Malli arutelu:Infokast sõjaväelane

Sel mallil on mõned vead. Sünniaeg ja hüüdnimi jäävad pildi kõrvale mitte alla. - WooteleF 16. november 2007, kell 22:32 (UTC)

Püüdsin malli koodi korda teha. Vist õnnestus. iffcool 4. jaanuar 2008, kell 19:06 (UTC)

lisasin mõningaid uusi parameetreid; kas need vabaread on endiselt vajalikud? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. august 2018, kell 23:06 (EEST)

Jah, sest tahan sõjaväeinseneride puhul ära mainida teaduskraadi, professori kutse ja mõnel juhul ka teadusala või uurimisala. Muide, sarnane probleem on ka teiste mallidega (teadlane, näitleja). Igal mallil võiksid olla vabaread. --Hirvelaid (arutelu) 26. august 2018, kell 23:24 (EEST)

: Tegelikult on see probleem vaja lahendada niimoodi, et infokaste saaks kasutada üksteise sees (embedded). Näiteks sõjaväelase malli saab hetkel uga koos kasutada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. august 2018, kell 23:35 (EEST)

::Selle kohta ma ei oska midagi öelda (peaks enne uurima). Kuid minu probleemi saaks lahendada ka nii – kas sa ei saaks mallis Persoon viia šrifti suurus ja nimetausta riba laius samasuguseks kui mallis Sõjaväelane.--Hirvelaid (arutelu) 26. august 2018, kell 23:47 (EEST)

::: Kirjutan homme teadlase malli niimoodi ringi, et kõiki sealseid parameetreid saaks sõjaväelase malliga koos kasutada ja vastupidi. Lisan dokumentatsiooni juhise, et kuidas seda teha.

:::Selle tausta osas ma ei tea, jätsin ta meelega siukseks enwiki eeskujul. - (Neptuunium) 37.157.100.23 27. august 2018, kell 02:41 (EEST)

::::Tõepoolest, ongi nagu enwikis. Ei selle vastu saa:) Mulle tundub, et nägin eile teistsugust kujundust, aga enam seda kätte ei saa. Küllap viirastus. Mõne vabarea ikka lisad uude lahendusse? --Hirvelaid (arutelu) 27. august 2018, kell 09:05 (EEST)

::::: Ma põhimõtteliselt võin lisada küll, aga kas on ikka vaja juhul kui nt teadlase, kirjaniku jms mallide parameetrid on nagunii kättesaadavad? Kirjutasin dokumentatsiooni, et kuidas neid koos sõjaväelase malliga kasutada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. august 2018, kell 12:05 (EEST)

::::: Tegin nii, et "Infokast persooni"-i ja selle vabaridu saab ka samal moel siin kasutada. Lihtsalt lisa mooduli parameetrisse:

::::: jne. "Alajaotuse_pealkirja" täitmine on vabatahtlik. Loodetavasti nõnda sobib. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. august 2018, kell 12:12 (EEST)

::::Vastus küsimusele. Teadlases, näitlejas jms-s puuduvad mulle huvi pakkuvad parameetrid. Sellepärast tekkiski selline soov. Nüüd, kus sa täienduse ära tegid, hakkan kohe katsetama. --Hirvelaid (arutelu) 27. august 2018, kell 12:26 (EEST)

::::Katsetasin artiklis Aleksandr Komarovski. Lahendus on olemas, tegid ära! Aitäh! Detail. Kuidas "Aukraad" koos vastusega samale joonele saada? --Hirvelaid (arutelu) 27. august 2018, kell 13:02 (EEST)

Need vabaread on umbes nagu artikli tekstis alaosa "Varia". Selliste ridade kasutamist võiks üldjuhul vältida. (Inglise viki isikumallis neid polegi.) Ennem tuleks kaaluda kindla asja jaoks mõeldud välja lisamist malli (vt märkusi siin).

See põimimis- või manustamisparameeter võiks olla tõlgitud. Navigeerimismallis ja veel paaris kohas on analoogse funktsiooniga parameetri nimi "tütar". Kui see isikuartiklis võib-olla segadust tekitab, siis ehk "manusta" (manusta=jah)?

Ma kahtlen, kas peaks võimaldama kasutada üldisema sisuga malli (persoon) kitsama sisuga malli (sõjaväelane) sees. Inglise viki koodis on selline võimalus seni alles, aga dokumentatsioonis on vastava parameetri juures märge "deprecated". Kas esineb kasutusjuhte, kus persooni malli sees ei sobi kasutada sõjaväelase malli ning mallid peaks olema teistpidi üksteise sees? Kui ei, siis ma jätaks selle võimaluse ära.

Ma ei saa hästi aru, milleks osa parameetrite rööpkujud siia malli praegu on lisatud, kui pole näidatud, et uuemat parameetrit tuleks eelistada, või kui teist rööpkuju ei kasutata näiteks selleks, et sildi sõnastust muuta. Näiteks "Pildi_suurus" ja "Pildisuurus" või "Veebileht" ja "Koduleht". Et süntaks oleks ühtlane, siis mida vähem rööpkujusid, seda parem.

PS Mallide tegemisel jälgida, et sildi <noinclude> ees poleks reavahetust. See reavahetus tuleb malli kasutustega kaasa. Pikne 27. august 2018, kell 13:22 (EEST)

: Rööpkujud jätsin üldiselt sellepärast, et ei peaks kõiki malli kasutavaid lehekülgi läbikontrollima. Veebilehe/kodulehe osas pole probleemi aga mõnede teiste puhul iirc oli küll. Tõlkimise osas olen nõus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. august 2018, kell 13:27 (EEST)

:: Ma pean silmas just neid rööpkujusid, mida mallis enne polnud. "Pildi_suurus" pole kasutusel, sest seda enne polnud. Ja kuna kumbagi kodulehe parameetri rööpkuju polnud, siis võiks lisamiseks valida ühe. (Kodulehe parameetrit võib-olla ei tarvitseks siiski lisada. Inglise vikis on see ära kaotatud mõnedest mallidest, kuna välislinkide jaoks on artiklis oma koht.)

:: Aga eelistatavateks rööpkujudeks maksab siia lisada ehk väikese tähega variandid, et eri mallides oleks ühtmoodi, eriti kui üht malli kasutatakse teise sees. Inglise vikis soovitatakse ka parameetrite nimed reeglina väikese tähega kirjutada. Pikne 27. august 2018, kell 16:30 (EEST)

::: Jah, ma tegelikult plaanisingi siin väikestele tähtedele tagasi minna. Teadlase mallis kasutasin ka väikseid. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. august 2018, kell 19:23 (EEST)

Infokasti taust peaks olema valge, siis näevad valget tausta kasutavad pildid (allkirjadest) paremini välja. 2001:7D0:885A:FB80:3800:C0BE:605F:F875 1. september 2018, kell 00:01 (EEST)

Ennem võiks sellised pildid olla läbipaistva taustaga, enamasti vist ongi. Pikne 6. mai 2020, kell 15:34 (EEST)


Arutelu:Õigusinformaatika

"Õigusinformaatika on teadusharu, mis uurib infotehnoloogia rakendamise võimalusi õigusteaduses" - inglise vastavas artiklis nagu räägitakse informaatika õiguslikest aspektidest. IT kasutamine õigusteaduses oleks minu arust midagi muud.--Hendrix 17. november 2007, kell 07:43 (UTC)

Saksa viki järgi hõlmab õigusinformaatika mõlemad. Andres 20. august 2008, kell 09:56 (UTC)

kaua see maavillane, halvas mõttes, definitsioon siin siis üleval on?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 19. august 2008, kell 18:18 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.jus.uio.no/iri/
** In Õigusinformaatika on 2013-06-24 14:31:18, 404 Not Found
** In Õigusinformaatika on 2013-07-07 23:58:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uvt.nl/faculteiten/frw/onderzoek/tilt/
** In Õigusinformaatika on 2013-06-24 14:31:18, 404 Not Found
** In Õigusinformaatika on 2013-07-07 23:58:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:58 (EEST)


Arutelu:Ajimu

Paistab, et tuleb luua kategooria "Jaapani endised linnad"? Djreichsfuhrer 17. november 2007, kell 20:45 (UTC)

See on üks võimalusi. Äkki on kellelgi nime suhtes parem idee. Igatahes oleks vaja eraldi kategooriat. --Metsavend 18. november 2007, kell 16:40 (UTC)


Arutelu:Anne mõis (Urvaste)

Sama nimega mõis oli ka Tartus. Djreichsfuhrer 18. november 2007, kell 22:51 (UTC)


Arutelu:Kräkker

"Kräkker" tähendab eelkõige ikkagi pahatahtlikku arvutimuukijat (isikut). Andres 19. november 2007, kell 13:16 (UTC)

minu arust on need häkkerid ja kräkkerid hetkeseisuga siiski sõnastiku materjal. Ja kõigile lisaks on nad toorlaenud. Sellisel kujul peaksid olema neist ka tõlked inglise keelest. Inglise keeles tehakse neil kahel terminil vahet. Arvutimuukijad on aga mõlemad - kumb on halvem? --Hendrix 28. november 2007, kell 20:41 (UTC)

: Neist saab kirjutada entsüklopeediliselt.

: Need ei ole toorlaenud, vaid eesti keele sõnad.

: Mis tõlked peaksid olema?

: Ka eesti keeles tehakse neil vahet. Ja sõnal "häkker" on ka laiem tähendus. Pahatahtlik arvutimuukija on kräkker. Andres 29. november 2007, kell 10:22 (UTC)

::võimalik, et ma ei jaga asja päris täpselt, kui minu meelest on nad mõlemad arvuti turva- ja litsentsipoliitikast läbitungijad. Ses mõttes peaks neid tõlkima hacker->häkker en:hacker ja craker->kräkker en:cracker. Kuigi on seal üsna palju segast ja kahemõttelisust. Näiteks kräkkimine - kord öeldakse, et parooli muukimine ja siis litsentsipoliitika murdmine. Minu arust sobiks kõige paremini - arvutikurjategija.
Kas tõesti on häkker ja kräkker eestikeelsed sõnad?--Hendrix 29. november 2007, kell 17:23 (UTC)

häkker  - arvutientusiast

kräkker -  arvutimuukija

suwa 29. november 2007, kell 21:48 (UTC)

Vaata ka e-teatmikku (hacker, cracker). Andres 30. november 2007, kell 11:44 (UTC)

:kas siis tuleb nentida tõsiasja, et Linux'i loojad/arendajad on kõik häkkerid... Ja Linus Torvalds on üks maailma esihäkkeried. --Hendrix 30. november 2007, kell 17:19 (UTC)

:: Jah, nii ongi. Ja loe raamatut: Pekka Himanen. Häkkerieetika  ja informatsiooniajastu vaim. ISBN 9949407001  Selle järgi on ka Vikipeedia tegijad häkkerid. Andres 30. november 2007, kell 19:36 (UTC)

::: võibolla piisab kui lugeda :en:Richard Stallman ja :en:GNU läbi ?  suwa 30. november 2007, kell 20:28 (UTC)

en:hacker ju ütleb suisa välja, et mõiste häkker pärineb tegevusest, mille moraalne aksepteeritavus on kaheldav -"Also, this citation makes it clear that the common theory that "hacker" originally was a benign term and the malicious connotations of the word were a later perversion is untrue.  The malicious connotations of the word were present from its origins in MIT slang." Ja häkker on ikkagi inimene, kes kasutab oma teadmisi ühiskonna poolt mitte heakskiidetud viisil. Kevin Mitnick pisteti ju lõpuks trellide taha kui häkker. Arvutientusiasmist on asi kaugel. Põhisisu on ikka häkkerlusel arvutiprogrammide turvameetmete likvideerimine - kas siis midagi süsteemi juurde kirjutades või sealt midagi välja lõigates. Seda ju nimetatakse häkkerluseks, kui elimineeritakse programmi koodist vastavad lõigud. Ilus arvamus häkkerlusest - "Häkkerid ei ole olemuselt pahatahtlikud, neid ühendab tavapärasest erinev arusaam intellektuaalsest omandist." Lahe ju... Seega mina oleksin solvunud, kui mind kutsutaks häkkeriks. Olen siiski ainult arvuti hingeelust huvitatud, kuigi möönan, et olen ka häkkerlusega tegelenud, kuid ainult paar korda ja üsna piiratud ulatuses - lihtsalt tahtsin teada, kui keeruline on programmist turvakoodi elimineerimine - ei olnud üldse raske. Kuid kas häkkimine on hea või halb, on juba omaette teema. Peamine on asja sisu - häkker ei ole mitte arvutientusiast, vaid infotehnoloogia alase intellektuaalse omandi võõrandaja.--Hendrix 1. detsember 2007, kell 00:39 (UTC)

see pole nii lihtne, sest kui sul on rohkem nutti, siis algse häkkeri, halvemal juhul isegi kräkkeri, ostavad üles suured firmad a-la IBM jne, mis mõnel aastal võtab erinevates riikides palju patente, sellistel juhtumitel taandub asi sellele, kuidas sa suhtud autoriõigustesse ja avalikesse standarditesse. Nt kui võrgusoket oleks pärit Xeroxi PARC-ist, siis sa plekiksid selle tarkvarajupi kasutamise eest palju, kuid täitsajuhuslikult on see pärit BSD koodist ja kasutad tasuta. Loomulikult on eetiline et autor saab tasutud oma aja- ja ajukulu eest, kuid lõputu plekkimine kinniseid koode pooldavale vahendus-firmale tundub ju ebaeetiline? suwa 1. detsember 2007, kell 07:49 (UTC)

Sõnal "häkker" ja inglise sõnal hacker võib olla mitu tähendust ja sõma tähendus võib olla aja jooksul muutunud. Andres 1. detsember 2007, kell 20:29 (UTC)
Seletussõnaraamatute järgi on nii, et hacker (toksija) on inglise keeles tähendanud (veidi iroonilise varjundiga öelduna) inimest, kes tegi jupiti mingit tööd või siis tööd, mis on  seotud kirjutusmasinal toksimisega. Hack writer oli ajalehtedele kaastööd tegev kirjamees, ajakirjanik. Sõnal hack on (eriti slängis) mitmeid tähendusi, ei puudu ka halvustavad tähendused. Arvutiasjandusega seotult anti sellele sõnale algselt tähendus arvutiga tegeleja, arvutihuviline, arvutiarendaja jmt. Kuritegevusse kaldunud arvutihuvilised on kasutanud seda sõna ilmselt selleks, et oma tegevusele teistugust värvi anda kui sellel on. --Vikker 14. mai 2009, kell 07:24 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://records.viu.ca/~soules/media112/hacker.htm
** In Kräkker on 2013-06-24 11:49:09, 403 200 Sending Processed HTMLX
** In Kräkker on 2013-07-06 09:12:45, 403 200 Sending Processed HTMLX
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:13 (EEST)


Arutelu:Raamatukogude ajalugu

Artikkel [[Raamatukogu]] on juba olemas. Ja kas artikkel on copy-paste Volodinist?

