Arutelu:Pärisrästiklased

{{Tõlgitud leht|en|Viperinae}}--
Mariina 14. september 2013, kell 20:43 (EEST) alias Простота
{Tõlgitud leht|en|List of viperine species and subspecies}} [http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_viperine_species_and_subspecies] --
Mariina 16. september 2013, kell 08:28 (EEST) alias Простота

Eestikeelne nimi võiks olla pärisrästiklased, aga pole seda kohanud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. september 2013, kell 08:48 (EEST)

Sünonüümide alt oleks hea teha ümbersuunamised. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 08:49 (EEST)

Tere Andres!

Vaatasin Loomade elu 5. köidet ega hakanud silma, ometi kõlab tuttavalt...

Püüan teha sünonüümide alt ümbersuunamised...

Mariina 15. september 2013, kell 09:03 (EEST) alias Простота

: Kui Sulle sobib siis kasutaksin Viperinae eestikeelset nime (Sinu kaudu)  ehk 'pärisrästiklased'. Viperidae ja Viperinae võivad kergesti segi minna, nii on mõlemal ka allika kaudu üks kattuv sünonüüm Viperini.

: Mariina 15. september 2013, kell 15:02 (EEST) alias Простота

:: Viperini peaks siis olema täpsustusleht.

::: Viperini ja täpsustusleht, vara veel arvan ma, allikaks on inglise vikipeedia (ise pole lugenud) ja kui nimetused on nii sarnased siis võib ju tegelikult ka trükiviga olla (Tegijal ikka juhtub).

::: Mariina 15. september 2013, kell 16:39 (EEST) alias Простота

:::: Miks trükiviga? Me ei saa seda mõlemasse kohta korraga suunata. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 17:24 (EEST)

:: Üldine põhimõte on, et me ise nimetusi välja ei mõtle. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 16:28 (EEST)

::: Kas Sa mõtlesid nimetuse ise välja ja/või ikkagi tõlkisid, mina leian et osaliselt ikka ka tõlkisid ja vikipeedia eelistab eestikeelseid nimetusi ja termineid jms. Mina küll vastuolu ei näe üldise põhimõttega.

::::: Mõtlesin välja, lähtudes nimetuste tavalisest praktikast (analoog: pärisnastiklased). Kui ma tõlgin uueks sõnaks, siis ma ju mõtlen ise välja. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 17:24 (EEST)

:::::: Tubli! Mina olen lugenud ikka True Vipers ja mõelnud miks mitte artiklisse panna eesti keeles aga pole õnnestunud minul see ikka kahtlen... Mina siis ka mõtlen vahel sõnu ise välja, näiteks ei jõua ma nii kiiresti vahet teha kes väljub välisuksest kas kassiindiviid ja või pere lapsed ja, et lihtsam oleks mõtlesin välja sõna näpad- tuletatud emmast kummast kas siis laste näpud ja/või kasside käpad, kui on oht et nad võiksid välisukse vahele jääda...

:::::: Mis ja/või kes siis ikkagi takistab Sul selle sõna ringlusse laskmist, lugesin - eile vast, et kasutaja Andrese Tädi Maali artiklite sisu produtseerimine (ei ole täpne kirjeldus aga hetkel õiget kohta enam ülesse leida ei oska) on põhimõtteliselt vikipeedia osade aktiivsete administraatorite heakskiidu leidnud...

:::::: Mariina 15. september 2013, kell 17:52 (EEST) alias Простота

::::::: Sõnade väljamõtlemine on asjatundjate asi. Ei ole hea, kui meie siin võtame kasutusele ühe sõna ja pärast asjatundjad hakkavad kasutama hoopis teist sõna. Lahenduseks võiks olla asjatundjatega konsulteerimine. Ma ei ole ka kogu eestikeelset kirjandust vaadanud, võib-olla kuskil on sõna olemas. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 18:01 (EEST)

:::::::: Minul ei ole ühtegi madude asjatundjat tunda saada/võtta ...

:::::::: Mariina 15. september 2013, kell 18:08 (EEST) alias Простота

::::::::: Ülikoolides ja loomaaias peaks ju mõni olema. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 18:10 (EEST)

:::::::::: Pärisrästiklane või? Ma ei käi loomaaias (ülikoolis) mul hakkab neid loomade ajutisi elupaiku kogedes loomadest pisut kahjutunne ehk kahjutunde laadne seisund ja pisar võib ka tulla....

:::::::::: Kas Viperinae madude kohta võiks olla loetelu pealkirjaga Viperinae madude loend?  (nagu Sinu kaudu )

:::::::::: Mariina 15. september 2013, kell 18:29 (EEST) alias Простота

::::::::::: Arvan, et eraldi lehekülge pole tarvis. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 19:06 (EEST)

:::::::::::: Viperinae maod ja paljud teised ... asjaolud sellised, et ilmselt ei õnnestu madusid päriselt kokku lugeda aga paljud allikad annavad erinevaid andmeid ja see võib juba pisut segadusse ajada küll.....

:::::::::::: Mariina 15. september 2013, kell 19:14 (EEST) alias Простота

::::::::::::: Arvan, et võib toetuda sellelesamale roomajate andmebaasile. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 20:23 (EEST)

:::::::::::::: kas üle 3000, kelledest 300 on arenenud ehk mürgikompleksiga maod on väga vale õpetada ...

:::::::::::::: Mariina 15. september 2013, kell 20:34 (EEST) alias Простота

::::::::::::::: Ma ei tea, kas on õige samastada arenenud ja mürgiga. Arvud on enam-vähem õiged. Arvan, et vähemürgiseid madusid on palju rohkem. Andres (arutelu) 16. september 2013, kell 07:41 (EEST)

:::::::::::::::: Tere Andres! Püüan meelde jätta ja vajadusel ümberkujundada, kuigi raamatud mida loen neid kohati selliselt klassifitseerivad arenenud (mürgisüsteem), algelised (valdavalt mürgisüsteemita) aga leidub ka teistsuguseid kirjeldusi ...

:::::::::::::::: Välja surnud liigid siis lisanduvad (?) ja Loomade elu 5. köide - 2700 võiks vajada siis kaasaegsemat allikat...

:::::::::::::::: Mariina 16. september 2013, kell 07:55 (EEST) alias Простота

::::::::::::::::: Roomajate andmebaasis on 3450 tänapäevast maoliiki. Liike avastatakse kogu aeg juurde. Andres (arutelu) 16. september 2013, kell 08:32 (EEST)

Perekondade nimetused on eesti keeles ainsuses. Ingliskeelsed nimetused on üleliigsed. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 16. september 2013, kell 08:32 (EEST)

Ilusad tänud! Püüan parandada. Ingliskeelsed nimetused on ''mulle'' abiks aga loomulikult leiab iga lugeja need kergelt ka ''wikipedia'' kaudu ise.
Mariina 16. september 2013, kell 08:38 (EEST) alias Простота

Leidsin raamatust "Euroopa kahepaiksed ja roomajad" sõna "pärisrästiklased" Viperinae vastena, ainult et seal vist mõeldi neid samas koosseisus rästiklaste sugukonnaga, võib-olla siis lõgismadulastega ühes sugukonnas.
Arvan, et võime teisaldada "pärisrästiklaste" alla. Andres (arutelu) 18. september 2013, kell 11:10 (EEST)

Tore! Ilusad tänud! Kas Sa püüad teiseldamise enda peale võtta, mina ei oska

aga siis pean meelde tuletama mis artiklitega ma nime sidusin...

Mariina 18. september 2013, kell 11:33 (EEST) alias Простота

: Kasutaja Pikne, ilusad tänud! Mariina 18. september 2013, kell 12:02 (EEST) alias Простота

Lisan ''viivuks'' McDiarmidi kaudu klassifikatsiooni ''Pärsirästiklaste'' artikli tagaselga....

Viperinae alamsugukonda kuuluvate madude perekondade, liikide ja alamliikide loend McDiarmid et al. (1999) järgi: McDiarmid RW, Campbell JA, Touré T. 1999. Snake Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference, vol. 1. Herpetologists' League. 511 pp. ISBN 1-893777-00-6 (series). ISBN 1-893777-01-4 (volume).
*perekond Adenorhinos
**liik Adenorhinos barbouri
*Atheris, (puurästik)
**Atheris anisolepis
**Atheris ceratophora
**Atheris chlorechis
**Atheris desaixi
**Atheris hispida
**Atheris katangensis
**Atheris nitschei
***alamliik Atheris nitschei nitschei
***Atheris nitschei rungweensis
**Atheris squamigera, (kare puurästik)
*Bitis, (aafrikarästik)
**Bitis arietans, (lärmakas aafrikarästik)
***Bitis arietans arietans
***Bitis arietans somalica
**Bitis atropos
**Bitis caudalis, (pikasabaline aafrikarästik)
**Bitis cornuta, (puhmkulm-aafrikarästik)
***Bitis cornuta albanica
***Bitis cornuta cornuta
**Bitis gabonica, (gabooni aafrikarästik) (3003 Viper)
***Bitis gabonica gabonica
***Bitis gabonica rhinoceros
**Bitis heraldica
**Bitis inornata
**Bitis nasicornis, (ninasarvik-aafrikarästik)
**Bitis parviocula
**Bitis peringueyi, (kääbus-aafrikarästik)
**Bitis rubida
**Bitis schneideri
**Bitis worthingtoni
**Bitis xeropaga
*Cerastes
**Cerastes Boehmeii
**Cerastes cerastes, (harilik sarvikrästik)
**Cerastes gasperettii
**Cerastes vipera, (avitsenna sarvikrästik)
*Daboia
**Daboia russelii
***Daboia russelii russelii
***Daboia russelii siamensis
*Echis
**Echis carinatus, (harilik eefa)
***Echis carinatus astolae
***Echis carinatus carinatus
***Echis carinatus multisquamatus
***Echis carinatus sinhaleyus
***Echis carinatus sochureki
**Echis coloratus, (kirju eefa)
**Echis hughesi
**Echis jogeri
**Echis leucogaster
**Echis megalocephalus
**Echis ocellatus
**Echis pyramidum
***Echis pyramidum aliaborri
***Echis pyramidum leakeyi
***Echis pyramidum pyramidum
*Eristicophis
**Eristicophis macmahonii, (vaidlusrästik)
*Macrovipera
**Macrovipera deserti
**Macrovipera lebetina
***Macrovipera lebetina cernovi
***Macrovipera lebetina lebetina
***Macrovipera lebetina obtusa
***Macrovipera lebetina transmediterranea
***Macrovipera lebetina turanica
**Macrovipera mauritanica
**Macrovipera schweizeri
**Montatheris hindii
*Proatheris
**Proatheris superciliaris
*Pseudocerastes, (ebasarvikrästik)
**Pseudocerastes persicus, (pärsia ebasarvrästik)
***Pseudocerastes persicus fieldi
*Vipera
**Montivipera bornmuelleri (Ohustatud liik)
**Montivipera bulgardaghica
**Vipera albicornuta
**Vipera albizona
**Vipera altaica
**Vipera ammodytes, (nokisrästik)
***Vipera ammodytes ammodytes
***Vipera ammodytes gregorwallneri
***Vipera ammodytes meridionalis
***Vipera ammodytes montandoni
***Vipera ammodytes transcaucasiana
**Vipera anatolica  (äärmiselt ohustatud)
**Vipera aspis, (aspisrästik)
***Vipera aspis aspis
***Vipera aspis atra
***Vipera aspis francisciredi
***Vipera aspis hugyi
***Vipera aspis zinnikeri
**Vipera barani
**Vipera berus, (harilik rästik)
***Vipera berus berus
***Vipera berus bosniensis
***Vipera berus sachalinensis
**Vipera bornmuelleri
**Vipera darevskii
**Vipera dinniki
**Vipera ebneri
**Vipera eriwanensis
**Vipera kaznakovi, (kaukaasia rästik)
**Vipera latastei, (tömp-nina rästik)
***Vipera latastei gaditana
***Vipera latastei latastei
**Vipera latifii
**Vipera lotievi
**Vipera magnifica
**Vipera monticola
**Vipera nikolskii
**Vipera orlovi (äärmiselt ohustatud)
**Vipera palaestinae
**Vipera pontica
**Vipera raddei
***Vipera raddei kurdistanica
**Vipera renardi
***Vipera renardi renardi
***Vipera renardi parursini
**Vipera renardi tienshanica
**Vipera seoanei
***Vipera seoanei cantabrica
***Vipera seoanei seoanei
**Vipera transscaucasicana
**Vipera ursiniicomplex
***Vipera ursinii graeca
***Vipera ursinii macrops
***Vipera ursinii moldavica
***Vipera ursinii rakosiensis
***Vipera ursinii wettsteini
***Vipera ursinii ursini
**Vipera wagneri
**Vipera xanthina, (armeenia rästik)
Artiklis toodud klassifikatsioon järgib Roomajate andmebaasis süstemaatikat....
Mariina 23. september 2013, kell 18:00 (EEST) alias Простота


Arutelu:Amon

Templi kohta peaks olema eraldi artikkel. Kas jutt on sellest: :en:Precinct of Amun-Re? Esimene lause ei tähenda midagi. Ei selgu, kus see tempel on. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 02:35 (EEST)

Tänapäeval on see tempel samavõrd koht peitusemänguks kohalike giididega kui arhitektuurse ime allikas. Hüpostiilne saal tema südames uhkeldab oma mitte vähem kui 134 tohutu, 16 reas vabalt seisva sambaga, kõik külluslikult kaunistatud; keskel asuvate kõrgus on 21 m ja läbimõõt 3,6 m. See suurim Egiptuse tempel on kuningate, nende arhitektide ja ehitusmeeste rohkem kui 1200-aastase koostöötulemus.
Egiptuse jumal Amon Ra väike kuju seisab valves massiivse pülooni jäänuste juures


Arutelu:Arizona (perekond)

Mariina 18. september 2013, kell 15:40 (EEST) alias Простота
Kui artikkel räägib liigist, siis peaks pealkiri olema Arizona elegans. See peaks olema perekonnast eraldi. Andres (arutelu) 18. september 2013, kell 12:29 (EEST)

Jah, kui teaduslik klassifikatsioon on ikka Arizona (perekond) ja kasvõi üksainus Liik siis nii tuleks vast kirja pannagi. Ma püüdsin ringi teha

aga  sünonüümid nüüd siis vast linksuvad ka siia perekonna lehele
*Arizona elegans Kennicott in Baird, 1859
*Pityophis elegans — Cope, 1875
*Rhinechis elegans — Cope, 1886
*Coluber arizonae — Boulenger, 1894
*Arizona elegans — Blanchard, 1924

Kui perekonnas on ainult 1 liik, siis kas meil on ikka vaja perekonnast ja liigist kahte eraldi artiklit teha? --Kyng (arutelu) 19. september 2013, kell 10:24 (EEST)

Tere Kyng!

Arizona elegansi alamliigid on:

Arizona elegans arenicola —Dixon, 1960

Arizona elegans blanchardi —Klauber 1946 (staatus ebaselge)

Arizona elegans candida —Klauber 1946

Arizona elegans eburnata —Klauber 1946

Arizona elegans elegans —Kennicot 1859

Arizona elegans noctivaga —Klauber 1946

Arizona elegans occidentalis —Blanchard 1924

Arizona elegans philipi —Klauber 1946

EHK siis lihtsamalt: artiklisse lisatud allikas annab küll infot, nii et saaks artikleid ka mitmete Arizona elegansi alamliikide kohta...

