Kasutaja arutelu:Machupikchu

Palun kirjuta arutelulehtedel oma kirjutistele alla. Selleks lisa oma sõnavõtu lõppu neli tildet: ~~~~. Taivo 16. veebruar 2012, kell 21:02 (EET)

Mis põhjusel te eemaldasite RUP.ee portaali? Kas Te tõesti arvate, et näiteks http://et.wikipedia.org/wiki/Porn_Hub son Eesti vikipöödiaks väärtuslik ja Raamatupidamisuudiste portaal ei? Põhjendage oma seisukohta sest kui Eesti Vikipöödia eemaldab rubriigist Eesti Veebisaitid Raamatupidamisuudiste portaali ja jättab pornosaite, tuleb küsimus et kas tõesti Te tegelete sellega mida oskate? Ma arvan et esimene loo Raamatupidamisuudiste portaalist just tuleb sel teemal sest see on absurd.

Tõepoolest, Porn Hub on maailma populaarseim pornosait ja sellisena väärib artiklit Vikipeedias. Seevastu RUP.ee ei ole Eestiski tähtis, kogu maailmast rääkimata. Seda näitab asjaolu, et korduvatest palvetest hoolimata ei tulnud artiklisse mingeid usaldusväärseid allikaid, mis kinnitaksid selles leiduvaid väiteid. (Jah, ma olen veendunud, et tegelen sellega, mida oskan.) Taivo 16. veebruar 2012, kell 19:01 (EET)
Öelge palun, kas Te olete lugenud arutelu? Mis põhjusel Te arvate, et Eestile just RUP.ee ei ole tähtis?

Jah, ma lugesin arutelu ja just selle põhjal otsustasingi kustutada. See, et RUP.ee ei ole tähtis, paistab välja sellest, et tema kohta ei ole sõltumatut teavet. Taivo 16. veebruar 2012, kell 19:13 (EET)
Veel. Sa kasutad vähemalt kaht kasutajanime (Machupikchu ja Machupikchu893). See ei ole ilus. Kaastööd tohib teha üksnes ühe kasutajanime alt. Missuguse kasutajanime alt sa eelistad kaastööd teha? Ma meeleldi jätaksin alles kasutajanime Machupikchu ja blokeeriksin kasutanime Machupikchu893, aga sa võid ka vastupidi otsustada. Taivo 16. veebruar 2012, kell 19:13 (EET)
Paistab et olete siin üks emotsianaalselt normaalsest inimesest. Millist teavet on vaja ja millisel kujul, andke palun teada, sellega probleemi ei ole. Ma esindasin juba rohkem kui 40 allikat kus oli nii-naa mainitud rup.ee. Raamatupidamisuudised on sammuti Eestis registreeritud kaubamärk klassis e-ajakirjad, ja seda ei annakse igaühele. Lisaks ma saan saata Teile nii veebisaiti statistikat (rohkem kui 30 000 inimest kes puutuvad äriga kuus!), rohkem kui 12 000 lugejaid, kui on ka allikad raadiost, pabermeediast, interneti meediast kust on näha et RUP.ee on Eestile tähtis ja oma sihtrühmas populaarne, me saame isagi paluda mingit Eestis tuntuvat spetsialisti, kes rekomendeeriks Vikipeediaks RUP.ee't, see ei ole probleem, aga, ma ei saa aru, millist informatsiooni on vaja konkreetselt või kust on näha need allikad, millile Te usaldate (näiteks ma olin mainitud palju isegi riigisutust)? Nagu ma varem ütlesin, paljud allikat, mis on mainitud Vikis viitavad artikklile, kus ostetakse midagi või minnakse kohtusse, küll aga Te arvate et selle informatsiooni alusel saab öölda, et kes kohus ei olnud see ei ole Eestile tähtis või see, kes enda veel müüda ei jõudnud? Nagu ma esimesena ütlesin, ma tahan lisada informatsiioni RUP.ee'lt kõikide reeglite järgi kuigi see on paljude inimestele tähtis koht, aga lõpptulemusena minu arutelu eemaldati enne kui teised portaalid, kus arutelu ei ole veel alanud... Sammuti, seal oli ju kirjas, tuleb uus teksti versioon, tekst on keeletoimetajal, mis te eemaldasite seda ma siiamaani ei saa aru.
P.S. Jätke palun seda viimast username, teistega loginidega ma juba teist korda ei saanud sisse :(

Usaldusväärne on näiteks artikkel üle-Eestilise levikuga ajakirjandusväljaandes, mis räägib põhjalikult ettevõttest. Arutelu:RUP.ee lõpus olevas lingikogus on kaks linki Eesti Päevalehe artiklile. See oleks väga hea, aga kummastki ei saa RUP.ee-st teada rohkemat kui et see on olemas. Sellest on vähe. Lõpus on veel osa "Riigiasutused soovitavad", mis on küll kõik usaldusväärsed saidid, aga ega nad tegelikult väga ei soovita ja nendest ei saa saidi kohta jällegi muud teada kui et selline sait on olemas. Sellest, et saiti RUP.ee kasutatakse uudiste allikana ("Vedomosti" ja "Novosti"), on samuti vähe. Veel saame teada, et Jaak Silm ja Urmas Kõrgesaar on seal avaldanud midagi, aga sellest on ka vähe. Nendes linkides pole mitte midagi sellist, mis kinnitaks, et RUP.ee on artiklit väärt. Taivo 16. veebruar 2012, kell 19:59 (EET)
Kokkuvõttes: vaja on, et usaldusväärne internetisait või ajakirjandusväljanne kirjutaks RUP.ee-st midagi rohkemat kui et selline sait on olemas. Kui "Äripäev" kirjutaks ülevaateartikli sellest ettevõttest, kui RUP.ee oleks sees mingis "Äripäeva" või mõne muu üle-Eestilise levikuga ajalehe majandusedetabelis, siis see oleks kaalukas argument. Taivo 16. veebruar 2012, kell 19:59 (EET)
vaja on, et usaldusväärne internetisait või ajakirjandusväljanne kirjutaks RUP.ee-st midagi rohkemat kui et selline sait on olemas - keegi nendest saitidel ei kirjuta, ei see on olemas. Iga sait, kes viidab rup.ee'le näitab seda et ta usuldab rup.ee't et avaldada sellest info oma veergudel. Ma ei usu et te leiate palju positiivset informatsiooni Äripäevast Ärilehel. Meedias on teised mängureegleid, ja kunagi, ja veel kord kunagi, üks nendest allikatest mida ma olen esitanud ei avalda oma lehtedel lood üle Eesti usaldusväärsest, tähtsamast ja tundlikusemast allikatest. Või Teil on midagi selle vastu, siis palun lisage mingeid sõltumatud viiteid et need allikad saavad kasutada mingeid mitte usalduväärsed allikat.

Nojah, aga sellest kõigest on ikkagi vähe. Taivo 16. veebruar 2012, kell 20:57 (EET)
Kaubamärgi saab Eesti kasutamise tulemusena omandatud eristusvõime või üldtuntuse alusel. Kas see ka ei oma tähtsust et portaal Raamatupidamisuudised on üle Eesti tuntud, unikaalne ja juba seda dokumentaalselt riigiekspertid vormistasid (https://www.riigiteataja.ee/akt/128122011004 , Kaubamärgiseadus, 4. peatükk) nagu 2 erinevaid klassid, seepärast omab sellist kaubamärki Litau Büroo OÜ ja selle kaubamärkiga tegutseb portaal aadressil www.rup.ee?

Ei, see portaal ei ole üle Eesti tuntud ega unikaalne. Kaubamärk ei näita samuti, et see sait oleks tähtis. Taivo 16. veebruar 2012, kell 20:57 (EET)
Kas Teile tõesti on vaja et mingil usalduväärsel allikal ilmus sellise situatsiooni kohta ülevaade artikkel koos informatsiooniga RUP.ee'st, milline allikupoliitika on Eesti Vikipeedias, see tõesti ei ole probleem ma arvan, minu arvates huvitav teema ja huvitav kolmepäevaline sõda ilma põhjuseta.

Jah, usaldusväärset sõltumatut teavet on tõepoolest hädasti tarvis. Taivo 16. veebruar 2012, kell 20:57 (EET)
Pakkun lisaks, vaatame mis protsent Eesti Vikipeedias artikklites viidab Internetis kättesaadavale uuringule mis oleks sees mingis "Äripäeva" või mõne muu üle-Eestilise levikuga ajalehe majandusedetabelis või ülevaadeartikklidele ja koos vaatame millised saavad olla nimetatud usalduväärsemateks ja ajakohlise.

Selline uuring võiks olla huvitav. Ma arvan, et kui see tehtaks, peaks nii mõnegi artikli Vikipeediast kustutama. Taivo 16. veebruar 2012, kell 20:57 (EET)

: Rahulikult järele mõeldes, siis ilmselt rup.ee ei vääri vist tõesti eraldi artiklit. Eesti veebilehtedest ilmselt väärivad artiklieid delfi.ee, neti.ee, rate.ee (neid on kindlasti teisigi) aga iseseisvate üksustena ilmselt ei oma seda ei postimees.ee, epl.ee jpt. -- Ahsoous 16. veebruar 2012, kell 20:59 (EET)
Kus on see Viki reeglites kirjas, andke palun teada, kullad administraatorid, kust te ültse seda võttate. Minge mingile teisele vikipeedia keelele ja vaadake üle, mis seal on, kellel mis on lisatud! Aga palun andke teada adminid, kus reeglites Vikipeedias sellest kogu rumalusest juttu on. Taivo, miks Te arvate et unikaalne eestis portaal ei saa olla esindatud Vikis, nooh miks? Te juba ütlesite kõike, et kõik eesti meedia koos riigiasutuste allikatega avaldavad oma leheküljedel mitte väärtuslikku informatsiooni. Te pigem avaldate informatsiooni mailma porno resursist kui Eesti kapitallil tehtud tasuta uudiste portaalist. Te ei vääritse nii Eestis kehtivaid juriidilisi dokumentid mis tõendavat kaubamärki ja selle kaubimärki alusel tegutsevaid ettevõteid üldtuntust seel piirkonnal kui ka riiklikud asutusel, liidud ja n.e. kes viidavad allikale. OK. Te olete nõus eemaldada väga palju artikkleid eesti Vikist, ja nüüd palun andke ikka teada kus need reeglid ikka on.

Ma kordan viimast korda. RUP.ee kohta ei ole usaldusväärset teavet sõltumatutest allikatest. Taivo 16. veebruar 2012, kell 21:27 (EET)

Selle kohta reegleid ei ole. Me lähtume tervest mõistusest. See, mis toimub teistes vikides, on nõrk argument. Ning ma kordan: RUP.ee ei ole unikaalne portaal. Ja isegi kui ta oleks unikaalne portaal, oleks sellest vähe. Vaja on ikkagi sõltumatut teavet usaldusväärsetest allikatest. Taivo 16. veebruar 2012, kell 21:27 (EET)
Aga siin ei ole tervet mõistuset, see on rumalus! Iga jurist sama ütleb! Kõik siin on ebaprofessionaalsed vist juriidiliselt ja loogikat vist ka ei ole. Äkki näidate kui Te olete nii kena ekspert et otsustada siin, mis on terve mõitus ja mis mitte mille alusel teie otsus seisab. Tal isegi ei ole loogilist alust. Vikimeedia Eesti MTÜ - näiteks... Kus see firma on mingis "Äripäeva" või mõne muu üle-Eestilise levikuga ajalehe majandusedetabelis või usaldusväärses ülevaadeartikklidele, aga see leht on reklaami täis nagu paljud teised, facebokid, blogid, ja nii edasi - see on keelatud Viki seaduste järgi! Vikimeedia Eesti MTÜ FACEBOOK - http://www.facebook.com/wikimediaeesti 99 inimest. Kas see nüüd tähendab midagi või ei? Ah jah jah, see on ju ribriik vikipeedia....
A täht: http://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria:Eesti_ettev%C3%B5tted
http://et.wikipedia.org/wiki/Apollo_Raamatud
http://et.wikipedia.org/wiki/Air_Livonia
http://et.wikipedia.org/wiki/Annikvere_Talu_O%C3%9C
Kus nende kohta on sõltumatut teavet usaldusväärsetest allikates? Ma klõpsasin 3 korda ja seal ühtegil ei ole "Äripäeva" või mõne muu üle-Eestilise levikuga ajalehe majandusedetabelis või usaldusväärses ülevaadeartikklidele. Kui te väidate, et RUP.ee ei ole tähtis Vikiks, miks nemad on, erinevus on vaid kategoorias? Miks need tervet mõistuset ainult rup.ee'le levivad? Või Te arvate et kogu see kolmepäevaline protsess RUP.ee kohta on selle reklaamiks Viki rubriigis Eesti veebiportaalid? Üks admin ütles et ma olen spämmer, teine et cross-spämmer, kolmas et ajakiri Raamatupidamisuudised on mingi paber, neljas ütleb et ma pean nüüd tõendi United Nationi poolt edastada, kuigi kõik faktid on nähtlikud. Te teate, Eesti on IT riik, ja kui ka Vikis ollakse kõik need 40 portaali, mis meil ültse on see probleemi minu arvates keegile ei teeks.
Ja Ahsoo, sõna veebiportaal juba tähendab midagi (http://en.wikipedia.org/wiki/Web_portal) sest arvutiterminaloogias see on veebisait, kus on palju rubriike, temaatikut jms... Ja sealt nagu teistele saitile saab... Näiteks Rate.ee on pigem sotsiaalvõrgustik... Epl ültse ei tea kas on portaal sest seal nagu staatilist infot päris ei ole, ma kindlalt öölda ei saa, aga kindlasti oleks hea et Vikis ka sellest info oleks, peale admiinide diktatuuri (tervet mõistuset)