Halb pealkiri. Kogu see jutt võiks esialgu olla artiklis Raamatukogu. Andres 19. november 2007, kell 16:20 (UTC)

Põhimõtteliselt nõus, aga vähemalt teoreetiliselt peaks siia kogunema piisavalt palju materjali, et õigustada eraldi artiklit. See eraldi artikkel peaks olema kindlasti lingitud vastavast alajaotusest artiklis Raamatukogu, kus on antud lühiülevaade ajaloost, ja olema pealkirjastatud Raamatukogude ajalugu, mitte "raamatukogu ajalugu". -- Toomas 19. november 2007, kell 17:24 (UTC)

Pealegi ei tule siia artiklist [[Raamatukogu]] viidet, nii et seda artiklit ei leia üles. [[User:Andres|Andres]] 19. november 2007, kell 16:21 (UTC)

... seda pole võimalik teha, sest Volodini raamatut pole elektrooniliselt välja antud ja kui oleks, siis on raamat selleks liiga mahukas, et seda siia ringi koppida.
Raamatu materjale on kokkuvõtte tegemisel kasutatud küll - ei saa ju ometi uut ajalugu kirjutada. Ja vaevalt ei ükski artikkel siin Wikipeedias on autorite mõttetöö vili, ikka toetutakse mingitele materjalidele, millele tuginedes pannakse oma artikkel kokku.
See märkus on õige, et artikkel oleks pidanud kohe alguses olema Raamatukogu arikli all, kuid tegijal juhtub nii mõndagi ja loodetavasti saab see probleem ka lahendatud. --saara 20. november 2007, kell 12:24 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://pang.nlib.ee/termin/
** In Raamatukogude ajalugu on 2013-06-24 13:04:16, Socket Error: 'Connection refused'
** In Raamatukogude ajalugu on 2013-07-06 21:05:41, Socket Error: 'Connection refused'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:05 (EEST)


Arutelu:Eesti kaitsevägi

Scoutspataljon allub 1. Jalaväebrigaadile, arvan, et ei ole tarvidust eraldi välja tuua. Djreichsfuhrer 19. november 2007, kell 19:48 (UTC)

Nõus.Akra 20. november 2007, kell 10:08 (UTC)

: no muud pataljonid (ja pataljonile vastavad yksused) nimetatakse ju nimepidi, sh suurtykiväegrupp. tabeli ylevaatlikkus kannatab sellepärast, kui mõni pataljoni taseme yksus välja jäetakse, aga muud ilusti ära nimetatakse. iga sõjalist struktuuri korraldatakse altpoolt ylespoole: ja nii on mõistlik hakata struktuuritabeli kaardimaja ehitama vundamendist, mitte tipust, st määratleda kõige madalam tase, mille yksused nimepidi nimetatakse. see tabel siin kompaniisid ega nendega võrdseid yksusi ei nimeta (neil ei olegi vähemalt maaväes pärisnimesid), pataljone nimetab (tase kõrgem yksus ja yhtlasi madalaim, millel on pärisnimed), niisiis oleks kasulik Skaut ära nimetada (ja lisaks need kolm mystilist muud pataljoni, mis Paldiskis olema peaksid; millised need on ja kas nad mujal kui paberi peal yldse eksisteerivad?).

: yldine probleem ongi selles, et juhtimise kõrgemad tasemed lähevadki kummaliseks, poliitiliseks ja ebastabiilseks ja neid korraldatakse iga paari aasta takka ymber. aga pataljonid ehk vähimad staabiga yksused on enam-vähem kindel alusmyyr, kuigi neid kive võidakse ymber paigutada vastavalt yha uutele poliitilistele või strateegilistele suunistele (ja tegelt nii ka tehakse: vahepeal olid moes keskused, nt rahuoperatsioonide keskus, jalaväe õppekeskus jne, millele pataljone allutati; olid ka kaitseringkonnad, millega nyyd midagi tehakse; kogu see rägastik annab tööd vanem- ja kõrgematele ohvitseridele, aga räägib vähe reaalsetest yksustest). Ohpuu 30. juuli 2008, kell 01:00 (UTC)
----
Miinilaevade Divisjoni seitse laeva on küll aegunud informatsioon... 195.222.6.50 1. veebruar 2009, kell 17:55 (UTC)

Paranda julgelt.

Muidugi tuleks juurde märkida, millise aja seisuga kõik need andmed on. Andres 1. veebruar 2009, kell 18:00 (UTC)
Enamuse Eesti ajast (kuni 1929 ja alates 1937) oli Eestil ju ikkagi sõjavägi, mitte kaitsevägi. --Improvisaator 13. veebruar 2009, kell 15:01 (UTC) Eestiaegne sõjaväe struktuur on antud väga kummalisena. Diviisid on antud kõige lõpus, kuigi kõik väeosad kuulusid sinna. Terminoloogia on eksitav. --Improvisaator 13. veebruar 2009, kell 15:04 (UTC)
Kaitseringkondade tagalakeskused, sealhulgas Lõuna krk oma, ei ole eraldi väeosadena klassifitseeritavad.

Kas on olemas institutsioon, mille ametlik nimi on Eesti Kaitsevägi? Kaitseväe põhimääruses ja teistes õigusaktides räägitakse lihtsalt kaitseväest. Võib-olla peaks artikkel "Kaitsevägi" olema just Eesti kaitseväest. Pikne 22. oktoober 2010, kell 14:34 (EEST)

Eesti seadustes räägitakse kaitseväest tõesti väikese tähega. samas on meil kombeks nimetada ka teiste riikide relvajõude kaitsevägedeks ja nende ylemaid kaitseväe juhatajateks. kaitsevägi on yldmõiste, kuid  selliseid Eestis on ainult yks. minu meelest oleks mõistlik artikkel "Eesti kaitsevägi", mis võimaldaks ka teiste riikide kaitsevägedest artikleid kirjutada. artikkel "Kaitsevägi" võiks olla pyhendatud kaitseväe yldmõistele ja viidata siis yksikute riikide kaitsevägesid, sh Eesti oma.

samas ei ole ma kindel, kas iga riigi relvajõude peaks tingimata vastava riigi kaitseväeks nimetama. ilmselt mitte.

minu omale altenatiivse seisukoha võib leida Estermi terminibaasist, kus yks kasutaja on arvanud nii: ""Kaitsevägi" on puhtalt Eesti-keskne termin, tähistades sellisena riiklikke relvajõude Eestis ja ainult siin. Vt ka 'armed forces' - "relvajõud"." Ohpuu 22. oktoober 2010, kell 14:53 (EEST)

: Kui ka mõne teise riigi mõnd sõjaväe struktuuriüksust kaitseväeks nimetada, saab täpsustust kasutada. Pikne 22. oktoober 2010, kell 15:07 (EEST)
Ma ei näe põhjust praegusel kujul (läbiv suurtäht) pealkirja kasutamiseks. Niisamuti on läbiva suurtähega nimetustes Eesti merevägi, Eesti õhuvägi, Eesti maavägi ja Eesti piirivalve. Pikne 23. oktoober 2010, kell 10:19 (EEST):

:: Nõus, põhjust pole. Tegu pole isegi mitte ametliku nimega. Peaks olema "Eesti kaitsevägi". Andres 23. oktoober 2010, kell 11:25 (EEST)
----
Mis siin tehti? Kas varasemast on üle sõidetud? Andres 9. jaanuar 2011, kell 21:56 (EET)
----
Alapealkirju ei vormistata semikooloniga. Andres 22. märts 2011, kell 10:54 (EET)
===UK osalemine 2014. aasta õppustel===
Pietadè:~ 195.50.223.245 8. juuni 2014, kell 21:50 (EEST)
Suurbritannia kaitseminister teatas briti sõjalaeva osalemisest 2014. aasta õppustel „Baltops” ja „Sabre Strike”.Royal Navy sends warship to Baltic amid continuing Ukraine tensions, The Guardian, 8. juuni 2014. Vaadatud 2014-06-08.

Maaväe koosseisu on muudetud, vt redaktsiooni . Kui muutus, tuleks ka varasem info säilitada--Bioneer1 (arutelu) 4. august 2014, kell 15:44 (EEST)
"Lubati moodustada ainult 3000-mehelise Tallinna Omakaitse." Kas Omakaitse oli ainult Tallinnas? Kas 3000 meest on Tallinna linna kohta või üle-Eestiliselt?
----
===Välisoperatsioonid===
Kuskohast pärinevad isikkoosseisu numbrid? Kui minna näiteks Resolute Support artiklile, siis on seal 39 inimest (2019). Kuuldavasti on praegu ka Malis hulga rohkem kaitseväelasi. --Yx teine (arutelu) 22. detsember 2020, kell 13:46 (EET) Kui kaitseväelaste arvu ei taheta näidata, siis võiks numbri ära jätta või märkida üksus nimetusena: rühm, jagu jmt. --Yx teine (arutelu) 22. detsember 2020, kell 13:50 (EET)


Arutelu:Naarits

Kas mitte perekond ei ole Naarits (''Mustela'') ? --[[User:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 19. november 2007, kell 21:57 (UTC)
On küll. Artikli nimi võiks olla [[Euroopa naarits]], sest minumeelest kutsutakse ka [[Ameerika naarits]]at vahel lihtsalt naaritsaks. - [[User:WooteleF|WooteleF]] 20. november 2007, kell 08:55 (UTC)

Miks siis nüüd osa infot välja võeti? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuli 2010, kell 00:23 (EEST)

Mingi ristumist emase euroopa naaritsaga ei saa pidada peamiseks euroopa naaritsa väljasuremise põhjuseks. Otseselt seda uuritud pole, kuid sellele on mitmeid vastuväiteid.
Teada on, et tehistingimustes võivad nad kopuleeruda ja et sel juhul surevad järglased looteeas. Loodusest pärinevaid tõendeid selliste ristumiste reaalselt toimumise kohta pole.
Valgevenes on uuritud mingi invasiooni järgselt 9 euroopa naaritsa looteid, kuid kõik olid normaalsed. Hübriidse päritoluga embrüoid ei leitud.
Mingi ja euroopa naaritsa kohtumised looduses lõpevad Sidorovich'i andmetel peaaegu alati ameerika naaritsa algatatud agressiooniga sõltumata euroopa naaritsa soost. Seda toetavad ka vastavad uuringud tehistingimustes.
Täpsemalt võib lugeda Tiit Marana dissertatsioonist CONSERVATION BIOLOGY OF THE EUROPEAN MINK,
MUSTELA LUTREOLA (LINNAEUS 1761): DECLINE AND CAUSES OF EXTINCTION, 2007
(link http://www.tlulib.ee/files/arts/97/maran6f0bd652a91c86dd17a4e0983e47f154.pdf)

Hea küll, aga miks mitte artiklis sellest kirjutada? Andres 9. juuli 2010, kell 00:56 (EEST)


Arutelu:Optikanähtused

Rohelise kiire pilt ei sobi siia, kuna sellel pole rohelist kiirt näha. Commonsis on paremaid pilte. – [[User:WooteleF|WooteleF]] 20. november 2007, kell 09:09 (UTC)

Kas artikkel :en:optical phenomenon vastab? 193.40.10.180 28. veebruar 2011, kell 21:17 (EET)

Jah. Lisasin keelelingid. Taivo 28. veebruar 2011, kell 21:29 (EET)

Kui eemaldasite autori nime, siis võiks vähemalt viite originaalile lisada:
Andres Kuusk. Optikanähtused taevas. Raamatus "Universum valguses ja vihmas", Koostanud-toimetanud Uno Veismann ja Rein Veskimäe, OÜ REVES Grupp, Tallinn 2005, lk. 69-81.
Andres Kuusk, Tõravere.

Paneme selle siis sisse. Me ei teadnud, et jutt on varem ilmunud. Vikipeedias on artiklid anonüümsed (seda algteksti võidakse ümber teha), kuid iga autori panus on artikli ajaloost näha. Kirjutaja võib oma isiku avada või seda mitte teha. Andres 1. märts 2011, kell 08:58 (EET)

: Vikipeediale loovutatud? – Pole vist hea sõnastus. Autoriõigus kuulub ikkagi autorile (või ka väljaandjale?) ja loovutatud on ta sama hästi ükskõik kellele teisele, kes teksti vaba litsentsi tingimustest lähtudes kasutab. 193.40.10.181 1. märts 2011, kell 09:22 (EET)

:: Jah, see pole tõesti täpne, aga kuidas sõnastada, et oleks ühtaegu täpne ja arusaadav? Andres 1. märts 2011, kell 09:30 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.enviromission.com.au/solar-mission-project/solar-mission.htm
** In Optikanähtused on 2013-06-24 12:41:31, 404 Not Found
** In Optikanähtused on 2013-07-06 17:27:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:27 (EEST)


Arutelu:Johann Köler

Nimetu kasutaja ip aadressilt 84.50.28.6 postitas lehele Vastsemõisa järgmist:  ''Sünnikoha nimi on vale! Õige on Vastemõisa, mis asub Viljandimaal, Vastsemõisa  asub kas Põlva või Võrumaal. ''
Kuna mul endal pole praegu viitsimist ega aega asja uurida siis kommentaari korras äkki on artiklis siiski mõeldud valda... kui ma siin praegu õigesti aru saan siis Vastemõisa vald moodustati alles 1939 (vt  [[Eestis 1939 moodustatud valdade loend]]), aga ilmselt on ka tollel leheküljel viga sees, sedapsi et Suure-Jaani kihelkonda jääb ikkagi ''Wastemois''  --- [[User:Ahsoous|Ahsoous]] 20. november 2007, kell 12:21 (UTC)

Commonsis on nüüd rohkem maale. avjoska 29. november 2008, kell 23:48 (UTC)

Mis tähendab "Vastemõisa (Ivaski)"?
Miks on siin Eesti asemel Eestimaa? Andres 13. jaanuar 2011, kell 01:05 (EET)

Põhjuseta.--WooteleF 13. jaanuar 2011, kell 02:54 (EET)

etwikis on link Johann Köhler, mis peab silmas trükkalit. Kas antud artikli kunstniku variantnimi oli ka Köhler?--Estopedist1 (arutelu) 25. mai 2016, kell 23:24 (EEST)

Tõenäoliselt ei olnud. Ja mis asi on variantnimi? Valesti kirjutatud nimi? Ssgreporter (arutelu) 26. mai 2016, kell 00:25 (EEST)

: Nimedel võivad olla ortograafilised variandid, see ei tähenda tingimata, et on valesti kirjutatud. Minul on ka meeles, et  "Köhler" on olnud levinud kirjapilt. Siin on veel mitu varianti. Ka TEA entsüklopeedias on ära toodud nimevariandid Köhler ja Koeler. Andres (arutelu) 26. mai 2016, kell 09:50 (EEST)

: Johann Köhleri nimega on olnud teisigi tuntud inimesi. Grafenrheinfeldis on Johann Köhleri tänav.