Mariina 19. september 2013, kell 10:39 (EEST) alias Простота

Minu meelest on seda tarvis, sest muidu ei saa perekondi kõrvutada. Kirjeldus peaks olema liigi artiklis, perekonna artiklis tuleks rääkida ainult nomenklatuurist, taksonoomiast ja süstemaatikast. Andres (arutelu) 19. september 2013, kell 11:54 (EEST)

Peale selle, perekonna maht võib muutuda süstemaatika muutmise ja uute liikide avastamise tõttu. On tarvis rääkida ka perekonna mahu muutumistest. Andres (arutelu) 19. september 2013, kell 11:56 (EEST)

: Mina näeksin eraldi artiklid ette vaid juhul, kui teadaolevalt on süstemaatika muutunud ja taksonisse on arvatud või mõne teise autoriteetse käsitluse järgi arvatakse rohkem kui üks liige või juhul kui on teada, et lisaks ühele elus olevale liikmele arvatakse taksonisse ka välja surnud liikmeid. Muudel juhtudel pole kõrgematest ja kattuvatest taksonitest eraldi artikli tegemine minu meelest põhjendatud. Liik, mis kuulub üheliikmelisse perekonda on minu meelest enamvähem ühtviisi võrreldav nii teiste liikidega kui ka perekondadega. Samuti ei saa minu meelest üheselt materjali nii jagada, et liigi juures on kirjeldus ning perekonna juures süstemaatika ja muu seonduv ning sisu peaks ikkagi valdavalt kattuma. Pikne 19. september 2013, kell 12:33 (EEST)

:: Minu meelest on pigem reegel, et süstemaatika, nomenklatuur, taksonoomia muutuvad ja varieerivad. Aga isegi kui muutust ega varieeruvust ei ole, on ikkagi tarvis teada, miks on peetud vajalikuks see liik eraldi perekonna alla panna. Me ju lähtume tavaliselt põhimõttest, et eri mõistetest kirjutame eri artiklites.

:: Kui me loetleme perekondi, siis minu meelest on tülikas, kui artikkel räägib hoopis liigist.

:: Ma ei näe, et oleks mingit loomulikku kattuvust materjali jaotuses (praegusel juhul on kattuvus põhjendamatu) peale selle, et taksonoomia juures räägitakse mõnest seigast, millest on juttu ka liigikirjelduses. Andres (arutelu) 19. september 2013, kell 13:53 (EEST)

::: Kuidas see inimeste kaudu võiks välja paista, kui räägime eestlaste sugukonnast ja ärgem siis rohkem sellel peatu, et veel eraldi artiklid tähelepanuväärsete eestlaste kaupa ....

::: Kui teaduslik klassifikatsioon annab ette sugukonna, perekonnad ja liigid ning nendega seonduva ja vikipeedia neid maha ei salga (siiani pole ju bioloogia klassifikatsiooni kõlbmatuks tunnistatud) siis saab artikleid ka madude ühest liigist kirjutada koos nende alamliikidega, minul lihtsalt vajab praegu veel kohanemist, et kui Boa (perekond) siis osad wikipediad kirjutavad üksnes kuningboast ja see on pisut segadusse ajav.... mis siis, et anatoomia ja füsioloogia võivad suuresti kattuda....

::: Mariina 19. september 2013, kell 14:48 (EEST) alias Простота

:: Mismoodi on vähem loomulik kirjutada liigi artiklis, miks on see liik eraldi perekonnas? Teeme küll harilikult eri mõistetest artiklid, aga kuna antud juhul kattub eri mõistete sisu minu arusaamise järgi peaaegu täielikult, siis pole põhjust seda põhimõtet siin pimesi ja pelgalt süstemaatilisuse huvides järgida.

:: Küsisin siis teisti: Kuidas on see loomulik, et peaks kirjutama liigi kirjeldusest, aga mitte tema süstematiseerimisest ning peaks kirjutama perekonna süstematiseerimisest, aga mitte tema kirjeldusest? Pikne 19. september 2013, kell 15:07 (EEST)

::: Liikidel on iseenesest ükskõik, millisesse perekonda nad liigitatakse. See puudutab perekondi, mitte liike. (Muidugi võib küsimust vaadelda ka liigi paigutamise sisukohast liigi artiklis, siin on tõesti teatud kattuvused.) Kõik see, mis puudutab perekonda paigutamist ning perekonna paigutamist (see enam liigi artiklisse otseselt ei kuulu), ongi perekonna artikli põhisisu. Lisaks võib anda üldistava ülevaate perekonna liikidest, seda aga pole tarvis teha, kui perekonnas on ainult üks liik. Minu meelest piisab sellest, kui on midagi spetsiifiliselt perekonna kohta öelda, et õigustada eraldi artiklit. Aga see on alati.

::: Mulle tundub just, et seda printsiipi, et üheliigilistest perekondadst eraldi artikleid ei tehta, järgitakse pimesi, asja läbi mõtlemata. Süstemaatilisuse huvi on minu meelest just sisuline huvi. Kui perekonnast  eraldi artiklit ei tee, kaob spetsiaalselt perekonna kohta öeldu muu info hulka ära ja ähmastub. Bioloogias kogenematud lugejad ei saa niimoodi üldse aru liigi ja perekonna erinevusest.

::: Mulle tundub, et just liigi puhul on primaarne kirjeldus, kõrgemad taksonid on juba sekundaarsed. Andres (arutelu) 19. september 2013, kell 17:44 (EEST)

:::: Kuidas ei puutu liigisse, see miks liiki ei paigutata teiste liikidega samasse perekonda ning mõnel juhul ka samasse sugukonda ega seltsi, lähtub ju otseselt antud liigi tunnustest/kirjeldusest ja on minu meelest eeskätt just konkreetse liigi süstematiseerimise küsimus ning see, et ühtlasi on vaja kirjeldada kattuva kirjeldusega perekond/sugukond/selts, on minu meelest vaid liigi süstematiseerimise tulem. (Jah, liigi määramise tunnused iseenesest on üldjuhul konkreetsemad ja kõrgemate taksonite omad üldisemad, aga kui kõrgemas taksonis on ainult üks liik, siis taandub ka see küsimus ikkagi ühe liigi kirjeldusele ehk vastupidi eraldi perekonnas olemine tingib ka eraldi liigiks olemise.)

:::: Kui ka takson on sekundaarne, siis minu meelest pole ikkagi põhjust jätta selle juurde kirjeldus lisamata. Ma ei saa ikka aru, mis on see spetsiifiliselt ühe liikmega perekonna kohta käiv, mis ei käi samavõrd liigi kohta. Pikne 19. september 2013, kell 18:15 (EEST)

::::: Kui otsustatakse, et liik tuleb arvata eraldi perekonda, siis on selleks konkreetsed põhjused, mis ei haara kõiki selle liigi omadusi.

::::: Liigi artiklis olevat kirjeldust, lihtsalt korrata hakata pole minu meelest mõtet.

::::: Mulle tundub, et seda pole mõtet kuivalt arutada. Asjal on rohkem jumet, kui me saame mõne juhtumi viia vähemalt hea artikli tasemeni. Andres (arutelu) 19. september 2013, kell 18:33 (EEST)

:::::: Toon, mitte kõige parema näite vast aga Pikne! püüdke vaadata üldise pilguga:

:::::: Seda õpetas kasutaja Jaan513 mulle kui lisasin jooksvalt infot artiklisse rästikute perekonna ühe liigi kaudu, bioloogiat näituseks, et artiklisse saab lisada üksnes liigi ja täpsemalt üksnes hariliku rästiku kaudu muu ... ja teiste sõnu ma siinkohal kordama ei kipuks....

:::::: Mariina 19. september 2013, kell 18:58 (EEST) alias Простота

::::: Nojah, probleem on selles, et enne kui see selgust toov hea artikkel valmib, jõutakse üheliigilistest perekondadest veel hulk artikleid teha, olgu pealegi heas usus, et materjali suudetakse paremini esitada kui peaaegu kõigis teistes keeltes.

::::: Mariina, jutt on sellistest perekondadest, kus on üks liik. Pikne 19. september 2013, kell 19:41 (EEST)

:::::: Kui artiklid on põhjalikumad, siis on neil ka head šansid paremad olla. Kahe artikli eelis tuleb minu arvates seda paremini välja, mida põhjalikum on esitus.

:::::: Ei saa kiiresti palju häid artikleid teha, aga mõne saab. Andres (arutelu) 19. september 2013, kell 20:06 (EEST)

::::::: Siis võikski ju kahe artikli peale üle minna alles siis, kui esitus on juba nii põhjalik, et see eelis ammendavalt välja tuleb. Pikne 19. september 2013, kell 20:10 (EEST)

:::::::: See tähendaks, et ma meelega näen ette artikli ülesehituse hilisema muutmise. Seda ei tahaks. Andres (arutelu) 19. september 2013, kell 20:15 (EEST)

::::::::: See ei pruugi üldse vajalikuks osutuda. Pikne 19. september 2013, kell 20:26 (EEST)

:::::::::: Teie püüate artiklite juures siis headusele mina küll ei püüa kedagi paremaks ega ka halvemaks panna, nägin et on artikkel Tüügasmadu ja sugukond on ka maoliste artiklis sees

:::::::::: aga sugukond ise puudus seega sai perekond Tüügasmadu ka väikese sugukonna: Tüügasmadulased ...

:::::::::: alias Простота


Arutelu:Kose suvemõis

ENSV ajakirjanike liit asutati 1959, millal kasutas Nõukogude armee?

need laused on artiklis viiteta--Bioneer1 (arutelu) 16. juuli 2014, kell 19:17 (EEST)

:Ei tea, et ajakirjanike liidul oleks selle aadressiga tegemist olnud, ju see ikka Nõukogude armee käes oli. Ssgreporter (arutelu) 3. november 2014, kell 00:08 (EET)
Ajakirjanike puhkekodu asus 1926. aastast Waldfriedi villas, mis asus seal lähedal, praeguste Kosemetsa 9, 11 ja 13 kortermajade kohal. Kes täpsemalt Scheeli villat kasutasid alates 1944. aastast, ei oska öelda. Mingil ajal oli seal vististi lasteaed. --kanakukk (arutelu) 4. november 2014, kell 22:49 (EET).

See ei ole ju õige, et saksa keeles on ta Alt-Kosch. Võib-olla saksakeelses kultuuriruumis on tal selline nimetus, aga see ei ole ju tõlge saksa keelde. Kas kirjakeelenormi järgi on tõesti nii õige öelda-kirjutada? --kanakukk (arutelu) 2. november 2014, kell 23:02 (EET).


Arutelu:Egiptuse kobra

Esmaabi osa jätsin hetkel välja, kuna levila ja riigid ning sealne tervishoiukorraldus on mulle tundmatu, ilmselt poleks vale lisada: eemalduda ärritunud mao vaateväljast  võimalikult kaugele ja  püüda jääda rahulikuks, pühkida liigne sülg hammustuskohalt ja saata keegi abi järele ...
Mariina 24. september 2013, kell 14:12 (EEST) alias Простота


Vikipeedia arutelu:ETBL

: ''Vanemaid arutelusid: [[:Vikipeedia:Üldine arutelu/Arhiiv 22#Oleks tarvis malliabi|1]], [[Vikipeedia:Üldine arutelu/Arhiiv 25#veelkord ETBL-ist|2]], [[Vikipeedia:Üldine_arutelu/Arhiiv 25#Välismaterjalide kasutamine|3]], [[Kasutaja arutelu:EeroBot/ETBL|4]]''

Tore, et viimased köited on nüüd avalikult kättesaadavad. Aga kuidas on antud juhul lood kollektiivsesse teosesse võetud märksõnaartiklitega, mis on avaldatud autori nime all ja mille autoriõigus kuulub ühtlasi autorile? Kas üksikud autorid on samuti nõus nende teoste avaldamisega vaba litsentsi all? See tuleks siin leheküljel üheselt välja tuua. (Ja täpsustage palun, millisele litsentsi versioonile siin viidatakse.) Pikne 24. september 2013, kell 16:33 (EEST)

1. Autoriõiguse seadus: "§ 31. Autoriõigus kollektiivsele teosele /---/ (2) Autoriõigus kollektiivsele teosele kuulub isikule, kelle initsiatiivil ja juhtimisel selline teos loodi ja kelle nime või nimetuse all see välja anti, kui lepinguga pole ette nähtud teisiti." Antud juhul loodi teos TTEY initsiatiivil, kulu ja kirjadega ning autoriõigus kuulub TTEY-le. Yksikute artiklite autoritele kuuluvad nende artiklite õigused ning nad ise võivad neid kasutada oma äranägemist mööda, kuid TTEY-l on õigus tarvitada tervikteost samamoodi, sh avaldada vaba litsentsi all. --Oop (arutelu) 25. september 2013, kell 15:07 (EEST)

:: Mina saan nii aru, et nende failide sisu ei tohi me vikisse üldse kopeerida, sest tiitellehe pöördel on sõnad: Kõik õigused kaitstud. All rights reserved. Ehk siis ei vasta see mitte kuidagi litsentsile CC-BY-SA  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu •

::: Tiitellehe pöördel võib olla mis iganes. Meil on sõlmitud leping, mis annab loa avaldada CC all. Samamoodi võib näiteks luuletaja anda meile kirjaliku loa avaldada Vikitekstides tema luulekogu isegi juhul, kui see on kunagi mujal avaldatud (c) all. --Oop (arutelu) 26. september 2013, kell 16:18 (EEST)

:::: Ega see asi ikka päris nii nüüd ka ei ole. Kas sa tahad öelda, et ma võin nüüd võtta selle raamatu, parandandan mõne trükivea (tegelikult ma ei pea isegi seda tegema vaid koristan lihtsalt copyrighti märkuse ära), annan selle trükki ning raamatust saadud tulu võtan endale?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. september 2013, kell 17:31 (EEST)

::::: Kurat, tee endale autoriõigus vähemalt elementaarsel tasemel selgeks. Kui ma avaldan oma raamatu algul autoriõigusega kaitstult, siis sa seda teha ei saa. Kui ma järgmisel aastal avaldan teksti vabakasutuslitsentsi all, siis saad. Antud juhul on konkreetselt Wikimedia Eesti ja TTEÜ vahel sõlmitud leping, mis lubab avaldada teksti eestikeelses Vikipeedias. See tähendab, et kõigepealt on meil õigus avaldada tekst Vikipeedias ning kui see on ykskord avaldatud, võib igayks teha sellega, mida igasuguse Vikipeedia tekstiga võib. Sul ei ole õigust kopeerida otseselt raamatufaili, sul ei ole õigust kopeerida selle kujundust. Aga sa võid võtta Vikipeedia teksti ja mudida seda, kuni see näeb välja enam-vähem samasugune kui ETBLis, ning siis trykkida, myya või mida iganes - JUHUL, kui täidad Vikipeedia litsentsitingimusi ehk siis lisad allika ja autori ning lisad märkuse, et asi on avaldatud sama litsentsi all (see on see standardlitsentsi "BY-SA" osa). KUI sa allika ja autori maha vaikid, on see autorsuse vargus, mida karistatakse Eesti seaduste kohaselt kuni kolmeaastase vabadusekaotusega. (Konkreetsel juhul võin mh TTEÜ motivatsiooni kohta ytelda, et Vikipeedias avaldamiseks antigi tekst osalt seepärast, et TTEÜ tahtis infot levitada ja trykkimiseks polnud raha - neid huvitas info levitamine, mitte raha. Osalt ka seepärast, et Vikipeediast jõuab info laiema publikuni kui raamatust.) --Oop (arutelu) 26. september 2013, kell 20:20 (EEST)

