelepanuväärne--Bioneer1 (arutelu) 3. jaanuar 2013, kell 15:28 (EET)

restoranist on artikkel: Eesti Maja (restoran)--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 23:51 (EEST).

Varem oli Vikipeedias ka artikkel Eesti Majade loend. Kustutatud artikli arutelu näeb siit: Arutelu:Eesti Majade loend--Bioneer1 (arutelu) 24. juuli 2014, kell 09:24 (EEST)

Siin on link Buenos Airese Eesti Maja. Veebist ei leia selle maja kohta pea midagi? Küll on seda nimetatud portaalis Globaalne Eestlane, vt https://globalestonian.com/et/content/buenos-airese-eesti-maja --Estopedist1 (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 12:05 (EET)


Arutelu:Lean Startup

Olen kindel, et artikli õigekiri ja stiil pole täiuslikud, kuid üritasin olukorda parandada. Kas keegi võiks üle lugeda ja oma arvamust avaldada? Kõik viited on hetkel ühest allikast. Võtan endale ülesande allikaid lisada. Allikatega seoses märkasin veel, et viidete loend on väga kohmakas. Ingliskeelses vikis on võimalik viiteid niimoodi teha, et all loendis on ainult üks viide, ning leheküljenumber on rea sees. Ma ei tea, kas eestikeelses Vikis ka sedasi saab? Kristjans (arutelu) 4. jaanuar 2013, kell 07:53 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sllconf.com/
** In Lean Startup on 2013-06-24 12:01:15, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lean Startup on 2013-07-06 10:29:34, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:29 (EEST)

Selle sektsiooni all on kasutatud terminit "kasvumootor". Peaks vist olema ikka "kasvuvedur".


Arutelu:Seadmedraiver

Kas tüürel pole mitte riistvaraline elektroonikalülitus millegi tüürimiseks ja ohjur tarkvaraline osa? Inglise keeles on mõlemad nimega Driver. --89.235.223.95, 9. jaanuar 2013, kell 08:35
Mina pooldaksin otsetõlget inglise ja soome keelest: ajur = driver (ingl. k.) = ajuri (soome k.), ohjur = controller = ohjain (drive = ajama, nt. loomi kuhugi ajama, samuti nt. ajam = drive (nimisõna); control = juhtima, ohjama). Seega ajur oleks tarkvaraline ja ohjur riistvaraline. --Jaan Vajakas 13. detsember 2013, kell 01:32 (EET)
Eelneva otsetõlkeloogikaga sobib ka driver = tüürel, sest drive võib tõlkida ka tüürima. Eesti keeles kahte driveri erinevat tähendust eristada oleks kena küll. Seega olen nõus, et tüürel võiks olla vasteks mõistele driver elektroonikalülituse tähenduses. --Jaan Vajakas 13. detsember 2013, kell 01:54 (EET)

EKSS ütleb ka ajuri kohta: veo- v sõidulooma ajaja (ka kutsar v voorimees); pole kindel, kas see on siiski rohkemat kui vikisõnastiku materjal--Bioneer1 (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 21:33 (EET)
----
Ajur ei kõlba draiveri sünonüümiks, sest on tuletuslikult sama mis ajam (vrd Optilise ketta ajam), mis on riistvara. Ohjur aga sobib küll draiveri omakeelseks vasteks, sest tuleb sõnast ohjama = (hobust) ohjadega juhtima.
*Draiver (ehk ohjur) on juhtprogramm, seega arvuti tarkvaraline komponent.
*Draiv (ehk ajur) on kettaseade, seega arvuti riistvaraline komponent.
– LAviki (arutelu) 11. oktoober 2018, kell 09:43 (EEST)
-------------
Draiverid tegelevad tagasihelistamisega? Väga huvitav, kellele mu printeri draiver võiks tagasi helistada? Kuriuss 20. mai 2019, kell 15:00 (EEST)


Arutelu:Mudelorganism

Minu viga. Kirjutasin ennist nii:
Siin leheküljel on naljaks viga: Kalmaar Loligo pealei on väga hea mudel närvifunktsioonide uurimiseks, kuna tal on gigantsed, pea ühemeetrised aksonid, mis on pea tuhat korda suuremad kui imetajate aksonid tavaliselt. Peab olema ikka "ühemillimeetrised", mitte "ühemeetrised". Lõpp võiks üldse natuke siledam olla: "...tal on hiiglaslikud, kuni ühemillimeetrised aksonid, mis on peaaegu tuhat..."
Tegelikult on see millimeeter diameeter. Nii et pikkus võib tõesti meeter olla. Aga lause lõpu võiks ikka viisakamaks teha.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nature.com/scitable/topicpage/the-use-of-animal-models-in-studying-855The
** In Mudelorganism on 2013-06-24 12:27:20, 404 Not Found
** In Mudelorganism on 2013-07-06 15:00:26, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:00 (EEST)


Arutelu:Rahvakogu

See on algtekst. Vaja on muidugi seda vastavalt asjade arengule täpsustada, lisada kirjanduse loetelu jm. --Brita (arutelu) 9. jaanuar 2013, kell 23:16 (EET)

See on sisuliselt promotekst. Minu meelest võiks siit suurema osa teksti eemaldada, sest pole mõtet refereerida, mida Rahvakogu korraldajad plaanivad teha, vaid seda, mida nad reaalselt on teinud. Sh peaks ilmselt ühisloome kohta eraldi artikli tegama? --193.40.5.245 16. jaanuar 2013, kell 21:56 (EET)

Kuigi lisasin alla ka napi "kriitika" sektsiooni ja parandasin hullemaid eksimusi, siiski on vist mõistlik esialgu neutraalsus vaidlustada. --193.40.5.245 16. jaanuar 2013, kell 22:12 (EET)