:: Proovin siis veel seletada: postimees.ee-st ja epl.ee-st ei ole vähimatki mõtet teha eraldi artiklit, vaid nendest saab rääkida (ja ilmselt seda tulebki teha) artiklites Postimees ja Eesti Päevaleht. Ja veebiportaal iseenesest ei kujuta endast mitte midagi erilist. -- Ahsoous 16. veebruar 2012, kell 23:26 (EET)

Vikipeedia peab kirjutama seda, mis on tõde. Kõike, mis kirjas, peab saama tõendada. Selleks on vaja teavet sõltumatutest allikatest. RUP.ee kohta neid ei ole. Ükskõik mida selle saidi kohta ka ei kirjutata, seda ei saa kontrollida. (Välja arvatud see, et RUP.ee on olemas.) Tõepoolest, blogi ja facebook on lubatud üksnes siis, kui artikkel räägib selle blogi või facebooki konto omanikust, ja sedagi välislingina, sest blogi ja facebook ei ole usaldusväärne allikas. Taivo 16. veebruar 2012, kell 22:39 (EET)

Apollo Raamatutel on paljudes kaubanduskettides oma kauplus ja nende kauplusekettide saidilt saab Apollo kohta teavet.
RUP.ee teeb koostööd paljudega Riigiasutustega ja konsultatsioonfirmadega, nendega saab tutvuda RUP.ee kodulehel. RUP.ee uudiskirja saavad rohkem kui 12 000 inimest, sellest infot saab raamatupidamisuudiste portaalis ja isegi nähtlikult kontoris.

Air Livonia – juba esimeselt kahelt Google'i lehelt tulid Airlineroutemaps, Airliners, Äripäev, Õhtuleht, ee.ee
Mis sellest? Kus on info et see firma on tähtis Eestile?

Annikvere talu – Google'ist tulid välja Virumaa Teataja (valiti aasta parimaks taluks) ja Gross Toidukaubad.
Googlis jah, kus nendes on Vikis teavet?

MTÜ Wikimedia Eesti – Delfi, Siseministeerium, ERR, Horisont ... Kõigi kohta leidub usaldusväärseid sõltumatuid allikaid. Taivo 16. veebruar 2012, kell 22:39 (EET)
Mis seal on kirjas? Et Vikimeedia on usalduväärne organisatsioon või mis? Konkreetsemalt palun.
Edasi vaatame:
http://et.wikipedia.org/wiki/AS_Orto
http://et.wikipedia.org/wiki/Hansapank
http://et.wikipedia.org/wiki/HansaNet
http://et.wikipedia.org/wiki/Kalle_bussid
http://et.wikipedia.org/wiki/AS_Kohuke
Kuidas ültse AS kohuke saab lisada nii infot oma ettevõttest kui ka igast kohukesest? Ebaaus mäng. Cross-späm. Ei ole viiteid et nad on Eesti parimaid.
http://et.wikipedia.org/wiki/Seksound
http://et.wikipedia.org/wiki/Air_Livonia
http://et.wikipedia.org/wiki/Annikvere_Talu_O%C3%9C
Ahh kokkuvõttes kogu see administratsioon on nagu iga suur asi väikeste inimeste käes - absurd. Administraatoreid ei taha ja vist ei oska loogiliselt mõelda, ja lihtsalt teevad et teha, ütlevad et rääkida ja kõik seda nimetakse veel terve mõistuseks. Eestis on maksimaalselt 40 portaali, ja nende jaoks siis Eesti Vikis ei ole kohta, noh, mida teha, viidake edasi kollastele artikklile peale selle et avastada oma silmi, ja arvage et te olete õiged. Te isegi ei tea normaalselt mis vahe on veebisaitil ja veebiportaalil, vaadake ültse üle mis Teil seal on! Homme edastan kogu situatsiioni kirjeldust teistele Wiki adminidele mis on Eestist eemal ja loomulikult nendele, keda Eesti Wiki adminiid nimetavad valetajana ja ebaausaallikatena.

: Eestis on asju mida saab nimetada veebiportaaliks mitu tuhat -- Ahsoous 16. veebruar 2012, kell 23:29 (EET)
Palun nimeta siis esimesed 500...

::: Ma ütlen sulle otse välja, ma ei viitsi aega selle peale raiskama hakata. Aga noh võta alustuseks http://www.neti.ee/cgi-bin/teema/INFO_JA_MEEDIA/Portaalid/ ja loe sealt neid ise kokku, aga hunnikute viisi portaale on muudeski jaotustes. -- Ahsoous 16. veebruar 2012, kell 23:47 (EET)


Arutelu:Sm. Aladdin & Lord McIntosh

Tähelepanuväärsus? Pigem võiks see olla Eesti punkbändide loendis, ehkki kõiki koolipoiste maailmavallutusplaane me ka kajastada ei jõua. Kui "diskograafia" koosneb köögis lindistatud kassettidest, mis mõte sel on? --Oop 18. veebruar 2012, kell 18:24 (EET)

Tegu oli aastaga 1977, siis lindistamiseks polnud palju võimalusi. Valju 18. veebruar 2012, kell 18:31 (EET)

: Kui ansambel pysis koos pikka aega, avaldas Eesti muusikale olulist mõju ning seda on tänapäeval ajakirjanduses ja memuaarides ohtralt meenutatud, väärib see muidugi artiklit. Kas antud juhul on mõni neist tingimustest täidetud? --Oop 18. veebruar 2012, kell 19:53 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.melu.ee/index.php?id=7970
** In Sm. Aladdin & Lord McIntosh on 2013-06-24 13:29:03, 404 Not Found
** In Sm. Aladdin & Lord McIntosh on 2013-07-07 01:02:32, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:02 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Sm. Aladdin & Lord McIntosh


Kasutaja arutelu:Felena~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Felena!
Alla kirjutatakse ainult arutelulehtedel. Andres 20. veebruar 2012, kell 08:23 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Felena~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Gunner~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Gunner!
Kui teed kaastööd kursuse raames, siis registreeri end leheküljel Vikipeedia:Tõlketekstide toimetamise kursus. Andres 20. veebruar 2012, kell 10:10 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Gunner~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Vasaku jala reede

Kas helirežii tuleks filmi malli lisada? Anonüümne kasutaja on lisanud helirežii nimed siia.--Morel 21. veebruar 2012, kell 10:59 (EET)

Ma ei tea, minu meelest on see liigne, sest tekib tohutus koguses juhte, kus režiid on teinud rohkem kui kaks inimest – ja keda siis võtta, keda jätta? Ehk tuua see tekstis välja, kuigi see tunduks ka imelik. (Seejuures tundub ka kaameratüübi mainimine piisavalt veider.) echoecho 21. veebruar 2012, kell 11:21 (EET)

:Praegu on see reklaam. Keegi, kes on filmi näinud, võiks syžee ymber kirjutada. --Oop 21. veebruar 2012, kell 17:23 (EET)
Kas siin on kopipeisti?--WooteleF (arutelu) 5. märts 2012, kell 12:55 (EET)

Mujal maailmas on filmide plot, ehk  sisu  ja lõpp, wikipedias ära toodud. Miks siin ei või? See nagu posterilt võetud tekst.

"Mujal maailmas" on kah posteritekste filmide (ja raamatute) artiklites päris palju. Tõsi, ei peaks olema. Samas, kui ei ole tegu just päris klassikaga, siis võiks lõpplahenduse kirjeldamata jätta ning keskenduda pigem filmi kriitikale ja retseptsioonile. --82.131.40.240 17. september 2018, kell 00:28 (EEST)

filmireklaam  või wikipeedia artikkel a la  mujal maailmas


Arutelu:Mike Oldfield

Palun ärge pange hüüdnime jutumärkidesse. Andres 23. veebruar 2012, kell 07:38 (EET)

Ei tea miks? Kuigi keelenõuanne soovitab kasutada teisi mooduseid, leian vähemalt mina küll, et jutumärkide kasutamine on kõikidest nende poolt pakutavatest variantidest tunduvalt parem. -- Ahsoous 23. veebruar 2012, kell 09:21 (EET)

: Ja ei tea, miks sa nii leiad? Eesti keeles pole kombeks hüüdnimesid nii ees- ja perekonnanime vahele suruda. 90.190.114.172 23. veebruar 2012, kell 09:57 (EET)

:: Uuemal ajal tegelikult on, inglise mõju. Aga jah, kirjakeeles ei ole see kombeks. --Oop 23. veebruar 2012, kell 10:53 (EET)

: Ma usun et me teame seda kõik, et vanasti see ei olnud kombeks, aga keel ja ka kirjakeel on muutuv asi. Kui keelemehed praktilisele keelekasutusele järgi ei jõua, siis kipub see pigem olema nende mure kui keelekasutajate oma. Vähemalt seda on nad vist möönnud, et päris vale see ei ole. Aga äkki tasub tegelikult mõelda vist ka selle üle, et äkki on sellisel kirjutamisviisil oma plussidki. -- Ahsoous 23. veebruar 2012, kell 11:27 (EET)

:: Mõne üksik oskamatu tõlge ei vääri esiletõstmist ega kaasaminemist. Tegu pole ju lihtsalt kirjutusviisiga, asjale peaks olema ka süntaktiline seletus. 90.190.114.172 23. veebruar 2012, kell 11:44 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.decca.com/artists/mike-oldfield-699
** In Mike Oldfield on 2013-06-24 12:23:56, 404 Not Found
** In Mike Oldfield on 2013-07-06 14:31:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:31 (EEST)


Arutelu:Gustav Sergo

Milline oli tal side Herman Sergoga.--WooteleF 23. veebruar 2012, kell 11:59 (EET)

Kas Käina vald võiks märkida Hiiumaana, 1886 ei olnud see Läänemaa mitte kuidagi? suwa 23. veebruar 2012, kell 12:02 (EET)

:Kuidas ei olnud? Kas 1886. aastal toimus mingi ajutine katkestus?--WooteleF 23. veebruar 2012, kell 12:04 (EET)

::Hiiu maakond tekkis alles 1946. aastal, enne oli see ainult saar. --Numbriga kärumees 23. veebruar 2012, kell 12:05 (EET)

"Veeteede Valitsuse inspektor Feliks Saarnak soovitas hiidlasest laeva-omanikul Gustav Sergol (1886–1971), kes oli hakanud purjekate kõrval vedusid tegema ka aurikutega, tulla oma stiimeritega Virtsu–Kuivastu ja Rohuküla–Heltermaa liinile." See lause on copy-paste siit. Isiku artikliväärilisus võiks olla paremini lahti kirjutatud (aga see on kindlasti olemas).--Kyng 23. veebruar 2012, kell 13:21 (EET)

fix - mhmh - minu hommikune kiire kopi-peist oli, vabandust. suwa 23. veebruar 2012, kell 17:36 (EET)


Arutelu:Roosa panter

Siin ei tohiks olla ümbersuunamine. Andres 25. veebruar 2012, kell 08:57 (EET)

enam polegi, vt Roosa panter (varem oli ebakorrektne reserveering Roosa panter (filmisari))--Estopedist1 (arutelu) 10. august 2019, kell 15:33 (EEST)

Kas IMDb reiting on oluline? 90.190.114.172 24. veebruar 2012, kell 10:11 (EET)


Arutelu:Ristmeedia

Peaks arusaadavamalt rääkima. --Epp 25. veebruar 2012, kell 09:40 (EET)

http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/koik-raeaegivad-ristmeediast/
Vrd Sirp:Ristmeedia (inglise keeles crossmedia, üsna sarnase tähendusega on ka mõiste transmeedia) all mõistetakse nähtust, kus meediasisu tootjad diferentseerivad oma tooteid strateegiliselt nõnda, et ühe meediatoote avaldumisvorme jagub rohkem kui ühele meediaplatvormile. Näiteks: et telesarjal on ka veebisait, mobiilirakendus, arvutimäng, koomiks, järjejutt, lauamäng jne.
Artikkel: Ristmeedia (inglise keeles crossmedia, üsna sarnase tähendusega on ka mõiste transmeedia) all mõistetakse nähtust, kus meediasisu tootjad diferentseerivad oma tooteid strateegiliselt nõnda, et ühe meediatoote avaldumisvorme jagub rohkem kui ühele meediaplatvormile. Näiteks on telesarjal ka veebisait, mobiilirakendus, arvutimäng, koomiks, järjejutt, lauamäng jne.
----
Nende terminite kasutus meediauuringutes ja semiootikas on suuresti vastupidine, siinne esitus pigem eksitab lugejat. Probleem on muidugi, kuidas leida hea allikas, kus eri teadusharude terminikasutust võrreldud oleks. --Ehitaja (arutelu) 15. mai 2019, kell 11:07 (EEST)

Laused selles artiklis on pärit ajalehest Sirp, all on viide KesKusile.