::::::: Kui teos on CC-BY-SA all avaldatud võin ma täiesti rahulikult kopeerida kogu kujunduse ja täiesti rahulikult võin ma kopeerida ja ka levitada raamatufaili ning võin selle eest ka tasu võtta (pean üksnes autoritele viitama, aga ei pea nendele teatama, kuigi viisakas nagu oleks). Ma võin sealt välja valida näiteks 1000 artiklit ja siis täiesti algse teksti kujul seda avaldada jne. Aga tundub, et sa kohe üldse ei taha probleemisikust aru saada. Ja kas keegi seda lepingut näinud ON?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. september 2013, kell 22:18 (EEST)

:::::::: Kordan, sest ilmselt ei olnud eelnev tekst piisavalt lyhikesstes sõnades. CC BY-SA all on avaldatatud tekst, mis avaldatakse Vikipeedias. CC BY-SA all EI OLE avaldatud konkreetse kujundusega tervikteos (mille osa on tekst), mis on avaldatud Balti...Assotsiatsiooni veebilehel. Ikka liiga keeruline? Too bad, katsu traumast yle saada. Ime pöialt või kaisukaru. Lepingule olen ma isiklikult alla kirjutanud. Kui sa ei ole näinud Eukleidese "Elementide" originaalkäsikirja, kas me peaks kustutama Vikipeediast kõik viited sellele? Yeah, right. --Oop (arutelu) 27. september 2013, kell 01:49 (EEST)

:: Seda, et sa kõiki teisi inimesi mõnitad, ma tean. Aga probleem on üleval ja sinu kraaklemine ei vii lahenduseni kuidagimoodi lähemale. Ja seda, et asi ikka CC all on, siis vabandust väga, litsentsileping peab olema avaldatud materjali juures. • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. september 2013, kell 01:58 (EEST)

:: Ja üritan ma inglisvikist lugeda, mida iganes, aga tundub küll, et kui algne tekst ei ole CC all, vaid on 'kõik õigused kaitstud', siis ei saa CC all olla ka vikisse toodud tekst.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. september 2013, kell 05:21 (EEST)

See, et kord mittevabalt avaldatud teose võib hiljem taasavaldada vabana, on üldiselt usutav. Nii nagu vastupidi ei tohiks olla probleem, kui kord vabalt avaldatud teos hiljem mittevabalt avaldatuse, kuna CC-i litsentsid (teoreetiliselt) pole tagasivõetavad. Küll aga tekitab küsimusi väide, et CC-i litsentsi järgi kasutatav on tekst alles siis, kui ta Vikipeedias on avaldatud. Milles siis luba ikkagi seisneb? Olgu tervikteksti ja selle kujundusega kuidas on, aga kui konkreetselt tekst on CC-i litsentsi all, siis peaks saama seda vaba litsentsi all kasutada hoolimata sellest, kas ta on Vikipeedias või mitte.

Sellepärast olekski hea luba näidata, et oleks selge, mis on lubatud ja et tõlgendustele jääks vähem ruumi. Samuti peaks luba saama tõendada ka siis, kui need inimesed, kes kokkuleppe sõlmisid, enam kättesaadavad ning sellepärast tuleks luba kinnitada vähemalt OTRS kaudu, kui mitte avalikumalt üles riputada.

Üksikute autorite autoriõigust puudutav kõhklus tuleneb osalt sinu varasemast kommentaarist, kus tõlgendad seadust teisiti. Mõlemal juhul on (tervik)tekst vaba, EE puhul sellepärast, et avaldamisest on möödunud 70 aastat ja siin vaba litsentsi pärast. Pikne 27. september 2013, kell 15:35 (EEST)

Kas on kavas ka 4. köide Vikipeediasse kopeerida? Kui jah, siis arvan, et enne tuleks jõuda konsensusele, et me ikka soovime mujalt pärit sisu massilist kopeerimist. (3. köite kopeerimine näitas, et selles küsimuses pole üksmeelt.) Pikne 24. september 2013, kell 16:33 (EEST)

2. Konsensuse puudumine ei ole argument, millega võiks yhe seisukoha pooldajad sundida teist poolt endale alluma. Meil puudub konsensus paljudes kysimustes. Mõni inimene arvab, et tuleks läbivalt kirjutada "1930. aastad", mõni, et "1930ndad aastad". Kui konsensuse puudumisest saaks järeldada, et midagi teha ei tohi, tuleks aastakymnetest kirjutamisest täielikult loobuda. Aga see on nonsenss. Konsensuse puudumisest järeldub yksnes, et igayks võib talitada omal viisil ja kohustuslikke reegleid pole. Ja kõik. --Oop (arutelu) 25. september 2013, kell 15:07 (EEST)

: Konsensuse puudumisest saab minu meelest järelduda, et tegutsetakse selles ulatuses, milles on (laialdane) konsensus. Kui sellest järelduks see, et igaüks talitab omal viisil, siis me ei saaks süsteemselt üht ja ainust Vikipeediat teha. Siis ei peaks püüdma milleski kokku leppida, igaüks võiks artiklites igat teemat käsitleda nii nagu talle meeldib, mille iga teine võiks omakorda ümber kirjutada. Ja kui sina oled kõnealuse teksti Vikipeediasse üles riputanud, võiksin mina omal viisil selle kohe maha võtta. See on veel enam nonsenss. Praeguse seisuga ollakse masskopeerimisele üsna tugevalt vastu (vt Toomase ettepanekut).

: Aastakümnete küsimus minu meelest hästi ei haaku sellega siin. Aastakümnete kirjutamisel saab kasutada erinevaid sobivaid vorme (1930. aastad ja 1930ndad, aga mitte 1930ndad aastad), nagu vastavas üldise arutelu osas minu meelest selgeks sai. Konsensust pole seal vaid õige õigeks parandamise jaoks (ühe artikli piires võib see olla siiski põhjendatud). Pikne 27. september 2013, kell 15:35 (EEST)


Arutelu:Maanduspaigaldis

Standart on väga hea, sest teeb võimatuks torustiku ning muu teadmatu osade kasutamist maandurina, kuna tehniliselt see on teostamatu ülesanne. Selleks on vaja kirjutada uuesti vee- ja kanalisatsiooni torustiku ehitamise nõuded ning muutma liiga palju ehitusnormeid. Ja isegi puudub garantii, et ehitajad kinnitavad sellised muudatused ja hakkavad hooneid ehitada vastavalt elektripaigaldistele esitatavatele nõudele. 90.191.190.76 24. september 2013, kell 18:48 (EEST)

Kaitsemaanduse ja potentsiaaliühtlustuse eraldamine


Arutelu:Eesti rahvaloenduste loend

See artikkel vajab hädasti parandamist. Taani hindamisraamat ei ole rahvaloendus ega elanikkonnauuring, selle väike nimekiri on maakondade ja suur nimekiri külade loend; koostamise aasta on ootamatu. Rahvaarvu pole seal antud. Revisjonid pole rahvaloendused. Need tuleks kusagile mujale loendisse paigutada. Pealkiri on vale, kuna artikkel ei ole ainult Eestimaa, vaid kogu Eesti kohta. --IFrank (arutelu) 26. september 2013, kell 00:34 (EEST)

Siin on praegu olulist infot, niisama kustutada ei tohiks, aga tegelemist on vaja jah. Adeliine 3. veebruar 2014, kell 15:21 (EET)

ma suunasin märksõna Rahvaloendused Eestis siia loendisse. Vt ka arutelu:Rahvaloendused Eestis--Estopedist1 (arutelu) 13. juuni 2018, kell 18:00 (EEST)


Võttes  järve "alammõõduks" pindala 1 ha, siis on Eestis umbes 1200 järve. Siia hulka on arvatud ka jõe- või ojapaisutamise teel loodud tehisjärved ehk veehoidlad. Eestis asuvad järved on valdavalt väikesed, vaid 42 järve 1200st on pindalalt suuremad kui 100 ha (1 km2). Järveks nimetatakse maismaanõgu, mis on veega täitunud,  kuid ei ole otseses ühenduses merega, ning asub harilikult merepinnast kõrgemal [1, lk 8]. Järvi võib liigitad erinevalt: kuju, suuruse, sügavuse, nõo tekke, vee toitumise erinevuste poolest. Nad kuuluvad aeglase veevahetusega veekogude hulka ning nende veetase sõltub veebilansist: juurde- ja äravoolu suhtest, aastaajast ja kliimast. Järvi, mille keskmine sügavus on üle kolme meetri ohustab veekihistumine ehk veekogu stratifikatsioon. See on protsess, mille jooksul toimub veekogus vertikaalsihis erinevate keemiliste ja/või füüsikaliste omadustega kihtide tekkimine ehk kihistumine. Mis on Verevi järve kihistumise põhjused ja sellega kaasnevad probleemid [1, lk 1]

Verevi järv (ka Elva järv, Elva suurjärv) paikneb Elva linna territooriumil, keeruka reljeefiga alal, Elva orundis. Lõuna ja kagu poolt ümbritseb järve luidestunud mõhnastik, mis järve suunas kohati järsult langeb. Põhja poolt piirab järve sooriba, kaugemal kerkib moreense või liivase koostisega lamedaid kõrgendikke. Järvest lääne suunas asub laiem soine ala, kust saab alguse Soova- Kavilda ürgorg. Lõuna ja lääne poolt ümbritseb Verevi järve männi-kuuse-kase segamets [2, lk 406].
Lõuna ja kagu poolt ümbritseb Verevi järve kõrgendik, mis kuulub mandrijää serva kahjustuste hulka, asudes ise selle vahetus naabruses, kunagise mandrijää sulamisel tekkinud lohus. Järv on pikliku kujuga, lõunaosas laiem kui põhja pool, ning kaldajoon on vähe liigestunud. Väike on nii valgla kui ka läbivool. Temasse suubub ainult üks põllukraav, esineb kaldaallikaid. Keskmine sügavus järves on 3,6 meetrit, sügavaim ala on 11 meetrit, mille pindala on väike [2, lk 406].

Verevi järve üheks peamiseks probleemiks on veekogu kihistumine, seda oma paljude erinevate võimlustega. Üks põhiline vaatlusalune probleem on temperatuurikihistumine. See probleem esineb mai keskpaigast septembrini ja detsembrist märtsi lõpuni, mil vee süvakihid ülemiste kihtidega ei segune. Suvekuudel asub temperatuuri hüppekiht ehk õhuke veekiht, kus vee füüsikalised ja/või keemilised omadused kiiresti muutuvad 3-5 talvel 0,5- 1m sügavusel. Järsult muutuva temperatuuriga hüppekihti sügavates kihistuvates veekogudes nimetatakse termokliiniks. Suvine temperatuurikihistus on Verevis palju suuremate kontrastidega kui talvine ja kujuneb välja mais. Vee kevadine täielik segunemine toimub reeglina aprillis, sügisene oktoobris. Sügavamal kui 4m on vesi suviti üpris külm ning segunemine pealmiste kihtidega puudub praktiliselt täielikult [4, lk 16-19].
Lisaks esineb Verevi järves ka hapnikukihistus, mis on väga kontrastne. See esineb epilimnioni, kihistunud  veekogu pealmise kihi, ja hüpolimnioni, kihistunud veekogu kõige alumise kihi, vahel. Nimelt on epilimnion võrreldes hüpolimnioniga soojem, enamasti kõrgema pH sisaldusega ja suurem lahustunud hapniku kontsentratsiooniga. Hapnikukihistus kujuneb välja mais ja kestab septembrini [5, lk 50-519]. Suvel puudub hapnik alates 5m sügavusest, mis moodust 29% järve põhja pindalast. Pärast vee oktoobrikuist täielikku segunemist hakkab hapniku hulk põhjast ülespoole jälle kiirest vähenema ning mõnel lumerikkal talvel ( eriti kui sügisel on vette sademetega sattunud palju orgaanilist ainet) võib hapnik kaduda tervest veesambast, mis põhjustab vee-elustikule väga mürgise väävelvesiniku kuhjumist [4, lk 19].

=== Temperatuuri kihistumise põhjused===
Üheks peamiseks temperatuurikihistumise põhjusteks on järve paiknemine orus, kus puudub tuule vett segav toime. Lisaks veel vee vähene vahetus. Nimelt vahetub järve vesi veerikkal aastal üks kord, veevaesel aastal 0,37 ja keskmisel aastal 0,63 korda. Tavaliselt vahetub vaid ülemiste kihtide vesi, põhjalähedase kihi vesi saab järvest välja voolata vaid siis, kui valitseb homotermia ehk situatsioon, kus vee kihistus puudub ja kogu veekiht on täielikult segunenud. Selline olukord esineb lühikest aega kevadel ja pikemal perioodil sügisel, tavaliselt oktoobrist detsembrini [4, lk 19-22].
==== Vee sisse-ja väljavool====
Vee vähest vahetust põhjustab vähene sisse- ja väljavool. Peamine sissevool toimub kraavidest, mis on suurema osa aastast kuivad ning vett võib neid olla vaid suurvee ja vihmade ajal. Teise osa sissevoolust moodustavad põhjaallikad, mis muudavad vee lubjarikkaks, samas on nad aidanud hoida põhjasoppi kinnikasvamise eest. Lisaks neile kindlalt piiritletud sissevooludele tuleb lume sulamise ja sadude ajal järve rohkesti vett erosiooninirede kaudu Tartu- Valga maanteelt ja tänavatelt. Väljavooluks on Krasna oja, mis voolab Soova ojja. Väljavool nagu sissevoolgi on väga nõrk ning lakkab kuival aastaajal, kui auramine ja sissevool on tasakaalus. [4, lk 19-26]
=== Hapnikukihistumise põhjused===
Suur fosfori kuhjumine põhjakihtidesse tekitab vees hapnikukihistumise suvel ja talvel, kui vesi on hüpereutroofne ehk väga eufoorne süvakihtides [5, lk 50]. „Eufoorne ehk rohketoiteline veekogu sisaldab rohkesti mineraal- ja orgaanilisi aineid“ [1, lk 2] See anaeroobsetel tingimustes tekkinud vette tagasi pöörduv fosfor, mis arvatavasti jõuab järve süvaallikatest,  ongi  peamine järve ebastabiilsust põhjustav tegur. Verevi vee segunemise ajal põhjustab ta ülemistes veekihtides fütoplanktoni massilist arengut. Pinnakihis esineb vetikate massilise arengu puhul hapniku üleküllus peaaegu 160%. Järve põhjas soodustab surnud plankton, suurtaimede ning järve kantud orgaanilise aine lagunemisest. Aeroobsete tingimuste tekkimine järve põhjas näitab vee puhverdusvõime ( olukorda, kes veekogu suudab mingite välistegurite tingimustes säilitada esialgse seisundi) lõppu.  Homotermia periood (tegemist on perioodiga, kui kogu veekiht on konstantse temperatuuriga ja kui toimub ühe kihi soojenemine, siis see muutub kergemaks ja vajub kas alla või tõuseb üles ning tekibki vee segunemine) kevadel pärast lume sulamist ning hilissügisel võimaldab mudast eraldunud toitesesooladel ülemisse veekihti tõusta ja oma elutegevuse lõpetanud organismidel põhja settida. Mida kõrgem on järve toitelisus, seda rohkem on seal tavaliselt fütoplanktonit ja planktonitekkelist orgaanikat, kuid seda väiksem on vee läbipaistvus ja seda tugevam on vee kihistus [5, lk  50-52].