Eemaldasin "Laiemalt aitab Rahvakogu tegevus kaasa kodanikuharidusele ning usalduse kasvule Eesti poliitilise elus." --193.40.5.245 16. jaanuar 2013, kell 21:10 (EET)
Eemaldasin "Seaduste loomine on vastutusrikas töö, milles iga kodanik osaleb oma õige nimega. Ühisloomekeskkonna juurde internetis lisandub usutavasti koht arvamuste vahetamiseks." --193.40.5.245 16. jaanuar 2013, kell 21:48 (EET)
Eemaldasin "Kui ettepanek läbib ekspertide analüüsi, uue avaliku arutelu ja jõuab parlamenti, siis on demokraatliku protsessi käigus tekkinud seadusemuudatuse ettepaneku realiseerumine täiesti võimalik." --193.40.5.245 16. jaanuar 2013, kell 21:48 (EET)
----
Kas Andres Laiapea seisukoht on kuidagi tähelepanuväärne? --Oop (arutelu) 7. märts 2013, kell 19:34 (EET)

Kriitika blogis ei ole minu meelest tähelepanuväärne. Eemaldan selle. --Tiuks (arutelu) 7. märts 2013, kell 22:13 (EET)

: Minu arvates on Andres Laiapea seisukoht tähelepanuväärne. Esiteks, ta kutsuti teemaseminarile ja ta keeldus selgete põhjendustega, mis olid ka selgelt esitatud. Juba Rahvakogu korraldajate poolt teemaseminarile kutsumise fakt näitab, et tegemist on relevantse inimesega ja mitte mingi suvalise veebipäevikupidajaga. Teiseks tulid tema tõstatatud teemad eile jutuks ka Domus Dorpatensise (üks Rahvakogu korraldamisega seotud organisatsioonidest) seminaril, kus Andres Laiapea seisukoht paneeli moderaator Andrei Liimetsa poolt ette loeti ja Urmo Kübar jt seda kommenteerisid. --Kamma (arutelu) 8. märts 2013, kell 13:55 (EET)
Kui mingi osa praegusest kriitikast võib olla üleliigne, siis ehk Mart Helme oma, sest see on selline üldine ja ilmselt poliitiliselt motiveeritud. Samas see väljendab piisavalt hästi keskmise kriitiku seisukohti. Kaldalu osa on selline trivia valdkonda kuuluv, aga ilmselt piisavalt markantne, et see registreerida. Maruste kriitika on Riigikogu poolne, Käsperi kriitika on riigikoguväline juristi pilguga. Laiapea kriitika on kriitika osaleja enda aspektist (muide, Laiapea on ka üks legendaarsemaid Osalusveebi ja TOM kasutajaid). Seni parim, mis on. Üldse on minu jaoks piinlik vaadata, kuidas korrektselt viidetega varustatud kriitikat tahetakse artiklist välja puksida pelgalt põhjendusega, et see on avaldatud blogis, samas kui artiklis on suuremaid puudusi neutraalsusega. Kui mingit mõistlikku põhjendust Laiapea kaasuse kustutamisele ei teki, siis ma ennistan seisu. --Kamma (arutelu) 8. märts 2013, kell 14:56 (EET)

:Vabandust, aga Rahvakogu seminaridele kutsutakse isegi inimesi, kes on teinud ainult yheainsa ettepaneku, sh mind. See pole mingi tähelepanuväärsuse tunnus. Laiapea ei ole mingi silmapaistev arvamusliider, tal pole ka yhiskondlikku positsiooni, tegu on just nimelt lihtsalt blogijaga. "Legendaarsus" paaris netifoorumis ei ole entsyklopeediline tähelepanuväärsus, sel juhul olen ka mina "legendaarne". Jah, artikkel võiks olla parem, aga Vikipeedia eesmärk ei ole tiražeerida suvaliste jorsside seisukohti. Kui hakkad omal käel usinasti ennistama, on meil siin toimetussõda. Kui tahad hirmsasti kritiseerida, võta värske Hõbemägi ette. --Oop (arutelu) 10. märts 2013, kell 14:08 (EET)

::Olgugi, et teema kujuneb hetkel vägagi lähedases ajas, teeksin küll ettepaneku refereerida Vikipeedia artiklis võimalikult kõiki avalikus meedias ilmuvaid poolt- ja vastuargumente. Seda, kas üks või teine neist on tähelepanuväärne või mitte, näitab aeg ning artiklit kärpida võib ka hiljem. Taastasin Raul Veede arvamuse.--Andrus Kallastu (arutelu) 10. märts 2013, kell 21:23 (EET)

:::Iga blogipiuksatust Vikipeedia refereerima kyll ei peaks. "Aeg" ei näita selles suhtes midagi. --Oop (arutelu) 11. märts 2013, kell 06:38 (EET)

::::Artikli neutraalsuse vaidlustamine on asjakohane, kuna näib, et artikli kallal töötavatel inimestel on teemaga seoses isiklik suhe. Informatsiooni valitakse põhimõttel 'meeldib-ei meeldi', lähtudes arvamuse esitaja "silmapaistvusest" ning sellest, kas tal on ikka piisav "ühiskondlik positsioon". --Andrus Kallastu (arutelu) 11. märts 2013, kell 10:35 (EET)