Arutelu:Snaiper

Snaiper ja täpsuslaskur ei ole üks ja sama asi. Võrdle: :w:Marksman ja :w:Sniper.--Kyng 25. veebruar 2012, kell 18:43 (EET)

ÕS soovitab snaipri tähenduses kasutada pigem sõna täpsuslaskur. Ma ei tea, kuidas marksman eesti keeles on. 90.190.114.172 25. veebruar 2012, kell 18:52 (EET)

: ÕS võib soovitada mida tahab, aga reaalselt mõistetakse sõjaväes snaipri ja täpsuslaskuri all kahte eri asja. Inglise keelses artiklis "marksman" (ka "sharpshooter") on kirjeldatud seda, mida üldiselt "täpsuslaskuri" all mõistetakse. ÕS on andnud soovituse ilmselt eesmärgiga, et kasutusel oleks eestikeelsem sõna, kuid ilmselt soovitaja ise ei taibanud, et tegu erinevate asjadega.--Kyng 25. veebruar 2012, kell 20:15 (EET)

:: Teab, kas üldiselt osatakse neil kahel vahet teha. Aga kui nii, siis on täpsuslaskur kahetähenduslik. 90.190.114.172 25. veebruar 2012, kell 20:21 (EET)

::: Ega eksitavad artiklid ja ümbersuunamised vahe tegemise oskust ei paranda. Snaiprist rääkiva artikli pealkiri võiks olla ikka snaiper ja täpsuslaskurist rääkiv artikkel täpsuslaskur.--Kyng 25. veebruar 2012, kell 20:29 (EET)

Mis on siis nende mõistete erinevus? Inglise keelt ei saa eeskujuks võtta, sest sageli sõnade tähendused eesti ja inglise keeles ei kattu või ei kattu 100%. Vaja on leida eestikeelseid allikaid sõnade tähenduse täpsustamiseks. Valju 25. veebruar 2012, kell 21:38 (EET)

: Täpsuslaskurid tegutsevad jalaväerühma koosseisus, nende väljaõpe ei ole nii põhjalik ja relv ei pruugi (kuigi võib) olla spetsiaalne snaiprirelv. Tihti kasutatakse mingit modifitseeritud versiooni tavaautomaadist (nt. eestis M14 põhjal ehitatud täpsusrelvad). Snaiprid tegutsevad oluliselt autonoomselmalt, tavaliselt paaridena, harvemini üksi või kolmekesi. Neid võidakse saata mitmeks päevaks üksinda kuskile positsioonile. Kasutavad spetsiaalseid snaiprirelvi, tavaliselt poltlukuga. Võivad kasutada suurekaliibrilist (12,7; 14,5; 20 mm) või erikaliibrilist laskemoona (Eestis nt: :w:Sako TRG laskemoon ~8,6 mm). Väljaõpe on põhjalikum, relvastus võimaldab ka kaugemale lasta (tavaliselt üle kilomeetri, rekordtabamus ligi 2,5 km). Ehk siis: snaiprid saadetakse eraldi mingit ülesannet täitma, täpsuslaskurid on tavaliste jalaväeüksuste juures ja toetavad seda üksust täpistulega. Erinevus on väljaõppes, relvastuses ja lahingülesannetes.--Kyng 26. veebruar 2012, kell 09:02 (EET)

Mis sõnade tähendusse puutub, siis vaidlustamiseks pole minu meelest põhjust. Täpsuslaskurit on kasutatud snaipri sünonüümina ning ta on sellisena ÕSis ja EKSSis fikseeritud. Lihtsalt see sõna võib tähistada ka teist mõistet, millest peaks tulema eraldi artikkel. Iseasi, mis selle teise artikli pealkiri peaks olema. Siin on marksman'i vasteks pakutud terminit laskur, mis küll jah on samuti mitmetähenduslik. Tuleks veel eestikeelseid autoriteetseid allikaid leida. 90.190.114.172 26. veebruar 2012, kell 09:44 (EET)

: ÕS-i ja EKSS-i ei saa väga paljudel elualadel mitte kuidagimoodi autoriteetseteks teosteks pidada ja ega nende ülesanne ei olegi anda mingeid täpseid definitsioone nendest võib vaid aeg-ajalt aimu saada, kuidas võidakse midagi kasutada -- Ahsoous 26. veebruar 2012, kell 10:51 (EET)

Kuna pikk arutelu on põhjendatud, aitaks mumeelest selle tulemuslikule lõpetamisele kaasa kirjutise :Laskur tekitamine. suwa 26. veebruar 2012, kell 13:11 (EET)

Laskuriks nimetatakse iga automaadiga relvastatud reakoosseisu liiget. Mõnikord ka kombineeritult, nt. laskur-sanitar. --Kyng 26. veebruar 2012, kell 13:46 (EET)

: ok, sellest ma saan aru, kuid kui kaugele ajas tagasi peaks minema, kas :harkpüssi või :musketit kasutanud sõdur oli ka juba laskur?, või tekkis see mõiste hiljem, koos :vintpüssiga? suwa 27. veebruar 2012, kell 02:12 (EET)

:: Laskur, täpsuslaskur ja snaiper on sõjalised ametikohad. Kuna nad tekkisid või kasutusele võeti ma ei tea, aga praegu see asi nii on.--Kyng 27. veebruar 2012, kell 07:26 (EET)

::: mhmh, :en:Rifleman – siin miskit on. suwa 27. veebruar 2012, kell 09:11 (EET)


Arutelu:Lefebvre'i ruumiteooria

Pealkiri ei saa olla Lefebvre ruumiteooria. Peaks olema Lefebvre'i ruumiteooria.--Morel 25. veebruar 2012, kell 23:02 (EET)
Siia ei tule ühtki linki. Artikkel on leitamatu. Andres 26. veebruar 2012, kell 03:40 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sci.utu.fi/projects/maantiede/kurssit/Jauhiainen/New%20folder/RUUM-10.pdf
** In Lefebvre'i ruumiteooria on 2013-06-24 12:01:26, 404
** In Regionaalareng on 2013-06-24 13:10:01, 404
** In Lefebvre'i ruumiteooria on 2013-07-06 10:34:34, 404
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:34 (EEST)


Arutelu:Xocalı veresaun

Siia ei tule ühtki sisulist linki. Andres 26. veebruar 2012, kell 03:38 (EET)

Artiklis kasutusel olev fail :File:Hocali anit.jpg on Commonsist kustutatud ja kopeeritud siia :File:Hocali anit.jpg. Tuleb kontrollida, kas see pilt vastab mittevaba sisu kriteeriumitele. Commons fair use upload bot (arutelu) 27. mai 2012, kell 11:47 (EEST)

Mittevaba pildi kandidaat Commonsist: [[:File:Hocali anit.jpg]]


Arutelu:Tallinna sünagoog

Kuues vikis oli artikkel olemas enne kui meil... [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 27. veebruar 2012, kell 17:09 (EET)

Viimased kaks lauset on omavahel vastuolus minu meelest. Ave Maria 27. veebruar 2012, kell 18:23 (EET)

Minumeelest ka, aga niimoodi nad allikates olid. Mul ei olnud sel hetkel aega pikemalt uurida. Adeliine 27. veebruar 2012, kell 18:58 (EET)

Sellest endisest Maakri tänaval asunud sünagoogist peaks vist eraldi artiklis rääkima, nt plwiki's on vastav artikkel: :pl:Synagoga w Tallinnie. Kuidas artiklit nimetada?--Bioneer1 (arutelu) 3. september 2014, kell 12:05 (EEST)

Maakri tänava sünagoog? Andres (arutelu) 3. september 2014, kell 14:55 (EEST)

see sünagoog on vist sama asi mis Eesti juudi kogukonna keskus?--Estopedist1 (arutelu) 19. märts 2019, kell 12:09 (EET)

Eesti juudi kogukonna keskus ilmselt asub ja tegutseb sünagoogihoones. Sõna "sünagoog" tähendust vt artiklist Sünagoog. Ursus scribens (arutelu) 19. märts 2019, kell 13:44 (EET)


Avalause võiks kõlada umbes nii: Artikkel [...] annab ülevaate [...]. Minu meelest kõlab see paremini. Muide, kas sobivam pealkiri poleks "Kommunistlik liikumine Eestis" või "Vasakpoolne liikumine Eestis"? Sõna "ajalugu" tundub üleliigne. --kanakukk 28. veebruar 2012, kell 21:27 (EET).

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.philipp-bittner.com/Bse/STRU-YA/3018.htm
** In Eesti kommunistliku liikumise ajalugu on 2013-06-24 10:40:43, 404 Not Found
** In Eesti kommunistliku liikumise ajalugu on 2013-07-05 20:30:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:30 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.podol.ru/w/doku.php/podolsk:podolsky_rabochy:history
** In Eesti kommunistliku liikumise ajalugu on 2013-06-24 10:40:42, 403 Forbidden
** In Eesti kommunistliku liikumise ajalugu on 2013-07-05 20:30:41, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:31 (EEST)

Lõik "NSV Liidust suunatud kommunistlik tegevus" sisaldab järgmist infot:
    "Juunis 1920 mõistis sõjaväe välikohus riigivastase poliitilise tegevuse eest 35 protsessi käigus surma Vladimir Bogdanovi ja Georg Kreuksi, kuid hiljem asendati surmanuhtlus 10 aasta pikkuse sunnitööga. Süüdi mõisteti ka Georg Kreuksi varjaja Iida Morgenson;
    50 protsess
    3. mail 1922 tabati Viktor Kingissepp, anti kohe välikohtu alla riigipööramise süüdistusega, mõisteti samal päeval surma ja lasti pärast sõjaministri kinnitust maha.
    115 protsess
    1923. aastal hukkus kinnipidamisel EKP Keskkomitee liige, EKP I, II ja III kongressi delegaat Jaan Kreuks;
    21.–24. veebruarini 1924 peeti Tallinnas Sõjaringkonnakohtu 12 protsess, millel mõisteti süüdi Johannes Lauristin, Jaan Tomp, E. Rõngelepp, Alma Vaarman jt.
    10.–27. novembril 1924 toimus 149 protsess
    14. novembril 1924, 149 protsessi ajal hukati Jaan Tomp, keda süüdistati Venemaa kasuks spioneerimises. Tomp ei täitnud kohtu korraldusi ja kutsus üles riigikukutamisele. Tombi süüdistus eraldati protsessist ning ta anti Sõjaväljakohtu alla, kes ta samal päeval surma mõistis ja otsuse täide viis."
See jätab paraku mulje, et nende kommude üle kohtupidamine ja hukkamine oligi see NSV Liidust suunatud kommunistlik tegevus. Lõigu pealkirjaks sobiks pigem "Eesti kommunistide karistamine riigikorravastase tegevuse eest" või midagi taolist. --Bumbulumbu (arutelu) 6. jaanuar 2019, kell 19:00 (EET)