Verevi järves tekitab suuri probleem fütoplanktoni massiline esinemine. Domineerivaks liigiks on niitjas suuremõõtmeline Oscillatoria agardhi. Tema massiliseks arenguks kevadel ja sügisel  annab tõuke kihtide kadumine vees, mille tõttu põhjamudast hapniku defitsiidi tingimustes vabanenud rohke fosfor saab üles tõusta ja muutub vetikatele kättesaadavaks.  Sel perioodil on vetikate biomass hüpotroofse e väga rohketoitelise järve tasemel. Suvise kihistuse ajal ei ületa fütoplanktoni hulk tavaliselt mõõduka eutroofse järve taset. Sellega seoses on jahedal ajal biomass suurim pinnal, soojal ajal hüppekihis või põhja lähedal, kusjuures kihiti on biomasside erinevus mitmekordne. Suurte vetikamasside lagunemine põhjustab omakorda hapniku kadumist ja kihistuse tugevnemist, eriti jää all. Selline sesoonne dünaamika pole tavaliselt omane eutroofsetele järvedele, vaid äärmiselt tugeva kihistusega suhteliselt sügavatele järvedele [4, lk 70-71].
4.1. Vee värvus ja läbipaistvus
Vee  värvus ja läbipaistvus kirjeldavad fütoplanktoni hulka ja koosseisu, samuti huumusainete sisaldust.  Verevi vesi on tavaliselt rohekaskollane või kollakasroheline, mis on iseloomulik huumusainetevaesele eutroofsetele  ehk rohketoitelistele järvedele, kus on kõrge toitainete sisaldus, väike minaraalainete ja tavaliselt kõrge huumusainete sisaldus. Vee läbipaistvus on kogu veekogus suhteliselt vähene, erinedes pinna- ja põhjavee vahel suuresti. Pealmise kihi läbipaistvus on keskmine kuni 3 meetrit, mis suvel väheneb 1,5 meetrini. Põhjakihi läbipaistvus on kuni 1 meeter ja suvel alla selle [4, lk 15-16].

Hapniku- ja temperatuurikihistumine mõjutab kogu järve ökosüsteemi. Termilise ehk temperatuurikihistumise tõttu  seguneb vesi  ainult pealmises veekihis hästi läbi, sealsed biogeenid kasutatakse ära, elustik sureb ja vajub põhja. Kui veeringlus puudub, siis ei teki protsess, mis biogeene põhjast üles tooks. Niisuguse olukorra tõttu ei saa ei  kasutada suhteliselt suurt vee mahtu ja selle ressursse/varu. Ülemistes veekihtides pole seetõttu toitesooli ja alumistes valgust [6, lk 34]. Nagu eelnevalt mainitud leidub järves rohkelt fütolanktonit Oscillatoria agardhi`t, kelle massiliseks  arenguks kevadel annab tõuke kevadel kihistumise kadumine vees, mille tõttu põhjamudast hapniku defitsiidi  tingimustes vabanenud  rohke fosfor saab üles tõusta ja muutub vetikateke kättesadavaks. Selline rohke fütoplanktoni hulk tekitab vees aga hiljem hapniku puuduse, mis on kahjulik nii taimedele kui ka loomadele, kes vajavad hapniku oma elutegevuseks. Ka zooplanktoni, kelle peamise osa moodustavad  Verevi järves keriloomad ja vesikirbulised, olukord on järves hea [4, lk 93-94].
=== Loomastik===
Kui zooplanktoni ehk loomhõljumi hulk järves on rahuldav, siis üldine veeloomade hulk väheneb aasta-aastalt. Peaagu kõik veeloomad on  väga tundlikud elupaiga muutustele ja reageerivad neile kiiresti. Verevi järve liigiline mitmekesisus on muutunud rohkesti ja see protsess toimub ka praegu.
„Järve põhjaloomastiku üldine keskmine asustustihedus ja biomass on keskmised. Põhjafaunas puuduvad nii väheharjalised kui ka limused. Põhjaloomadest domineerivad nii hulgalt kui kaalult surusääsklaste vastsed, keda esineb seal 18 eri vormi. Lisaks leidub seal veel arvuliselt vesikakandid, vesilestasid, ehmestiivaliste vastseid ja klaasiksääsklaste vastseid“ [2, lk 408].
Kaladest domineerib järves särg, järgnevad  ahven ja roosärg. Lisaks leidub haugi, linaskit, kokre, kiiska. Kalad on Verevi järves võrreldes teiste Eesti järvedega paremas toitumises, kuid aasta- aastalt suurenev hapniku puudus on vähendanud liigilist koosseisu, sest aastal 1977 leiti järvest isegi angerjat, vingerjat, rünti- keda viimastel aastatel ei ole enam püütud [4, lk  114-115].
20nda sajandi alguses leidus Verevis rohkelt jõevähki. Kuid  praegusel perioodil  puuduvad järves vähile sobivaid elutingimused, sest ta on hapnikunõudlik loom. Suur sulfaatide ja fosfaatide hulk järves raskendavad jõevähil kaltsiumi omandamist ja seega ka kooriku ehitamist [4, lk 120].
=== Taimestik===
„Suurtaimestik on üks inertsemaid komponente järvede elustikus ning reageerib tingimuste muutustele veekogus suhteliselt aeglaselt. Ühekordsed või lühiajalised kõrvalekalded teda nimetamisväärselt ei mõjuta  ja ka pidevalt kindlasuunaliste muutuste puhul säilitab suurataimestik küllalt kaua oma esialgse iseloomu“ [4, lk 94].
Vaatamata üha halvenevale vee olukorrale on Verevi taimestik mitmekesine. Kokku on konstateeritud 28 liiki makrofüüti, need hõivavad umbes poole järvest. Maksimaalne sügavus, kus taimed esinevad on 4,3 m.
Suurtaimestik hõlmab praegu 1/3  veekogu pindalast. Kaldaveetaimedest esineb kõik enam hundinui, lisaks veel tarn, soopihl. Pilliroo ja kannosja arvukus on vähenenud tugevalt- kohati ei esine neid enam üldse [2,lk 407].
Enam  arenenud on  veesiseste taimede vöönd, neid leidub kohati lausa massiliselt. Siiski on Verevi järve veetaimestik tugevalt vaesunud viimastel kümnenditel, eriti aga viimastel aastatel- see viitab suurtele muutustele järve vees.  Kadunud on läik-penikeel, kaelus- penikeel. Männas- vesikuusikut ja tähkjas –vesikuusikut veel leidub, kuid ka nende populatsioon on hävinemas. Domineerivad mändvetikalised, lisaks veel vesihernes ja sõõr-särjesilm.  Verevi järvetaimi ohutab peamiselt ebaühtlane temperatuuri ja hapniku jaotus, vee vähene läbipaistvus, fütoplanktoni suur hulk, reostus. Samas ka uute ja vähemnõudlike liikide nagu kardhein ja teiste ujulehtedega taimede ilmumine, kes suudavad toime tulla ka raskemates kasvutingimustes [4, lk 106 ja 110].

Olukorra parandamine on tähtis kogu antud vee elustikule, et säilitada  selle bioloogiline mitmekesisus. Nagu eelpool mainitud tekitab Verevi järve kihistumine probleeme kogu järves. Selle probleemi vähendamiseks on kaalutud mitmeid erinevaid võimalusi, kuid parimat pole veel leitud. Olukorda Verevis parandaks oluliselt järve läbivoolu suurendamine, kuid selleks  puuduvad reaalsed võimalused, sest  Elva jõgi on liiga kaugel ja Verevi asub jõest madalamal. Muid arvestatavaid veeallikaid ei ole. Teiseks võimaluseks on järve noorendamine, mis seisneb muda väljapumpamises. Selle protsessi käigus toimuks mudasette, eriti pealmise fosforirikka kihi eemaldamine kogu põhjamuda ulatuses, mis on keeruline Verevi reljeefi tõttu [6, lk 11-12].
6.1. Verevi järve noorendamisega kaasnevad probleemid
Üks peamisi noorendamise probleeme on see, et Verevi on sügav ja muda on raske kätte saada ning selle töötlemisvõimalused on kallid. Teine probleem, mis kaasneks muda väljapumpamises on see, et toitesoolade varud Verevi põhjakihis on arvatavasti võrreldes teiste  Eesti ja lähiriikide järvedega oluliselt suuremad. Kui teistes kihistunud järvedes erineb fosfori hulk põhja- ja pinnakihi vahel kolm- neli korda, siis Verevis ligi kolmkümmend korda. Kuid peale selle on veel fosforivaru setetes. Kui selline toitesooladerikas vesi peaks jõudma pinnakihti, läheb seal vesi hoobilt õitsema. Kolmas probleem, mis kaasneks muda väljapumpamises on see, et teadlased ei saaks enam hiljem teada midagi järve arenguloost, mis on äärmiselt rikkalik. Tänu allikate rohkusele ja järvenõo iseloomule on setteseisundi kõige alumine osa Verevi järves varieeruv, kihid vahetuvad tihedalt.  Neljandaks tooks muda eemaldamine kaasa kallaste vajumise süvenditesse, sest setete osa on suur. Mõeldav oleks seega ainult ülemise paari meetri eemaldamine [4, lk 124- 128 ja  lk 130-132].

Mida teha Verevi järve seisundi parandamiseks

* 1. Eesti riikliku bioloogilise mitmekesisuse teabevõrgustik (28.09.2007)  Eesti järved, nende elustik ja elukooslused. [www-materjal] http://loodus.keskkonnainfo.ee:88/ecological/inland_waters/f1172578477/lakes
*  Mäemets, A. (1968) Eesti järved. Eesti raamat
*  Kappo, J., Mälberg, A. (1988) Männilinn Elva. Eesti raamat
*  Timm. H (1991) Verevi järve seisund. Tartu
*  Järvekülg, A.(1994) Eesti jõgede ja järvede seisund ning kaitse. Tallinn. Teaduste akadeemia kirjastus
*  Ott, I. (2007) Järvega ei saa nalja teha. Eesti loodus. 2007, nr 3

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Deilysimm/Verevi järve kihistumine


Kasutaja arutelu:Sander92/Liitreaalsusega prillid

Sisult on artikkel korralik, pikkus vastab nõutule. Artikkel on küllaltki õigekeelne.
Esimese taseme pealkirju =Pealkiri= pole vikipeedias kombeks kasutada. Tuleb kõikjal asendada teise taseme pealkirjadega.
Terminid tuleb esimesel kasutuskorral linkida. Sinul on mõned (Microsoft ja Google) lingitud igal kasutuskorral, mõned üldse linkimata (kaamera, Bluetooth, güroskoop, kompass, kuvar, mikrofon ...)
Ingliskeelne sõna "sensor" tõlgitakse eesti keelde vastavalt kontekstile kas sensoriks või anduriks (sensor on osa andurist). Nii palju kui mina aru saan, tuleb siin kõikjal sõna "sensor" "anduriga" asendada. "sensorite baasil" -> "anduritega" või "andurite abil" või "andurite kaudu".
Sõna "puhul" tohib kasutada üksnes pidulikul puhul. Siin on hea asendada "virtuaalse reaalsuse puhul" -> "virtuaalses reaalsuses" või "virtuaalreaalsuses".
"jpm." jätaksin ära, sest eespool olev sõna "näiteks" tähendab isegi, et loetelu pole täielik, ja ma kahtlustan, et p-täht selles lühendis (sõnast "palju") on kergelt eksitav.
Endise NSV Liidu riikides on Google'i prillid üldiselt illegaalsed, aga hädavajalik on lisada, kas ka Eestis. Ma ei kiida artiklit heaks, kui pole kirjas, kas Eestis on selle kasutamine seaduslik või seadusevastane. Hea oleks see väide kuidagi viidata.
*kuupäevad ja aastaarvud tuleb esimesel kasutamisel linkida, naelad teisendada kilodeks (kaalu naelades ei tohi mainida)
*GPS-andmed käib sidekriipsuga.
*prilide komplekt -> prillikomplekt, prillide parem sang -> parem prillisang
*"ehk" ees ei käi koma (see viga on mitmes kohas)
*mitmes erinevas -> mitmes
*Google X Labi meeskond -> Google X Lab
*futuristlik tehnoloogia -> tulevikutehnoloogia (vaata, mis on [[futurism]])
*muuhulgas ka -> muuhulgas
*ka erinevatel tehnikamessidel -> mitmel tehnikamessil (minu meelest pole vaja rõhutada, et need messid üksteisest erinevad)
*Google on omastavas käändes Google'i
*lühendit USD ei tohi tekstis olla (kas dollar või $, esimesel kasutamisel lisada, et USA dollar)
*integreerimine on väga matemaatiline mõiste, parem "lõimimine"
*ühes lõigus on 3 liigset koma ("ehk" ja "on" ees) ja 2 puuduvat koma ("ning" ja "kuidas" ees)
*järgmises lõigus on 2 liigset sõna "ka". Sealt kuni lõpuni on kõik sõnad "ka" ülearused.
*ma ei tõlgiks väljendit "ok glass", sest tõlge "niisiis klaas" on imelik ja ma paremat ka ei tea. Kui saabub eestikeelne kasutajaliides (küll ta ükskord ikka tuleb), lisame tõlke.
*GB, MB ja GHz eraldatakse tühikuga, ° ei eraldata tühikuga
*16 MB salvestusruumi, millest 12 MB on kasutatav – ma ei saa sellest aru. Mis see ülejäänud 4 MB siis on?
*peatükk "Rakendused" – liigne sidekriips
*peatükk "Häälkasutus" – algava sulu ees käib tühik, google'da -> guugelda
*läbi taotluse -> taotluse kaudu (aga võib-olla patentidel on hoopis avaldused?)
*kokku siduma -> seostama
*erinevatel sündmustel -> mitmesugustel sündmustel [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 1. oktoober 2013, kell 19:07 (EEST)

Ma avastasin, et artikkel [[Liitreaalsusega prillid]] on juba olemas. Sel juhul peab see artikkel pikenema kaastöö nõutava mahu võrra. Kui praeguse artikli maht maha arvata, jääb nõutavast mahust napilt puudu (paarsada tähemärki), aga ma ei pea seda väga oluliseks.
Endiselt on sees esimese taseme pealkirjad, näiteks =Google Glass= ja =Välislingid=. Kõik esimese taseme pealkirjad tuleb asendada teise taseme pealkirjadega

==Teise taseme pealkiri==. Seetõttu võib olla vaja asendada teise taseme pealkirju kolmanda taseme pealkirjadega.
*Ülemise pildi kirjelduse järgi on ülemisel pildil Google Glassi üks väljatöötajatest. Seda võiks pildiallkirjas mainida.
*liitreaalsuse puhul -> liitreaalsuses
*Google Glass detail -> Google Glassi detail (pildiallkirjas)
*ekraani puhul -> ekraani korral
*jõudluse osas -> jõudluse kohta
*Eesti keeles käib rahaühik pärast summat, nii et $1500 -> 1500$.
*"Glass Explorer programm" ja "Avastaja programm" ei käi kaldkirjas.
*Android 4.0.4 või kõrgem -> Android 4.0.4 või uuem
*"ega" ees ei käi koma, "lülitada" järel käib koma, "lülitunud" järel käib koma, "kuidas" ees käib koma.
*koljus asuvad luud -> koljuluud
*Tõsta sõna "kasutuse" sõna "spioonividinate" järele.
*prillide puhul -> prillidel
*ümberseadistatud -> ümber seadistatud
*Samuti ei saa seadmega alati märkamatult lindistada, sest lindistuse alustamiseks on vaja seda öelda või kaameranuppu all hoida.
*Teadlikkust suurendatakse, mitte ei tõsteta.
*ainult toodud välja -> toodud välja ainult
Nende vigade parandamise järel on artikkel valmis ja selle tohib avaldada, saates selle artiklite nimeruumi. Taivo 19. oktoober 2013, kell 17:24 (EEST)