::Lähtusin sellest, et Estopedist teeb pidevalt hulganisti ümbersuunamisi kõikvõimalikelt valesti kirjutatud nimekujudelt, kui otsingukast pakuks selletagi õige artiklipealkirja. Käesoleval juhul võib Köhler ka paika pidada, aga enamasti imestan fantaasiat, millega ta neid ümbersuunatavaid "variantnimesid" tekitab. Ssgreporter (arutelu) 27. mai 2016, kell 01:07 (EEST)

:::enamik mu ümbersuunatavad "variantnimesid" on punaseid lingid etwikist. Kui märksõna on keeleliselt väär, ma ümbersuunamist ei tee, vaid parandan. Piiripealsed juhtumid mainin enamasti aruteludes--Estopedist1 (arutelu) 28. mai 2016, kell 19:37 (EEST)

::::Selle artikli kohta siin oli teie küsimus õigustatud. Aga kui teete ümbersuunamisi artiklites leiduvate punaste linkide põhjal, siis nende hulgas on minu arvates veelgi neid juhtumeid, kui ümbersuunamise asemel oleks pigem vaja mõni vigane nimekuju lingis parandada. Ssgreporter (arutelu) 29. mai 2016, kell 00:59 (EEST)
----
"esimene eesti soost" Kas "eesti rahvusest" ei või öelda? Velirand (arutelu) 2. juuni 2024, kell 10:16 (EEST)

Alustame sellest, kuidas üldse tõendada, et ta eestlane oli. --Andres (arutelu) 2. juuni 2024, kell 14:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:Learand

Tere tulemast Vikipeediasse, Learand!
Ära pane tähele! Võid proovida raamatukogude ajaloo artiklisse Raamatukogu saada. Kui ei õnnestu, küllap keegi tuleb appi. Andres 20. november 2007, kell 14:01 (UTC)

Nagu näed, olen värske tegija - sellest ka mõned apsakad esimestes artiklites. Aga aitäh lohutamast. Eks ma õpin ja arenen:)--saara 21. november 2007, kell 18:39 (UTC)


Arutelu:182. Eesti julgestusgrupp

Tuleks kinni pidada mineviku kasutamisest julgestusgrupi ajaloost kirjutades. Djreichsfuhrer 20. november 2007, kell 20:21 (UTC)
Seda kindlasti. Kogu see artikel on tegelikult toores ja lõpetamata. Tegelikult võib seda esimeseks mustandiks lugeda.Akra 21. november 2007, kell 12:05 (UTC)
----
Artiklis Eesti Pataljon 658 on öeldud, et 659. Idapataljon nimetati ümber Eesti Pataljoniks 658. Siin on teistsugune jutt. Andres 9. september 2008, kell 21:16 (UTC)

:Seal on viga. Idapataljonid  moodustati 181, 182 ja 184 julgestusgruppi baasil ja olid numbritega 667. eraldiasuv 15. idakompanii.
658. rebase pataljon, mis aprillis 1944 sai aluseks 20. Eesti diviisi 47. rügemendi 1. pataljonile. 659. Soodeni pataljon aluseks 47.rügemendi 2. pataljonile. 660. Ellarmi pataljon aluseks 46. rügemendi 3. pataljonile. Omavahel neid pole kunagi liidetud. Akra 10. september 2008, kell 08:16 (UTC)


Kategooria arutelu:Muusikud

Teeks siia alla kategooria DJd. Djreichsfuhrer 20. november 2007, kell 21:27 (UTC)

{[OK}}: on tehtud--Bioneer1 (arutelu) 15. september 2013, kell 19:11 (EEST)


Arutelu:Avatud dokumendivormingud

Siia ei viita midagi. [[User:Andres|Andres]] 20. november 2007, kell 23:10 (UTC)

kohe kindlasti ei ole ainult tekstidokumendid dokumendid. Dokumendid on IT-s on kõik tarkvaralised objektid. Avatud on näiteks paljud graafika formaadid - bmp näiteks. Samuti on avatud formaat videos mpg formaat. Ja kõik arvutiprogrammid on tekstidokumendid. Avatud formaat - laiend kas c., cpp. Võrgupõhised dokumendid on on ainult üks osa dokumentidest.

Filosofeerida võib alati. Ka  viirust, konna, inimest ja Universumit võib vaadelda teatud sorti dokumendina. Üldiselt mõeldakse dokumendi all kindla vormi ja tähendusega informatsiooniallikat. Ent eeskätt on käesolevas artiklis mõeldud "dokumendiga" selle sõna igapäevast, kitsamat, kui soovite nn bürokraatlikku tähendust, "ürikut, paberit" vm sellist. Ühesõnaga dokumenti, milles on põhiliseks infokandjaks tekst. Ka wiki artikkel Dokument käsitleb terminit "dokument" just eeskätt selles tähenduses.  --OpenDocument 22. november 2007, kell 19:50 (UTC)

:looja jaoks võib konn isegi olla dokument. Kuid, seni, kuni me ei küündi konna looma, on konn eluolend. Kui käesolevat artiklit tuleb mõista kitsalt paberkandjana, siis võikski nii kirja panna, mitte vahepeal põigata IT-sse. Ja tekst pole kaugeltki ainus infokandja - pilt on ka infokandja. Igatsorti kaardid näiteks.--Hendrix 23. november 2007, kell 15:46 (UTC)
Ja mis tähendab, et fail peab olema mahult kompaktne. -- Hendrix 21. november 2007, kell 07:14 (UTC)

"Mahult kompaktne" tähendab failivormingu juures enamasti "RAM mälu ja andmekandja (näit. kõvaketta) mahu kasutamises kokkuhoidlik". Heaks etaloniks kontoritarkvara ja eeskätt tekstilise info failivormingute nn kompaktsusele on nende võrdlus klassikalise ASCII tekstfailiga. Võrdlust võib teostada ka teise, samaks otstarbeks kasutatava failivorminguga. Näiteks, ODT failivormingus fail on identselt sisestatud teksti korral väiksem kui DOC vormingus fail. Seega on ODT failivorming kompaktsem. -- OpenDocument 22. november 2007, kell 20:14 (UTC)

:ma väga vabandan, kuid enne kui hakkata diskuteerima faili kompaktsuse/mahu üle, tuleks tutvuda faili mõistega. Fail ei ole dokument.--Hendrix 23. november 2007, kell 15:46 (UTC)
Kas peaks olema ka eraldi artikkel Avatud formaat? Andres 21. november 2007, kell 08:23 (UTC)

arvan ka, et peaks olema, sest kommertstooted, nagu MS Word ja veel palju asju, ei ole avatud formaat - nende kirjeldused ei ole avalikustatud.--Hendrix 21. november 2007, kell 08:44 (UTC)

: kuid siis tuleb ilmselt teha lehekülg Formaat, et mis see see formaat üldse on--Hendrix 21. november 2007, kell 08:59 (UTC)
Selle sõna põhitähendus on seotud paberitoodete kuju ja suurusega. Informaatikas on eelistatav sõna "vorming". Andres 21. november 2007, kell 09:24 (UTC)

Õigekeelsussõnaraamat soovitab kasutada sõna "vorming". Samas mainib ta seal ka sõna"formaat". Arvutisõnastik ütleb "formaat; vorminda; vorming. Esitus-, struktureerimis- ja paigutusviis, nt väljade järjestus käsus, teksti asetus ja ilme dokumendis, andmete kuju ja paiknemine failis, ketta sektorjaotus KA DOSi käsklus, mis valmistab tühja disketi või ketta andmete salvestamiseks ette, muutes ketta formaati nii, et sellele saaks andmeid salvestada. Ka keeletarind, mis määrab andmeobjektide esituse märkkujul kirjes, failis, teates, mäluseadmes või edastuskanalis. Ka teksti etteantud paigutus või küljend prindi või kuva kujul või andmekandjal."

Seega võib nõustuda, et soovitatavam oleks kasutada ingliskeelse termini "file format" vastena terminit "failivorming", kuid ka "failiformaat" pole otseselt vale ja on üpris laialt kasutusel. -- OpenDocument 22. november 2007, kell 20:22 (UTC)

:tegelikult on "file format" täitsa vale dokumendi kontekstis. Fail on ei/ja rida infokandjal. Failil on oma struktuur sõltuvalt kantava informatsiooni talletaja maitsest. Päis jne. Dokumendiks muudab faili alles seal talletuv info. Fail formaadil on tähendus IT aspektist - kuidas on fail paigutatud infokandjal ja millist loogikat kasutatakse. Seega puhas arvutivärk.--Hendrix 23. november 2007, kell 15:46 (UTC)

:: faili mis ei sisalda info pole olemas, seega fail on dokument -- Ahsoous 23. november 2007, kell 16:19 (UTC)

:::kuda nii? Moodustame faili, milles on ainult nullide jada. Määratleme faili parameetrid - arvuti jaoks - ja täitsa on olemas. Aga kas see on dokument? Me näeme seda nulidejada, aga mis tähendus sel on?--Hendrix 23. november 2007, kell 16:49 (UTC)

:::: tähendust ei peagi olema, dokument on see ikkagi - Ahsoous 23. november 2007, kell 16:53 (UTC)

::::: eks neid tähenduseta dokumente ole paberkandjalgi...--Hendrix 23. november 2007, kell 16:56 (UTC)

Avatud vormindusega dokumendid infotehnoloogias:
*tekstitöötlus
**Open Office failid kogu ulatuses

Ei ole olemas mingit spetsiifilist "OpenOffice failivormingut". OpenOffice.org kasutab ISO/IEC 26300:2006 standardile vastavaid OpenDocument failiformaate: .odt tekstitöötlusdokumentide, .ods tabelarvutus, .odp presentatsioonide, .odg graafika jaoks. Täpselt samu OpenDocument standardile vastavaid failivorminguid kasutavad ka teised tootjad ja tarkvarapaketid:  KOffice. Google Docs, IBM Lotus Symphony, SUN StarOffice jm. -- OpenDocument 22. november 2007, kell 23:59 (UTC)

:ok...--Hendrix 23. november 2007, kell 15:46 (UTC)

: RTF ei ole avatud failivorming: Tsiteerin Wiki artiklit: "The Rich Text Format (often abbreviated to RTF) is a proprietary document file format developed by Microsoft" -- OpenDocument 22. november 2007, kell 21:49 (UTC)

:enne kui tsiteerida, tuleb tutvuda olukorraga. MS on avalikustanud RTF käsustiku - ma olen ise seda programmeerimisel kasutanud.--Hendrix 23. november 2007, kell 15:46 (UTC)

:: See, et Microsoft midagi avalikustanud on, et tee RTF-st veel avatud standardit või avatud failivormingut: "The standard is still owned by Microsoft to this date; as of January 2007 it is up to version 1.9." Lisaks sellele ütleb ka Microsoft ise RTF spetsifikatsioonis, et "Microsoft may have patents, patent applications, trademarks, copyrights, or other intellectual property rights covering this document or the subject matter included in this document.  The furnishing of this document does not give you any license to these patents, trademarks, copyrights, or other intellectual property."

:: Lisaks palun täpsusta enda jaoks terminit "avatud standard". Euroopa Liit on selle defineerinud järgnevalt: "The European Union adopted the following definition in its European Interoperability Framework[6]:

:: USE OF OPEN STANDARDS To attain interoperability in the context of pan-European eGovernment services, guidance needs to focus on open standards. The following are the minimal characteristics that a specification and its attendant documents must have in order to be considered an open standard:

:: The standard is adopted and will be maintained by a not-for-profit organization, and its ongoing development occurs on the basis of an open decision-making procedure available to all interested parties (consensus or majority decision etc.).

:: The standard has been published and the standard specification document is available either freely or at a nominal charge. It must be permissible to all to copy, distribute and use it for no fee or at a nominal fee.

:: The intellectual property - i.e. patents possibly present - of (parts of) the standard is made irrevocably available on a royalty-free basis. There are no constraints on the re-use of the standard."

:: Ei saa just väita, et MIcrosoft oleks "not-for-profit organization" :)  -- OpenDocument 26. november 2007, kell 14:42 (UTC)

:::"Avatud failiformaat tähendab, et [...] spetsifikatsioon on kõigile soovijaile kättesaadav" - tundub, et arutelu hakkab sohu kiskuma. Artikkel räägin avatud failiformaadist, mitte standardist. Need on täiesti kaks ise asja. Mina võin ju luua rakenduse ja koos sellega avalikustada andmete salvestamise algoritmi ehk faili struktuuri, aga ega see siis tähenda, et minu poolt loodu oleks standard. RTF faili struktuur on avalikult dokumenteeritud ja ma ei näe põhjust sel teemal vaielda.--Hendrix 26. november 2007, kell 16:33 (UTC)
Veidi materjale IBM ja Novelli inseneridelt, mis puudutab RTF standardiseeritust (teadupärast teeb näiteks Novell hetkel Microsoftiga küllaltki tihedat koostööd): "So, the RTF standard was just a dump of Word's features, done when and how Microsoft felt like doing it. As one wag quipped, "RTF is defined as whatever Word saves when you ask it to save as RTF..... …As in the case of of RTF, Microsoft forced Novell to delay its time-to-market while redeveloping its applications to an inferior standard. Because these standards were lifted directly from Microsoft's own applications, those applications were always "compatible" with the standards."
Nende väidete paikapidvavust saab igaüks ka ise kontrollida, salvestades mõnes Wordis ja veel mõnes programmis RFT v1.3 või 1.6 faili ja katsudes siis neid faile eri rakendustes avada. Reeglina oma kogemuste järgi avab ja toimetab RTF failidega kõige korrektsemalt Adobe FrameMaker. Kui FrameMakeris RTF fail salvestada, siis on enam-vähem kindel, et tulemus on suuresti sama ka teistest programmides seda faili avades. Igatahes MS Wordide eri versioonid teevad aga jumal teab mis RTF faile.
Üldiselt võib 100% nõustuda järgmise väitega: "Microsoft is trying to dumb down the concept of standards and interoperability to a point where these concepts are meaningless and ineffective. This is not because they want to support standards more easily in their products. No, it is because they do not want standards at all."--OpenDocument 26. detsember 2007, kell 14:44 (UTC)
----
**pdf
** MS Office - osaliselt