::::: Legendaarsus paaris netifoorumis? Oop, kas sul on soov ennast täielikult diskrediteerida? Riiklikud osalusportaalid pole "paar netifoorumit". Muide, Osalusveeb kasutab ka märgukirjasid puudutavaid seadusepügalaid ning on seega tõsiseltvõetavam osalusinstrument kui Rahvakogu. Andres Laiapea on otsingu järgi otsustades teinud seal viimase kümne aasta jooksul pidevalt ettepanekuid ja saanud riigiasutustelt avalikke vastuseid, viimane ettepanek talt 18. veebruar 2013. Eks tuleb siis tema kohta ka artikkel kirjutada, mis muud. --193.40.5.245 11. märts 2013, kell 12:45 (EET)

----
Kui on kriitika alajaotus, siis tuleks refereerida ka toetavaid seisukohti. Andres (arutelu) 8. märts 2013, kell 14:04 (EET)

Ma pole seni näinud ühtegi reljeefsete argumentidega toetavat seisukohta. Nad kipuvad ütlema seda, mis siin artiklis niigi juba üteldud on. Algselt oli kriitika sektsioon vist siin üldse artikli enda propagandamaigulisuse tasakaalustamiseks. Aga ma lisan siis kriitika alla ka ühe Kaja Kärneri tüki tasakaalustamise mõttes. --Kamma (arutelu) 8. märts 2013, kell 14:56 (EET)

:Yldiselt soovitatakse suuremates vikideskriitika yhte lõiku eraldamise asemel kirjeldada kajastuse muutumist aja jooksul, nii positiivset kui ka negatiivset. --Oop (arutelu) 10. märts 2013, kell 14:09 (EET)
Mulle tundub, et osalistel on erinevad arusaamad tähelepanuväärsuse kriteeriumist. Tähelepanuväärsus sõltub a) arvaja isikust, b) arvamuse avaldamise kohast, c) arvamuse sisust. Andres (arutelu) 11. märts 2013, kell 10:46 (EET)

Olen nõus, et tähelepanuväärsuse tõlgendamisel eksisteerib antud juhul vaatekohtade erinevus. Artikli teema sobivuse üle Vikipeediasse saab otsustada reegli Vikipeedia:Tähelepanuväärsus alusel. Seal on öeldud, et "tähelepanuväärsus ei ole sama kui tuntus, kuulsus, tunnustus või tähtsus". Praegu näivad väljatõsted artiklist meelevaldsetena, kuna põhjendusi kas ei tooda või põhjendatakse isikuomaduste pinnalt. Minu meelest ei anna see teemast ammendavat ja tasakaalustatud pilti.--Andrus Kallastu (arutelu) 11. märts 2013, kell 12:26 (EET)

:Nende kolme kriteeriumi puhul jääb Laiapeal lootus yksnes kolmandale - tema avaldamiskanal ega ta ise pole tähelepanuväärsed, ekspert ta ka ei ole. Jep, teda on leheartiklis korraks mainitud. Aga kui see ongi uus tähelepanuväärsuse kriteerium, siis sarnaneb see yhe Tšehhovi tegelase kuulsusemääratlusega: "tundmatu meeskodanik jäi troska alla" - niisugusi möödaminnes mainitud blogijaid on kõik kohad täis. Kui jutu sisu vaadata, siis paraku on ka sellesarnast kriitikat igas meediakanalis. Ainus tähelepanuväärne tõik on, et teda kutsuti ja ta ytles ära. Sellega võrreldes on tegelased, kes presidendi vastuvõtust loobuvad, märksa silmapaistvamad, aga neid kõiki me kirja ei pane, nii nagu me ei edasta igas artiklis ka nn Nõmme valitsuse sõnavõtte. Sorry, aga ma ei näe kriteeriumit, mille järgi me peaksime Laiapea ylitähtsaid seisukohti edastama ning Inno ja Irja omi mitte. --Oop (arutelu) 11. märts 2013, kell 13:54 (EET)

Ah, kurat, ei jaksa mina vasikaga võidu joosta. Võtan selle lehe oma jälgimisloendist maha, minu poolest refereerige siin Laiapead, Helmet, Hillar Kohvi või keda iganes. Ärge häbenege, laske artikkel laia kaarega täis. --Oop (arutelu) 11. märts 2013, kell 13:56 (EET)

: Juhin tähelepanu, et Laiapea artikkel vääris mainimist ka Argo Ideoni artiklis Postimehes . Oop paistab tegutsevat lähtuvalt mingist Vikipeedia-välisest motiivist. --193.40.5.245 11. märts 2013, kell 14:08 (EET)

:: Palun mitte omistada teistele motiive.

:: Arvan, et Oop nõustuks sellega, kui viidataks ainult nimetatud artiklile ja piirdutaks seal öelduga. Andres (arutelu) 11. märts 2013, kell 16:12 (EET)

::: Miks peaks vältima otsese allika viitamist? Blogi diskvalifitseerus vististi seetõttu, et Laiapea seisukohad olevat samaväärsed Nõmme valitsuse omadega, kui nüüd on aga tema seisukohtade olulisus tõestatud nii Rahvakogu korraldajate üritusel ettelugemise kui Eesti suurimas päevalehes avaldamisega, siis ma ei näe küll põhjust, miks peaks vältima blogi viitamist. --193.40.5.245 11. märts 2013, kell 20:30 (EET)

:::: Vikipeedias tavaliselt ei peeta blogipublikatsioone piisavalt tähelepanuväärseteks (kindlasti on erandeid). Jah, sama jutu juures võiks olla ka link blogile.