Kasutaja arutelu:Raido.Uudel/Pehme robootika

Tekst on praegu pisut lühem ettenähtust, mistõttu ma väga põhjalikku arvustust ei tee. Ainult mõned märkused.
Terminid tuleks linkida mitte igal, vaid ainult esimesel esinemiskorral. Sul on mõned terminid, näiteks robootika ja tehislihas, lingitud palju kordi. Hulk termineid on jällegi linkimata. Sõna "tehislihased" ei ole hea linkida [[tehislihas|tehislihased]], vaid parem on [[tehislihas]]ed.
Teises lõigus olev definitsioon võib ju olla viidatud ja puha, aga see on ilmselt väärakas. See määratleb robootika masinana, aga robootika ei ole ju masin, vaid teadusvaldkond.
Esimese taseme pealkirjad (=Pealkiri=) ei ole kooskõlas vikipeedia stiiliga. Need tuleb asendada teise taseme pealkirjadega (==Pealkiri==). Taivo 1. oktoober 2013, kell 23:11 (EEST)
Artikli alguses ei tohi artikli pealkirja korrata peatüki peakirjana. Sellest piisab, et esimene lause algab selle terminiga. Taivo 13. oktoober 2013, kell 22:24 (EEST)
----
Artikkel on kirjutatud vajalikul teemal ja on huvitav. Minu meelest on teema igakülgselt kaetud, vähemalt ei oska ma nimetada ühtki suurt tahku selles teemas, mis oleks käsitlemata.
Enne ma ütlesin, et nõutav pikkus pole täis. Osalt tuli see sellest, et ma ei arvestanud vigast teist lõiku. Nüüd, kus see on parem, ütleme, et artikkel on piisavalt pikk.
Siiski on teist lõiku vaja parandada. Praegune kirjutis jätab mulje, et kaks tingimust peavad olema mõlemad korraga täidetud. Päriselt peab olema täidetud ükskõik kumb tingimus ja seda tuleb öelda. Tärni järel tuleb alustada väikese tähega: suur täht tähistab lause algust.
Kõik terminid tuleb esimesel kasutamisel linkida. Ma loen sissejuhatusest üles: robot, materjal, robootika, bioloogia, organism, süsteem, liikumine, lihas, happelisus, soolsus, polümeer, geel ja masin. Edasu jätka ise, aga kõik ülikoolid ja loomad tuleb linkida.
*mõjutab -> mõjutavad
*Algava sulu ees käib tühik.
*polümer -> polümeer
*geel-metall komposiit -> geel-metall-komposiit
*Inimesed ei kogu teavet välismaailma kohta läbi naha, näiteks silmade, kõrvade ja nina kohal on just avaused nahas. See lause tuleb ümber sõnastada.
*McKibben tüüpi -> McKibben-tüüpi
*Elektroaktiivsed Polümeerid -> Elektroaktiivsed polümeerid
*"Indias Amrita ülikoolis" vahel ei käi koma
*võimalikud -> võimelised
*Jammingu esimene lause ütleb, et membraan koosneb mitmest sektsioonist. Ma kahtlustan, et hoopis lihas on see, mis koosneb sektsioonidest.
*mehanism -> mehhanism
*Segaseks jääb, milleks kasutatakse kohvipuru. Kas robot õpib kohvipuru haarama või on tal lihaste sees kohvipuru?
*Selline pehme robootika lähenemine -> Pehme robootika lähenemine
*"ja esemeid haarab" jäta ära
*"kahjustada" järel käib koma
*nõuaks -> nõuab
*ka mitmeid liigeseid ja mootoreid -> mitut liigest ja mootorit
*on võimalik luua ka robot -> saab luua roboti (ja selle ees ei käi koma)
*pinna peal -> pinnal
*"vastavalt vajadusele" ei eraldata komadega
*väiksem -> väiksemad
*haakumisega -> haakumiseks
*looduda -> loodud
*ja ei -> , ei
*verikaalse -> vertikaalse
*kiiremad -> kiiremate
Ma pole kindel, et kõik vead said siinkohas üles loetud. Ma tahan seda pärast nende vigade parandamist veel üle lugeda, aga rohkem pole küll vaja. Taivo 19. oktoober 2013, kell 19:50 (EEST)
----
Parandasin ära. Jammingu osas on siiski tegu membraaniga, mis koosneb mitmes osast ja kõigi nende osade jäikus on muudetav, et vastavalt vajadusele see lihas erinevast kohast rohkem paisuda saaks. Raido 19. oktoober 2013, kell 23:08 (EEST)
----
*Teises lõigus on kaks korda sõna "loodud". Jäta neist esimene ära.
*Lingid "sile" ja "kare" lähevad valesse kohta, veendu selles ise. Lingi sõnale "karedus", aga siledat ei olegi vaja linkida.
*Lingitakse nimisõnadele, nii et sõnu "horisontaalne" ja "vertikaalne" ära lingi.
Nende vigade parandamise järel on artikkel valmis ja selle tohib avaldada, saates selle artiklite nimeruumi. Taivo 29. oktoober 2013, kell 22:14 (EET)


Kasutaja arutelu:Gsoovali/Mükotoksiinid

Aitäh artikli eest! See on esitatud õigeaegselt, piisava pikkusega, viited on olemas ja korralikult vormistatud (kuigi võiksid kasutada ka korduva viitamise tehnikat, vaata [[Vikipeedia:Viitamine|viitamisjuhendit]]).
Oled vormistanud välislinkidena (url-aadressi abil) lingid, mis peaksid olema siselingid. Siselingil on lihtsalt sõna või fraasi ümber kahekordsed kantsulud [[ ]].
*Termini etümoloogia (päritolu) pane kõik sinna algusesse sulgudesse. Definitsioon peab olema kujul '''Mükotoksiin''' (sulgudes etümoloogia) on ... (ja mis ta on)
*kõik võõrkeelsed sõnad kaldkirja
*väldi "poolt"-konstruktsiooni: seente poolt produtseeritud > seente toodetud
*kasuta võõrsõnade asemel omakeelsemaid sõnu: toksikant > mürkaine/mürk, metaboliitne produkt > ainevahetussaadus, produktsioon > tootmine
*Amanita phalloides > [[Roheline kärbseseen]]
*''aeroobsed protsessid on võimalikud tänu erinevate seenespooride suurustele.'' kust see idee pärit on ja mida see õieti tähendab?
*''tõstavad seal mükotoksiini sisaldust'' milles?
*'''seen kasutab mükotoksiini kasvukeskkonna mõjutamiseks ja seeläbi enda vohamise soodustamiseks.'''
*'''Hallitusseente toodetud toksiinid on'''
*''resistentsed temperatuurile'' mida see tähendab?
*''metaboliite kättesaadavusest'' ei saa aru
*''organismist endast'' lause kirjeldabki organismi ennast, see fraas on sisutühi
*jätkusuutlikkusest > suutlikkusest
*'''toksiinidega kokku puutumine võib põhjustada tõsiseid ... või isegi surma.'''
*''heaks näiteks'' miks see "hea" on, kahjustatavate organismide jaoks küll mitte. parem: üheks näiteks
*hallitusseente nähtamatute toksiinide lause kordub, samuti osaliselt järgmine lause
*''Seene infektsiooni'' mis see tähendab, seen nakatub millegagi?
*lauses "See artikkel käsitleb ..." koma puudu
*'''Aflatoksiinid''' (mitte alfa-)
*''Aspergillus'e'' seeneliik > seeneliik perekonnast ''Aspergillus''
*Paljudel erinevatel loomaliikidel > Paljudel loomaliikidel (liigid ongi erinevad)
*enne koolonit ei käi tühikut
*ohratoksiin väikese  algustähega
*mõndasid > mõnesid
*kasuta näpuvigade leidmiseks spellerit ja loe teksti veel ise rahulikult
Kui need vead parandatud, jätkan. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 3. oktoober 2013, kell 04:08 (EEST)

Mõned parandused on tehtud päris hästi ja põhjalikult. Aga palun loe ülalt minu kommentaari esimest viit täppi uuesti ja kontrolli, kas parandasid ikka kõik need asjad täiesti õigesti ja kogu artiklis.
Ülejäänud juba nimetatud parandustega seoses:
*''mükotoksiini sisalduse kontsentratsiooni'' (sisaldus = kontsentratsioon)
*'''organismi mürgiga kokkupuute kestusest'''
*'''mürkidega kokku puutumine võib'''
*'''Aflatoksiinid on seenemürgid, mida toodavad seeneliigid perekonnast ''Aspergillus'''''
*enne koolonit ei käi tühikut
Ma ei lähe enne edasi, kui oled näpuvead põhjalikult ette võtnud ja parandanud. Neid on liiga palju. Oska kasutada spellerit, see aitab! [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 16. oktoober 2013, kell 04:50 (EEST)

Hmm. Kaldkirja tuleb panna võõrkeelsed sõnad (märkuse ajendiks oli ingliskeelne ''mycotoxin''), aga mitte võõrsõnad, mis on eesti keeles kohanenud võõrpäritoluga sõnad. Võõrsõnu võiks muidugi võimalusel asendada omasõnadega, aga kaldkirja neid mingil juhul ei panda.
Aga vaikselt ikka paraneb.
*Eelistatud on kasutada liikide ja perekondade eestikeelseid nimetusi ja need linkida. Kui eestikeelset nimetust pole olemas, tuleb kasutada ladinakeelset. Seega esimeses pildiallkirjas piisab [[Roheline kärbseseen]].
*sõltub rohkesti > sõltub suuresti / tugevasti / palju
*'''aflatoksiin''' (palun kontrolli kõik selle sõna esinemised, ikka on vigaseid)
*''Ohratoksiinid on seenemürk'' ei ühildu arvus
*sõna "tootmine" ei ole põhjust mitmusesse panna
*'' Ehituste siseseid seeni moodustavad'' ei saa aru
*vähemalt üks näpuviga tekkis juurde ja hulk on neid veel parandada
[[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 30. oktoober 2013, kell 06:04 (EET)

*''seenemürgid, mis esineb '' ikka ei ühildu
*''ohratoksiini'st'' miks ülakomaga?
*sõna "tootmine" ei ole põhjust mitmusesse panna
*'' Ehituste siseseid seeni moodustavad'' ei saa aru
*kõik (eestikeelsed) võõrsõnad ei saanud veel püstisesse kirja tagasi parandatud
[[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 5. november 2013, kell 15:30 (EET)

Tere Teile Kasutaja: Gsoovali!
Oleksin soovinud teada saada, kas Teie poolt loodud artikli võiks Vikipeedia lugejatele lugemisvalmiks tõsta?
Mariina 6. juuni 2014, kell 14:33 (EEST) alias Простота

Kas artikli võib vikipeedia lugejate jaoks vabaks lasta?


Arutelu:Maolised

Esineb klassifikatsioonilisi probleeme. Nt kuhu kuuluvad rästiklased ja nastiklased? Ivo (arutelu) 3. oktoober 2013, kell 15:52 (EEST)

Tere Ivo! Vaatasin Teie teate läbi. Nagu teate maolistel ühte kindalt klassifikatsiooni kinnitatud pole - jooksvalt muudetakse ja näiteks rästiklaste puhul olen mina kasutanud fr-vikipeediat mitte siin artiklis toodud roomajate andmebaasi klassifikatsiooni....

3. oktoober 2013, kell 16:18 (EEST) alias Простота

:Iseenesest oleks hea, kui oleks selgelt välja toodud, et milliste jaotuste juures esineb lahkarvamusi ja milliste juures mitte. Samuti peaks see katama kõiki artikleid, kus sellest räägitakse, sest hetkel on osades ühtemoodi ja teistes teistmoodi ning see tekitab meeletult segadust. Ivo (arutelu) 3. oktoober 2013, kell 23:16 (EEST)

::Ning klassifikatsiooni osa võiks üldse eraldi artiklisse tõsta, kus saaks seda põhjalikumalt lahata. Siin on seda liiga pikalt. No ei ole ülevaatlik. Ivo (arutelu) 3. oktoober 2013, kell 23:36 (EEST)

Nastiklased ja rästiklased kuuluvad ülemsugukonda Colubroidea.

Olen nende märkustega nõus. Aga kõigepealt tuleb saada ülevaade klassifikatsioonist ja nende variantidest ja muutustest. Siis saab otsustada, millist süsteemi läbivalt kasutada. Andres (arutelu) 4. oktoober 2013, kell 05:15 (EEST)

::: Tere Ivo!

::: Ivo Ning klassifikatsiooni osa võiks üldse eraldi artiklisse tõsta, kus saaks seda põhjalikumalt lahata. Siin on seda liiga pikalt. No ei ole ülevaatlik.

::: Mariina: kas te mõtlete bioloogilise süstemaatika täielikult ringi teha? Kuidas Te mõtlete klassifikatsiooni veel eraldi artiklisse viia ei saa mina hetkel aru ja mida Teie seal lahkama hakkate, kui te praeguse, tõenäoliselt ülevaatlikeima maoliste süstemaatika mis käesoleval ajal minule ette juhtunud, siis ülevaatlikumaks teete: kui võtta aluseks, kusagilt tuleb ju alustada bioloogiline süstemaatika ja liikuda ülemsugukondade kaudu sugukondade, alamsugukondade ja perekondadeni siis on käesolev süstemaatika täpselt paras ja kui maoliste artikli kaudu linksuda sugukondadeni ja siis juba, kui infot leiab, saab klassifikatsiooni ja süstemaatikat kuidagi ühtlustada püüda - hetkel on seis selline, et kui on biosüstemaatikas  erisusi siis püüan edasi vaadata erisuste allikaid : hetkel tundub, et prantsuskeelne vikipeedia kasutab teistest erinevat infraseltside ja vahel ka sugukondade keerdusid ja allikat seejuures mina nende kaudu biosüstemaatikat veel jagada ei oska....

::: lisaks jääb midagi siinolevas arutelus puudu, õhku justkui väljaütlemata....... kui vikipeediad kasutavad allikana McDiarmidi et al biosüstemaatikat siis selleks, et aru saada peaks kuidagi,kunagi,ehk leiduma ka see allikas raamatuna- amazoni kaudu 1 köide maksis vast 300 eur-i.....kas kellelgi aktiivsel vikipedistil on tõega tahtmine maoliste süstemaatika oma südameasjaks võtta, ma ei usu väga- minu puhul on teisiti, minul on harilik rästik lähemal kui teised naabrid - otse üle tee raiesmikul elab ta (hammustanud pole ta veel teadaolevalt ühtegi inimest) ....

::: Mariina 4. oktoober 2013, kell 07:55 (EEST) alias Простота

:::: Mulle tundub ka, et perekondadeni süstemaatika on selles artiklis vajalik, sest muidu ei ole ülevaadet sugukondade mahust. Ülevaatlikkuse huvides võiks olla selline sugukondade tabel, nagu mõnes teises vikis on. Andres (arutelu) 4. oktoober 2013, kell 08:45 (EEST)

::::: kas Sa annad ehk linksu sugukondade tabelile, kas ma ehk olen ka mõnda juba näinud....

::::: Mariina 4. oktoober 2013, kell 08:51 (EEST) alias Простота

:::::: :en:Snakes#Families. Andres (arutelu) 4. oktoober 2013, kell 11:21 (EEST)

::::::: Ilusad tänud linksu saatmast! Mulle see tabel praegu veel ei meeldi aga nagu Sa kirjutasid kui perekonnad, sugukonnad ja alamsugukonnad juba enam-vähem-olemas-olevad siis võib uuesti üle vaadata. Mulle ikka meeldib ja loen artiklis olemasoleva süstemaatika otstarbekaks....kui ka Sulle sobib, sest vaata mina vaatan ja kasutan seda süstemaatikat kui hakkan sugukonna ja või ülemsugukonna artiklit komplekteerima ja seal on ka eestikeelsed nimetused olemas.... igati hea süstemaatika....