Ka see pole päris täpne pealkiri. Selline sõnastus võib jätta ka mulje, et Vikipeedia justkui nõustub süüdistuse õigsusega, parem oleks "Riigikorravastases tegevuses süüdistatud Eesti kommunistide karistamine". Samas Kreuksi juhtum selle pealkirja alla otseselt ei mahu ja kogu see lõik kordab osaliselt eelnevalt artiklis juba märgitud sündmusi. Kas poleks üldse mõtekam käsitleda mainitud juhtumeid üldise riigipöördekatse eelse Eesti kommunistide ajaloo all, mitte eraldi pealkirja all? --Minnekon (arutelu) 6. jaanuar 2019, kell 23:27 (EET)

: Kas siis kommude tegevus ei olnudki riigikorravastane? Kas keegi on selle kahtluse alla seadnud? Igal juhul kui see kommude karistamise teema on sedasi ühte lõiku kokku topitud, siis see ei sobi "NSV Liidust suunatud kommunistlik tegevus" alapealkirja alla. Sellise pealkirja all peaks ikkagi kirjeldama konkreetseid tegevusi, mida siis sealt NLiidust suunati (toonane hübriidsõda). --Bumbulumbu (arutelu) 7. jaanuar 2019, kell 14:40 (EET)

::Kui mitte keegi muu, siis vähemalt osa kohtualustest seadis selle kahtluse alla. Aga see pole oluline. Vaja oleks vastaval teemal kirjutanud asjatundjate konsensust, et igaüks kohtualustest tegeles riigivastase tegevusega ja neid ka karistati just selle eest. Kui seda pole, siis pole ka meil siin alust nii väita. Kusjuures praegu tekst ise enamuse inimeste puhul ei maini, mille eest nad kohtu alla anti. Selles valguses tundub veel parem pealkiri nt "Kohtuprotsessid Eesti kommunistide üle". --Minnekon (arutelu) 7. jaanuar 2019, kell 17:26 (EET)

:::Kas kõigi osaliste (sh hukatute) konsensus on olemas, et nad kõik olid kommunistid? Ja kas on konsensus selles osas, kas välikohut saab üldse kohtuprotsessiks nimetada? Ja, et nad olid just Eesti kommunistid, mitte judeobolševikud? --Bumbulumbu (arutelu) 8. jaanuar 2019, kell 14:14 (EET)

::::Ei tea, viiteid ju selle lõigu juures puuduvad.--Minnekon (arutelu) 9. jaanuar 2019, kell 15:00 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti kommunistliku liikumise ajalugu


Kasutaja arutelu:Igor151/Reiganoomika

* Märke alla õppejõu poolt soovitatud piiri(3546)
* Esineb palju kirjavigu.
* Puudub mõiste inglise keelne tremin.
* Osad laused raskesti arusaadavad.
* Ei leidnud ühtegi näidet Eesti kohta.
* Töös oli soovitatud kasutada eesti ja inglise keelseid teadusartikleid, kuid kasutati ainult vene keelseid artikleid.
* Viitamisel puudub materjali vaatamise kuupäev
* Artikkel on ülevaatlik.
* Artikkel esitatud õigeaegselt.
* Artikklil on olemas illustreeriv foto.
Retsenseerija: Kasutaja:AllanR :
*Võibolla oleks võinud olla pisut rohkem tähemärke.
*Kirjavead üle vaadata.
*Mõne lause mõttest ei saa väga aru.
*Aga muidu annab artikkel korraliku ülevaate.
*Óleks võinud välja tuua mõiste kasutuse inglise keeles.
*Mõnda inglise keelset artiklit oleks võinud ka kasutada.
*Võibolla lisada juurde ka wikipedia siseseid linke.
*Esitatud õigeaegselt nagu eelnev retsesent mainis.


Kasutaja arutelu:Mmahlapuu/Robert Putnam

Vead:
Tõlkimisel inglise keelsest wikipediast muutus lause sisu (Putnam graduated from Swarthmore College in 1963) tõlgiti nii: Ta läks 1963. aastal Swarthmore’i Kolledžisse.
Aga tema enda vaaded (vaated) ei kujunenud samaks.
Peale seda läks ta õppima Balliol Kolledžisse, Oxfordis, kus ta veetis palju aega David Butleri ja Donalt Stokesiga(Inglise keelsel wikil oli ka seletus siin, kes need olid) Magistritööd läks ta tegema Yale’i. Ta sai 1965. aastal magistrikraadi ja 1970. aastal doktorikraadi.   Halb tõlge.
Ta pere oli mõõdukas vabariiklane ja metodist, aga tema enda vaaded ei kujunenud samaks. Halvasti tõlgitud, lause on sõna sõnalt tõlgitud ja seega jääb segaseks.
Abielu ajal vahetas Robert oma usku judaismile, mida tutvustas talle ta naine. Otsene tõlge
Nüüd ta on avaliku poliitika professor Harvardi Ülikoolis – Nüüd? – otsene tõlge
Peaaegu tervet tööd läbib kohmakas tõlge, milega kaasneb imelik , mitte  eestipärane lauseehitus.
Terve sotsiaalse kapitali lõik on kopeeritud artiklist „Mis on sotsiaalne kapital“ lõigust Usaldus ja koostöö http://www.bioneer.ee/eluviis/sots/aid-5761/Mis-on-sotsiaalne-kapital-
Positiivne
Vaatamata eelnenud puudustele on artikkel küllaltki informatiivne ning selle lugeja saab küllaltki hea ettekujutuse Robert  David Putnamist, tema elukäigust ja akadeemilisest karjäärist.Hea on ka see, et on välja toodud seos Eestiga. Viitamine on korrektne
--RaunoA (arutelu) 4. märts 2012, kell 17:42 (EET)

Kirja- ja lauseehituse vead:
*„... aga tema enda vaaded ei kujunenud samaks“  - õige sõna oleks vaated.
*“ Ema oli kooliõpetaja ja ise ehitaja“ – ise asemel isa.
*„Nagu enamik teismelisi 1950-ndatel Ameerika väikelinnades leidis ta enda elu olevat pärssiva.“ – segane lause.
*„Ta pere oli mõõdukas vabariiklane ja metodist, aga tema enda vaaded ei kujunenud samaks.“ – Lauset tuleks parandada.
*Mõnes kohas puuduvad komad (nt: „....rahvuslikku küsitlust mis üldse...“).
Lisaks mõned laused olid tõlgitud eesti keelde valesti
Sisu:
Mulle oleks meeldinud, kui sa oleksid kirjutanud Robert Putnami uurimustest natukene täpsemalt, et mida ta oma uurimustega on teada saanud ja oma töödes väitnud.  Lisaks oleksid võinud kirjutada ka hetkel tema uusimast teosest (või teostest) "Üksi keeglisaalis" („Bowling Alone“), et miks teosel on selline nimi? Ning mis on selle sisuks? Kuid see on ainult minu arvamus.
Seos Eestiga:
Oleks võinud rohkem rääkida 2006. aastal Tallinnas toimuvast Avatud Ühiskonna XI Foorumist (millest Robert Putnam täpsemalt rääkis jne). Hea artikkel selle kohta: http://www.greengate.ee/vana/index.php?page=46&id1=17298 .
Kokkuvõtteks:
Mulle meeldis töö ülesehitus, sisu oli asjalik ja andis isikust hea ülevaate.
Sisukorras on küll viited ja välislingid läinud alateemana ehk 1.5 ja 1.6, kuid pean seda pigem hooletusveaks. Negatiivseks küljeks pean lohakusvigu ning lauseehituse vigu, kuid üldmulje on siiski hea.
MariLiis308 4.märts 2012, kell 17:51 (EET)


Kasutaja arutelu:RaunoA/Väikeettevõtlus

Väikeettevõtlus retsensioon
1)Artiklis esinevad mõningad pisikirjavead
2)Tööpuuduse lõigus 3s lause on natuke arusaamatu antud konstektis.
3)Atrikkel on põhjalik ja hästi arusaadav
4)Võibolla oleks võinud olla infot ka Eesti statistika kohta (ei mõtle ajaloo näidetes toodut)

Kirjavead:
* „Austaraalias“ - Austraalias
* „ettevõted“ kahes kohas – ettevõtted
* „elavdumise“ - elavdamise
Sisu:
Mõiste „väikeettevõtlus“ oli hästi artikli alguses lahti seletatud.
Tekst on korralik ja arusaadav ning annab hea ülevaate. Oleks võinud küll Eestist natuke rohkem kirjutada, kuid tean, et selle kohta on raske informatsiooni saada.
Kokkuvõtteks:
Ei oleks oodanudki, et sellise teema puhul nagu „väikeettevõtlus“ oleks materjali. Oli põnev lugemine ning andis hea ülevaate minule, kes sellest valdkonnast väga midagi ei tea. Tubli!
MariLiis308 4. märts 2012, Kell 18:11 (EET)


Kasutaja arutelu:Nublu5/NUTS

Retsensioon artiklile NUTS ehk Statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur
Artiklis on arusaadavalt välja toodud, mis asi on NUTS ja kus ning kuidas seda rakendatakse. Välja on toodud millistel alustel määratakse NUTS-i piirkonnad ja nende määramise tingimused. Illustreerivaks materjaliks on toodud pildid. Väga hästi on näidatud ära NUTS piirkonna jaotus ning artikli lõpus kogu jaotuse koondav tabel, mis tutvustas siiani kehtestatu NUTS'i tsoone Euroopas.
Ei leidnud olulisi kirjavigu ning üldiselt oli tekst hästi arusaadav välja arvatud üks lause, mis jäi kohati segaseks. Töös oli allikatele korrektselt viidatud.
Arvan, et artikkel on väga hästi koostatud ning hea täiendus vikipeedia andmebaasile.
Kaarel Murumaa (kasutaja: Kaarelmm)

Artikkel on piisava pikkusega ning sisukas. Kõik NUTS nomenklatuuriga seonduvad olulisemad teemad on kaetud. Kasutatud joonised ja tabelid on asjakohased ning artiklile heaks täienduseks. Eraldi on välja toodud Eesti territoriaaljaotus NUTS süsteemi põhjal. Eesmärkide peatüki teise lõigu teises lauses on näpuviga. Kuid üldine keeleline kvaliteet on hea ning teema on edasi antud arusaadavalt.
Kasutatud allikate viitamisel jääb arusaamatuks 1. ja 10. viide, kus on tegemist sama lehekülje erinevates keeltes versiooniga, kuid lehekülgedes esmapilgul sisulisi erinevusi ei märka. 7. viite tuleks ühtlustada stiili poolest teistega. Internetiviidetele tuleks lisada viimati vaatamise kuupäev. Hetkel pole seda tehtud.
Artikli ülesehituselt võiks NUTSi väljatöötamise eesmärgid eraldada alapealkirjaga või esitada kohe peatüki alguses. Ka NUTSi üksustele vastavate koodide seletuse lõik võiks olla omaette peatükk, alapeatükk või lisada sellele lõigule sissejuhatav lause. Nii oleks lugejal mugavam artiklist sobivat kohta leida.
Välja võiks tuua ka mõiste algkasutuse inglise keeles ning kirjutada välja ka lühendi LAU ingliskeelne pikk versioon.
Artiklis on mitmeid siselinke, kuid neid võiks lisada veel näiteks mõistetele "Euroopa Liit", "nomenklatuur" jne.
Egler 29. veebruar 2012, kell 23:24 (EET)


Kasutaja arutelu:Kkartau/Regionaalareng üleminekuperioodil

Retsensioon 1
*Mõiste on arusaadav
*On välja toodut inglise keelne mõiste
*Viitamine on tehtud usaldusvärsetele alikatele
*Võiks lisada mõne pilti
Igor151 29. veebruar 2012
Retsensioon 2
Sisu
# Üldiselt on teema lahti seletatud. Saab vaid tähelepanu suunata juba eelnevalt tõstatatud küsimusele - kas seda artiklit on vaja just sellisel kujul ja vormil nagu ta praegu eksisteerib?
Viitamine
# Sellist malli nagu "netiviide" eestieelses wikis pole või vähemalt ta ei tööta. Mõtekam on kasutada "cite web"´i või "veebi viide" sellel otstarbel.
# Mõnel pool on üleliigsed sulud viidete ümber, nagu ([6]).
# Üldiselt aitab selliseid probleeme lahendada tutvumine viitamise mallidega siin: http://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria:Viitamise_mallid
--Allan Aksiim (arutelu) 2. märts 2012, kell 17:29 (EET)
Lisaks:
# Ise muudaks järgmise lause: "Ühisel meelel oldi aga, et reformid peaksid sisaldama:" selliseks:"Ühisel meelel oldi selles, mida reformid peaksid sisaldama:". Esimene variant kõlab ja näib tekstis kuidagi kummaline eriti arvestades, et peale teda tuleb kohe nimekiri. Kuigi see vaid arvamus.
#Sõna "keskusperifeeria" ei tundu päris õige. Veider ka, et siin sõna perifeeria vaid lingitud. Või ongi siinkohal mõeldud keskus-perifeeriat (Friedmanni teooriat); sel puhul tuleks teda linkida ka vastavalt - terve mõistena.