Ei saa nõustuda MS Office nimetamisega avatud failivormingute kasutajana. MS DOC failivorming ei ole avatud ja selle ülimalt omakasupüüdlik monopolistlik kasutamine Microsofti poolt on olnud peamisi põhjusi, miks üldse alustati kontoritarkvara failivormingute rahvusvahelist  standardimist, mis päädis ISO standardi OpenDocument vastuvõtmisega. Ka Microsofti uus failivorming OOXML ei ole sisuliselt avatud failivorming selle sõna üldlevinud tähenduses, kuna sisaldab Microsofti patente, litsentse ja viiteid Microsofti omanduses olevale koodile ja ainult Microsofti käsutuses olevale infole. Microsoft OOXML rakendamine teiste osapoolte poolt on raskendatud ja sisuliselt ebapraktiline, kuna ainult Microsoft ise suudab koostada korrektseid OOXML faile. Seejuures ei ole ka Microsoft ise välja tulnud rakendusega, mis OOXML failivormingut täielikult kasutaks. Põhjalikku teemakäsitlust leiab NOOXML veebilehelt Avatud failivorming peab olema sõltumatu ühest kindlast rakendusprogrammist, tootjast või operatsioonisüsteemist. See peab olema kirjeldatud (ja soovitatavalt standarditud) viisil, mis võimaldab selle täielikku, litsenstivaba kitsendusteta rakendamist kõigil soovijatel -- OpenDocument 22. november 2007, kell 20:14 (UTC)

:kordan ennast - osaliselt--Hendrix 23. november 2007, kell 15:46 (UTC)

:kuna vaidlus kisub poliitiliseks, siis lisaksin nati oma arvamust ses "omakasupüüdliku monopolismi" asjus. MS on kommertsfirma ja tema ainuke eesmärk on võimalikult palju pappi kokku ajada. Ärifirma eesmärgiks ei ole, ega ole kunagi ka olnud ajude pingutamine üldise hüvangu nimel. Ja kes selles süüdi on, MS on monopolist? MS või? Kus on MS konkurendid? Nüüd on nad olemas, aga kus nad enne olid? Ma vastan, aga võibolla mõne jaoks vastuvõetamatult - püstitasid loosungeid stiilis "I hate Microsoft". Ja milleni see viis - MS monopolismile. Nüüd on siis lõpuks ärgatud ja aru saadud, et kisamisega ei võidelda monopolismi vastu, vaid tegutsemisega. Ja selle tegutsemise üheks tulemuseks on Open Office. Vot nii.--Hendrix 26. november 2007, kell 18:26 (UTC)
*arvutigraafika
** svg
** png
** bmp
** tiff
** dxf
** mpg
** MS originaal avi
** jpeg
*varia
**ps--Hendrix 21. november 2007, kell 11:45 (UTC)

Viidatud veebilehe http://www.artsturm.ee/odf/ ja käesoleva Wiki artikli kirjutaja on sama isik (OpenDocument), seega ei tohiks olla probleemiks ka autoriõigused. Viited on samas ka teksti sees.
----
Peaks tegema ümbersuunamised avatud dokumendivorming, avatud dokumendivormingud, võib-olla ka avatud failivorming ja avatud failivormingud. Andres 23. november 2007, kell 09:20 (UTC)
----
ühest küljest nagu tundub, et artikkel räägib nn. digitaalsest paberimajandusest, kuid viidatakse jällegi muudele asjadele, nagu esitlus, joonistamine... Ma ei ole sugugi kindel, et panin õiged intervikid, kuid paremat nagu ei leidnud--Hendrix 1. detsember 2007, kell 15:44 (UTC)
minu arust pole kategooria "vaba tarkvara" õige. Pigem ikka büroomajandus. Tarkvara on instruktsioonide kogumik, mis suunab arvuti tegevust. Panete tarkvara käima ja midagi juhtub. Kuid üritades käivitada digitaalset dokumenti, ei juhtu midagi, kui pole vastavat tarkvara installeeritud. IT aspektist on tegemist andmebaasidega, mitte tarkvaraga.--Hendrix 1. detsember 2007, kell 15:54 (UTC)
----
kui dokumendiformaadi all mõistetakse seda kontorivärki, miks on siis selles artiklis räägitud html-st. Html ei ole mingil juhul kontoriga seotud.--Hendrix 4. detsember 2007, kell 18:25 (UTC)

Sun-i enam pole, on Oracle. suwa 11. juuni 2010, kell 19:00 (EEST)


Malli arutelu:Sugupuu

Malli kutsumise kood:
 {{Sugupuu
|nimi=[[...]]
|isa= [[...]]
|isaisa= [[...]]
|isaisaisa=[[...]]
|isaisaema=[[...]]
|isaema= [[...]]
|isaemaisa= [[...]]
|isaemaema= [[...]]
|ema= [[...]]
|emaisa= [[...]]
|emaisaisa= [[...]]
|emaisaema= [[...]]
|emaema= [[...]]
|emaemaisa= [[...]]
|emaemaema= [[...]]
}}

Ma ei tea, aga mulle tunduks loogilisem kui see puu oleks teistpidi - Ahsoous 26. detsember 2007, kell 13:00 (UTC)

Mall on kopitud rootsi vikist. Sama on kasutusel ka inglise vikis. Inglise vikis on erinevaid malle selleks ja päisnik (see kelle esivanemaid loetletakse) on neis alati vasakul pool. Ka ühes maailma suurimas sugupuuteemalises portaalis rootsweb on päisnik alati vasemal pool. - WooteleF 26. detsember 2007, kell 13:46 (UTC)

: Tahtsin sama öelda, mis Ahsoous juba ütles. Tükk aega nuputasin mis selle sugupuuga öelda tahetakse, kuni lõpuks taipasin, et lugema ei tule hakata mitte vasakult, vaid paremalt. Ma ei tea kuidas seal portaalis, aga kas kõige tavapärasem pole mitte et päisnik on hoopis all? 195.50.201.39 16. august 2009, kell 19:55 (UTC)

::Mismõttes paremalt? Esivanemaid loetakse ikka ju päisnikust alates. Levinud on tõepoolest variant, et päisnik on kõige all, aga seda kõige tavapärasemaks pole küll alust nimetada.--WooteleF 16. august 2009, kell 19:57 (UTC)

: Küllap võib probleemidatea ka tagurpidi lugeda, kui tegu on korralikult väljajoonistatud sugupuuga. Aga sellise lihtsa süsteemi juures tahaks pigem kõige pealt põlvnemise suuna (vanem → noorem) üles leida. 195.50.201.39 16. august 2009, kell 20:08 (UTC)

::Kahjuks ei oska ma mõistlikku lahendust välja pakkuda. Olen taolise kujutamisviisiga niivõrd harjunud, et see tundub kõige loogilisemana: kasutavad seda nt. eelpoolmainitud rootsweb, teised vikid, kõikvõimalikud muud leheküljed (nt. http://historiska-personer.nu/ , hea Skandinaavia genealoogiale keskendunud sait).--WooteleF 16. august 2009, kell 20:25 (UTC)

Tegin malli Sugupuu2, mis erineb mõnevõrra senisest. Artiklis jääks ta välja paistma nii:
Kas selline lahendus oleks parem või halvem?--WooteleF 28. aprill 2010, kell 21:38 (EEST)

Nagu ma aru saan, erineb see tabeli päise poolest. Minu meelest pole selle päise järele tarvidust, sest seda rolli täidab alapealkiri, mis harilikult on otse tabeli peal. Ja päises olev nimi on suurelt tabeli vasakus reas niigi olemas. Mu hinnangul see mall ei tee asja paremaks, sest ei lisa midagi uut. Taivo 28. aprill 2010, kell 22:18 (EEST)

:Peamine erinevus on see, et ta on peidetav. Kohati tunduvad need suured tabelid lühikestes artiklites inetud.--WooteleF 28. aprill 2010, kell 22:27 (EEST)

::Aa, mul on vana arvuti. Jaa, peidetavusest on kasu. Muide, meie eesmärk on ikka pikk artikkel. Kas pikas artiklis ei tundu inetu? Taivo 28. aprill 2010, kell 22:43 (EEST)

:::Pikas artiklis on talutavam. Vrdl. Haakon VII ja Henri (Luksemburg). Samas tundub mulle, et ka pikas artiklis on meeldivam peidetavat tabelit kasutada.--WooteleF 28. aprill 2010, kell 22:53 (EEST)

Peidetud kujul on ka minu meelest parem, kuid malli pealkirjas pole vist vajadust aastaarvudele ja päis võiks kokkupanduna säilitada oma laiuse. Äkki oleks parem midagi inglise vikis oleva sarnast (Näide), kus tekst väiksemas kirjas ja mall võtab ka ise isiku nime pealkirjaks, kuigi eesti keeles on viimast vist siiski raskem teostada. PS! Võib-olla peaks tegema ümbersuunamisi ka näiteks "Luksemburgi suurhertsog Jean" puhul lisaks ka artiklilt Luksemburgi suurhertsog Jean. --Jaanusele 29. aprill 2010, kell 00:01 (EEST)

:Selle võib üle võtta küll. Inglise vikis on see igatahes enimkasutatud. Ma homme uurin seda asja.--WooteleF 29. aprill 2010, kell 00:05 (EEST)

::Neid inglise viki ahnentafel-malli on kole keerukas kasutada. Sugupuu loomiseks tuleb artiklis kasutada kolme malli ning lisada veel mingeid parameetreid. Selleks, et nende kasutamine oleks õigustatud, tuleks seda malli muuta nii, et sugupuu loomiseks piisab ühest mallist ja mingeid muid parameetreid lisama ei pea. Eesti keele iseärasuste pärast ei ole võimalik kasutada malli, mis pealkirja järgi ise tabelile nime paneb. Mulle igatahes tundub, et inglise viki mall ei oma eeliseid meie oma ees (v.a 5 põlvkonna kirjutamise võimalus). Viisin mallis Sugupuu2 sisse muudatused ja päis säilitab nüüd kokkupanduna oma suuruse.--WooteleF 29. aprill 2010, kell 14:03 (EEST)

::: Minu meelest on en-wikis kasutatav mall liiga kirju. --kanakukk 29. aprill 2010, kell 14:12 (EEST).

Praeguse (29. september 2020, kell 18:03 (EEST)) enwi „Ahnentafel“i ajalugu ütleb alustusajaks 25.03.2018 ja keelte veerg ei mahu 1440-le monitorile ära; lisasin ka siia (moodulisse saab vajadusel muudatusi sisse viia) — Pietadè 29. september 2020, kell 18:03 (EEST)
Kui |collapsed=yes , siis |title=Pealkiri siia...— Pietadè 29. september 2020, kell 18:40 (EEST)


Arutelu:SK-39

Teeks siia kategooria Eesti relvad. Djreichsfuhrer 22. november 2007, kell 19:52 (UTC)

Seljakoti minu arust ei saa relvaks nimetada. Küll aga kuulub sõjaväe varustuse hulka. Võib-olla oleks vajalik ka kategooria Eesti sõjaväe varustus ja kategooria Eestis valmistatud relvad või midagi sarnast Eesti relvad tundub kuidagi ebatäpne.Akra 22. november 2007, kell 20:13 (UTC)
Vaatasin kuidas on teiste riikide relvade kategooriad, arvan et sobib ka Eesti relvad.Akra 22. november 2007, kell 20:22 (UTC)

Paneks siis Eesti sõjaväe varustus. Relvad mõtlesin rohkem Eesti miinide kohta. Djreichsfuhrer 22. november 2007, kell 20:58 (UTC)
Huvitav, siin nimetatakse teda E-39. --Numbriga kärumees 15. oktoober 2011, kell 12:26 (EEST)


Arutelu:Katana

Siin on kasutatud üksteisele alluvaid kategooriaid. "Jaapani mõõgad" on praegu "Jaapani relvade" all, aga peaks olema ka "Mõõkade" all. "Ida-Aasia mõõgad" tundub mulle liiast olevat kuna mitmekordselt pole vaja ehk täpsustada. – [[User:WooteleF|WooteleF]] 23. november 2007, kell 09:41 (UTC)

Varasem versioon:
'''''Katana''' (刀) ehk '''nihontō''' (日本刀) on [[Jaapan]]i [[mõõk]]. Katana omamine oli lubatud vaid [[samurai]]dele.

Katana pikkus sõltub tema omaniku ehk kasutaja kasvust, anatoomilisest geomeetriast. Katana on väga kerge, ca 95 cm pikkuse mõõga kaal võib olla vaid 800 grammi. Katana on pigem lõike- ja torkerelv, kui raiumiseks mõeldud mõõk. Katanaga püüti teha vastast võimalikult kahjustavaid lõikeid, lõigates läbi nt. suuri artereid ja veene.
Katana on arvatud relvanduse ajaloo kümne kõige tõhusama relva hulka.

Legendi järgi leiutas Jaapani mõõga sepp Amakuni. Alguses olid Jaapani mõõgad sirged, kuid 8. sajandil leidsid sõdalased, et kõver mõõk tuleb tupest kiiremini välja ja lõikab paremini. 986. ja 1598. aastate vahel valmistatud Jaapani mõõku kutsutakse kotōdeks ("vanad mõõgad"). Katanasid hakati taguma ligikaudu aastal 1400.
Jaapani ajaloo pikal rahuperioodil soikunud katanade tootmine suretas välja ka mõõga valmistamise tehnoloogia.
1934. aastal alustas Jaapani valitsus sõduritele katanade tootmist. Neid nimetatakse gendaitōdeks. Gendaitōd leidsid Teises maailmasõjas ohtralt kasutamist. Need mõõgad olid valmistatud masstoodanguna ja ei vastanud vanade mõõkade kvaliteedinõuetele. Tänapäeval originaalkatana terasega sarnast terast toota pole õnnestunud.
Tänapäeval valmistatakse enamik katanasid siiski pigem dekoratiivesemeteks, sest hea katana valmistamine on väga aeganõudev ja ka rituaalidega seotud toiming. Ka vanade traditsioonide järgi valmistatud tänapäevane katana on väga hinnaline.