:::: Oma repliigiga ei tahtnud niivõrd avaldada oma seisukohta kui selgitada Oobi oma. Mul ei ole kindlat seisukohta. Andres (arutelu) 11. märts 2013, kell 21:36 (EET)

Eemaldatud ebatäpsuse ja spekulatiivsuse tõttu

Püüdsin artiklit ümber kirjutada ja puudunud materjali lisada. Asi oli ikka väga aegunud, puudulik ja sisaldas kohati mittetarvilikku teavet. Kõik, kes seda teksti siin loevad, on oodatud artikli parandamisel kaasa lööma. Selle võiks viimaks korda teha. Ivo (arutelu) 28. juuli 2013, kell 00:50 (EEST)
Eemaldasin artiklist järgneva:

==Rahvakogu ühisloomeprotsess==
*“Ühisloome“ on püüab väljendada ingliskeelse mõiste crowd-sourcing sisu. Selle käigus kogutakse, süstematiseeritakse ja sünteesitakse rahva arvamusi ja ettepanekuid. Kui tavaliselt tulevad ideed ja ettepanekud seaduste muutmiseks valitsusest ja Riigikogust, siis Rahvakogus sõnastab rahvas, kuidas tuleks seadusi muuta. Sarnast ühisloome protsessi on kasutatud 2010–2011 Islandi uue põhiseaduse koostamiseks, kuigi sealne põhiseadus on veel siiani vastu võtmata. Rahvakogu initsiaatorid deklareerivad, et ühisloome protsess on avalik ja läbipaistev, kõik teemakohased ettepanekud lähevad arvesse ning nende menetlemist on võimalik jälgida ning ettepanekuid arutada.
*Avaliku algse arutelu käigus võivad ettepanekud ühise loomingu tulemusel muutuda ja täieneda. Rahvakogu ise ei menetle ega võta vastu seadusi, seadusi menetleb ja võtab Eestis vastu Riigikogu. Seepärast on on ettepanekute tegemise ja algarutelu käiku kohe alguses kaasatud ka parlamendierakonnad. Lisaks eeldab hea tulemus koostööd Riigikogu põhiseaduskomisjoniga.
*Ettepaneku tegijal tuleb oma isik identifitseerida ID-kaardiga ja kogu kasutajate tegevus (sh nende poolt väljendatud toetus/vastuseis vastavat nuppu klõpsates) Rahvakogu portaalis on kõigile avalikult jälgitav.
*Erinevalt paljudest muudest suhtluskeskkondadest on Rahvakogul konkreetsed ajalised ja sisulised parameetrid. Tegevus on jaotatud juba alguses kindlateks etappideks ja valdkondadeks ja see on suunatud konkreetsele tulemusele, mis näitaks demokraatia reaalseid võimalusi Eestis.
*Kõigil Jääkeldri algatuse käivitajatel on õigus nimetada ekspertidena ettepanekuid sorteerima ja analüüsima inimesi, kellel on demokraatliku riigi pidamise, parteide töökorralduse ja riigivalitsemisega seotud teemadel praktilisi ja akadeemilisi kogemusi.''

==Töö aastal 2013==
*Töö esimeses etapis kuni jaanuari lõpuni kogutakse ettepanekuid ja kommentaare võimalikult laialt ringilt inimestelt internetikeskkonnas Rahvakogu kodulehel, aga ka kirja teel tavalises otsesuhtluses Eesti Koostöö Koguga aadressil Roheline aas 5, 10150 Tallinn või info@kogu.ee. Kõik soovijad saavad esitada oma ettepanekuid ning juba esitatud ettepanekuid kommenteerida, täiendada, toetada või kritiseerida.
*Soovijaid kutsutakse üles korraldama ka arutelusid, et siis nende tulemused sisestada veebikeskkonda. Näiteks korraldas selliseid arutelusid Domus Dorpatensis.
*Järgnevalt töötavad  esitatud ettepanekutega analüütikud, kes veebruaris grupeerivad need erinevateks võimalikeks stsenaariumiteks ja varustavad esmase mõjuanalüüsiga.
*Märtsis toimub viis seminari umbes 50 osalejale. Seminaride ülesanne on alateemadest valida välja need, mis esitatakse aprilli alguses kogunevale arutelupäevale.Märts: teemaseminarid, Rahvakogu, vaadatud 5. märts 2013
*6. aprillil toimub arutelupäev, kus valitakse stsenaariumitest välja eelistatumad Aprill: arutelupäev, Rahvakogu, vaadatud 5. märts 2013 ning esitatakse Riigikogule, kes saab teha vajalikud seadusemuudatused. Kehtima võivad vastavad seadused hakata 2014. aastast.''

Artiklis on öeldud, et Rahvakogu oli "algatus" ja selle aluseks oli "veebiportaal", aga siit ei saa aru, kes algatas ja kes rajas (ja haldas) portaali: riik, rahvas, mõni erakond või ettevõte...? --82.131.43.88 24. veebruar 2018, kell 00:07 (EET)


Arutelu:Georg (film)

Vot siit kasvõi. -Mardus (arutelu) 11. jaanuar 2013, kell 22:48 (EET)


Arutelu:Philip de László

Please see :commons:Commons:Deletion requests/Post-1923 works by Philip Alexius de Laszlo where a large number (69) of images of works by Philip Alexius de Laszlo are up for deletion due to the URAA. If possible, you may wish to move some of them here under your local project's non-free content policy - if so please do so as soon as possible, as it will be more difficult after they're deleted. Thank you! Dcoetzee (arutelu) 13. jaanuar 2013, kell 03:35 (EET)


Arutelu:Uurali keeled

"Üldkeeleteadus" (Fred Karlsson) ütleb lk 300: "Nimetusi soome-ugri keeled ja uurali keeled võib kasutada sünonüümselt."