::::::: Mariina 4. oktoober 2013, kell 16:20 (EEST) alias Простота

Ma ei ole nõus leviku alt alapealkirjade äravõtmisega. Ilma nendeta on tülikas infot otsida. Ka leviku kohta tuleb nähtavasti teha hiljem eraldi artikkel, siis jääb see siin vähem detailseks. Andres (arutelu) 4. oktoober 2013, kell 05:15 (EEST)

Võtsin need alapeakirjad välja, kuna leidsin just vastupidist -- et nad teevad info otsimist tülikamaks (venitavad artiklit ja sisukorda kunstlikult pikemaks) ja ei anna seejuures midagi juurde.

Samas ei meeldi mulle üldse selline lähenemine, et loetleks midagi riigi või saare kaupa. Kui keegi tahab seda otsida, et millised maod nt Arubal elavad, siis võiks seda teha ikka artiklist Aruba või Aruba loodus (no mul ei tuleks küll mõttesegi seda madude artiklist otsida). Artikli enda seisukohalt pean otstarbekaks ülevaadet tervest piirkonnast. Liigne spetsiifilisis siin ainult segab. Ivo (arutelu) 5. oktoober 2013, kell 17:22 (EEST)

Võtsin ära eestikeelsed nimetused [[nastiklased]] (sest siinne ''Colubridae'' nastikuid ei sisalda) ja [[vilbasnastiklased]] (sest see on pigem ''Colubridae'', ''Colubrinae'' võiks olla pärisvilbasnastiklased. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 4. oktoober 2013, kell 05:15 (EEST)

****Sugukond: Lamprophiidae
******Perekond: Bothrolycus Günther, 1874
Süstemaatika kas:
*alamsugukonda Lamprophiinae
*alamsugukonda Pseudoxyrhophiinae
*
*
*
Mariina 5. oktoober 2013, kell 17:26 (EEST) alias Простота

Siin on praegu klassifikatsioon roomajate andmebaasi järgi. Andres (arutelu) 5. oktoober 2013, kell 20:53 (EEST)

: Sellele asjaolule viitavad nad kaa...

:  täna jääb perekond : Bothrolycus Günther, 1874 sugukonda Lamprophiidae.....

: Mariina 5. oktoober 2013, kell 21:00 (EEST) alias Простота

:: Ülemsugukond: Typhlopoidea

:: Roomajate andmebaas liigitab ka neid ülemsugukonnana kuigi teised allikad kirjutavad ette, et Typhlopoidea on  süstemaatikas....

:: Mariina 6. oktoober 2013, kell 10:46 (EEST) alias Простота

Vajan (ootan, palun) abi ka Madu (täpsustus) artikli juurde....
*Mao Saba (''Serpentis Cauda'')
*Mao Pea (''Serpentis Caput'')
Mariina 6. oktoober 2013, kell 10:51 (EEST) alias Простота

{{Taxobox
| color = #{{taxoboxi värvus|[[loomad]]}}
| fossil_range = [[Ediacara]] - tänaseni
| domain = [[Eukarüoodid]] ''Eucaryota''
| regnum = [[Loomad]] ''Animalia''
| subregnum = [[Pärishulkraksed]] ''Eumetazoa''
| unranked_phylum = [[Kahekülgsed]] ''Bilateria''
| subdivisio = '''[[Teissuused]]''' ''Deuterostomia''
| name = Keelikloomad (Chordata)
| subdivision_ranks = [[Klass (bioloogia)|Klassid]]
| subdivision =
Alamhõimkond: [[Selgroogsed]] ''Vertebrata''
*[[Roomajad]] ''Reptiles''

*Alamklass = [[Diapsiidid]] ''Diapsida''
*Infraklass = [[Soomussisalikud]] ''Lepidosauromorpha''
*Selts = [[Soomuselised]] ''Squamata''
*Infrahõimkond [[Lõugsuused]] ''Gnathostomata''
*Ülemklass [[Tetrapoodid]] ''Tetrapoda''
**Klass [[Kahepaiksed]] ''Amphibia''
**Seeria [[Amnioodid]] ''Amniota''
***''[[Sauropsida]]''
}}
| subdivision_ranks = [[Infraselts]]id ja [[perekond (bioloogia)|perekonnad]]
| subdivision =
* [[Alethinophidia]] - [[Franz Nopcsa von Felső-Szilvás|Nopcsa]], [[1923]]
** [[Acrochordidae]]- [[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], [[1831]]
** [[Aniliidae]] - [[Leonhard Hess Stejneger|Stejneger]], [[1907]]
** [[Anomochilidae]] - Cundall, Wallach & Rossman, 1993
** [[Atractaspididae]] - [[Albert C. L. G. Günther|Günther]], [[1858]]
** [[Boidae]] - [[John Edward Gray|Gray]], [[1825]]
** [[Bolyeriidae]] - Hoffstetter, [[1946]]
** [[Colubridae]] - [[Nicolaus Michael Oppel|Oppel]], [[1811]]
** [[Cylindrophiidae]] - [[Leopold Fitzinger|Fitzinger]], [[1843]]
** [[Elapidae]] - [[Friedrich Boie|F. Boie]], [[1827]]
** [[Loxocemidae]] - [[Edward Drinker Cope|Cope]], [[1861]]
** [[Pythonidae]] - [[Leopold Fitzinger|Fitzinger]], [[1826]]
** [[Tropidophiidae]] - [[Leo Brongersma|Brongersma]], [[1951]]
** [[Uropeltidae]] - [[Johannes Peter Müller|Müller]], 1832
** [[Viperidae]] - [[Nicolaus Michael Oppel|Oppel]], [[1811]]
** [[Xenopeltidae]] - [[Charles Lucien Bonaparte|Bonaparte]], [[1845]]
* [[Scolecophidia]] - [[Edward Drinker Cope|Cope]], [[1864]]
** [[Anomalepididae]] - [[Edward Harrison Taylor|Taylor]], [[1939]]
** [[Leptotyphlopidae]] - [[Leonhard Hess Stejneger|Stejneger]], [[1892]]
** [[Typhlopidae]] - [[Blasius Merrem|Merrem]], [[1820]]
}}
* Allikas: [https://tl.wikipedia.org/wiki/Ahas]....
Ma päris ei oska taksonikasti kujundada aga proovisin... ehk annab midagi artikli esiselga taksonikasti viia....
Mariina 7. oktoober 2013, kell 16:17 (EEST) alias Простота

Muutsin täna pisut lauset: ''Nende [[alalõualuu]] kinnitub [[kolju]] külge venivate sidemetega, mistõttu on nad suutelised alla neelama endast tunduvalt jämedamat saaki.''
Osadel madudel (hetkel täpselt ei mäleta, kas olid pimemadulased) on alalõualuu kinnitunud kolju külge mitte väga venivate sidemetega......
Mariina 9. oktoober 2013, kell 09:11 (EEST) alias Простота

Jaht on täpsustuslehekülg. Loomade jahipidamist seal ei mainita. Andres (arutelu) 8. november 2013, kell 16:00 (EET)

Ilusad tänud! Hetkel ei saa vaadata.... ei tule ka pähe, mis ta inglise keeles võiks olla....

Mariina 8. november 2013, kell 16:05 (EET) alias Простота

Tõstan need kaks kilbist täna artiklist välja, kui keegi peaks maoliikide teaduslikul kirjeldamisel hätta jääma, siis võiks püüda need tagasi panna
*aga hetkel ei leia mina allikaid nendele kahele kilbise liigile:
*Scuta frontaparietalia – laubakiirukilbised
*Scutum interoccipitale.
Mariina 15. jaanuar 2014, kell 12:40 (EET) alias Простота
----
*Minu arust on Kinnschild - alalõuakilbis
*
*Allikas:
*
* edasi Scutum ventrale tõlkisin kõhukilbiseks
* aga kilbiste järgi neid vast otsima ei hakata - oleks vaja pisut nõu pidada - kas panna kirja kõhusoomus, sabasoomus jne...
* Mariina 15. jaanuar 2014, kell 13:28 (EET) alias Простота

Märkus:
** Tanganyika water cobra –  vajab ehk ladinaeelset teaduslikku nime maoliigi täpseks tuvastamiseks, ta on kas Naja annulata (varasemalt Boulengerina annulata) või Boulengerina annulata stormsi
Arthur Loveridge,The Water-cobra of Lake Tanganyika, lk 189, 1960, Veebiversioon (vaadatud 09.03.2014) (inglise keeles)Mark O'Shea,Naja annulata stormsi,Veebiversioon (vaadatud 09.03.2014) (inglise keeles)Mark O'Shea,"Venomous Snakes of the World", lk 74, 2008, New Holland Publischers, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 09.03.2014) (inglise keeles);
Mariina 15. märts 2014, kell 13:01 (EET) alias Простота
----
Maoliste päritolust ei ole artiklis midagi. Võiks ju kirjutada, et nad arenesid kriidiajal teatud sisalikest. 90.191.119.98 6. juuli 2014, kell 17:17 (EEST)

Jah, see on täitsa puudu :) Võid otsa lahti teha. Andres (arutelu) 6. juuli 2014, kell 17:40 (EEST)


''Nende seas on aga vaid üksikuid tuntud naiskunstnikke ja kunstiühingus Pallas ei olnud naisi enne kui 1939. aasta sügisel esitasid avaldused [[Karin Luts]], [[Aino Bach]] ja [[Salome Trei]]. Naiskunstnikud võeti ühingusse vastu.'' – Välja võetud. Ei puutu asjasse. [[Eri:Kaastöö/88.196.28.229|88.196.28.229]] 3. oktoober 2013, kell 18:02 (EEST)

Ma ei ole kindel, kas "peaministrina riigivanema ülesandeid täitnud" on seesama, mis Peaminister Riigivanema ülesannetes (ametinimetus!). 2001:7D0:87C3:8680:BD58:E6F:A08C:5992 1. juuni 2017, kell 19:05 (EEST)
Eraõppeasutiste toetamise seadus. Antud Riigihoidja poolt dekreedina 2. veebruaril 1938. RT 1938, 14, 123. Nii on Riigi Teatajas. --217.71.44.21 1. juuni 2017, kell 20:02 (EEST)

Keel muutub. Tänapäevase keelekasutuse kohta vaata võrgust nt "Riigi Teatajat," kus Riigikogu on seaduste 'väljaandja.' --Vihelik (arutelu) 1. juuni 2017, kell 20:11 (EEST)
Artiklist Kihvt Vunts:
Kihvt vunts, oli huumori ajaleht, mis ilmus 10 veebruaril 1934. aastal Tartus Pallase kunstikoolis toimuvale apashide karnevaliksEesti rahvusbibliograafia - Kihvt vunts. Toimetajad ja väljaandjad olid Tartu kunstikooli Pallase õppurid. Esikaanel oli „Kõikide maade apashid ühinege, praegune hind 25 senti, hiljem ei saa saja krooni eestki! Vastutav toimetaja: teadmata! kadunud. Väljaandja: alles otsitakse toekat rahameest. Nr. ei ole oluline. Ilmumiseaeg: Parahülila ehk nii, kuidas tuju"Digar - Uudisleht 14 veebruar 1934.
Ajalehte trükiti Tartus trükikojas Teadus. Ilmus ainult 1 number.

Digar - Uudisleht 14 veebruar 1934

Meil on link Ado Vabbe ateljee, millega peetakse vist silmas Pallase kunstikoolis olnud Ado Vabbe ateljeed? Vt nt --Estopedist1 (arutelu) 5. veebruar 2019, kell 23:41 (EET)
----
Kuna Tartu Kõrgema Kunstikooli nimi on nüüd "Kõrgem Kunstikool Pallas", siis arvatavasti tuleks panna sellele artiklile mingi muu paremini eristav pealkiri. See oleks küll mõneti tinglik, aga vahest võiks olla Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1944), nagu siin. Pikne 17. detsember 2019, kell 18:16 (EET)

Või siis Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940) artikli allikana kasutatud raamatu pealkirja järgi. Pikne 17. detsember 2019, kell 18:26 (EET)
----
 Kunstikooli Pallas tunnustatud uurija Tiina Nurk pidas kooli lõpuaastaks 1940. aastat. Arvan, et Tartu Riiklikust Kunstiinstituudist peaks olema eraldi artikkel. Ursus scribens (arutelu) 9. veebruar 2021, kell 15:37 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940)


Arutelu:Senedd

Kas assamblee on eestikeelne sõna?

Aga muidugi: http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=assamblee&F=M --Metsavend 4. oktoober 2013, kell 20:42 (EEST)

:Ma mõtlen, et kui 1937. aasta ametliku tõlke järgi oli Riigikogu National Assembly, siis peaks ka mingi vastupidine tõlge võimalik olema - või tänapäeval enam mitte? --IFrank (arutelu) 4. oktoober 2013, kell 21:25 (EEST)

::Riigikogu teiste riikide puhul ei kasutata, aga enamasti tõlgitakse National Assembly eesti keelde Rahvuskogu. Walesi Rahvuskogu sobiks mu meelest küll. --Metsavend 9. oktoober 2013, kell 18:26 (EEST)

Kui Walesi parlamendi (assamblee, rahvuskogu, täiskogu, ...),  nimi on Walesi Rahvusassamblee, siis kas ei oleks tarvilik kasutada suurtähte? --kanakukk (arutelu) 19. juuni 2017, kell 12:33 (EEST).