Samuraid kandsid pikka mõõka (katanat) ja lühikest mõõka (wakizashit) mõõgatupes vöö vahele pistetult. Mõlemat kanti tupes, terav serv ülespoole. Samuraiseisuse tekkimisel sai zen-budismi õpetusest lähtuvaist võitluskunstidest omaette teadus. Iga kohalik isand pidas ülal vehklemiskooli, kus tema kaaskondlased said mõõgakäsitsemist õppida. Katana kasutamise vilumus saavutati aastatepikkuse ränga treeninguga. Harjutamiseks kasutati puust (tavaliselt punasest või valgest jaapani tammest – bokken) ja bambusest mõõku ning alates 17. sajandist hakati õppimise ajal kandma polsterdatud kehakaitseid, et vigastuste ohtu vähendada.
Katanat kanti ainult väljaspool maja. Wakizashit kanti kogu aeg. Rainahaga kaetud must käepide (nakago) oli sageli seisuse sümboliks. Selle otsa võidi kasutada löögirelvana, kui vastane oli nii lähedal, et samurai ei saanud katanat välja tõmmata. Käekaitsmeta (tsuba) mõõku kutsuti tsukadeks.''
--Andres (arutelu) 14. mai 2023, kell 23:16 (EEST)


Arutelu:Viljandi lahing

Puudub lehekülg Viljandi lahing. Andres 24. november 2007, kell 17:53 (UTC)

Kas siinne artikkel on üldse vajalik, kui on olemas artikkel Viljandi piiramine? kas need ei peaks ühendama? avjoska 23. detsember 2007, kell 13:13 (UTC)
Ühendasin artikli Viljandi piiramisega. Akra 17. märts 2008, kell 20:43 (UTC)

Ka Viljandi piiramine vajaks ilmselt eraldi lehekülge või suunamist siia. Kõiki piiramisi saab käsitleda lahingutena, kuid kõik lahingud ei olnud otseselt seotud piiramisega. Athanasius Soter 8. jaanuar 2011, kell 19:30 (EET)

on link Viljandi piiramine (1481). Kas sel aastal pole sellist sündmust olnud?--Estopedist1 (arutelu) 9. august 2018, kell 10:40 (EEST)


Arutelu:Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus

Siia ei viita midagi. Andres 25. november 2007, kell 09:31 (UTC)

aegunud--Estopedist1 (arutelu) 6. november 2015, kell 11:27 (EET)

"...mõttekoda, mis asutati 2006. aasta märtsis Vabariigi Valitsuse otsusega." – Mis Vabariigi??? — Pietadè (arutelu) 5. august 2014, kell 00:00 (EEST)

Eesti Vabariigi ikka. Täpsustasin artiklit--Estopedist1 (arutelu) 6. november 2015, kell 11:27 (EET)

üks link tuleb märksõnale Balti Kaitseuuringute Keskus. Ilmselt on see sama asutus--Estopedist1 (arutelu) 6. november 2015, kell 11:27 (EET)


Kasutaja arutelu:Avs~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Avs! Andres 25. november 2007, kell 09:34 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Avs~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Lihula lahing

Lahingus hukkus ka Rootsi jarl Karl Döve. Aga kuidas tema nime eesti keelde tõlkida? Döve on vist rootsi keeles kurt. – WooteleF 25. november 2007, kell 10:12 (UTC)

Kui eesti keeles selle nime tõlkimise pretsedenti pole, siis las jääb esialgu rootsi keeles. Kui tuleb artikkel, saab seal nime tähendust selgitada.  Andres 25. november 2007, kell 10:33 (UTC)
Ja kas kuningas Johani artikkel peaks olema Johan I (Rootsi) või Johan Sverkersson nagu rootsi vikis? - WooteleF 25. november 2007, kell 10:16 (UTC)

Võiks olla lihtsalt Johan I. Teisi sellenimelisi kuningaid ju pole, ja meil on kombeks rohkem järjekorranumbreid kasutada. Ja kui ka oleks, ei ole hea teha sulgudega linke, kuni vastavat artiklit pole. Hiljem saab selle pealkirja alla linkida alla variandid, sealhulgas Johan I Sverkersson. Andres 25. november 2007, kell 10:33 (UTC)

:Eestlaste jaoks oli see väga tähtis võit, mis äratas uusi lootusi ja andis usku oma jõusse. Rootslaste eliitvägi purustati ja kogu vallutuskatse oli sellega nurjatud.

:Välja võetud. Kiskus nagu veidi liialt padurahvusromantiliseks. Athanasius Soter 2. jaanuar 2011, kell 23:55 (EET)

tühistasin selle redaktsiooni (), kus puuduvad viited--Bioneer1 (arutelu) 4. mai 2013, kell 18:52 (EEST)
___________
Oletuslik ja viitamata jura välja võetud. Artiklit peaks kaitsma, tundmatu vandaal ilma aruteluta muudkui kisub maha minu tehtut.
Hallsilm.

Hallsilma muudatuste põhjendused: "Väga naljakas on vaadata kuidas Minnekon võtab peaaegu püha tõena Hendriku nimetatud eestlaste kaotusi aga ristisõdijate numbrilisi kaotusi sõnastab ILMSELT liialdatuks. Omalooming tuleks ära jätta mõlemil juhul eks?!" ja "Vandaalitseja poolt tagasipandud oletuslik hinnang ära muudetud uuesti. Mallist välja võetud Liivimaa ristisõda ja jäetud Eestlaste muistne vabadusvõitlus. Eesti ajalooteadus käsitleb seda niimoodi"

Lahingu infokasti ei pole minu arvates viiteid vaja panna. Tekstis on viide ilusti olemas ja artikkel pole nii pikk, et seda oleks raske leida.

Kui tahta täpselt järgida Eesti ajalooteaduse seisukohta (mida kokkuvõtvalt vahendab Eesti ajaloo üldkäsitluse II köide), siis tuleks kustutada hoopis muistse vabadusvõitluse, mitte Liivimaa ristisõja mainimine. --Minnekon (arutelu) 5. august 2015, kell 01:50 (EEST)

Viitamata väidetega redaktsioon välja võetud

Vanema riimkroonika järgi langesid kõik rootslased, Henriku järgi mõned pääsesid. Kui Tarvel oma raamatus väitis, et kogu garnison tapeti, kas ta põhjendas, miks ta nii arvab, nt et Henrik pole usaldusväärne vms (kuigi tavaliselt peetakse ikka hiljem kirjutatud riimkroonikat ebausaldusväärsemaks)? Muide ka Marika Mägi siin viidatud allikas mainib ilma lähema seletuseta, et kogu garnison tapeti, viidates ise Henriku kroonikale, kus on aga mustvalgel kirjas, et osa pääses ja läks taanlaste juurde. Võib-olla nad ei märganud Henrikut lugedes seda väidet, sest see paikneb veidi ebaloogilises kohas, paar lauset pärast algselt langenutest rääkimist - nii võib tõesti tekstist mulje jääda, et kõik tapeti.--Minnekon (arutelu) 16. august 2019, kell 16:02 (EEST)

Vaatasin viimaks raamatust järgi ja tundub, et su hypotees märkamatuse kohta on täppi. Viitab korraks Henrikule garnisoni suurusest rääkides ja lisab lyhidalt, et hävitati tervenisti. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. august 2019, kell 22:33 (EEST)


Arutelu:Maracanã staadion

Staadionid tuleb kanda Staadionite loendisse. Andres 25. november 2007, kell 10:20 (UTC)

See kirjutisenimi peaks kuuluma linnaosale. suwa 3. aprill 2012, kell 11:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ruhm15

Tere tulemast Vikipeediasse, Ruhm15!
Kas tahad koostada artiklit e-raamat? Andres 25. november 2007, kell 10:26 (UTC)

Tõepoolest, nii see on.

Siis võid sisu kohe panna pealkirja e-raamat alla. Andres 25. november 2007, kell 14:04 (UTC)
Tänan, seda võimalust kasutan kindlasti. Natuke läheb veel redigeerimisega aega.
Huvitav, et millegipärast ei näidata pilte, kuigi teen kõik nii nagu vikipeedia reeglites ette nähtud.

Pilte saab kasutada Commonsist (nende juures on pildi lehel selline logo: , või laadida üles omatehtud pilte. Mujal internetis olevaid pilte näidata ei saa. --Metsavend 18. detsember 2007, kell 18:46 (UTC)
Aitäh vastuse eest!


Arutelu:Westminster

Kui teha intervikilingid, siis tuleb kuskile poetada ka link eesti viki artiklile. Andres 25. november 2007, kell 11:10 (UTC)

Õige pealkiri on "City of Westminster". :en:Westminster on veel üks väiksem koht selle sees. Raamaturott (arutelu) 2. september 2022, kell 17:09 (EEST)

Tehke siis korda. Kõik lingid siia tuleb kontrollida. --Andres (arutelu) 4. september 2022, kell 08:07 (EEST)
Siin on järgitud eesti traditsiooni: . On ka võimalus teha väikse koha jaoks eraldi artikkel, jättes selle siin ümbersuunamiseks. --Andres (arutelu) 4. september 2022, kell 08:11 (EEST)


Kategooria arutelu:Teine maailmasõda

Teeks Suvesõja kohta eraldi kategooria. Djreichsfuhrer 25. november 2007, kell 12:28 (UTC)


Arutelu:Jumalaema kiriku kellalööja

Keegi tark võiks öelda, kas filmil on ka ametlik eestikeelne tõlge... 62.65.226.39 25. november 2007, kell 13:31 (UTC) alias Jürka
Ma soovitaks ariklile siiski vabas tõlkes eestikeelne pealkirja panna, näiteks "Jumalaema kiriku kellamees". Tõlkimata kujul sobiks paremini lihtsalt viide inglise Vikisse. Isegi kui keegi on selle konkreetse filmi pealkirja kunagi eesti keelde tõlkinud ja seda teisiti teinud, peaks ikka aru saama millega tegu kui filmi valmimisaastat ja orginaalpealkirja artiklis mainida.--195.50.211.151 27. jaanuar 2009, kell 20:20 (UTC)

Me ei tegele siin vaba tõlke väljamõtlemisega. Seega: kui ametlikku eestikeelset nime pole, jääb filmile originaalkeelne nimi. Ivo 27. jaanuar 2009, kell 20:27 (UTC)

: Kas "Jumalaema kiriku kellamees (tummfilm 1923)" artiklist Jumalaema kirik Pariisis ei ole siis õige. --Tiuks 27. jaanuar 2009, kell 20:30 (UTC)

:: Mis 'ametlikust nimest' siin räägitakse? Sama filmi võib ju eri allikates olla tõlgitud erinevalt. Mis siis pealkirjaks panna. Minu meelest võib vaba tõlge olla pealkirjaks. --Metsavend 27. jaanuar 2009, kell 22:06 (UTC)

::: Mina teisaldaksin "Jumalaema kiriku kellamees (film 1923)", sest tummfilm selgub artiklist. --Tiuks 27. jaanuar 2009, kell 22:51 (UTC)

:::: Selle pealkirjaga on ikka üsna mitu filmi, kusjuures ainult animafilmil on eestikeelne pealkiri. Arvan, et peaksime tegema siia täpsustuslehe ja kasutama ingliskeelset pealkirja, välja arvatud animafilmi puhul. Seesama pealkiri oli kuskil ka teisiti tõlgitud, aga ma ei mäleta, kuidas. Andres 31. jaanuar 2009, kell 11:41 (UTC)

: TEA entsüklopeedias on selle filmi pealkijaks "Jumalaema kiriku kellalööja" -- Ahsoous 19. juuli 2010, kell 18:54 (EEST)

:: Arvan, et täpsustusleht Jumalaema kiriku kellamees, kuhu on suunatud Jumalaema kiriku kellalööja, oleks hea. Ja siis oleks ükskõik, kas anda siinsele artiklile eesti keeles pealkiri "Jumalaema kiriku kellamees (film 1923)" või "Jumalaema kiriku kellalööja (film 1923)" (minu poolest võib TEA varianti eelistada). Pikne 19. juuli 2010, kell 19:45 (EEST)

::: Minu meelest võiks selle täpsustuslehel ainult "vaata ka" alla panna. Andres 20. juuli 2010, kell 19:46 (EEST)

should be about the novel, "The Hunchback of Notre Dame (film 1923)" should about this, and there should be "The Hunchback of Notre Dame (film 1996)" about the Disney version. 65.0.175.211 7. märts 2009, kell 03:28 (UTC)

We have Estonian name for novel... You can find it under the name Jumalaema kirik Pariisis and it is linked in this article too... Jürka 7. märts 2009, kell 05:13 (UTC)

The Disney film should be under Jumalaema kiriku kellamees (joonisfilm 1996). Andres 7. märts 2009, kell 14:49 (UTC)

: Ei, miks? Lihtsalt Jumalaema kiriku kellamees, sest sellise pealkirjaga ei paista rohkem teoseid olema... Jürka 9. märts 2009, kell 18:51 (UTC)

:: Kas mitte Vanemuise suvelavastus polnud sellise pealkirjaga? Andres 9. märts 2009, kell 23:04 (UTC)

:::Ei tea, pole kuulnud... Siis tekib ka küsimus, kumb on "tähtsam"... pakun, et film... või panna suunamisleheks... Jürka 18. märts 2009, kell 17:05 (UTC)

:::: Artiklis Jumalaema kirik Pariisis seda mainitakse, pealkirjaks Jumalaema kiriku kellamees (Urmas Lennuk). Võta pealkirjad tollest artiklist. Andres 18. märts 2009, kell 18:51 (UTC)


Arutelu:Aafrika Liit

Pildiallkirjad korda teha. Andres 25. november 2007, kell 14:11 (UTC)


Arutelu:Maailmamuusika

sellisel kujul sobiks sõnaraamatusse--[[User:Hendrix|Hendrix]] 26. november 2007, kell 19:13 (UTC)

<
Terminist, ehk sobiks eesitkeelne maailmamuusika ???

siis peaks teisaldama...--Hendrix 26. november 2007, kell 19:30 (UTC)
Mumeelest katab see sõnapaar mitte ehedat pärimusmuusikat vaid pigem sellist,
millele on leitud GBS/USA muusikatööstuse poolt tulutoov väljund.
Kõrvadele meeldivamaiks näiteiks võiks olla:
* :en:Paul Simone
* :en:Ladysmith Black Mambazo - tänavune jõulujazzi peaesineja
suwa 26. november 2007, kell 19:20 (UTC)

märksõna etno peab ilmselt silmas sama asja. Nt plwikis ongi tehtud ümbersuunamine, vt :pl:Etno. Seevastu svwikis suunab etno märksõna alla etnopop (etnopopp), vt :sv:etno--Estopedist1 (arutelu) 17. september 2018, kell 11:36 (EEST)


Arutelu:Käsnad

Mis mõttes on nad kõige primitiivsemad? Andres 26. november 2007, kell 22:39 (UTC)

Nad on kõige primitiivsemad, kuna eristunud (arenenud) (ilmselt) kaelusflagellaatidest, kes on aga protistid. Kuna käsnadest järgmine (ehitustasemelt kõrgem kui käsnad ja madalam kui pärishulkraksed) loomade hõimkond on Agnotozoa (kel on aga eristunud koed – olemas algelised päriskoed), käsnadel aga päriskoed puuduvad, siis seetõttu käsnasid lugeda kõige primitiivsemateks.  --Dj Capricorn 27. november 2007, kell 09:24 (UTC)

: See selgitus võiks artiklis olla. Andres 27. november 2007, kell 09:48 (UTC)

:See on mu enda kokkuvõtlik eristamisalus, ja pole selle täielikus õigsuses veel kindel --Dj Capricorn 27. november 2007, kell 10:12 (UTC)

Kahes allikas olen kohanud, et kirjutatakse mülleri jõekäsn, grammatiliselt tuleks taksonoomias nimeline takson kirjutada (nimi) suurtähega --Dj Capricorn 28. jaanuar 2008, kell 15:37 (UTC)

Järgi õigekeelsusreegleid. Andres 28. jaanuar 2008, kell 19:27 (UTC)


Kasutaja arutelu:לערי ריינהארט/monobook.js

__TOC__
[[image:This users contributes BiDi 03.jpg|thumb|right|meta:BiDi workgroupmozilla:402155  ·  landfill:3304]]

→ [ wikt:yi:user_talk:Gangleri/monobook.js|uselang=en#explanations] ←
·Gangleri·T·m: Th·T·email me· 28. november 2007, kell 06:27 (UTC)


Arutelu:Krüptofüüdid

Kas siis kromalveolaadid on riik?

uusimaid algoloogide teadmisi ei tea, kuid päris ametlikult riigiks teda veel minu meelest ei loeta, ehkki ülisageli (ilmselt lihtsustamise mõttes) käsitletakse riigina --Dj Capricorn 28. november 2007, kell 20:33 (UTC)

: Artiklis Kromalveolaadid teda riigiks ei nimetata. Andres 29. november 2007, kell 10:16 (UTC)
Kas neid saab ka mõnesse loendisse kanda? Andres 28. november 2007, kell 20:12 (UTC)

Ma arvan, et loendit on veel vara teha, ehkki üks lahendus oleks nt protistide loend --Dj Capricorn 28. november 2007, kell 20:33 (UTC)

: Mis tähendab "vara teha"?