Las ta siis ytleb. Eesti keeleteaduses traditsiooniline määratlus on ikkagi selline, et uurali keeled jagunevad soome-ugri ja samojaeedi keelteks. Mõnes muus keeles tehtava yldkeeleteaduse kontekstis pole muidugi erilist vahet, milline on mingi tähtsusetu keeleryhma nomenklatuur. --Oop (arutelu) 14. jaanuar 2013, kell 08:35 (EET)
Fraas "kaks keelterühma, millest üks – soome-ugri rühm – jaguneb alarühmadeks" ei ole just täpne. Samojeedi keeli on kah liigitatud. --Oop (arutelu) 14. jaanuar 2013, kell 08:36 (EET)

Alajaotused "Levik ja põhiharud" ja "Taksonoomia" räägivad suures osas samast asjast. Esimeses on osasid keelt pikemalt iseloomustatud, teises rohkem keeli üles loetud. Ma arvan, et esimese alajaotuse võiks likvideerida ja kanda sealt teise üle kõnelejate arvud ja asukohad. Väheolulisemad detailid nagu mitu % neenetsitest neenetsi keelt räägib või mis aastal viimane kamassi keele kõneleja suri võiks jääda juba vastavate keelte ja rahvaste artiklitesse. Alternatiiv oleks ühtluse saavutamiseks samad numbrid välja otsida ja siia kirja panna ka kõigi teiste uurali keelte ja rahvaste kohta. --Minnekon (arutelu) 29. november 2016, kell 17:03 (EET)
Väga lühikesed alajaotused "Kõnelejate arv", "Tüpoloogia" ja "Uurimislugu" võiks minu nägemuses ka pigem koos olla üldise tutvustusena enne taksonoomia ja keeleajaloo tutvustamist. --Minnekon (arutelu) 29. november 2016, kell 17:03 (EET)

kõnelejate arvu alapeatyki ainsa lause võib tõsta tõesti päris algusse. taksonoomia alljaotuse võiks vormistada ka mingi graafilisema asjana – põhimõtteliselt on tegu puuga, mille igale harule klõpsides pääseb vastavat haru kirjeldavasse artiklisse. selle puu saaks panna illustratsiooniks "Leviku ja põhiharude" kõrvale, mis sama asja jutuna kirjeldab. minu meelest on mõlemad vajalikud ja midagi likvideerima ma ei tõttaks. tekstist ei tule välja täpne puu hargnemine ega kõigi taksonite nimed.

typoloogia ja uurimisloo alapeatykke saaks pikemaks kirjutada. -- Ohpuu (arutelu) 29. november 2016, kell 17:42 (EET)

ja õigupoolest on "Keeleajaloo" alapeatykis ka jupp uurimislugu ja jupp samojeedi keelte kohta, mis võiks minna "Levikusse ja põhiharudesse". artikkel tahab tõesti terviktekstina yletoimetamist, kuigi iga kaasautor on väärt tänu lisatud juppide eest. -- Ohpuu (arutelu) 29. november 2016, kell 17:45 (EET)

:Illustreeriv "puu" sobiks kirjeldava jutu kõrvale küll, aga vähemalt mina ei oska seda teha. Teine asi on, et seda "puud" ei saa hästi teha klassikalise keelepuuna, kuna on mitmeid konkureerivaid arusaamu, kuidas see täpselt hargnema peaks. Või siis teha mitu erinevat skeemi. Kompromiss võiks olla lihtsalt loetleda 9 põhilist keelerühma. Erinevaid hüpoteese nende omavahelise suhestumise kohta saaks kirjeldada "Leviku ja põhiharude" tekstis või pigem isegi ajaloo alljaotuses, kuna seal tuleks need nagunii üle korrata. --Minnekon (arutelu) 29. november 2016, kell 20:12 (EET)

:Aga see on õige jah, et mingi kirjeldav tekst peab siiski jääma, sest kõik lugejad ei pruugi aru saada, mida skeem sümboliseerib. --Minnekon (arutelu) 29. november 2016, kell 20:14 (EET)

:: neid puid tuleks kindlasti teha mitu, alustades neist, mis kõige autoriteetsemates yldkäsitlustes on. igayhte tuleks muidugi viidata ja täpsemalt selgitada, mis on puu ehitamise loogilised alused. jõudumööda saab neid aegapidi juurde teha. selline yldine puu, mille juures viidet pole, ei ole entsyklopeediliselt päris korrektne, sest iga puu taga on uurimistraditsioon ja selle seisu konkreetne fikseerija. või siis yksiku teadlase vaatenurk. --  Ohpuu (arutelu) 4. detsember 2016, kell 13:01 (EET)
----
Minu meelest need muudatused keelte arvu suhtes pole õiged. Väljasurnud samojeedi keeli on vähemalt kaks, ülejäänud keelte puhul pole selge, kas tegu oli eraldi keeltega. Samojeedi keeli kokku on minu arvestuse järgi vähemalt kuus. Andres (arutelu) 28. detsember 2017, kell 10:11 (EET)
Ka soome-ugri keelte arvu muudeti. Ma ei tea, kas õigesti. Andres (arutelu) 28. detsember 2017, kell 10:13 (EET)

Pöörasin tagasi, sest muudatus ei olnud põhjendatud. --Metsavend 29. detsember 2017, kell 12:38 (EET)


Arutelu:Timotheus Grünthal

Väitele "Tema vend oli luuletaja, tõlkija ning keele- ja folklooriuurija Villem Grünthal-Ridala." sooviks viidet kuna ei Villem Grünthal-Ridala Geni kandes (http://www.geni.com/people/Villem-Gr%C3%BCnthal-Ridala/6000000000388651294) ega Timofei/Timotheus Grünthali omas (http://www.geni.com/people/Timofei-Timotheus-Grünthal/6000000002307920988) pole viidet nende vendadeks olemisele ning ka vanemate nimed sealsamas on täiesti erinevad. Timotheusel oli küll vend Vassili Grünthal-Ridala (http://www.geni.com/people/Vassili-Grünthal-Ridala/6000000001594708003), ehk on artikli autor tema ja Villemi segi ajanud?