Mina kasutaks küll. Andres (arutelu) 19. juuni 2017, kell 15:01 (EEST)


Arutelu:Heinaste mõis

Miks mitte Heinaste mõis? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 5. oktoober 2013, kell 23:13 (EEST)
Sest ma kasutan lätikeelesid materjale ja mõtlen liialt läti keele baasil. Selleks, et asja eestlasele sobilikumale rajale juhtida, on vaja kõrvale eestlast, kes müksaks külge ja küsiks: Aga kas ei võiks eestipärasemalt;)[[Kasutaja:Melilac|Melilac]] ([[Kasutaja arutelu:Melilac|arutelu]]) 17. november 2013, kell 07:35 (EET)

:File:Ainažu muižas kungu māja 2002-05-01.jpg. Mis maja see on? Adeliine 26. september 2014, kell 14:52 (EEST)

Pildi nime järgi on see Heinaste mõisa härrastemaja. Andres (arutelu) 27. september 2014, kell 19:45 (EEST)

:Seda küll, aga see pole sama maja mis siinse artikli pildil. Adeliine 28. september 2014, kell 01:20 (EEST)

:: Oot, miks ei ole? Täpsusta. Läti mõisaportaalis on just see maja härrastemaja ja pildi nimi väidab sedasama.On sul mingit informatsiooni, mis väidab vastupidist?  Melilac (arutelu) 28. september 2014, kell 09:35 (EEST)

:::Artiklis oleva pildi maja on sama mis läti mõisaportaali piltidel. Aga see maja, mis on siin arutelus minu lingitud pildil, ei ole sama. Adeliine 28. september 2014, kell 14:54 (EEST)

:::: Saan aru. Mõisaportaali pildi järgi peaks (kui see on tagakülg) seal tornike olema. Kui seda remonditööde käigus just eemaldatud ei ole, siis ei tea, kahjuks lükkus mõisa külastamine endal edasi:( Las seisab arutelus, seni kuni lähemalt uuritud saab. Melilac (arutelu) 28. september 2014, kell 19:31 (EEST)

:::::Tundub, et nii läti wiki kui zudusilatvija.lv on mõlemad ebatäpsed ja seal esitatud fotodel ei kujutata häärberit. Kui uskuda Google Mapsis toodud markeeringut, siis asus mõisasüda hoopis mujal. Ilmselt on peahoone siiski see.--The Prince of Tartu (arutelu) 14. august 2020, kell 22:54 (EEST)

:::::: Sellel majal on vajalik tornike tõepoolest olemas. - Melilac (arutelu) 15. august 2020, kell 08:10 (EEST)

Pildil on Fritz Weide elumaja

See pole tõepoolest mõisahoone.--The Prince of Tartu (arutelu) 14. august 2020, kell 22:53 (EEST)

Mõisade puhul, mille keskus asus Lätis, ent osa valdusi Eestis, oleks hea kuhugi märkida see asjaolu ka ära. Ainult et ma ei tea, kuhu... - Melilac (arutelu) 20. september 2022, kell 18:41 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kpjatkin/Silmaiirisepõhine identifitseerimine

Artikkel on ladusalt kirjutatud ja vajalikul teemal.
Pikkuse nõue pole täidetud, sinu tekst on 6,5 kB pikk. Tuleb tublisti juurde kirjutada. Kindlasti tuleb kirjutada sellest, mis teeb iirisepõhise tuvastamise nii kalliks. Kirjuta ka sellest, kui kaua see kestab. Puudustest on mainimata kõige olulisem: kahe ühesuguse iirise leidmise tõenäosus on 0,1%. See on vajalikust selgelt suurem, märksa suurem kui praegusel passide kasutamise süsteemil.
Kõik peatükid on praegu ühelõigulised. Palun liigenda tekst lõikudeks.
Artikli esimene fraas peab olema pealkirja kordamine. Sinul on teistpidi: pealkiri on "Silmaiirisepõhine identifitseerimine", aga esimene fraas "Silmaiirisepõhine autentimine". Ma ei tea, kumb õige on, pead ise otsustama ja ühtlustama. Vaatan, et olen eespool kasutanud sõna "tuvastamine". Võib-olla ongi just "tuvastamine" õige sõna?
Sul puuduvad siselingid peaaegu täielikult. Palun lisa need. Kõik terminid tuleb esimesel kasutamisel linkida. Palun ära lingi [[Harvardi ülikool|Harvardi ülikoolis]], vaid [[Harvardi ülikool]]is. See muudab teksti ka lühemaks.
Artikliga on vaja veel palju tööd teha ja sellepärast ei anna ma siin põhjalikku vigade loendit. Mainin üksnes mõned kõige silmatorkavamad vead.
Vikipeedias ei ole kombeks kasutada esimese taseme pealkirju (=Pealkiri=). Palun asenda need kõikjal teise taseme pealkirjadega (==Pealkiri==).
Arvuvahemikke ei kirjutata sidekriipsuga -, vaid mõttekriipsuga –. Kriipsu ees ega järel ei käi tühik.
Koma kirjutatakse komaga, mitte punktiga. Paranda. Taivo 7. oktoober 2013, kell 19:57 (EEST)
Ma arvan, et teema nimeks jääb siis "Silmaiirisepõhine tuvastamine". --Kpjatkin (arutelu) 18. oktoober 2013, kell 10:56 (EEST)
Peaks olema parandatud. --Kpjatkin (arutelu) 18. oktoober 2013, kell 11:45 (EEST)
----
Lugesin töö teist korda läbi. Pikkus on nüüd piisav.
Kõigepealt ma avastasin, et linkimine tuleb pisut ümber teha. Palun ära lingi [[iiris|iirisest]], vaid [[iiris]]est. Ära lingi [[kõvakest|skleera]] ehk kõvakest, vaid skleera ehk [[kõvakest]]. Ära lingi [[pupill|silmapupill]], vaid silma[[pupill]]. Selles vaimus tuleb kogu artikkel ringi teha. Ah soo, lisaks sellele läheb link "iiris" valesse kohta, veendu selles ise ja paranda.
Kõik terminid tuleb esimesel kasutamisel linkida. Sealhulgas tuleb linkida aastaarvud ja isikunimed. Ma loen sissejuhatusest üles märksõnad, mis peaksid olema lingitud: foto, bitivektor, illegaalne immigratsioon, terrorism, geenid, rasedus. Seevastu link "tuvas" on mõttetu, sellist ära tee.
*Arvuvahemikku ei kirjutata sidekriipsuga -, vaid mõttekriipsuga – (Alt+0150) ning selle ees ega järel ei käi tühikut.
*Hough teisendus -> Hough' teisendus
*pareminitöötavaks -> paremini töötavaks
*"pikslite väärtused erinevad kõige rohkem muutuvad" – siin on miski untsus. Võib-olla jätta sõna "erinevad" ära?
*Kui Hammingu kaugus tuleb inimese nimest Hamming, siis on õige hoopis Hammingi kaugus.
*"kompeerimine" on imelik sõna. Äkki "kopeerimine"?
*vabadusastest -> vabadusastmest
*suutlikkuset -> suutlikkusest
*RFID kaardid -> RFID-kaardid
*erinevaid meetodi -> mitu meetodit
*sisse lülitamisest -> sisselülitamisest
*täpsemast -> täpsema
*pärast 2013 puudub sõna "võimalust"
*üleval pidamine -> käigushoidmine
Ma ei anna veel luba tööd avaldada, sest tahan näha, kuidas see näidatud vigade parandamise järel välja näeb (eriti linkimist mõtlen). Taivo 28. oktoober 2013, kell 16:35 (EET)
----
Endiselt tuleb kogu linkimine ümber töötada. Ära lingi [[sarvkest | sarvkesta]] ja [[pupill|silmapupill]]i, vaid [[sarvkest]]a ja silma[[pupill]]i. Selles vaimus tuleb ülejäänudki lingid üle kontrollida. Kõige imelikumalt on lingitud sõna "kontaktläätsedest". Sõna lõppu ei ole üldjuhul vaja nowiki-märgendiga ära lõigata.
Ja nüüd väiksemaid vigu:
*Link "iiris" läheb valesse kotha, veendu selles ise ja paranda.
*Sõna "antud" tuleb kasutada siis, kui keegi midagi annab. Siin tuleb asendada antud -> seda.
*Esimesel kasutamisel tuleb kõik aastaarvud ja isikunimed linkida.
*"ülesvõtte" kirjuta algusest väikese tähega.
*CCD kaamera -> CCD-kaamera
*"lainepikkustel" kirjuta algusest väikese tähega.
*algortimi -> algoritmi
*Gabori filter tuleb linkida.
*Koma kirjutatakse komaga, mitte punktiga (eeliste peatüki esimeses lõigus).
*suutlikusest -> suutlikkusest
*RFID kaardid -> RFID-kaardid
*Amestardam -> Amsterdam
*pärast 2013 puudub sõna "võimalust"
*käigus hoidmine -> käigushoidmine
*Lõpus on sul esimese taseme pealkiri "Viited". Muuda see teise taseme pealkirjaks.
Kurb öelda, aga endiselt ei anna ma artikli avaldamiseks luba, sest linkimine ei ole korras ja vajab ümbertöötamist. Kuid parandada tuleb ülejäänudki vead. Ole tähelepanelik: eelmisel korral näidatud vead polnud kõik parandatud ja ma pidin neid uuesti välja tooma. Vaatan sinu artiklit nüüd iga paari päeva tagant uuesti üle, sest enamik on oma töö juba arvestanud. Taivo 7. november 2013, kell 22:56 (EET)
Hea küll, ma parandasin su töö lõpuni. mida ma tegin. Palun teisalda oma töö artiklite nimeruumi ja siis on see arvestatud. Taivo 2. detsember 2013, kell 20:29 (EET)


Arutelu:1934. aasta riigipööre

Siit (Eesti lähiajalugu#1934. aasta riigipööre ja vaikiv ajastu) leidav info tuleb siia integreerida--Bioneer1 (arutelu) 8. oktoober 2013, kell 10:59 (EEST)

Miks kirjutad siia asju, milles ise kahtled? Pikne 8. oktoober 2013, kell 11:18 (EEST)

Kas artikkel räägib nimetusest? Sisu on poleemiline, puudub neutraalsus. Tuleks ikkagi rääkida asjast endast. On sel veel mõni teine nimi? Andres (arutelu) 9. oktoober 2013, kell 09:51 (EEST)

Mina ei ole poleemikat välja mõelnud, antud on faktid ja mõlema poole argumendid. Esitatud on ka välismaa vaba ajakirjanduse informatsioon. "Asja ennast" ei olegi tõenäoliselt olemas, on poliitilistel põhjustel propageeritav nimetus. Vikipeedia järgi on riigipööre vägivaldne riigikorra muutmine. Kaitseseisukord väljaspool Tallinnat ja laiarööpmelisi raudteid  ei ole riigikord. Riigivastase organisatsiooni liikmete arreteerimine ei ole ka riigikord. --IFrank (arutelu) 9. oktoober 2013, kell 16:23 (EEST)

: Kordan, poleemika ei ole minu poolt välja mõeldud, esitatud on mõlema poole väited ja välismaa parteilise demokraatliku tsenseerimata vaba ajakirjanduse objektiivne informatsioon, kuidas suurtükipatarei "fashistidega" tulevahetust pidas. Eesti ajakirjandus oli selleks ajaks ilmselt juba "tsensuuri" (mida see ka tähendama peaks) all ja ei avaldanud vastavat erapooletut ja objektiivset reportaaži. --IFrank (arutelu) 13. november 2013, kell 16:52 (EET)

Muuseas, näiteks praegu käib Eestis demokraatliku Soome tsenseerimata ajakirjanduse andmetel kodusõda (), nii et tuleks kirjutada ka artikkel 2013. aasta Eesti kodusõda. --IFrank (arutelu) 9. oktoober 2013, kell 16:38 (EEST)

Kas on ikka mõistlik minna kaugesse Ida-Euroopa riiki vahetult pärast riigipööret?" paanitses Hague.
"Minu mehed kinnitavad, et otsest ohtu ei ole," vastas Parker. "Võimuvahetus kulges ohvriteta, mis on selles regioonis võrdlemisi haruldane. Tõsi küll, Siim Kallas pidi lennukiga kiires korras Tallinnast põgenema, kui vandenõu läbi kukkus, aga teadaolevalt pole mister Kallase kaasosalisi ja perekonda represseeritud. Ka Andrus Ansip on elu ja tervise juures ning jätkuvalt vabaduses. Mister Taavi Rõivas ei jäta eriti verejanulist muljet. Kuuldavasti kavatseb ta mister Ansipist lahti saada ilma mürki või köit kasutamata, saates oma eelkäija määramatuks ajaks Brüsselisse asumisele."
Ringo Starr. Prints Harry läheb Eestisse. Postimees, 12. aprill 2014, nr. 86, lk. 12. --IFrank (arutelu) 12. aprill 2014, kell 19:11 (EEST)

Kuigi propaganda- ja tänapäeval ka teaduskirjanduses kasutatakse aksiomaatiliselt riigipöörde mõistet, ei ole seni tõestatud, et Eestis 1934. aastal kehtinud seaduste alusel ei oleks Riigivanemal olnud õigust kehtestada kaitseseisukorda väljaspool nimetatud maa-ala. Friedrich Akeli valitsuse analoogilist otsust 1. detsembrist 1924 ja Jaan Tõnissoni valitsuse otsust 11. augustil 1933, nagu ka korduvaid kaitseseisukorra pikendamise otsuseid alates 1926. aastast, ei nimetata riigipöördeks.
Johan Laidoneri nimetamist kaitsevägede ülemjuhatajaks rahuajal on nimetatud ebaseaduslikuks. Samas oli analoogiline otsus tehtud ka 1. detsembril 1924 Friedrich Akeli valitsuse poolt.
Niinimetatud riigipöördega seostatakse Eesti Vabadussõjalaste Liidu sulgemist ja selle aktivistide arreteerimist samal päeval (arreteeriti umbes 200 juhtivat vapsi, kellest enamus pärast ülekuulamist vabastati). Samas ei nimetata riigipöördeks Saksa Klubi sulgemist 5. detsembril 1933 ega varasemaid kommunistlike organisatsioonide sulgemisi ja nende liikmete arreteerimist või Eduard Reinkubjase arreteerimist 30. juulil 1924.

See näib olevat ühe vikipedisti vaidlus ajaloolastega ehk originaaluurimus. Minnekon (arutelu) 20. september 2017, kell 14:37 (EEST)

Praegune versioon samastab riigipöörde kaitseseisukorra laiendamisega. See oli siiski vaid üks sündmustest, millega riigipöörde algas.

::::: Jah, see on originaaluurimus ja sellisena artiklisse ei sobi. Aga ometi on tarvis selgitust, miks ajaloolased riigipöördest räägivad. Andres (arutelu) 20. september 2017, kell 17:33 (EEST)

::::: Õigupoolest on kogu artikkel originaaluurimus. See on artikkel mõistest, mis argumenteerib selle kasuks, et selle mõiste kasutamine on põhjendamatu.

::::: Mõte on selles, et riigipöörde puhul peaks kuskil olema mõni volituste ületamine. Nähtavasti neid oli ka, argumendid ütlevad ainult, et volituste ületamisi tuuakse esile ainult Pätsi puhul. Andres (arutelu) 20. september 2017, kell 18:16 (EEST)

Minu teada olid olulisemad ebaseaduslikud sammud parlamendivalimiste ärajätmine ja erakordseteks olukordadeks mõeldud dekreetide põhjendamatu kasutamine. Minnekon (arutelu) 20. september 2017, kell 22:44 (EEST)
Palun kirjuta alla. Andres (arutelu) 20. september 2017, kell 21:00 (EEST)