Minu meelest peaks esiteks olema artikkel regionaalarengust. Esimene lause viitab hoopis artiklile Üleminekuperiood (1990–1992) minu meelest. Ma kahtlen, kas sellise pealkirjaga artiklit üldse Vikipeediasse vaja või võimalik teha on nagu siin praegu on. Üleminekuperioodi artikkel, millele ma viitasin, vajab esiteks toimetamist. Ave Maria 29. veebruar 2012, kell 22:05 (EET)
---
Ave on tõstatanud asjakohase probleemi. Taolist artiklit suuremate teemade nagu üleminekuperiood ja regionaalareng puuduliku ja kohati olematu käsitluse kõrval Vikipeediasse lülitada mõistlik ei ole. Koolitööks see ehk sobib ja annab ka arvestuse kätte, aga siin keskkonnas ta vaevalt sellisel kujul säilitada õnnestub.
Kui analüüsida teksti lähemalt, siis artiklis puudub teema korralik määratlus, avalauses defineeritakse hoopis üleminekuperiood ja seda tehakse vastuolus praegu Vikipeedias kasutatud käsitlusega, mille kohaselt üleminekuperiood oli aastatel 1990–1992. Kuna mul ei ole viidatud allikaid käepärast, siis tekib küsimus, kas taolise üleminekuperioodi määratluse on autor võtnud oma peast või tuginenud allikatele. Määratlus ise ei ole ka viidatud. Igal juhul peaks siit ainult viitama artiklile "üleminekuperiood" ja siin kirjutama regionaalarengust sellel perioodil, mida aga on tehtud minimaalselt.
Kui üleminekuperiood lõppes 2000, siis sellise pealkirjaga artiklis rääkida tänasest regionaalarengust ja selle tulevikuperspektiividest on mõttetu. Kokkuvõttes on artikli vastavus pealkirjale ainult osaline, selle sisuline väärtus kehvake ning kogu jutt tuleks jagada kahe artikli: "üleminekuperiood" ja "Eesti regionaalareng" vahel, kusjuures enne viimase kirjutamist peaks olemas olema üldartikkel "regionaalareng".
Ma loodan, et kriitika ei olnud liiga laastav. Püüdsin ikka konstruktiivne olla, aga tööd tuleks siin kõvasti teha. -- Toomas (arutelu) 2. märts 2012, kell 17:42 (EET)
Artikli materjali peab saama Vikipeedias kuidagi kasutada, vaevalt saab tööd muidu arvestatuks lugeda. Andres (arutelu) 3. märts 2012, kell 08:22 (EET)


Retsensioon
* Artikkel on praegu liiga ilukirjanduslik,võiks olla rohkem konkreetne/detailne ning mitte liiga jutustav (just esimesed paar lõiku, viimased lõigud on asjalikumad ja paremini arusaadavaks tehtud).
* Kasutada umbisikulist tegumoodi , mitte "Võtsin arengu iseloomustamiseks..", "kuid mulle tundub".
* Tähelepanematusest on tulnud ka kirja- ning stiilivigu.
* Kasutatud materjali viited on toodud välislinkide all ning see tuleks kindlasti üle vaadata, samuti on toodud pealkiri "Välislingid" artikli alapealkirjana.
* Artiklis kasutatud tähtsamad mõisted võiks samuti esile tõsta.
* Oled kasutanud nii eesti- kui ka ingliskeelseid materjale, mis on kindlasti tööle palju juurde andnud ning mõiste "regionaalprobleem ja regionaalne areng" on antud artiklis arusaadav.
--DaisiS 29. veebruar 2012, kell 22:12 (EET)

*Artikkel hõlmab olulisi peatükke probleemikäitlusest ning on ülevaatlik. Positiivne on, et artikli koostamisel on kasutatud inglise keelset teadusartikklit ning värsket erialakirjandust.
*Pealkirjas on näpukas, „regionaalporbleem“
*Artikli alguses oleks võinud olla (vastavalt viki reeglitele) välja toodud rasvaselt mõistete regioon, regionaalprobleem ja regionaalne areng“ lahti seletused (mis küll esinevad tekstis).
*Artikkel peaks olema enam referatiivne, mitte arutlev ning enam faktidele toetuv.
*Kuna pealkirjas on kaks märksõna, oleks võinud olla need  ka artiklis konkreetsemalt liigendatud (nt alapealkirjadena)
--HelinaMaanso 29. veebruar 2012, kell 22:33 (EET)

*Artkkli lõpus on välislingid, millelt saab lisainformatsiooni. Kahel neist  puudub aga otselink (Eesti arengu jätkusuutlikuse regionaalsed probleemid- kollektiivne monograafia ning Jussi S. Jauhianen- Regionaalne areng) või muu oluline informatsioon (vasatvalt Wikipedia nõuetele võiks viide sisalda viite elementi: autorid, aasta, pealkiri ning vastavalt olukorrale lehekülg, kirjastus, väljaandmiskoht või kuupäev
*Ei tule välja kust ja missuguse informatsiooni autor on võtnud.
*Tühiku tõttu välislingi „*Jussi S. Jauhianen- Ruum, regioon ja regionaalne areng“ ees, on see eelvaates vormistuses teistest erinev.
*Puuduvad siselingid ning viited teksti lõpust.
Kokkuvõtlikult, artikkel on ülevaatlik ning kasutatud on häid allikaid, k.a inglise keelseid,  küll aga ei vasta kirjutis päriselt wikipedia nõuetele.
--HelinaMaanso 29. veebruar 2012, kell 22:32 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Rauli/Regionaalprobleem ja regionaalne areng


Kasutaja arutelu:TõnisKippa/Deindustrialiseerumine

Mida tähendab nihestuvus? Kes on Caimcross, Lever, Pitelis, Antonakis ja Wells? Tekst vajab ka vikindamist. Ave Maria 29. veebruar 2012, kell 22:11 (EET)
Industrialiseerimisest ei ole veel artiklit. Ave Maria 29. veebruar 2012, kell 22:12 (EET)
*Teksis pole viiteid
*Võiks  lisada mõne pilti
*Deindustrialiseerumise mõistest on aru saad
*Võiks tuua + ja -
Igor151 1. märts 9:10

*Miinused
** Märke alla õppejõu poolt soovitatud piiri(1387)
** Ei leidnud ühtegi näidet Eesti kohta.
** Esineb kirjavigu.
** Viited on arusaamatud.
** Esineb lauseid, mis on raskesti arusaadavad.
*Plussid
** Artikkel on ülevaatlik.
** Artikkel selgitab terminit arusaadavalt.
Rauli 01. märts 2012, kell 11:12 (EET)


Kasutaja arutelu:Timo900/Võtmeisik

*Miinused
** Märke alla õppejõu poolt soovitatud piiri(1387)
** Ei leidnud ühtegi näidet Eesti kohta.
** Esineb kirjavigu.
** Esineb lauseid, mis on raskesti arusaadavad.
*Plussid
** Artikkel on ülevaatlik.
** Artikkel selgitab terminit arusaadavalt
** On olemas illustreeriv foto.
Rauli 01. märts 2012, kell 10:12 (EET)
Tekst on vikindamata. Viited ei ole vormistatud viidetena vist? Ave Maria (arutelu) 1. märts 2012, kell 10:40 (EET)
Tekst (ala teemad) võiks olla liigendatud.
Artikkel on liiga lühike sammuti puudub viitamine. esineb mõned krjavead.
Kuid üldjoontes on termin hästi selgitatud.
tuuli8998


Kasutaja arutelu:JaanikaV/URBACT

* Artikkel on ülevaatlik. Kõik oluline tundub olema välja toodud.
* Silmadega hea üle lasta, st selge jaotus.
* Korreksed viited.
* Soovitatud tekstipikkust pole täidetud.
--TõnisKippa (arutelu) 2. märts 2012, kell 03:42 (EET)
* On kirjas, et 2006 aastal väljastati URBACT I programmi tulemused ja need on kõigile kättesaadavad, ehk võiks viidata mõnele välislingile kus neid ka näha saaks.
* Projektide kaks etappi - ehk oleks pidanud etapid paremini välja tooma, praegu tulevad need ühes lõigus üksteise järel
* Artiklis on, et 2002 aastal sündis URBACT programm ning siis tuleb kohe lause, et esimene URBACT I programm 2003 aastal? Kas ei peaks olema 2003 aastal esimesed URBACT I projektid?
* Palju on kasutatud lühendit jne , mis on kohati natuke häiriv
* On väide, et URBACT võimaldab toetust taotleda üle 20 000 elanikuga linnadel ning on loetletud üles ka Viljandi, kus elanike arv jääb siiski juba alla 20 000 elaniku, pressiteade kust andmed pärinevad on 7 aastat vana
* Mõned lohakusest tulnud kirjavead (nt projeteerikakse)
* On kasutatud nii eesti- kui ka ingliskeelseid allikaid, mis on hea
* URBACT’i mõiste on väljatoodud arusaadavalt
* Kasutatud on illustreerivaid fotosid, mis teevad artiklis kirjutatu paremini hõlmavaks.
* Artikli pikkus on sobiv, ei ole vähem tähemärke kui soovituslikult ette antud.
--DaisiS (arutelu) 7. märts 2012, kell 23:40 (EET)


Arutelu:Tartu Mänguasjamuuseum

Kusjuures Käbi Stolovitš võib varsti notaabluse piiri yletada, tõlkija ja puha, pealegi vististi heast suguvõsast. --Oop (arutelu) 3. märts 2012, kell 01:47 (EET)

eemaldasin lingi. 7-aastane tüdruk pole veel tähelepanuväärne--Bioneer1 (arutelu) 16. juuli 2014, kell 23:33 (EEST)

muuseumi maskott karu Lillekäpp pole ilmselt eraldi artiklit väärt?--Estopedist1 (arutelu) 4. detsember 2018, kell 09:44 (EET)

Eemalt vaadates tundub, et töötavaks maskotiks on kujunenud pigem karu Nässu. Aga kui kellelgi jaksu on, võib mõlemast artikli teha. Nässu ja Lillekäpa blogi igatahes elab ja täieneb, see on üks vahva turundusvõte muuseumil. Kuriuss 5. detsember 2018, kell 13:01 (EET)


Kasutaja arutelu:Korsaar

Tere. Interviki lingi panemine lõigu lõppu ei kvalifitseeru viitamisena (ma eeldan, et sa seda nii mõtlesid). Üleüldse Vikipeedias teistele Vikipeediatele ei viidata (v.a. interviki lingid siis). Aga vaata täpsemalt Vikipeedia:Viitamine. Kui miski tundub keeruline või arusaamatu, siis saad alati küsida. Edu.--Kyng (arutelu) 4. märts 2012, kell 15:39 (EET)
Tere. Parandasin vead. Loodetavasti midagi kahe silma vahele ei jäänud ning viitamisega sai asi nüüd korda.Tänan nõuande eest. M.T.

pisike parandus, on olemas mall :Mall:ENref, seda kasutatakse kui on vaja algallikale teises wikis viidata, teised on siin::Kategooria:Interviki tõlkimise mallid. suwa 8. märts 2012, kell 08:57 (EET)