Kui uskuda Raoul Grünthalit, siis siin on natuke juttu sugulassuhetest: https://epl.delfi.ee/artikkel/51040349/raoul-grunthal-eesti-juurtega-mees-svenska-dagbladeti-peadirektor --Merleke5 (arutelu) 22. juuli 2022, kell 21:40 (EEST)

Tal oli ju 7 last
https://www.geni.com/people/Timofei-Timotheus-Gr%C3%BCnthal/6000000002307920988
Lapsed: Constancia / Tanni Kents (Grünthal); Svetlana Grünthal; Ivar Grünthal; Veera Gleason (Grünthal); Timotheus Grünthal; Esmo Grünthal ja Toomas Grünthal
Miks siin vaid 2 mainitud?
Tema poja Timotheus Grünthali poeg Raoul Grünthal on üks kuulsamaid Rootsi eestlasi - http://epl.delfi.ee/news/kultuur/raoul-grunthal-eesti-juurtega-mees-svenska-dagbladeti-peadirektor?id=51040349

Palun pane artiklisse oma andmed koos viidetega. Ainult et Geni viitest ei piisa, sest see pole usaldatav allikas. Andres (arutelu) 18. november 2017, kell 10:34 (EET)

Ei olnud vennad
Villemi vana-vanaisa (3 põlv) ja Timotheusi vana-vana-vanaisa (4 põlv) olid vennad.
Soovitan selle läbinisti vale ja vigase artikli (üle 40% valet) Vikipeediast kustutada ja mitte lubade selle autoril enam Vikipeedias toimetada.

Mh, vale oli siin ainult see, et Timotheus ja Villem olid vennad. Andres (arutelu) 18. november 2017, kell 20:00 (EET)

Timotheos Grünthal oli koos sots Mihkel Nepsiga 1919.a Saaremaa mässu korraldaja, olles ise Saaremaa maavalitsuse liikmed, tegelesid nad aktiivselt Eesti Vabariigi seaduste ja määruste rikkumisega. Kui Eesti valitsuse komissar Victor Neggo alustas kohalikus ajalehes pahempoolsete võimu all tegutseva Saaremaa maavalitsuse seaduserikkumiste kritiseerimist,algatasid sots Mihkel ja tööerakondlane Timotheos Grünthal samas ajalehes avalikult Saaremaal elavaid inimesi Eesti Vabariigi vastaseks mässuks üles-õhutama, kuulutades Eesti Vabariigi vastu sõdivaid punaarmeelasi tõeliste vabadusvõitlejatena ja halvustades igati Eesti Vabariigi nimel sõdivaid Eesti rahvaväelasi . Selle kuritahtliku kihutustöö tulemusena hakkasid mässama  16.02.1919.a. Kuivastusse kogunenud kutsealused, kes pidid mandrile Vabadussõtta minema ja tapsid hoopis Eesti Vabariigi valitsuse esindaja Arseni Jefimovi ning asusid tapma ümbruskonna mõisnikke koos naiste ja lastega. Soovides Kuressaares kehtestada bolshevistlikku võimu, liikusid sotsidest juhitud mässajad Kuressaare suunas ja  avaldasid  korraldusi ümbruskaudsetele elanikele Saaremaa sotsialistliku töörahva partei nimel,mis oli kohalike sotsiaaldemokraatide partei ametlik nimetus. 18.02.1019. jõudis Kuivastusse bolshevistliku mässu lõpetamiseks Eesti Vabariigi sõjaväeüksus, mis lõpetas bolshevistlike mässajate korraldatud Kuressaare sõjalise piiramise, asudes lahingusse sotside juhitud bolshevistlike mässajate vastu. Mässus osalenud kurjategijad said enamuses surma lahingu käigus,mõned ellujäänud kurjategijad lasti maha Eesti Vabariigi välikohtu otsusel. Kokku oli sellest kuritegelikust bolshevistlikust mässust osavõtjaid,163,kes ise olid tapnud koos laste ja naistega 23 inimest. Mässu õhutajad Mihkel Neps ja Timotheos Grünthal pääsesid karistusest ja said Asutava Kogu liikmeteks.Mässuõhutaja sots Mihkel Neps oli hiljem tegev Saaremaa maavalitsuse juhina ja ja sotside partei liikmena Riigikogu liige.Teine kuritegelik mässuõhutaja tööerakondlane Timotheos Grünthal pääses samuti Jaan Tõnissoni juhitud tööpartei liikmena Riigikokku.
Kaniivel (arutelu) 9. veebruar 2020, kell 14:07 (EET)

on täpsustusleht. --Andres (arutelu) 22. juuli 2022, kell 22:33 (EEST)


Arutelu:Mathias Rust

Teiste vikide jägi tundub, et sünnipäev on 1. juuni?--Morel (arutelu) 14. jaanuar 2013, kell 23:56 (EET)

Ja ka siin on hiljem teksti sees. Muudan ära. --Epp 15. jaanuar 2013, kell 00:12 (EET)

: Hehe, hiljaks jäin. --Epp 15. jaanuar 2013, kell 00:13 (EET)

ru wikis on на Васильевском Спуске
suwa 9. veebruar 2016, kell 16:24 (EET)

сел на мост и накатом доехал до Собора Василия Блаженного nii et ilmselt siiski maandus sillal ja sõitis siis väljakule.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. veebruar 2016, kell 18:02 (EET)

: jah, ühes videos rääkis kah sillale maandumisest. suwa 9. veebruar 2016, kell 18:20 (EET)
----
Kuna osa õppustel osalevatest noortest pilootidest unustas kutsungit muuta, anti lennujuhtimiskeskusest kõigile lennukeile – ka Rusti omale – uus kutsung. Nii kaotati Rusti lennuk silmist.