: Artiklis (või vähemalt tabelis) ei mainita, et tegu on protistidega. kui on, siis tuleks sinna kanda. Andres 29. november 2007, kell 10:17 (UTC)
Mis mõttes "neelvetikad" mitteteaduslik on? Andres 28. november 2007, kell 20:15 (UTC)

olen lugenud, et nii nimetatakse neid maakeeli, aga ei osanud siin artiklis paremini sõnastada --Dj Capricorn 28. november 2007, kell 20:33 (UTC)

: Arvan, et seda võib pidada lihtsalt sünonüümiks. Igatahes ei ole see vähem "teaduslik" kui "koldvetikad". Andres 29. november 2007, kell 10:15 (UTC)

:: jah neelvetikad on võrdväärsed koldvetikatega, ma ajasin sassi sõna maakeeli, millel on erinevalt kontekstist mitu tähendust --Dj Capricorn 29. november 2007, kell 19:51 (UTC)

::: Võib-olla olekski "Neelvetikad" parem pealkiri. Andres 30. november 2007, kell 11:54 (UTC)

Krüptofüüdid on ka taimede eluvorm, sõltuvalt eeskätt uuenemispungade asukohast. Ei osanud praegu seda kuidagi paremini viidata, võib-olla oleks parem näiteks Krüptofüüdid (eluvorm), ...(ökoloogia) --Dj Capricorn 30. aprill 2008, kell 21:29 (UTC)


MediaWiki arutelu:Spam-whitelist

Sellel lehel arutame, millised spämmifiltri alla käivad lehed tuleb avada.

See on Eesti ansambli The Flowers of Romance koduleht ning linki sellele on tarvis lehel The Flowers of Romance. Andres 29. november 2007, kell 10:12 (UTC)

Kuidas siis sellega jääb. Andres 23. detsember 2007, kell 11:47 (UTC)

Arvan, et võiks avada, ehkki pole hädavajalik. Sarnaseid saite peaks veel olema --Dj Capricorn 23. detsember 2007, kell 11:46 (UTC)

jah. --WikedKentaur 5. juuli 2008, kell 06:06 (UTC)

uudisteportaal blacklistis?? --WikedKentaur 5. juuli 2008, kell 06:02 (UTC)

eemaldada. --WikedKentaur 5. juuli 2008, kell 06:02 (UTC)

võib küll propaganda saidiks nimeteda, aga ei pea keelatud olema. --WikedKentaur 5. juuli 2008, kell 06:17 (UTC)

eemaldada. --WikedKentaur 5. juuli 2008, kell 06:19 (UTC)
----
Kas meil on mingi protseduur? Võib-olla jätaks esialgu arutelu ära ning paneks kõik siin mainitud nimekitja sisse? Arutama hakkaks alles siis, kui keegi tahab nimekirjast midagi välja võtta. Andres 5. juuli 2008, kell 07:21 (UTC)
----
Kui kaldkriips on esimene sümbol, siis asi ei tööta. --Jaan513 26. märts 2009, kell 13:49 (UTC)

Pane siis õigesti. Andres 26. märts 2009, kell 16:09 (UTC)

::de:MediaWiki:Spam-whitelist järgi saab aru, kuidas peaks olema. Muudan siin ära. --Jaan513 26. märts 2009, kell 16:57 (UTC)


Arutelu:Tekstiredaktor

paluks täpsemalt viidata, kus see "Infotehnoloogia. Sõnastik. Osa 23: Tekstitöötlus" paikneb.--Hendrix 3. detsember 2007, kell 17:35 (UTC)

Täpsemini, kui Eesti Standardikeskuse lehele http://www.evs.ee/ viidata ei saa, sest teadupärast on standardid kaitsud autoriõigustega ja nende avaldamine, reprodutseerimine jne. on ilma Eesti Standardikeskuse loata keelatud. Küll aga saab iga asjast huvitatud isik sealtsamast osta endale standardi koopia.

:viitamist tasuliste teenuste lehekülgedele võib vaadelda varjatud reklaamina. Viitamine artiklis peab osundama kohta, kust mingi väide on pärit. Lugeja ei pea hakkama rahakotti kergendama, et Vikis kirjutatut täpsustada. Ja kui standardid on kaitstud autoriõigusega, siis kuidas nad saavad olla avalikud?? Kas Eesti Standardikeskus on ärifirma nagu Microsoftki...?

::Eesti Standardikeskus EVS on mittetulundusühing, mis loodi Vabariigi Valitsuse 30.11.1999 korraldusega ja alustas tööd 1. aprillil 2000 "Tehnilise normi ja standardi seaduse" (RT I 1999, 29, 358) alusel. "Tehnilise normi ja standardi seaduse" paragrahvi 9 lõike 3 ja "Vabariigi Valitsuse seaduse" paragrahvi 44 lõike 2 alusel anti mittetulundusühingule Eesti Standardikeskus õigus tegutsemiseks Eesti standardiorganisatsioonina. Vastav leping Standardikeskuse ja Vabariigi Valitsuse vahel sõlmiti 24. aprillil 2000, mis sätestas vastastikused õigused ja kohustused standardimistegevuse korraldamisel Eestis.

::EVS on aktsepteerinud Maailma Kaubandusorganisatsiooni WTO poolt kaubavahetuse tehniliste tõkete kõrvaldamiseks ette nähtud standardite koostamise, vastuvõtmise ja kohaldamise hea tava (WTO TBT Code of Good Practice). Standardikeskus on: Euroopa Standardikomitee CEN täisliige; Elektrotehnika Standardikomitee CENELEC täisliige; Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni ISO kirjavahetajaliige; Rahvusvahelise Elektrotehnika Komisjoni IEC liitunud liige

:: Üheks CEN ja CENELEC liikmekssaamise eeltingimuseks on, et standardid oleksid vastavas riigis kaetud kirjastamisõigust kaitsva seadusandlusega. Rahvuslik standardiorganisatsioon peab tagama, et kirjastamisõigus ja sellega seotud kasutusõigus kuuluksid talle. Selle standarditel peab olema vastav kirjastusõigusele viitav klausel. Eestis kuuluvad Autoriõiguse seaduse (RT I 2000, 16, 19) alusel standardid ja standardikavandid teoste hulka, millele laieneb autoriõigus. CEN on sisse viinud ametliku autoriõiguste loovutamise protseduuri tagamaks, et CEN tehniliste komiteede, alamkomiteede ja töörühmade delegaadid loovutaksid autoriõiguse CEN kasuks. CEN ja CENELEC poolt väljatöötatud Euroopa standardite kasutusõigus kuulub CEN ja CENELEC rahvuslikele liikmetele. Ükski standardi element ei saa olla patendiõiguse aluseks. Kuigi, kui standardi käsitlusalas peaks olema midagi patendiõiguse alla langevat, tuleb sõlmida litsentsileping patendi valdajaga. Samuti laieneb autoriõigus kõigile ISO ja IEC standarditele ja publikatsioonidele. Rahvuslik standardiorganisatsioon on kohustatud kaitsma oma riigis ISO ja IEC autoriõigust.

::Muide, ka Rahvusvahelise Standardiorganistasiooni ISO kõigi standardite paber- või elektroonilise koopia omandamise eest tuleb maksta. --OpenDocument 05. detsember 2007, kell 07:35 (UTC)

::: Igatahes pole mõtet panna siia kaudseid linke. Parem siis juba viidata paberväljaandele. Andres 5. detsember 2007, kell 08:02 (UTC)

Kirjeldus on küll ürgaegne, hetkel saab gedit-iga ka nt :utf-8-ga salvestada jne. suwa 13. oktoober 2010, kell 01:20 (EEST)

Kasutatakse ka sõna tekstitoimeti, aga ma ei oska öelda, kas see on sama, mis tekstiredaktor või tekstitöötlusprogramm. Panin praegu siia. Anthrax11 30. august 2011, kell 09:10 (EEST)

Selle  järgi sama asi, kuigi mina kuulen sellist väljendit esimest korda.--Kyng 30. august 2011, kell 10:31 (EEST)


Arutelu:Ansambel (muusika)

Siin artiklis on puudu, kuidas nimetatakse vastava arvulisi ansambleid (duo, duett)jne. Saksa vikis on iseigi mall tehtud.  Kellel lähiajal aega on, siis võiks ära teha. Ma ei tea kuna ise sellega tegelema hakkan.--Tiuks 3. detsember 2007, kell 19:18 (UTC)

Ma proovisin teha malli ansamblikoosseisude kohta Kasutaja:Adeliine/Proov. Palun, kas sa võiksid vaadata, kas see sobib, sest ma ei oska veel üldse malli teha. Võib-olla tuleks pealkirja "Ansamblid" muuta, aga mul ei tule pähe, mis parem oleks. Adeliine 27. märts 2008, kell 15:06 (UTC)

: Ma ei saa aru, miks on mitu artiklit ühest asjast (Ansamblimuusika). Võiks teha sellele ümbersuunamise sellele artiklile, sisu seal küll ei ole. Väga hea, et malli tegid. Lisan selle Kasutaja:Tiuks/Kategoria:Mall:Vikiprojekt Muusika#Mallid, et hiljem ära ei kaoks, kui õige kategooria saab. --Tiuks 27. märts 2008, kell 15:21 (UTC)

: Palun lisa mall  ka teistele koosseisudele. Kui vigu näed, siis paranda. --Tiuks 27. märts 2008, kell 15:26 (UTC)

::Aga kuidas duo ja trioga siis on, kas nad on ainult instrumentaalkoosseisud või kehtivad ka lauljatele? Adeliine 27. märts 2008, kell 15:34 (UTC)

::: Duo ja trio on pillidele, duett ja tertsett lauljatele. Need ongi vikis valed. --Tiuks 27. märts 2008, kell 15:39 (UTC)

Vokaalmuusikas loetakse ansambliks sellist lauljate rühma, kus ühele häälele kirjutatud partiid laulab kuni kaks lauljat. Kui sama partiid laulab kolm või enam lauljat, siis on tegemist kooriga. Võtsin välja. Kui näiteks kolmehäälses teoses laulab iga häält kolm inimest, siis on see vägagi ansambel, nonett nimelt. Adeliine 20. aprill 2008, kell 18:11 (UTC)

See on reegel, et kui üle kolme on siis on orkester või koor. Klassikalised heliteosed on 4-häälsed ja 4*3=12. See ei ole väljamõeldis. --Tiuks 20. aprill 2008, kell 20:41 (UTC)

:Siis kirjutada juurde, et just klassikalises vokaalmuusikas, kus teosed on neljahäälsed. Muidu on eksitav. Adeliine 20. aprill 2008, kell 20:48 (UTC)

:: Aga see võib kehtida ka mujal. Olen lihtsalt klassikalise muusika kooli saanud, harmoonia õpetus kaasa arvatud. --Tiuks 20. aprill 2008, kell 21:31 (UTC)

Mulle tundub, et muusikagrupp ei ole eesti keele termin. See on lihtsalt inglise keelest otsetõlge (music group, musical group). Adeliine 12. august 2011, kell 17:43 (EEST)

Ei julgeks väita, et see otsetõlge on, vikipeedias kategooriagi nimega muusikagrupid (muidugi võimalik, et autorid on samad). Google annab samuti 3200 tulemit. Sõnastikust teda ei leia küll, see on tõsi.