: Nende mõte pole siiski fakte viidata. Mall:Tõlgitud leht sisaldab põhjendust, miks neid vaja on.Kyng (arutelu) 8. märts 2012, kell 12:42 (EET)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 14. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele. Samuti on see talgulistele ja žüriiliikmetele heaks võimaluseks omavahel tuttavaks saada ja väikse veini saatel natuke juttu puhuda.
Euroopa Maja asub Tallinnas aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu

Tere! Tänan kutse eest :) Saatsin aadressil rita.niineste@ec.europa.eu vastuse, milles kirjutasin, et võtaksin üritusest meelsasti osa. Kahjuks pole vastust, kas minu kirja on loetud. Kohtumiseni neljapäeval! MT

:Tere! On ikka loetud, mina lugesin :) Kohtumiseni õhtul! --Rita (arutelu) 14. juuni 2012, kell 14:21 (EEST)

Tere!
Suur tänu, et võtsite osa tänavustest tõlketalgutest. Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 20. juunil kell 17.00 Euroopa Majas Tallinnas, aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Koosviibimisel antakse üle auhinnad tublimatele tõlkijatele ning pakutakse veini ja suupisteid.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate lõpetamisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu

Tere!
Mul on hea meel teatada, et olete Vikipeedia tõlketalgutel võitnud TLÜ Kirjastuse raamatuauhinna.
Kuna läksin ise vahetult pärast talgute ametlikku lõpetamist puhkusele, siis saaksin Teile auhinna kas kätte anda või postiga teele panna pärast 29. juulit. Kui sooviksite auhinda postiga, siis teatage mulle palun oma postiaadress.
TLÜ Kirjastus on auhinnaks välja pannud järgmised raamatud:
Gaius Sallustius Crispus "Catilina vandenõu"
M. Tamm (koost.) Humanitaarteaduste metodoloogia
J. Derrida "Surma and"
Bhartṛhari „Vairāgyaśataka ehk sada värssi ilmaelust loobumise kiituseks“
M. Lotman „Struktuur ja vabadus
Dante Alighieri „Vita nova. Uus elu“
B. Williams „Moraal“
R. Müllerson „Demokraatia – kas inimkonna tulevik?“
Matsuo Bashō „ Kitsas tee sisemaale"
M. Lotman „ Pistriku talvekarje“
Palun andke teada, kas mõni neist võiks Teile sobida. Või kui Teil on teada mõni konkreetne TLÜ Kirjastuse raamat, mida kindlasti sooviksite endale soetada, siis saaksin vast kirjastusega läbi rääkida.
Ilusat suve soovides
Rita
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
Tel. 626 44 03
E-post: rita.niineste ät ec.europa.eu

Tere!
Täname Teid Vikipeedia tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 8. juunil 2017 kell 17.00 Euroopa Liidu Majas Tallinnas (Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt). Anname üle auhinnad tublimatele tõlkijatele ning pakume veini ja suupisteid.
Palun andke võimaluse korral oma tulekust teada aadressil jana.laurend@ec.europa.eu.
Lugupidamisega
Jana Laurend
Keelenõustaja
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
tel 626 44 09
e-post jana.laurend@ec.europa.eu
----------------------------------------------
Tere taas!
Olite 2017. aasta tõlketalgutel üks kõrvalauhinna võitjatest. Palun võtke minuga ühendust, et saaksime auhinna üleandmise koha ja aja kokku leppida.
Tervitades
Jana Laurend


Arutelu:Karl Ristikivi

Karl Ristikivi Seltsi peaks sisse poetama. Ja kas talle mõni mälestusmärk, tahvel või paiganimi ka on? --Oop (arutelu) 4. märts 2012, kell 19:32 (EET)

Kustutasin "keskmise nime" Konstantin, - minu teada see ei olnud KR päris eesnimi, vaid ta kasutas seda mõnikord nalja viluks kirjavahetuses. Isaga oli lugu segane, aga mingi isanimi just nagu võiks olla, seega siis presidendi järgi Konstantin. (Mul ei ole täpset viidet. Kui kellelgi on teistsugune info, siis palun lisage.) Lebatsnok (arutelu) 27. august 2012, kell 10:08 (EEST)

ära kustutada ei ole põhjust, pigem tuleks pikemalt seletada. vähemalt yhes teatmeteoses veel esineb ta nime all "Karl Konstantin Ristikivi", kus tema kohta on artikli kirjutanud Otto Alexander Webermann. minu meelest on tõsi see, et paljud ei teadnud tema teist eesnime, aga "Päevaraamatu" põhjal tundub, et ta käsitas seda oma eesnimena kyll. mulle on jäänud mulje, et ta kasutas seda mitte "naljaviluks", vaid yksnes lähemate sõpradega kirju vahetades. võin eksida, aga kas ta hauakivile ei olnud ka kirjutatud "Karl Konstantin Ristikivi"?

isa või isanime kohta pole ma midagi kuulnud, samuti tundub kahtlane mõte, et 1912. aastal syndinud inimene võis nime saada presidendi järgi, kes asus presidendina ametisse 1938. aastal ja oli tegelikult võimul 1934. aastast saati. -- Ohpuu (arutelu) 27. august 2012, kell 15:58 (EEST)

igatahes vääriks see Karl Konstantini kysimus paremat lahtikirjutamist korralike allikate põhjal. -- Ohpuu (arutelu) 27. august 2012, kell 16:01 (EEST)

: Õigeusklikel on ainult üks eesnimi. Teist eesnime Konstantin kasutas ta naljaviluks president Konstantin Pätsi järgi. 90.191.119.98 15. detsember 2012, kell 13:38 (EET)

Siiski: kui üldse mainida naljanime "Konstantin", siis mitte alguses. See ei ole ega ole kunagi olnud Ristikivi eesnimi, vaid kuulub tema enesekohasesse mütoloogiasse. Vt Endel Nirk, "Teeline ja tähed. Eurooplase Karl Ristikivi elu" (1991), lk 10 ja 63. Ristimisel pandud nimi - Karp. Tsiteerin lk 63: "Alguse sai asi nähtavasti sellest, et Otto A. Webermanni allkirja hakkas parodeerima veli Kangro, kirjutades [EYS Veljesto] päevikusse ülipidulikult "Bernard Andresepoeg Kangro", mida jäljendas veel mõni teinegi. Ristikivi on ükskord (6.III 1938) külastajate registreerimise raamatusse mingi trotsiga kirjutanud K. L. Ristikivi; ega teised ju küll teadnud, et see tähendas Liisu poega. Aga nähtavasti oli niisugune enese jaoks haige koha osatamine valus ja rohkem ta seda pole korranud. Jah, kui sul pärisisa ei olegi -- riigiisa on ju ometi. Ja nõndasama, mõrkja nalja ning enesepilaga pooleks hakkaski ta päevikusse teiste sekka kirjutama alla Karl Konstantin Ristikivi. [...] Olgu siiski mainitud, et sääraseid lõbusaid nimemodifitseerimisi lubas ta enesele nähtavasti ainult lähemate semudega suhtlemisel, kuna näiteks Debora Hindi (Vaarandi) sünnipäevaõnnitlusele kirjutab oma allkirja igapidi korrektselt." Mõnele kirjale on ta alla kirjutanud C. C. Creutz, Kröits, Carolus, Kusti (võimalik, et Carl Gustavi ehk Kalle-Kusta eeskujul), ühes kirjas "Karl Konstantin. Ungari mereväe esindaja.". Aga vähegi võõramatele isikutele kirjutades (Valitud kirjade väljaandes nt Oskar Kruus, Ants Oras) on allkirjaks alati Karl Ristikivi või K. Ristikivi. Ühesõnaga, kui mainida nime Konstantin, siis tuleks öelda, et tegu on naljaga. Lebatsnok (arutelu) 23. märts 2014, kell 02:06 (EET)
----
Artiklis ei ole seda üldse mainitudki, et ta lahkus 1943. aastal Soome ja seal 1944. aastal edasi Rootsi. 90.191.119.98 15. detsember 2012, kell 13:35 (EET)

On märgitud, et see oli Ristikivi viimne elukoht!?
Ju tal ikka ka Rootsis oma elukoht oli. Ja viimne oli kindlasti seal maal.

Aitäh! Parandasin. 2001:7D0:87C3:8680:8891:84F:3493:A786 9. juuni 2017, kell 14:36 (EEST)

Miks "Personaalia"? Suurem osa neist tekstidest räägib ju loomingust, mitte persoonist. --Ehitaja (arutelu) 5. märts 2019, kell 17:24 (EET)

Vaata [www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=personaalia&F=M&C06=en]. Minu meelest siiski õige, aga panin hoopis "Kirjandus", nagu meil tavaliselt on. Andres (arutelu) 6. märts 2019, kell 10:22 (EET)


Arutelu:Valge laev

1971. aastal ilmus Loomingu Raamatukogus Tšõngõz Aitmatovi "Valge laev" (nr 40/41), aga millest see kõneles, mina ei tea. --Oop (arutelu) 5. märts 2012, kell 00:41 (EET)
Georg Ots ei olnud siiski esimene reisilaev, mis Helsinki-Tallinna liinil sõitma hakkas, vaid juba 3. Eelmised olid seejuures ka isegi valget värvi. Esimese nime ei mäleta (Vanemuine?), aga teine laev oli igatahes Tallinn, mis anti hiljem ENMK-le ujuvaks õppeasutuseks.

Jah, Vanemuine. Andres (arutelu) 1. aprill 2012, kell 17:47 (EEST)

In Sofi Oksanen's latest book "Kui tuvid kadusid" names a non-existing street in Tallinn 'Valge Laev' - from there estonian refugees are transported by (a white?) ship, mainly to Sweden.
Gerard Rikken

'Valge Laev' in Sofi Oksanen's 'Kui tuvid kadusid'


Arutelu:Krüptoon

Tõlge peaks nüüd enam-vähem valmis olema. Lisasin {{lisa viide}} mallid kohtadesse, mis vajaksid veel viiteid, sealhulgas ka lõigule, laseritest ja reklaamlampidest, kus inglise keeles on viide nr. 24, mis minu hinnangul ei sisalda väidetud infot. Kirjutasi uue, rohkem kokkuvõtlikku sissejuhatuse ja viisin seal varem leidunud info peatüki "Omadused" alla.--Kyng (arutelu) 5. märts 2012, kell 12:03 (EET)


Kasutaja arutelu:Schmidt

Tere tulemast Vikipeediasse, Schmidt! Adeliine 5. märts 2012, kell 21:50 (EET)
Tere! Oma muudatuste nägemiseks ilma salvestamata saad kasutada eelvaadet. --Epp 5. märts 2012, kell 23:38 (EET)


Kasutaja arutelu:Mimo~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mimo! Adeliine (arutelu) 5. märts 2012, kell 21:54 (EET)
Suur tänu Teile. Tööd paistab jaguvat.--Mimo (arutelu) 6. märts 2012, kell 10:13 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mimo~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:ELKNÜ Keskkomitee

;Kontrollivajav
* ELKNÜ Keskkomitee sekretär Tiit Veersalu

(Tiit Veersalu nimelist ELKNÜ keskkomitee sekretäri pole kunagi olnud)

Ühtluse (täisnimeline on vastav Noorsooühing) ja arusaadavuse (akronüümid raskendavad mõistmist) huvides võiks teisaldada täisnime alla--Bioneer1 (arutelu) 9. mai 2014, kell 15:13 (EEST)

Pigem ei teisaldaks. Asi selles, et seda täisnimetust ei viitsi niikuinii keegi välja kirjutada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. mai 2014, kell 18:00 (EEST)

Minu meelest teeks väljakirjutamine ka raskemini arusaadavaks, sest seda ei nimetatud täisnimega. Andres (arutelu) 10. mai 2014, kell 00:15 (EEST)

etwikis on link ÜLNKÜ Keskkomitee. Ilmselt peaks olema ÜLKNÜ Keskkomitee, ent veebis on kasutatud mitmeid kordi lühendit ÜLNKÜ, kas vigaselt?--Estopedist1 (arutelu) 10. juuli 2016, kell 13:00 (EEST)

Minu meelest küll vigaselt. Andres (arutelu) 10. juuli 2016, kell 13:15 (EEST)

: Kas Andres Raa on siiani Keskkomitee sekretär? Või kas ta lõpetas enne 1991 või varem?