Ma ei saa sellest aru. Andres (arutelu) 7. september 2016, kell 17:05 (EEST)
----
Päästeoperatsiooni eest esitas Soome hiljem Rustile 100 000 USA dollari suuruse arve.

kommenteerisin välja.

Nii väidab venekeelne Vikipeedia, aga ükski sealne viide ega ka ükski pikem uurimus Rusti lennust ja edasisest elust ei kinnita seda. 193.40.5.245 9. september 2016, kell 09:24 (EEST)
----
Alates 24. septembrist 2019 oli artiklis vale Moskvasse lennu aastaarv. Ja senini mitte keegi ei märganud. Velirand (arutelu) 2. aprill 2021, kell 21:12 (EEST)
----
Kasutaja 193.49.12.10 tehtud parandused, kus viidatakse Vene kindrali kaheldavale tõlgendusele juhtumist, ei lähe mitmes asjaolus kokku Rusti enda hiljutiste meenutustega Eesti TV-s. Kasutaja 193.49.12.10 on meisterlik küll viitamise tehnikas, kuid sellele vaatamata pole Vene propagandat entsüklopeedias levitada just kohane.85.253.148.129 19. detsember 2021, kell 14:28 (EET)

Rusti koolitanud instruktor: 15 Stunden mußte Mathias alleine fliegen. Der Flugschein berechtigt allerdings nur zum Sichtflug, nicht zum Instrumentenflug. Mathias ist seit August vorigen Jahres sehr viel geflogen, sicher 50 bis 60 Stunden -- see on instruktori hinnang. Pilootide lennuaja üle peetakse täpset arvestust, allikad kirjutavad, et lendu Ueterseni lennuväljalt alustades oli ta peale piloodieksamit lennanud umbes 50 tundi.

Die Finnen vermuten einen Absturz, die Küstenwache sucht in der Ostsee nach dem Wrack.

Suomessa aloitettiin pelastusetsintä.

steuerte das Flugzeug dreimal wegen drohender Vereisung der Tragflächen auf eine Höhe von rund 300 Metern herab.

Rusti lennu ajal vene radaritel nähtu ja vene õhukaitses toimunu kohta on info ainult vene allikatel. Ka Rusti teadmised selle kohta on otse või kaude pärit vene allikatest. 85.253.148.129 poolt välja kustutatud lennu üksikasjad ja viide ning tema tehtud vigased parandused tuleb tagasi pöörata Kuriussi 16. detsembri 2021 versioonile. 2001:BB8:2002:4800:52E5:49FF:FEC9:AF72 21. detsember 2021, kell 16:26 (EET)
----
Kena oleks kui kasutaja 193.49.12.10 ei risustaks edaspidi teemat. 85.253.148.129 19. detsember 2021, kell 17:58 (EET)

85.253.148.129, mis sul viga on? 193.40.12.10 11. jaanuar 2022, kell 20:09 (EET)
----
Mitmed kasutaja 85.253.148.129 tehtud parandused on pehmelt öeldes küsitavad. "natuke üle 100 tunni lennanud harrastuslendur."

Ueterseni lennuväljalt lendu alustades: by the spring of 1987, he had barely 50 hours of licensed flight time, and had completed just a handful of cross-country trips.
"(Kaheldav väide, Soome allikad otsimise fakti ei kinnita)"

Rust’s airplane disappeared from radar screens. Fifteen minutes later, a helicopter pilot radioed that he spotted an oil slick and some debris on the water near where Rust’s airplane was last detected. A search-and-rescue operation was activated—only to be called off when news of Rust’s landing reached Finland.
"hoides oma lennukõrgust 500 kuni 700 meetri vahel, lennates sellel kõrgusel kuni Moskvani."

Rust descended in order to avoid some low clouds and icing. For a brief period, his blip disappeared from Soviet radar screens. Once the weather cleared, Rust climbed back to 2,500 feet,
"Õppuste piirkonnas tekkis segadus "oma-võõras" koodidega. Rustil vedas."

As Rust proceeded, a commander looking over the shoulder of a radar operator—apparently thinking Rust’s radar return was that of a student pilot who had forgotten to make the transponder switch—ordered the officer to change the Cessna’s radar signature to “friendly.”
"pole Vene propagandat entsüklopeedias levitada just kohane."
Kahju küll, kui minutipealt sündmuste käiku kirjeldavast artiklist leiab 85.253.148.129 ainult propaganda. В подготовке материала принимал участие эксперт по расследованию происшествия заместитель начальника штаба РТВ войск ПВО 176.46.15.247 19. detsember 2021, kell 19:15 (EET)
----
Rust pole rääkinudki NSV Liidu õhukaitses toimuna kohta, rääkis seda, mida nägi! See viki kasutaja, kes tegi mitteusaldusväärsetest allikatest viited, kohendagu oma viited, tagasi pöörata pole siin midagi! Rusti ajalooline lend algas Helsingist, mitte Ueterseni lennuväljalt, millelt õhku tõusmise ajal oli Rusti lennutundide hulk tõesti 60 ligi. Pole midagi ebatavalist (ajaloolist!) lennata sealt näiteks Norra kaudu Soome. Alustades aga oma ajaloolist lendu Helsingist, oli Rustil kogunenud lennutunde juba veidi üle saja.
Rust rääkis intervius Eesti telekanalile kindlas kõneviisis, et kogu tema lend toimus 500 kuni 700 meetri kõrguse vahemikus, miks oleks ta pidanud valetama? Kahelda saab aga kindlalt NSV Liidu kindralstaabi kindralite tagantjärgi õigustustes, mida mõni vikipeedia kasutaja peab siin lihtsameelselt "viimaseks tõeks minuti pealt".
Teemale oleks lisada nii mõndagi hilisemates (Rusti lennuga üle Eesti  seotud)  sündmustes osalenud tunnistajate meenutustest, just järellainetusest mõni kuu hiljem Eesti NSV-s Nõukogude õhukaitses. Kuid kui vikipeedia kasutaja loeb end Vene allikaid usaldades pädevamaks, siis ...85.253.148.129 24. detsember 2021, kell 12:18 (EET)