1934. aasta riigipööre on nimetus, mida tänapäeval kasutatakse kaitseseisukorra kehtivuspiirkonna laiendamise kohta 12. märtsil 1934 riigivanem Konstantin Pätsi poolt ja Johan Laidoneri nimetamise kohta Kaitsevägede Ülemjuhatajaks.
Eelnevalt oli kaitseseisukord alates 1918. aastast pidevalt kehtinud järgmisel maa-alal:
*laiarööpmelistel raudteedel;
*Tallinnas, Narvas, Petseris, Nõmmel, Narva-Jõesuus, Mustvees, Kallastel ja Võõpsus;
*Tallinna-lähedastes Harjumaa valdades;
*Virumaa, Tartumaa, Võrumaa ja Petserimaa piiri- ja Peipsi järve äärsetes valdades.
Kaitseseisukorra kehtestamise otsus võeti täitmisele Vabariigi Valitsuse otsusega 12. märtsist 1934 nr. Ihttp://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700257153&img=era0031_002_0000293_00695_t.jpg&tbn=1&pgn=35&prc=30&ctr=0&dgr=0&lst=2&hash=da4abdd4cfd6167e0be763d622c2492f Vabariigi Valitsuse otsus 12. märtsist 1934 nr. I ja kinnitati Riigikogu poolt 15. märtsil 1934. Riigikohtu otsusega 4. detsembrist 1936 kuulutati Riigivanema otsus seaduslikuks.
Pärast oma ametissenimetamist tegi Kaitsevägede Ülemjuhataja Johan Laidoner Sisekaitseülema ülesandeis järgmised otsused:
*keelas kaitseseisukorra piirkonnas poliitilised koosolekud;
*sulges kirjandusühingu Võitlus kuni 1. septembrini 1934;
*sulges Eesti Vabadussõjalaste Liidu ühes kõigi osakondadega, Rahvusliku Kultuur-Klubi ja Eesti Isamaalaste Ühingu ühes kõigi osakondadega kuni kaitseseisukorra kestvuseni;
*pani seisma ajalehtede Võitlus, Uued Ajad, Võrumaa Tulevik, Lääne Teataja, Meie Võitlus, Kalevlane, Häire, Herold ja ajakirja Vabadussõjalaste Koduleht ilmumise kuni kaitseseisukorra kestvuseni;
*tühistas ajalehtede Isamaalane, Ärka Eesti ja Vabadussõjalaste Võitlus registreerimised.
Vastukajad välismaal
Londonis ilmuv ajaleht Daily Express avaldas lahingu kirjelduse 13. märtsil 1934 oma esileheküljel, pealkirja all "Kodusõda Eestis":
„Eestis puhkes täna kodusõda. Politsei ja sõjavägi tegevuses. Sõdurid arvasid, et neid viiakse nende vana vaenlase ja naabri Nõukogude Venemaa vastu, kellega nad võitlesid 1918. aastal.
Varsti tuli aga käsk – vallutada fashistliku partei peakorter. Fashistideks on peamiselt erasõdurid. Valitsus kartis, et fashistid valmistuvad teostama vägivaldset riigipööret. Kui valitsuse väed lähenesid fashistide peakorterile, avasid fashistid nende peale kuulipildujatest tule.
Valitsuse väed taandusid alul, kuid tõid siis kohale kerge- ja ka raske kahurväe ning seadsid selle üles fashistide peakorteri vastu. Kahurvägi avas tule ja seda toetasid politseinikud, pildudes hulgaliselt käsigranaate fashistide peakorteri aknast sisse.
Välisilmast äralõigatud.
Tund tunni järele kestis vihane võitlus ja alles siis, kui saabus öö, lõppes see heitlus – valitsusvägede võiduga.
Paljud inimesed said selles võitluses surma ja haavata. Surmasaanute täpne arv pole veel teada.
Pandi maksma karm sõjaväeline tsensuur, mis lõikas Eesti muust maailmast ära.
Lugesin praegu, et on vangistatud 150 isikut, kes kutsusid välja selle kodusõja. Homme seisavad nad sõjakohtu ees.
Sõjaseisukord on kuulutatud üle kogu riigi välja, ja on suletud kõik sõjalise iseloomuga organisatsioonid.
Mees, kes juhatas armeed 1918. aastal venelaste vastases võitluses – kindral Ledner[!] – juhatas nüüd vägesid. Nii oli ta sunnitud võitlema oma endiste sõjakaaslaste vastu. Ta nimetati diktaatoriks[!], volitustega, et võib igasuguse vastupanu suruda maha raudse käega.
Nõukogude Vene aga on mobiliseerinud 12-tuhande-mehelise brigaadi ja saatnud selle Eesti-Vene piirile – kaitsma Leningraadi.”Londoni ajalehe sündmatu kõmu. Uudisleht, 18. märts 1934, nr. 54, lk. 5.
Samal ajal Eestis elanud inimesed ei tea sellistest sündmustest midagi, aga neid on väga vähe järele jäänud. Samasuguseid teateid avaldati välismaal ka 1933. aasta augustis, kuid tänaseks on need unustatud ja neid ei peeta Jaan Tõnissoni valitsust iseloomustavaks.
Helsingin Sanomat kirjutas 1934. aastal: "...ei saa kõnelda miskisugusest võimuhaaramisest ega vägivaldsest võimukäsitlusest. Selleks ei ole asjalikku alust. See väide näib küll aga põhjenevat käsitusel, et rahva võimu kasutajaks ja rahva nimel kõnelejaks võib kuulutada ükskõik, millist üksikut rühmkonda. Seaduslikku riigivalitsust, kes tegutseb rahva volitustel ja paneb piiri rühmavalitsust taotlejate meelevallale, nimetatakse võimuhaarajaks, kuigi ta toimib täiesti oma volituste piiridesEesti sündmused Soome vaatepeeglis. Vaba Maa, 20. märts 1934, nr. 66, lk. 3.."
Leningradis ilmuv Edasi kirjutas: "Demokraatia kaitsmise, demokraatia päästmise sildi all likvideeriti demokraatia ja pandi maksma faschistlik diktatuur. ... Sotsfaschistid kui faschistliku diktatuuri teetasandajad on järjekindlalt teostanud oma töötavate hulkade äraandmise poliitikat"Edasi" pahandab. Vaba Maa, 4. aprill 1934, nr. 77, lk. 3.."
----
Uus versioon on suures osas viitamata. Millistel allikatel see põhineb? --Minnekon (arutelu) 16. märts 2018, kell 12:06 (EET)

Kõrvaline ja eklektiline materjal varasemast artiklist redaktsioonist (kui keegi oskab, võib püüda uuesti artiklisse liita)


Kasutaja arutelu:Erehel

Aitäh illustreeriva materjaliga artikli eest! Teema on huvitav, aga artikkel vajab palju kohendamist (ümberkirjutamist).
Jõudsin praegu Whittakeri võtmemõisteteni ja arvan, et oleks otstarbekam, kui praegustest parandustest inspiratsiooni saanuna kirjutaksite artikli ümber. Mõelge iga lause puhul, kas see on arusaadav (mida tahate öelda?), kas tahaksite ise sellist lauset Vikipeediast lugeda jne. Praegu paistab tõlketekst liiga läbi, püüdke kirjutada artikkel eestikeelsemaks (nt eesti keeles ei öelda „on defineeritud kui“, vaid „on“ jne). Lähtuge kõige lihtsamatest põhimõtetest: võõrsõnad omasõnadeks ja liitlaused lihtlauseteks igal pool, kus võimalik. Teemast peab aru saama ka tavalugeja.

Struktuur
* Sissejuhatus on liiga pikk, võiks olla mõni muu alapeatükk või integreerida teiste peatükkide juurde.
* Bioomide klassifitseerimine hakkab kohe Holdridge’iga, nii et ehk võiks alguse Holdridge’i peatükki ümber tõsta.
Keel
* Kindlatel suuremõõtmelistel maa-aladel > Suurtel maa-aladel
* Bioome defineerivad faktorid nagu taimestruktuurid (puud, põõsad, rohttaimed jne), lehetüübid (nagu näiteks laia-ja kitsalehised), taimkattetihedus (mets, metsamaastikud, [[Savann|savannid]) ja kliima. > Bioome eristatakse taimede (nt puud, põõsad, rohttaimed), lehetüüpide (nt laia- ja kitsalehelised taimed), taimkattetihedusetiheduse (nt mets, savann) ning kliima järgi. – Samas võiks siia kirjutada ka kolm arusaadavat lihtlauset.
* kliima.Erinevalt > tühik puudu
* Erinevalt ökotsoonidest, ei ole bioomid defineeritud geneetilistest, taksonoomilistest või ajaloolistest sarnasustest. > Erinevalt ökotsoonidest (ehk riikkondadest?) ei liigitata bioome geneetiliste, taksonoomiliste või ajalooliste sarnasuse järgi.
* Bioome defineeritakse tihtipeale põhinedes kindlatele ökoloogilise järjestuse mustritele ja klimaatilisele vegetatsioonile (tasakaalulähedane ökosüsteemi olek). > Bioome liigitatakse, põhinedes kooslusjärjestustele ja klimaatilisele taimekasvule (tasakaalulähedasele ökosüsteemile).
* Suuremõõtmeline > suur
* Elupaiga tüüp > elupaik
* seal on suur sisemine ebaühtlus > see pole sisemiselt ühtne (mida see tähendab?!)
* Maapealsetes bioomides kipub elurikkus positiivselt korreleeruma kogutoodangu > Maapealsete bioomide elurikkus korreleerub sealse kogutoodangu (mis on maa kogutoodang?)
* Ökoregioone grupeeritakse nii bioomideks kui ökotsoonideks. > Ökoregioone jaotatakse nii bioomideks kui ökotsoonideks.
* Fundamentaalses bioomiklassifikatsioonid on: > Bioomid jagunevad:
* sinna hulka kuuluvad nii magevee kui soolase vee bioomid > nii mageda kui soolase vee bioomid
* Bioome nimetatakse tihti kohalike nimede järgi. > Bioome nimetatakse eri kohtades erinevalt.
* Näiteks vahemerelist rohtlat teatakse nii stepina Kesk-Aasias, preeriana Põhja-Ameerikas kui ka pampana Lõuna-Ameerikas. > Näiteks vahemerelist rohtlat nimetatakse Kesk-Aasias stepiks, Põhja-Ameerikas preeriaks ja Lõuna-Ameerikas pampaks.
* Troopilisi rohumaid teatakse savannidena Austraalias, samas kui öõuna Aafrikas teatakse selle nimetuse all teatud sorti rohtlat. >  Troopilisi rohumaid nimetatakse Austraalias savanniks, samas Lõuna-Aafrikas on savann hoopis teatud sorti rohtla.
* kaitseall, eritigi > kaitse all, näiteks
* järgi. Kliima on peamine tegur, mis > Kliimaga algab siit uus lõik (või peatükk?)
* Oluliste klimaatiliste faktorite hulgas on: > Kliimat mõjutavad:
* „aastaaegade vaheldumise“ ja „kuiv suvi ...“ punktid ei käi ju niiskuse alla? Peaksid olema sama taandega.
* Sademete hulk võib olla jaotunud ühtlaselt üle kogu aasta või võib olla märgatavalt erinev aastaaegade lõikes. > eri aastaaegadel võib, kuid ei pruugi, sademete hulk erinev olla
* Valdav enamus piirkondi Maal saavad suurema osa oma sademetest suvekuudel; vahemere kliimavööndid saavad sademed talvekuudel. >  Enamikul Maal sajab suvel; Vahemere kliimavööndis talvel.
* elupaigatüüpide muutusi > elupaigamuutusi
* Kõige levinumad süsteemid bioomide liigitamisel vastavad laiuskraadile (või temperatuurivööndile) ning niiskusele. > Enamasti on bioomid liigitatud laiuskraadide (temperatuurivööndide) või niiskuse järgi.
* Bioomide klassifikatsiooniskeemid > Bioomide klassifitseerimine
* Vegetatsioon > taimestik
* Selles skeemis on kliimad klassifitseeritud põhinedes temperatuuri ja vihma bioloogilisele mõjule taimekasvu suhtes, pidades meeles oletust, et need kaks abiootilist faktorit on antud ala suurimad vegetatsiooni mõjutavad faktorid. > Hodridge’i skeemis klassifeeritakse kliimasid olenevalt temperatuuri ja vihma bioloogilisest mõjust taimekasvule. Temperatuur ja vihma on biootilised tegurid ning mõjutavad taimestikku enim.
* Holdridge kasutab nelja aksist, defineerimaks 30 nö „niiskuse provintsi“ , mis on selgelt nähtavad Holdridge’i diagrammil. > Mis on aksis? Holdridge kasutab nelja ..., et defineerida 30 „niiskuse perifeeriat“ (kuigi ei saa sellest mõistest aru, seletage lahti), mida * on toodud ka Holdridge’i diagrammil (mis see on?).
* Kuigi tema skeem suurelt ignoreerib pinnast ja päikesekiirgust, Holdridge siiski tunnustas, et need olid tähtsad faktorid bioomide määramisel. > Tema skeemil pole küll pinnast ja päikesekiirgust, aga ta tunnistab nende faktorite tähtsust bioomide määramisel.
* mis on defineeritud klimaatiliste parameetrite kaudu > mida määratlevad klimaatilised tunnused
* Eriti 1970ndatel ja 1980ndatel oli tunda suuremat survet mõistmaks klimaatiliste parameetrite ja ökosüsteemi energeetika omaduste suhet, kuna sellised avastused võimaldaksid ennustada energia salvestamise ja vahetamise kiirusi ökosüsteemi komponentide vahel. > Kirjutage mitu lauset, asendage omasõnadega nii palju võõrsõnu, kui võimalik, kirjutage oma sõnadega.
* Vältige „poolt“-konstruktsiooni (ingl „by“ otsetõlge, pole eesti keelele omane): Selline uurimus viidi läbi Simsi jt. poolt >  Sellise uurimuse viisid läbi Sims jt
* Mainitud isikutel võiksid olla ka eesnimed.
* See uurimus leidis positiivse logistilise korrelatsiooni evapotransportatsiooni (mm/a) ja maapealse primaarproduktsiooni (g/m2/a) vahel. > Asendage nii palju võõrsõnu omasõnadega, kui võimalik.
* Need leiud aitavad selgitada Holdridge-i bioklassifikatsiooni skeemi kategooriaid, mida hiljem lihtsustati Whitakeri omas. > Need leiud selgitavad Holdridge’i bioklassifikatsiooni kategooriaid, mida hiljem lihtsustas Whitaker.
* Klassifikatsiooni skeemide arv ja määrajate verieeruvus aga on tugevaks indikaatoriks, et bioomid ei mahu täiuslikult loodud skeemidesse. > Kuna klassifikatsiooniskeeme on palju ja erinevaid, siis ei sobitu bioomid olemasolevatesse skeemidesse.
* Whittakeri bioomitüübi klassifikatsiooni skeem > Whittakeri süsteem
* Whittaker väärtustas bioomi tüüpe kui elus looduse suure mitmekesisuse esindajaid nind nägi vajadust nende lihtsaks klassifitseerimiseks. > (Eesnimi) Whittakeri jaoks väljendasid bioomid eluslooduse mitmekesisust ja ta soovis need lihtsalt klassifitseerida.
* Ta baseerus oma klassifikatsioonisüsteemi kahele abiootilisele faktorile:sademed ja temperatuur. > Ta jagas bioomid kahe abiootilise teguri järgi: sademed ja temperatuur.
* Ta skeemi võib võtta kui Holdridge-i oma lihtsustus, lihtsamini ligipääsetav kuid sellel puudub Holdridge-i suurem täpsus. > Muutke eestikeelseks.
* Whittaker baseerus oma globaalsete bioomide esinduse nii eelmistel teoreetilistel assertatsioonidel ning pidevalt suureneval empiirilistel näidistel globaalsetest ekosüsteemidest. Ta oli unikaalses positsioonis, et teha sellist holistilist assertatsiooni, kuna ta oli eelnevalt koostanud bioomide klassifikatsioonide arvustuse.  > Muutke nii palju võõrsõnu omasõnadeks, kui võimalik, kirjutage oma sõnadega ümber (või saate ise üle lugedes kõigest aru?).
* Kas järgmises peatükis on vaja jälle bioomi defineerima hakata?
* Whittaker-i skeem > Whittakeri süsteem
Linkimine
* Vähetõenäoline, et luuakse artikkel „Biootilised“, peaks linkima ka nt lehele „Biootilised tegurid“ vms.
* Lehele „Riikkond“ peab viima „riikkond“, mitte „ökotsoon“. Vaadake sama ka tekstis edaspidi! Ökoloogilise järjestuse muster ei tohi viia lehele „suktsessioon“, peate kirjutama „suktsessioon“ ja siis selle linkima. Kesk-Aasia link ei tohi viia lehele „Aasia“.
* Vaadake üle ka tabel. „Põõsastikud“ ja „Mäerohtlad“ peab linkima eraldi lehtedele. „Taiga“ ja „parasvöötme metsad“ peab eraldi linkima jne jne.
* Välised lingid > Välislingid (linkide järel ei tohi olla ingliskeelne tekst)
Lugege ja töötage ükshaaval kõik laused läbi! Jõudu soovides Annn (arutelu) 9. oktoober 2013, kell 17:53 (EEST)

Kas töötad veel selle tekstiga? Kas on mingi põhjus, miks seda ei võiks artiklinimeruumi viia? Kui võib, siis oled teretulnud seda tegema, et artikkel muutuks lugejatele kättesaadavaks ja teistele kaastöölistele täiendatavaks. Adeliine 27. veebruar 2019, kell 14:25 (EET)