Kasutaja arutelu:Karolina~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Karolina!
Palun ära võta tekstist siselinke ära. --Epp 6. märts 2012, kell 18:39 (EET)
Kohanimede kirjutamisel järgime EKI soovitusi, vt . Andres (arutelu) 7. märts 2012, kell 05:25 (EET)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 14. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele. Samuti on see talgulistele ja žüriiliikmetele heaks võimaluseks omavahel tuttavaks saada ja väikse veini saatel natuke juttu puhuda.
Euroopa Maja asub Tallinnas aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Karolina~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Tartu Salemi kirik

Uskumatu, aga meil pole sest yhtki pilti. --Oop (arutelu) 7. märts 2012, kell 10:04 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.salem.ee/index.php?id=id2
** In Karlova on 2013-06-24 11:37:10, 404 Not Found
** In Tartu Salemi kirik on 2013-06-24 13:43:45, 404 Not Found
** In Tartu Salemi kirik on 2013-07-07 03:19:26, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:19 (EEST)


Arutelu:Nõukogude Liidu marssal

Mina ei teeks ükskuid numbreid tabelis "värviliseks". Kui neid asju saaks välja lülitada, oleks mul kama kaks, aga praegu jääb üldmulje kole. Las siis olla juba kõik lingitud. --kanakukk (arutelu) 7. märts 2012, kell 19:09 (EET).
Kas generalissimus oli auaste või aunimetus?

Erakorraline auaste. Andres (arutelu) 1. juuli 2012, kell 11:54 (EEST)

Sorry, et ma kahtlen mõnede nimede õigekirjas. Semen Tõmošenko, Kirilo Moskalenko, Andri Jerjomenko, tegelt ka Andri Gretška olid ju ukrainlased ja äkki peaks nende nimesid hoopis tollest keelest ümber kribama? -- [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoo]][[Kasutaja_arutelu:Ahsoous|us]] 24. august 2012, kell 00:25 (EEST)

Kas pärast Stalini surma anti välja ka vastav seadus-seadlus, et marssal oli kõige kõrgem auaste? Kui Eesti iseseisvus taastati, siis meil polnud ju kah nelja tärni kindraleid, aga see ei tähenda ju, et see polnuks kõrgeim auaste (jättes Vabariigi Presidendi ametikohta erandliku nähtusena kõrvale). --kanakukk (arutelu) 20. oktoober 2012, kell 18:10 (EEST).


Arutelu:Tartu JK Welco

Kas keegi oskab aidata - kuidas linkida antud eestikeelne artikkel sama artikli ingliskeelse versiooniga?
See mall tekitab mingi ingliskeelse kategooria. --Oop (arutelu) 24. märts 2012, kell 13:03 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.jkwelco.ee
** In JK Welco Elekter II on 2013-06-24 11:20:29, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tartu JK Welco Elekter on 2013-06-24 13:43:34, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tartu JK Welco Elekter on 2013-07-07 03:13:25, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:13 (EEST)

===Tartu JK Welco kuulsuste hall===
Tähelepanuväärseimad mängijad, kes on Welco särki kandnud.
Mängija          	Rahvus	Särgi number	Positsioon	Ajajärk  	Mängud Welco särgis	Väravad	Lisainformatsioon
Kristjan Noormets	      	15          	RÜ        	2008–12  	44                 	20     	Welco esimese hooaja suurim väravakütt ning vastuoluline mängumees, kelle naisfännile väravatähistuseks antud suudluse tagajärjel saadud kollane kaart maksis Welcole 2009 hooajal liigatabelis 2. koha ja tõusu III liigasse.
Mirko Kikkamägi  	      	11          	PK        	2008–12  	58                 	4      	Welco esimene kapten, peatreener ning kauaaegne klubi juhatuse esimees. Väljakul tuntud jõulise mängustiili ja kõrge jalgpalli-IQ poolest, väljaku kõrval armastatud oma legendaarse ussi stiilis väravatähistuse tõttu.
Risko Majas      	      	14          	PK        	2008–2015	115                	16     	Welco läbi aegade üks jõulisemaid ning väljakul vastuolulisemaid mängijaid. Punaseid ja kollaseid hoiatuskaarte korjanud Risko mängis ennast Welco legendiks pühendumuse ja kompromissitu võitlustahtega
Priit Raamat     	      	25          	KA        	2008–2015	127                	5      	Modernsele Welcole aluse pannud Welco finants- ja tegevjuht, kelle meeldejäävaim värav sündis Karikavõistluste üleajaminutil, mis mängu lisaajale viis. Legendaarne paremkaitsja ja ainuke Welco särgis üle 100 mängu pidanud mees, kes pole 100 mängu klubi liige
Andreas Lunge    	      	13          	KA        	2008–2016	168                	5      	Palavalt armastatud meie Antsuke – mees kes on kõigi Welco satside eest tegusid teinud ja keda fännid kodulinnas teavad ja armastavad ja vastased kardavad. Welco läbi ajaloo ilusaima värava autor, mida keegi kunagi näinud ei ole. Legend suure algustähega.
Andres Reiljan   	      	8           	PK        	2008–2016	173                	41     	Reiljan on see, kes kõigele sellele aluse pani. Welco asutajaliige ja pikaaegne juhatuse liige. Reiljanist on Welco fännid tootnud kümneid laule ning mänginud on ta kõigi südametesse. Elavaks legendiks ja Welco jumalatest kõrgeimaks tõusis mees aga August Rei nimelise parlamendiuuringute stipendiumi laureaadiks saamisega.
Eldar Rassulov   	      	71          	PK        	2010–2014	96                 	21     	Welco vihane Kaukaasia buldog, mees keda väljakul kartsid nii omad kui vastased. Mees, kes on mustvalgete eest lugematu kord hambaid kaotanud, lugematu arv võitluseid võitnud ja meeldejäävaid väravaid löönud.

Tõstan siia, et autor saaks vajadusel mujal kasutada.
LeeMarx (arutelu) 20. november 2023, kell 20:27 (EET)


Arutelu:Jüri Kaver

Perekond
Abikaasa:Merike Kaver
Poeg:Rasmus Kaver
 Tütar:Laura Kaver

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vp2001-2006.vpk.ee/et/ametitegevus/k2skkirjad.php?gid=55335
** In Jüri Kaver on 2013-06-24 11:31:28, 404 Not Found
** In Jüri Kaver on 2013-07-06 05:39:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:40 (EEST)
----
Minu meelest liiklusrikkumised ei ole tegevus poliitikas. Muide, midagi sisulist tema tegevuse kohta poliitikas ei ole öeldud. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 09:50 (EET)
----
Minu meelest need väljajätud ei ole põhjendatud, sest seal ei olnud halvustamist, vaid ainult faktid. See tähendaks omakorda eluloo ilustamist. Selle asemel võiks midagi sisulist poliitika kohta juurde kirjutada. Siselinkide äravõtmine ei ole ka põhjendatud. Andres (arutelu) 22. veebruar 2015, kell 19:07 (EET)

Lisaks on Võru linnavalitsuse kodulehekülje järgi  praegune Võru linnapeaks Anti Allas, mitte Jüri Kaver! Kõrvaldasin väljajätud.--Juhan121 (arutelu) 22. veebruar 2015, kell 19:27 (EET)
Jüri Kaver heideti 2004. aasta veebruaris erakonnast Isamaliit välja, sest Võru linnas toimunud võimuvahetuse võtmetegelast Kaverit süüditas erakond valijate petmises ja isiklike ambitsioonide rahuldamises.

See lause on kontekstita ja viiteta. Andres (arutelu) 22. veebruar 2015, kell 19:34 (EET)
Ma ei tea, kas ta on poliitikas ka millegi muuga silma paistnud. Kui on, siis on praegune jutt erapoolik, siin on praegu peamiselt negatiivse varjundiga asjad kirjas. Sellisel juhul on neutraalsuse saavutamiseks materjali väljajätmine minu meelest õigustatud, seniks kuni kirjutatakse ka muust. Peaks vältima ennem mustamist kui ilustamist.
Joobes autojuhtimine pole poliitiline tegevus. 88.196.245.83 22. veebruar 2015, kell 20:06 (EET)

Jah, poliitilise tegevuse pealkirja alla on pandud asju, mis sinna ei sobi. See tuleb ümber teha.

Aga mustamisega on tegu siis, kui on antud hinnanguid või esitatud valeväiteid. Siit jäeti praegu välja isegi see, et ta praegu pole linnapea ja et ta Riigikogu valimistel ei osutunud valituks. Ühe probleemse väite ma tõin välja. Kui seda tõendada ei saa, tuleb see  välja jätta.

See võib küll tõsi olla, et proportsioonid on paigast ära. Peaks siis otsima teistsugust materjali. Aga kui inimene on tõesti tähelepanu leidnud peamiselt negatiivsega, siis minu meelest pole õige proportsioone muuta. Andres (arutelu) 22. veebruar 2015, kell 20:29 (EET)

: Jah, kui on peamiselt negatiivsega silma paistnud, siis pole õige proportsioone muuta. Aga kui esitus on erapoolik, inimest näidatakse tegelikust halvemas valguses, siis ka see on minu meelest mustamine. 88.196.245.83 22. veebruar 2015, kell 20:43 (EET)

Aga see info on pärit avalikest allikatest. Ja Jüri Kaver, kui avalik tegelane peab fakte taluma.--Juhan121 (arutelu) 22. veebruar 2015, kell 20:16 (EET)

: Ma arvan, et Vikipeedia eesmärk pole lihtsalt inimese nina pihta anda. 88.196.245.83 22. veebruar 2015, kell 20:43 (EET)

:: Nõus. Palun tule appi. Andres (arutelu) 22. veebruar 2015, kell 20:50 (EET)
Palun aidake korda teha, ma ei jaksa praegu. Andres (arutelu) 22. veebruar 2015, kell 20:31 (EET)
Minu meelest on põhjendamatult kärbitud liiklusrikkumiste osa ning välja võetud Reformierakonda astumise kuupäev ning telefonide lugu. Kuigi asi pole lõpetatud, on mingid faktid teada. Andres (arutelu) 23. veebruar 2015, kell 12:01 (EET)


Kasutaja arutelu:Spacetrain

Tere tulemast Vikipeediasse, Spacetrain! Andres (arutelu) 10. märts 2012, kell 05:22 (EET)

Tere!
Mul on hea meel teatada, et olete talgutel tõlgitud artiklite eest võitnud 20 euro eest Rahva Raamatu kinkekaarte ja TLÜ kirjastuse raamatu. Kinkekaardid saab kätte minu käest Euroopa Majast (Rävala 4, Tallinn). Raamatu saate ise valida kirjastuse väljaannete hulgast (http://www.tlupress.com/?LangID=1&CatID=5) ja selle saab kätte kas kirjastusest või, kui Te mulle eelnevalt pealkirja teatate, siis saan selle ka siia tuua, siis saab mõlemad ühest kohast.
Olen puhkuselt tagasi 30. juulil (homme veel viimast päeva tööl). Palun andke mulle teada, millal Teile sobiks auhinnale järele tulla. Kui Te üldse Tallinnas ei käi, siis mõtleme muidugi midagi muud välja.
Ilusat suve soovides
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon DGT-Tallinn Tel. 626 44 03 e-post: rita.niineste@ec.europa.eu


Kasutaja arutelu:Mattias Hiiumaal

Tere tulemast Vikipeediasse, Mattias Hiiumaal!
Võtsin tõlkimata jutu välja. Lisa artiklisse ainult tõlgitud osa. --Epp 10. märts 2012, kell 19:00 (EET)
Mida Sa mõtled märksõnaga Kivilabürindid, meremeeste mängud?--Morel (arutelu) 26. märts 2012, kell 21:34 (EEST)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 14. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele. Samuti on see talgulistele ja žüriiliikmetele heaks võimaluseks omavahel tuttavaks saada ja väikse veini saatel natuke juttu puhuda.
Euroopa Maja asub Tallinnas aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu


Arutelu:Rwanda

Ajalugu võiks olla enne kultuuri. Andres (arutelu) 10. märts 2012, kell 20:02 (EET)

Võib küll. Võib-olla peab veel midagi järjekorras muutma. Ma pole veel selle pilguga vaadanud. --Epp 10. märts 2012, kell 20:23 (EET)

Hehe, ma just panin selle "hästi" sinna liigestatusele hiljem juurde, sest mulle tundub, et ilma ei saa olla. Miks "ulatuvus" ei kõlba? Mulle just tundus see sobivam. --Epp 20. märts 2012, kell 16:52 (EET)