Ennast suureks Rusti lennu eksperdiks pidav 85.253.148.129 pole artiklile lisanud ühtegi täiendavat fakti ega ühtegi täiendavat viidet, on ainult välja kustutanud neid üksikasju, mida tema ei tea ning parandanud üht-teist valeks. Rust ei otsustanud Helsingis, et ok, lendan Moskvasse. Moskvasse lendu alustas ta Ueterseni lennuväljalt, kaasas Venemaa kaardid ja fotod äratuntavatest objektidest ning läkitus Gorbatšovile. Seda on korduvalt kogetud, et 30 aastaga muutuvad mälestused tublisti ja mõnesid seiku ei peeta vajalikuks lühiintervjuus meenutada - see pole valetamine. Soome radar kaotas Rusti lennuki silmist, sest ta laskus madalale. Hiljem ei peitnud Rust ennast radarite eest, aga üks vene hävitajate paar ei leidnud Rusti lennukit, sest ta oli laskunud allapoole pilvi. 85.253.148.129 kas ei oska vene keelt või saab küll aru sõnadest, aga ei saa aru loetust. Kas see on propaganda ja tagantjärele õigustus, kui lendu uurinud komisjoni liikmed kirjeldavad NL õhukaitse ülimat käpardlikkust? Kuidas üle piiri tulnud võõrast lennukist sai nõukogude sportlennuk, kuidas piiri tagant tulnud tundmatu lennuk tunnistati omaks ja lasti segamatult Moskav kesklinna absoluutse lennukeelu alasse. Mingit segadust "oma" koodidega polnud. Kui lennukil polnud oma koodi, siis talle anti see, ja koguni kahel korral. 2001:BB8:2002:4800:20C:29FF:FE90:2B51 11. jaanuar 2022, kell 17:04 (EET)


Kasutaja arutelu:Märt Põder

Tere tulemast Vikipeediasse, Märt Põder! --Epp 15. jaanuar 2013, kell 04:01 (EET)

Tavaline pilt laadi alati Commonsisse (), mitte Vikipeediasse. Eriline pilt on näiteks Eesti ehitisest, mille arhitekt on elus või tema surmast pole möödunud 70 aastat. Kui pildid on Commonsis, siis saab neid kategoriseerida ja neid saab kasutada ka teiste keelte Vikipeediates. --Estopedist1 (arutelu) 1. märts 2018, kell 17:23 (EET)

Ma eeldan, et sa räägid reklaambänneritest -- ma ei soovinud neid Commonsisse laadida, sest nendega seoses võiks tekkida mõnesid vaidlusi. --Märt Põder (arutelu) 3. märts 2018, kell 13:12 (EET)

:jah, teisi pilte sa vist pole üles laadinud. Milliseid vaidlusi saab tekkida litsentsi  puhul?--Estopedist1 (arutelu) 5. märts 2018, kell 17:59 (EET)

:: Näiteks kaubamärgivaidlusi. --Märt Põder (arutelu) 6. märts 2018, kell 01:29 (EET)

:::Huvitav juhtum, sest nt siin on tuhandeid Vikipeedia logoga pilte. Meie vikis on küll ka mall --Estopedist1 (arutelu) 8. märts 2018, kell 17:52 (EET)

:::: On mingid juhtnöörid Vikipeedia logo kasutamiseks, mis olevat üpris detailsed. Ma saan aru, et siin on mingid arutelud olnud, et kuidas oleks õige jne, aga need jäid vist soiku. Kuna ma ise seda tausta täpselt ei tea, siis tundus targem valida kõige ahtam litsentsitingimustega üldiselt sobiv levitamisvorm. Rohkem ma midagi öelda ei tea, sest mina neis aruteludes osalenud pole. --Märt Põder (arutelu) 8. märts 2018, kell 21:59 (EET)

Tere. Ma siin ühe sellise lõin, kuhu panna minu hinnangul eesti keelest kõrvalekalduvad ebapädevad terminid: :wiktionary:et:Kasutaja:Mardus/Irdsõnastik. -Mardus /arutelu 27. aprill 2020, kell 19:19 (EEST)

Hello ,
Really sorry for the inconvenience. This is a gentle note to request that you check your email. We sent you a message titled "The Community Insights survey is coming!". If you have questions, email surveys@wikimedia.org.
You can see my explanation here.
MediaWiki message delivery (arutelu) 25. september 2020, kell 21:49 (EEST)

Sain märguande:

:Märt Põder saatis sulle e-kirja.

:Wikimedia Eesti liikmeks astumine
aga ei näe sellist e-kirja. --Lulu (arutelu) 27. jaanuar 2021, kell 06:13 (EET)
Ah, nüüd nägin, oli kukkunud rämpsposti sekka. Vastan peagi.--Lulu (arutelu) 27. jaanuar 2021, kell 06:24 (EET)