Ehk peaks kasutama hoopis: muusikakollektiiv? See on ka sõnaraamatus olemas. c.c. 12. august 2011, kell 17:51 (EEST)

Lähtusin ansambli mõiste defineerimisel Jeremy Montagu koostatud Groove artiklist "ensemble": ensemble (Fr., ‘together’). (1) A group of instrumentalists or singers, of any size from two players to an entire orchestra, though the term is most often applied to a chamber-music group or a small chamber orchestra (2) By extension, the degree of unanimity of timing, balance, and style between the members of such a group: the subordination of the preference of the individual to that of the group. (3) In opera, an ensemble is an item for two or more soloists. --Andrus Kallastu (arutelu) 16. oktoober 2014, kell 10:54 (EEST)

Palun lisa see viide artiklisse ka iga lõigu või väite järele, mis sealt pärit. Adeliine 16. oktoober 2014, kell 15:04 (EEST)

:See on ju elementaarne teave, milles pole midagi originaalset. Viitama peaks hakkama siis, kui keegi leiab, et asjad on kuidagi teisiti. Lisaks ma põhimõtteliselt ei poolda definitsioonidele viidete lisamist, sest minu meelest Vikipeedia definitsioon peaks olema konsensuslik, mitte pimesi mõne konkreetse allika autoriteedist lähtuv. --Andrus Kallastu (arutelu) 17. oktoober 2014, kell 00:35 (EEST)

::Minu jaoks ei ole elementaarne, et ka orkester on ansambel, ja mulle tundub, et on veel teisi, kelle jaoks ei ole. Samuti, kui viidet ei ole, siis võib tekkida kahtlus, et kolmas lõik on originaaluurimus. Ma rõhutan, on võimalik, et kellelgi tekib kahtlus (mitte et mina praegu seda vaidlustaksin), ja seepärast on kindlam viide lisada. Ma saan aru, et Sulle tundus viide ebavajalik (mina jätan ka tihti samamoodi viite panemata, kui arvan teabe elementaarse või allika kergesti leitava olevat), aga ma arvan, et piisav põhjus viite lisamiseks on praegu see, et mina seda palun. Viitamine ei muuda artiklit halvemaks. Kui Sa juba pidasid vajalikuks viide arutellu panna, siis minu palvel võiksid artiklisse ka lisada. Adeliine 17. oktoober 2014, kell 15:16 (EEST)


Arutelu:Vikerraadio

Sõnasaated pakuvad mitmekülgset informatsiooni ja professionaalset analüüsi, kuulajatelt oodatakse kaasamõtlemist ja oma arvamuse avaldamist. Eesmärk on olla kuulajale abiks ühiskonnas toimuvate muutuste mõtestamisel, maailmapildi ja väärtushinnangute kujundamisel. Saatekavas on tähtis koht uudistel. Olulisematest sündmustest Eestis saavad Vikerraadio kuulajad osa otseülekannete vahendusel. Oma osa on programmis meelelahutusel ja hoolikalt valitud muusikal.

See on vesi. Andres 4. detsember 2007, kell 06:28 (UTC)

:See tuleks kustutada. Mingit infot sealt juurde ei saa. Kõlab nagu reklaam. – WooteleF 4. detsember 2007, kell 10:44 (UTC)

Arvan, et Margus Saar ei ole Vikerraadio ajakirjanik, vaid lihtsalt külalis-saatetegija. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. detsember 2007, kell 11:53 (UTC)

Mart Ummelas on välja võetud, kuid teda võiks mainida endise tegijana. Andres 14. juuli 2011, kell 01:11 (EEST)
Meelis Kompusega sama lugu. Andres (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 20:40 (EET)

Sama lugu Lauri Hussariga. Andres (arutelu) 29. jaanuar 2017, kell 13:24 (EET)

Vikerraadio on Eesti Rahvusringhäälingu (Eesti Raadio) raadioprogramm

Kui ÕS-i ja EKSS-i uskuda, siis programm ta küll ei ole. 2001:7D0:87FF:6480:FDCA:A7CB:5AE2:36EE 11. märts 2017, kell 06:47 (EET)

:Millegipärast pole seda tähendust EKSS-is sees. Vanasti öeldi "esimene programm", toonane Vikerraadio oli teine programm. Andres (arutelu) 11. märts 2017, kell 11:41 (EET)

::Vaata märksõna programm EKSS-is. Pigem on see raadiojaam või raadiokanal. Ka viidatud EPL-i artiklis on seda nimetatud raadiojaamaks. Ja Vikipeedias on see Eesti raadiojaamade loendis. 2001:7D0:87FF:6480:FDCA:A7CB:5AE2:36EE 11. märts 2017, kell 12:18 (EET)

::: Ma ju vaatasin ja ütlesin, et millegipärast ei ole seal seda tähendust, milles vanasti öeldi "esimene programm". Ka praegu kasutab ERR selles tähenduses sõna "programm", vaata näiteks . EKSS-is ei ole ka "raadiojaama" sellist tähendust, milles Vikerraadio võiks olla raadiojaam. "Raadiokanalit" üldse ei ole. Minu meelest nimetatakse raadiojaamas ka organisatsiooni, mis toodab raadiosaateid, aga Vikerraadio ei ole eraldi organisatsioon. Andres (arutelu) 11. märts 2017, kell 21:40 (EET)

::::Ilmselt on õige öelda, et (raadio)jaam X edastab (raadio)programmi Y (raadio)sagedusel Z. Kas pole? Adeliine 11. märts 2017, kell 23:24 (EET)

::::: Päris nii see kindlasti ei ole. Mingil sagedusel edastab saateid ikka raadiosaatja. Raadioprogrammi jaoks pole ei raadiojaama ega ka mitte raadiosagedust vaja (internetiraadio, translatsioonijaam, kaabeltelevisioon vmt).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. märts 2017, kell 23:35 (EET)

::::::Raadiosaatja tehnilist rolli saadete edastamisel vähendamata kinnitan Adeliinele, et nii öeldakse ja kirjutatakse küll: raadiokanal edastab uudiseid ja teeb otseülekandeid. See on selline väga levinud kujundlik ütlus, umbes nagu see, et keegi loeb Tolstoid või Runnelit. Kuriuss 19. juuni 2017, kell 19:07 (EEST)
----
Peatoimetaja nimi uuendati, viide aga jäeti muutmata. Velirand (arutelu) 1. veebruar 2020, kell 14:30 (EET)

Sai korda. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. veebruar 2020, kell 15:03 (EET)


Arutelu:Klassikaline muusika

Siin olid välislingid Euroopa klassikaline muusika http://en.wikipedia.org/wiki/Classical_music --Tiuks 4. detsember 2007, kell 15:10 (UTC)

Artiklis on jutt kahest eri tähendusest. Minu meelest ei saa sellisel juhul üldse välislinke panna. See artikkel tuleb kas teha täpsustusleheks või rääkida siin ainult ühest tähendusest. Andres 4. detsember 2007, kell 16:20 (UTC)

: Esimene räägib Viini klassikutest, kes kuuluvad ka siia ja teise all on mõeldud tegelikult kogu klassikalist muusikat (süvamuusika), mis peaks tulema artiklisse Euroopa klassikaline muusika. See on keskajast tänapäevani. See artikkel on ainult klassikalisest perioodist = klassitsismiga.--Tiuks 4. detsember 2007, kell 20:45 (UTC)

:Eraldi on veel muistne klassikaline ajastu inglise vikis. Sellest peaks tõesti tegema täpsustuslehe. Klassikalise perioodi kohta peaks siis tegema artikli klassikaline periood või klassikaline muusika (periood) ja klassitsism (muusika) teha ümbersuunamisega või vastupidi.--Tiuks 5. detsember 2007, kell 01:47 (UTC)

:: Ma pean silmas, et vikilingid on praegu valed. Artiklis on juttu kahest eri mõistest, lingitud artiklid aga räägivad ühest mõistest. Andres 5. detsember 2007, kell 08:08 (UTC)

:: Teen ettepaneku vormistada see lehekülg siin täpsustuslehena linkidega  Klassitsism (muusika), Süvamuusika ja vajaduse korral veel midagi. Andres 5. detsember 2007, kell 08:10 (UTC)

hõlmab klassikaline muusika keskajast tänapäevani

Arusaamatu. Andres 5. detsember 2007, kell 08:13 (UTC)

: Euroopa klassikaline muusika algab Gregoriuse koraaliga ja see on ju keskaeg. Tegelikult tuleb kaasaegsel muusikal teha vahet 20. ja 21.  sajandi klassikalisel muusikal. Kas paneks siis 20. sajandini? Saksa vikis räägitakse uuest muusikast ühes artiklis. http://de.wikipedia.org/wiki/Epoche_%28Musik%29 . Ma arvan, et seda artiklit peaks niipalju kohendama, et paneks siia üldise klassikalise muusika ajastud ja stiilid: (keskajamuusika, renessanssmuusika, barokkmuusika, klassitsism (muusika), romatism (muusika)). Või teeks sellest Klassitsism (muusika) artikli, mis oleks vist parem variant. Keegi ei hakka ju praegu üldist klassikalise muusika artiklit kirjutama.--Tiuks 5. detsember 2007, kell 10:40 (UTC)

:: Lauseehitus on arusaamatu. Mida ta hõlmab? Igatahes aga on kogu aeg olnud paralleelselt olemas näiteks rahvamuusika.

:: Üldist klassikalise muusika artiklit pole tarvis, vaid vähemalt eraldi üks leht klassitsistlikust muusikast ja üks leht süvamuusikast. Pole kindel, et see pealkiri hästi sobib artiklile klassitsismist muusikas. Andres 5. detsember 2007, kell 10:54 (UTC)

::: Mulle jõudis küsimus kohale. Hõlmab ajastuid keskajast tänapäevani.--Tiuks 5. detsember 2007, kell 11:31 (UTC)

:::: Muusika ei koosne ajastutest. Andres 5. detsember 2007, kell 12:06 (UTC)

Muusikalise klassitsismi tuntumateks esindajateks ... Kas võib kirjutada muusikastiili tuntumateks esindajateks? --Tiuks 4. august 2008, kell 10:10 (UTC)
Ma tahtsin selle küsimusega teada saada kas  "klassitsistlik muusika" on stiil. Siitan kasutab näiteks barokiajastu muusika ja muusikaline barokkstiil. Sel ajal eristati 3 stiili: kiriklik, kammer- ja teatraalne stiil. --Tiuks 4. august 2008, kell 11:31 (UTC)

Jah, ajastu ja stiil on kaks erinevat asja. Seetõttu on muusika ajaloos ajastutest rääkimine otstarbekas heal juhul keskaja lõpuni. Sealt edasi on tark rääkida eelkõige stiilidest. See on keeruline problemaatika.--Andrus Kallastu 4. august 2008, kell 12:35 (UTC)

TLNE-s (TEA laste- ja noorteentsüklopeedias) on klassikaline muusika ehk kunstmuusika. Kuigi heliloojate näited on klassitsismiajast, siis võiks ikkagi selles artiklis rääkida kunstmuusikast. "Nüüdismuusika hõlmab paljusid stiile nagu bluus, džäss, kantri, rokk, reggae, disko, punk, new age, funk, räpp, latiino, elektronmuusika, tekno ja house" (selles loetelus oleks nagu populaarmuusika stiilid). --Tiuks 12. september 2008, kell 08:53 (UTC)

Kas tänapäeva muusika polegi kunst?--WooteleF 12. september 2008, kell 09:04 (UTC)

: Kunstmuusika all ei mõelda kunsti ja seda võib vist nimetada ka süvamuusikaks. Minu jaoks on see mõiste uus ja jään lootma Andrusele, kes oskab võib olla selles selgust tuua. Hetkel leidsin :de:Kunstmusik, :en:Art music, millel on saksa viki link :de:E-, U- und F-Musik. --Tiuks 12. september 2008, kell 09:24 (UTC)

::Muusikate (kasutan meelega mitmust) liigitamisel näib joonistuvat välja kolm suuremat liigitusalust:

::# Ajalooperiood, mille piirid tulenevad enamasti ühiskonna üldistest omadustest

::# Stiil, mis võib iseloomustada ka erinevatel ajalooperioodidel loodud muusikat

::# Mingi üldisem filosoofiline kategooria (süvamuusika - levimuusika, kunstmuusika - rahvamuusika, klassikaline muusika - uus (ehk veel kujunemata esteetilise väärtusega) muusika jne). Sellistel liigitusalustel jaotused on keerulised, kuna lähtuvad enamasti subjektiivsetest hinnangutest.

::Niisiis rääkida ja liigitada võib mitmeti, kuid iga kord tuleks teha selgeks ja nimetada, millisel liigitusalusel liigitatakse ning selgeks tuleks teha ka see, kes ja millal ning mis põhjusel on mingi termini kasutusele võtnud (näitkes jaotus süvamuusika-levimuusika). Samuti ei saa erinevate liigitusalustega seotud mõistete vahele tõmmata automaatset võrdusmärki, mida näitab kasvõi mõiste 'klassikaline muusika' mitmetähenduslikkus.--Andrus Kallastu 12. september 2008, kell 11:41 (UTC)

Udust asja defineerima asudes on tulemuseks kahjuks veel suurem udu. Klassikaline muusika, nagu seda nii pikas ajavahemikus vaadeldakse, ei saa kindlasti olla muusikastiil, sest millised oleks sellisel juhul selle muusika stiilitunnused? Miks see leht ei oleks võinud jääda täpsustusleheks? --Andrus Kallastu (arutelu) 2. detsember 2012, kell 12:30 (EET)
Näiteks The Oxford Dictionary of Music jätab klassikalise muusika mõiste defineerimise lahtiseks ja pakub ka välja eelkõige täpsustuslehe: "Oxford Music Online. The Oxford Dictionary of Music. Classical. article url: http://www.oxfordmusiconline.com:80/subscriber/article/opr/t237/e2198
Classical.
Term which, applied to mus., has vague rather than specific meaning:
(1) Mus. comp. roughly between 1750 and 1830 (i.e. post‐Baroque and pre‐Romantic) which covers the development of the classical sym. and conc.
(2) Mus. of an orderly nature, with qualities of clarity and balance, and emphasising formal beauty rather than emotional expression (which is not to say that emotion is lacking).
(3) Mus. generally regarded as having permanent rather than ephemeral value.
(4) ‘Classical music’ is used as a generic term meaning the opposite of light or popular mus."
Copyright © Oxford University Press 2007 — 2012.
--Andrus Kallastu (arutelu) 2. detsember 2012, kell 12:44 (EET)

Ma ei leia seda viidet enam üles inglise vikist. Kohendasin selle ajavahemikuks. --Tiuks (arutelu) 2. detsember 2012, kell 12:53 (EET)

Muutsin definitsiooni. --Tiuks (arutelu) 2. detsember 2012, kell 17:50 (EET)

:Probleem on selles, et mõistel 'klassikaline muusika' ei ole ühest definitsiooni. Pigem on tegu mingi hinnanguga, mida hakati andma ca 17. sajandil. Samuti see ei ole ainult süvamuusikamõiste, sest räägitakse ka näiteks "klassikalisest rokkmuusikast", "dsässmuusika klassikast" jne. Samuti, mida tähendab näiteks mõiste "süvamuusika 11. sajandist"? Olen jätkuvalt seisukohal, et praegusel kujul on see artikkel eksitav. --Andrus Kallastu (arutelu) 3. detsember 2012, kell 15:41 (EET)

:: Ma kustutan siis selle definitsiooni ära. --Tiuks (arutelu) 3. detsember 2012, kell 16:06 (EET)

::: Näib küll õigem nii. Kui Sind see teema huvitab ja kui Sa ei pääse mingil põhjusel infole ligi, võin saata Groove'i entsüklopeedia artikli .pdf-kujul. Selleks saada mulle palun oma meiliaadress minu meilile andrus.kallastu@eesti.ee --Andrus Kallastu (arutelu) 4. detsember 2012, kell 22:06 (EET)


Arutelu:Sun StarOffice

"StarOffice põhineb OpenOffice.org projektil, kuid erinevalt OpenOffice.org tarkvarast ei ole StarOffice vabavara." - mis see tähendab? Kas seda, et Sun kasutab GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsentsi vääratel eesmärkidel. Minu teada GNU litsentsidel põhinevaid algoritme ei tohi suletuks teha.--Hendrix 4. detsember 2007, kell 19:15 (UTC)

OpenOffice.org ei kasuta GNU tavalist litsentsi, vaid LGPL (GNU Lesser General Public License)-i: Most GNU software, including some libraries, is covered by the ordinary GNU General Public License. This license, the GNU Lesser General Public License, applies to certain designated libraries, and is quite different from the ordinary General Public License. We use this license for certain libraries in order to permit linking those libraries into non-free programs. --OpenDocument 04. detsember 2007, kell 19:46 (UTC)
kas mitte vastupidi ei ole, et OpenOffice on StarOffice põhjale üles ehitatud? - Ahsoous 4. detsember 2007, kell 19:24 (UTC)

Algselt küll, aga enam mitte. Sun lasi ostetud Staroffice 5.x koodi vabaks ja lõi Openoffice.org projekti, mille kallal siis vabatahtlikud tööle hakkasid. Praegu teeb Sun teatud aja tagant Openoffice.org koodist nn "snap-shoti", mida veel täiendavalt testib, lisab oma sõnaraamatud jm kola, ning paneb müüki StarOffice-na.  --OpenDocument 04. detsember 2007, kell 19:37 (UTC)

I think Sun StarOffice and Oracle Open Office should be merged in the same article ? Pok148 1. november 2010, kell 11:27 (EET)

So think I. Andres 1. november 2010, kell 19:10 (EET)


Arutelu:Jürgen Rooste

Artiklist ei selgu, mis aasta märtsikuust Jürgen Rooste Soome Eesti Instituudi juhataja on.
Entsüklopeediasse ei sobi väljend "praegu on". Praegu osutub ehk juba sekundi pärast valeks.
Eesti Instituut on üks asi, asutus Eesti Instituut Soomes on teine asi (filiaal).

"Praegu" on üleliigne, sest olevik ütleb selle ära. Aga olevik ise vananeb. Andres 27. aprill 2009, kell 21:13 (UTC)
Rooste pole ju Ginsbergi üksi tõlkinud. Sotsia asi on muutunud. "aitab ETV-l teha luulesaadet" - pole hea ütlemine. kirjandusfestivali Sotsia juhtfiguure - naljakas väljend. --Riisikas 23. mai 2010, kell 12:12 (EEST)

Palun paranda, kui Sa niikuinii tead. Andres 23. mai 2010, kell 12:27 (EEST)
Mõned asjad tegin paremaks, aga siin on ikka mõndagi ähmast ja kahtlast. Katsub uurida. --Riisikas 23. mai 2010, kell 12:33 (EEST)

Käesolevas artiklis on andmed vananenud.

Selle kommentaari kirjutaja on samuti teretulnud vabatahtlikult Vikipeediat toimetama. Ave Maria (arutelu) 2. juuli 2012, kell 16:05 (EEST)
Artiklis Jürgen Rooste kohta on andmed lootusetult vananenud ega anna õiget teavet.

Palun aita ajakohastada!--Morel (arutelu) 30. juuli 2012, kell 14:51 (EEST)
Mis tähendab "lõputöö vormistas"? Siin oli enne ka "kraadi sai", see on välja võetud. Andres (arutelu) 19. juuni 2015, kell 11:32 (EEST)


Kasutaja arutelu:Laanekass~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Laanekass!
Tõstsin Su jutu pealkirja IP-telefon alla. Andres 6. detsember 2007, kell 16:09 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Laanekass~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Teet

Tere tulemast Vikipeediasse, Teet! Andres 7. detsember 2007, kell 06:08 (UTC)

Tere! Ehk lisaksid mõnedele piltidele litsentsid. Mallid nende märkimiseks leiad siit kategooriast.
*:Pilt:Veski mõisa peahoone detsember 2007.jpg
*:Pilt:Veskimõisa bussipeatus.jpg
Kui oled teisigi pilte üles laadinud, lisa neile ka.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 10:51 (EEST)


Arutelu:Padise vald

''Kloostri vald'' ei ole Padisel olnud kuni sajandivahetuseni vald vaid sellenimeline vald asus [[Kirblas]].[[Kasutaja:Akra|Akra]] 7. detsember 2007, kell 06:28 (UTC)

Elanikke: 2050 (2004) Geonarva 8. juuli 2008, kell 19:30 (UTC)

elanikke=1742 (seisuga 1.01.2008) Taivo 19. juuli 2010, kell 19:52 (EEST)

1722 (1.01.2010) --Oop 8. juuni 2011, kell 12:31 (EEST)

Leemet Vaikmaast tuleks rääkida eraldi artiklis. --[[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. mai 2024, kell 10:47 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.padise.ee/kaart/title.html
** In Padise vald on 2013-06-24 12:44:41, 404 Not Found
** In Padise vald on 2013-07-06 17:59:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:00 (EEST)


Kasutaja arutelu:Filo~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Filo!
Palun vaata lehekülge [[Arutelu:Liitsed minevikuajad]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. detsember 2007, kell 10:33 (UTC)

Tere! Kasutaja [[:cs:User:Filo|Filo]] tšehhi vikipeediast soovib seda nime endale. Kui satud mingil juhuslikul põhjusel seda lehekülge lugema, palun anna teada, kas oled nõus kasutajanimest loobuma või mitte. Seda saad teha kas: 1) mulle e-kirja saates (jaan_r@yahoo.com) või 2) siia allapoole kirjutades. --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] ([[Kasutaja arutelu:Jaan513|arutelu]]) 3. detsember 2012, kell 12:22 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Filo~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Virtuaalraamatukogu

kuna tegemist siiski digitaalse värgiga, siis peaks arvestama arvutiasjanduses väljakujunenud terminoloogiaga, muidu läheb asi segaseks. Arvutiga seoses tähendab virtuaalsus midagi ajutist - virtuaalketas, virtuaalmälu. Miks peaks olema raamatukogu midagi ajutist. Andmed on püsivalt andmekandjale kantud ja ei kao nad sealt kuhugi. Seega pean mõistet virtuaalraamatukogu mitte päris õigeks. Las olgu e-raamatukogu, nagu on e-kiri. Virtuaalraamatukogu on küll ilusa kõlaga, aga kas kõla on nii väga oluline mõiste juures?--Hendrix 7. detsember 2007, kell 18:31 (UTC)

Mõlemad sõnad on laialdaselt kasutusel, kuid ma ei tea, kas neil on sama tähendus. Igatahes ei ole tegu mingi Vikipeedias leiutatud sõnaga. Andres 7. detsember 2007, kell 18:44 (UTC)

:Google annab päringule "virtuaalraamatukogu" 73 vastet, "e-raamatukogu"-le 31700 vastust...--Hendrix 8. detsember 2007, kell 08:51 (UTC)

:: Mina sain "virtuaalraamatukogule" 37 000 vastust. Andres 8. detsember 2007, kell 09:43 (UTC)

:::proovisin uuesti - ikka 73 vastust... "virtual library" andis küll hulganisti vastuseid - ligikaudu 1290000.--Hendrix 8. detsember 2007, kell 10:29 (UTC)

:Eesti Pangal on virtuaalraamatukogu. Tartu Ülikooli raamatukogul on e-raamatukogu. Usaldan TÜ pikaajalist kogemust e-raamatukogu vallas rohkem (alates 1980-te lõpust) ja aksepteerin nende terminit "e-raamatukogu" enam, kui Eesti Panga "Virtuaalraamatukogu".--Hendrix 7. detsember 2007, kell 18:49 (UTC)

::artikli põhjal, vähemalt mina, ei saa aru, mis poolest erinevad üksteisest "digitaalraamatukogu" ja "elektrooniline raamatukogu" ja "e-raamatukogu". Ja kui nad erinevad, siis peaks nende kohta eraldi artiklid olema.--Hendrix 8. detsember 2007, kell 08:43 (UTC)

:: Jah, muidugi peaksid. Andres 8. detsember 2007, kell 09:44 (UTC)

=== Virtuaalraamatukogu ===
Virtuaalraamatukogu on infoteenus Internetis, mille koostamisel ja vahendamisel arvestatakse mitmete kvaliteeti tagavate kriteeriumidega, et toetada inforessursside leidmist Internetist.
Virtuaalraamatukogu on näiteks
Eesti Pangal.
Virtuaalraamatukogu iseloomustavad järgmised tunnused:
*	kõrgetasemeliste info- ja/või erialaspetsialistide osalus inforessursside valimisel ja kirjeldamisel;
*	võimalus leida allikmaterjale otsingu ja/või sirvimise kaudu;
*	olemas on kogude arendamispoliitika, mis toetub kvaliteeti tagavatele valikukriteeriumidele;
*	kogude haldamispoliitika, mis lähtub säilitamis- ja haldamisprotseduuridest.
Adeliine 2. veebruar 2013, kell 02:20 (EET)


Arutelu:Virtuaalreaalsus

"Virtuaalreaalsus" on praegu eelistermin. Püüdsin väljendid järjestada kasutatavuse järgi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. detsember 2007, kell 18:38 (UTC)

peale VRML on ka muid ebatõelisusi - CAD'ide poolt loodav on kõik ebareaalsus. VRML on lihtsalt 3D kohandus interneti jaoks - Virtual Reality Modeling Language --Hendrix 7. detsember 2007, kell 18:41 (UTC)

nuujahh, palun lisa CAD-i kasutajate kohta lõik :)

suwa 7. detsember 2007, kell 18:53 (UTC)

:VRML ongi CAD'i interneti versioon. Antakse objekti punktide (vertex) ruumilised koordinaadid y, x ja z teljel ja lisatakse juurde näpuotsaga tekstuuri ning valgustust. CAD'is loodud objekte saab üsna hõlpsasti VRML üle kanda.--Hendrix 7. detsember 2007, kell 18:58 (UTC)

Ma ei suuda kaht ülemist pilti artikli teemaga seostada. kas on seos olemas? avjoska 6. september 2008, kell 17:12 (UTC)

tänapäeval ikkagi mõistetakse virtuaalreaalsuse all arvutivärki. Kui keegi arvab, et teater ja pühamu on ka virtuaalreaalsus, siis toogu vastavad viited. Ulm ei võrdu virtuaalreaalsusega.--Hendrix 6. september 2008, kell 17:21 (UTC)

: asjaüle otsustab ju peakolu, kuidas signaal sinna jõuab ja kuidas aju saab ärapetta, see võiks olla teisejärguline

: nt, kas arvutitejuhitav kino, kus vett pritsib ja toole kallutatakse

: või panoraamkino, kus enda vabatahtlikult kallutad

: või teater kus kogu valgus- ja helimängu juhivad arvutid

: kuigipalju erineb sellest, mis sa saad maski pähe ja kindaid kätte pannes?

: mumeelest tegemist ikkasellesama illusiooniga

: suwa 6. september 2008, kell 18:38 (UTC)

::Pildid vajavad järelikult pildiallkirju. mumeelest ei ole see hõimumees ikkaveel virtuaalreaalsus. avjoska 6. september 2008, kell 18:40 (UTC)

::: küsimus siis selle kohta, kus kohas on VR? Kas inimese peas või nendes traatides,

::: mida saab pea-käte-jalgade külge ühendada?

::: Mille poolest erineb arvutitraat šamaani konnakarbist või templitantsija jalakuljusest?

::: suwa 7. september 2008, kell 06:41 (UTC)

"Virtual reality (VR) is a technology which allows a user to interact with a computer-simulated environment, be it a real or imagined one" --Hendrix 7. september 2008, kell 06:55 (UTC)

: mhmh, kuid siis peaks keski selle libategelikkus ehk tehistegelikkus ehk tehistõelisus kustutama

: ja lisama definitsioonile nt. raalipõhine tegelikkuse mudel vms...

: suwa 7. september 2008, kell 08:18 (UTC)

:: Me ei kirjuta artikleid originaaluurimuse põhjal. Tuleb lähtuda sõna üldaktsepteeritud tähendusest. Andres 1. jaanuar 2010, kell 08:37 (UTC)

Välja:
[[Pilt:Vidushaka-Mani Madhava Chakyar.jpg|thumb|Kostümeeritud ja grimeeritud näitleja religioossel pidustusel]]
[[Pilt:Ravensburg Rutentheater 2006.jpg|thumb|Teatrietendus]]
ettekujutatav tegelikkus.
Säherduse tegelikkuse saab luua mitmeti. Kunstliku [[tõelisus]]e saab luua inimene oma [[mõte]]tes ka [[raamat]]ut lugedes või veelgi lihtsamalt [[silm]]i sulgedes ja mõeldes. Ajalooliselt võib kujutletava tegelikkuse loomisena vaadata [[usund]]ite toiminguid ning ka [[teater]] on kaua olnud koht [[tegelikkus]]est eemaldumiseks ja sisenemiseks kujutluste maailma. Sarnast eesmärki kannab meelelahutustööstus: [[kino]]d, [[tsirkus]]ed, [[Lõbustuspark|lõbustuspargid]] ja teemapargid. Virtuaalreaalsus võib olla väga sarnane tegelikule maailmale, näiteks lahingulendurite väljaõppes, või erineda sellest oluliselt, näiteks [[ulme]]listes arvutimängudes.
Tänapäeval on mõjukas virtuaalreaalsuse kasutaja [[televisioon]]. Telekanalid pakuvad vaatajatele iganädalaste või isegi igapäevaste seriaalide abil virtuaalseid tuttavaid, kellele kaasa elada saab. selle tulemusena on kahel inimesel, kellel muidu ühtki tuttavat pole, sageli ühiseid virtuaalseid tuttavaid: telesarjade ja filmide tegelasi. Viimastel aastakümnetel on sama teed läinud raamatute kirjastamine: kirjanikud on hakanud kirjutama samade tegelastega üha uusi ja uusi raamatuid, vahel aastakümnete kaupa.
Üksi olevale inimesele pakub [[raadio]] virtuaalset seltskonda.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. jaanuar 2010, kell 08:42 (UTC)

"Tehistõelisus" võiks olla sellele palju asisem nimetus, kui inglise keelest otse üle võetud "virtuaalreaalsus". Kas võiks olla miskit lootust sellele mõistele natuke eestikeelsem nimetus anda? Ivo (arutelu) 14. november 2014, kell 20:39 (EET)

* Эстония откроет первое в мире виртуальное посольство ("Эстония откроет в Люксембурге первое в мире виртуальное посольство. Соответствующее соглашение заключили правительства стран, которое подпишут премьеры 20 июня.")

Eesti avab maailma esimese virtuaalsaatkonna