:Mulle kõlab "ulatuvus" pigem millegi üldise omadusena, nt "Ulatuvus on ruumi põhiomadus" (EKSS), "ulatus" seevastu on konkreetne ja mõõdetav: ulatuse def EKKS-s: "ruumi, ala, keha vm. objekti laius, pikkus v. kõrgus; tegevus‑ v. mõjuväli, haare; maht v. määr". Samas ei ole EKKS vahetegemises väga konkreetne, sest ulatuvuse def on: "küündivus, ulatusvõime; ulatumine", aga üks näitelausetest (lisaks ülalmainitule) on "auto kaugtulede ulatuvus". Ühesõnaga, kui üldsusele tundub, et "ulatuvus" sobib paremini, siis minugi poolest, väga konkreetset reeglit ei tundu olevat. --Rita (arutelu) 22. märts 2012, kell 01:46 (EET)

:Millegipärast tundus, et "hästi" ei ole võib-olla kõige parem määrsõna siia, sest eeldaks justkui aktiivset tegijat vms. EKKS-s on sellised näitelaused: "Mandrid liigestavad maailmamere ookeanideks. Lahtedest, fjordidest, poolsaartest liigestatud rannik. Ürgorud liigestavad Lõuna-Eesti maastikku." Kas saab öelda, et nad teevad seda (liigestamist) hästi? Või kui nad ei teeks hästi, kas siis oleks halvasti tehtud? :) Võib-olla see on mingi minu kiiks jällegi, paranda tagasi, kui Sulle tundub, et nii oli parem. Ma vist paneks pigem "tugevalt liigestatud", kui üldse. --Rita (arutelu) 22. märts 2012, kell 01:53 (EET)

:: Minu meelest ka "ulatus" on parem ja "hästi liigestatud" on naljakas. Andres (arutelu) 23. märts 2012, kell 04:10 (EET)

::: Mulle tundub "liigestatud" üksinda imelik. Liigestatud on ju igal juhul. "Tugevalt liigestatud" oleks vist parem küll. --Epp 23. märts 2012, kell 04:37 (EET)

:::: Nõus. Andres (arutelu) 23. märts 2012, kell 07:01 (EET)

::::: Huvitav :) mulle tundus just, et liigestatus ei ole midagi sellist, mis alati on, nt kui piir on täiesti sirge, siis ei ole ta kuidagi liigestatud. Kui on natuke sakiline, on juba liigestatud, kui on üsna sakiline, on suhteliselt liigestatud jne. Umbes nii. --Rita (arutelu) 24. märts 2012, kell 15:11 (EET)

:::::: Nojah, tegelikult muidugi saavad inimesed ju igal juhul aru, mida mõeldakse. --Epp 25. märts 2012, kell 00:30 (EET)

::::::: Toimetada saabki ainult niivõrd, kui aru saadakse. Andres (arutelu) 25. märts 2012, kell 09:58 (EEST)

:::::::: Ma ei saanud praegu aru. Mina tahtsin öelda seda, et las jääda, nagu on, lugejad saavad niikuinii õigesti aru. --Epp 25. märts 2012, kell 10:03 (EEST)

:::::: Mina saan ka nii aru nagu Rita. Andres (arutelu) 25. märts 2012, kell 09:58 (EEST)

::::::: Ma lugesin seda praegust lauset mitu korda ja mõtlesin kas ma saan aru. Vaatan kaarti ja siit loogiline tuletuskäik. Enamik riiki on suht künklik ja piirid ei ole mitte joonlauaga veetud vaid looduslikud ja jooksevad vist enamuses mööda jõgesid. Aga küngaste vahel jõed ikka looklevad ja eks siis ka piir ole selline nagu ta on. Aga lause iseenesest ei ütlegi midagi ei nii ei naa. Ah ja tegelikult ma nõustun sellega, et õigem sõna on 'hästi' ja pole see nii naljakas midagi ning antud juhul võiks antonüümiks olla vähe. -- Ahsoous 25. märts 2012, kell 10:28 (EEST)

Huvitav, et [http://www.state.gov/r/pa/ei/bgn/2861.htm USA riigidepartemangu lehel] on kirjas, nagu oleks hulk linnu ümber nimetatud. See tundub kahtlane, kuskilt mujalt ma seda ei leia. --Epp 23. märts 2012, kell 04:53 (EET)

Millest veel tingimata peaks kirjutama? --Epp 8. aprill 2012, kell 17:31 (EEST)

Minu meelest on meil põhimõte, et õiget õigeks ei parandata. Mina mäletan ka kokkulepet, et me kirjutame protsendi teksti sees välja, nagu ka näiteks "sealhulgas" jms. Ma olen arvatavasti tuhandeid kordi protsenti kirjutanud (ja jäängi kirjutama), annab ikka parandada. --Epp 23. august 2014, kell 20:47 (EEST)
Ka "ningi" keelamise kohta pole meil kokkulepet. --Epp 23. august 2014, kell 20:48 (EEST)

Jah, meil üldiselt pole kombeks tekstis lühendeid kasutada, välja arvatud ühikulühendid ja võib-olla veel midagi erandlikku. Aga protsendi väljakirjutamise kokkuleppe kohta ma pole varem kuulnud. Miks see välja tuleks kirjutada? Kui protsente on palju, teeb väljakirjutamine minu meelest teksti kohmakamaks. Ma ei tea, kas Kuriuss parandas seda samal põhjusel.

Mis "ningi" puutub, siis see on enamasti üheselt hea ja mitte nii hea stiili küsimus. Stiilivigu ju parandame küll. "Ning" pole keelatud, seda lihtsalt ei peeta alati "ja"-le asendusväärseks.

Õige õigeks parandamist pole minu meelest põhjust keelata, kui ühe artikli piires oleks tarvis keelekasutust ühtlustada. (Ma ei tea, kas see kaalutlus siin artiklis praegu pädeb.) 88.196.241.249 23. august 2014, kell 21:16 (EEST)

: Noh, ju see on maitseasi ka ja stiilist saadakse eri moodi aru, aga kui inimestel ei lasta nii kirjutada, nagu nad kirjutavad, lõpetavad nad üldse kirjutamise ära. Mul just hakkas tahtmine tagasi tulema. Meil pole stiili kohta mingeid reegleid, seega arvan, et selliseid asju ei peaks muutma, liiatigi on terve viki arusaamatuseni vigaseid artikleid täis. Selle artikli piires oli küll ühtlane stiil. Kui me üldse mingit isikupära ei luba, võiks ju kohe robotile lubatud sõnade nimekirja kätte anda, las paneb need kõigi reeglite järgi ritta. --Epp 23. august 2014, kell 21:35 (EEST)

Tõstsin artikli heade artiklite seast ümber B-kvaliteediklassi (vastavale sellele arutelule siin). Teksti täiendaval kontrollimisel ja arendamisel võib selle esitada A-kvaliteediklassi artikli kandidaadiks. Ivo (arutelu) 21. jaanuar 2018, kell 22:23 (EET)


Kasutaja arutelu:Krix

Tere tulemast Vikipeediasse, Krix! Andres (arutelu) 10. märts 2012, kell 22:41 (EET)


Arutelu:Võrkpalli Balti liiga

*  Biolars/Olaine-Ozolnieki
*  Daugavpils Universitāte
*  Rakvere Grossi Toidukaubad
*  LĀSE-R/Rīga
*  Tartu Pere Leib
*  TTÜ Võrkpalliklubi
*  Pärnu VK
*  Tallinna Selver
*  Valio Võru VK

Võtsin välja. Pelmeen10 (arutelu) 10. märts 2012, kell 22:56 (EET)

Artiklil võiks olla ehk mingi püsiv pealkiri, et iga sponsori muudatusega teisaldama ei peaks. --Pelmeen10 15. veebruar 2018, kell 12:19 (EET)

Nõustun sellega, et sponsorite nimesid ei ole vaja artiklite pealkirjades ära tuua.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. veebruar 2018, kell 12:35 (EET)

:Võrkpalli Balti liiga? Samas, peaks mainima ka "meeste"? Sama lugu ka Nordea ühisliigaga. --Pelmeen10 16. veebruar 2018, kell 07:56 (EET)


Kasutaja arutelu:Katimeibau

Tere tulemast Vikipeediasse, Katimeibau! --Epp 12. märts 2012, kell 16:19 (EET)


Kategooria arutelu:Sõjaministeerium

Kas siia kategooriasse peaksid kuuluma ka sõjaministrid? --Numbriga kärumees (arutelu) 12. märts 2012, kell 17:04 (EET)

Vast võivad kuuluda, aga see ei peaks olema kategooria "Eesti sõjaväelased" alamkategooria. 193.40.10.180 12. märts 2012, kell 17:30 (EET)

:eemaldasin kategooria "Eesti sõjaväelased".--Bioneer1 (arutelu) 12. september 2013, kell 09:32 (EEST)

:: Siia kategooriasse kuuluvad Sõjaministeeriumis teeninud sõjaväelased. Kui otseseos Eesti sõjaväelaste kategooriaga ära kaob, ei taipa keegi neid siit otsida. Taastan kategooria, kui keegi mingit loogilisemat ülesehitust välja ei mõtle. --IFrank (arutelu) 12. september 2013, kell 21:17 (EEST)

::: Minu meelest neid ei peagi taipama siit otsida. Selline kategoriseerimine ei kannata kriitikat. Pikne 12. september 2013, kell 22:52 (EEST)

:::: Nii palju tühja tööd... Millisesse kategooriasse nad siis kuuluma peaksid? --IFrank (arutelu) 12. september 2013, kell 23:12 (EEST)

::::: Sõjaministeeriumis teenimine ei pruugi olla selline oluline tunnus, mille järgi peaks sõjaväelasi üldse kategoriseerima. Aga kui siiski, siis vahest võiks olla kategooria "Sõjaministeeriumis teeninud sõjaväelased", mis sobiks alamkategooriaks nii siia kui ka sõjaväelaste kategooriasse. Mitmel juhul pole siin toodud sõjaväelaste artiklites sõjaministeeriumis teenimist mainitudki ja seetõttu jääb praegu ka segaseks, miks nad siin on. Pikne 12. september 2013, kell 23:57 (EEST)

:::::: Näiteks poliitikutel on I, II, III jne Riigikogu jt kategooriad, nende vastu pole keegi siiani protesteerinud. --IFrank (arutelu) 13. september 2013, kell 00:13 (EEST)

:::::::sel juhul ongi kasutatud kategooria nimes sisalduvat "liikmed": "I Riigikogu liikmed", mitte I Riigikogu--Bioneer1 (arutelu) 13. september 2013, kell 09:05 (EEST)

::::::: Riigikogu liikme staatus on ka järgu võrra olulisem. Minu meelest kogu elulugu ei pea kirjeldama detailselt kategooria kujul ja kategooriaid võiks lisada mõõdutundega (lähtudes olulisematest tunnustest), inglise vikis on sellega sageli liiale mindud. Ja minu meelest olnuks sobilik jätta erinevate Riigikogude liikmed ühte kategooriasse, suur kategooria iseenesest poleks nii spetsiifilise tunnuse juures puudus ja siis ei peaks paljudel juhtudel ühele inimesele mitmete riigikogude kategooriat lisama. (Sellest oli kuskil teises kohas ka juttu.) Pikne 13. september 2013, kell 09:40 (EEST)

ikka on siin kategooria "Eesti sõjaväelased". Kas teha kategooria "Sõjaministeeriumis teeninud sõjaväelased"? Üldisem kategooria nimi "Kaitseministeeriumis teeninud sõjaväelased" (hõlmab ka Sõjaministeeriumi, mis oli varasem nimi) oleks vist kah mõeldav--Bioneer1 (arutelu) 6. august 2014, kell 10:10 (EEST)

Sõjaministeerium on minevikus olnud Eesti Kaitseministeeriumi nimesid. Ilmselt peaks see kategooria siis olema eelnimetatud kategooria alamkategooria--Bioneer1 (arutelu) 12. september 2013, kell 09:32 (EEST)

Eesti Sõjaministeeriumi ja Eesti Kaitseministeeriumi teemast vajaks ühtlustamist ka: vastavad ministrid, vt Kategooria arutelu:Eesti kaitseministrid--Bioneer1 (arutelu) 13. september 2013, kell 09:05 (EEST)

Sõjaministeerium ja Kaitseministeerium ja sõjaministrid ja -kaitseministrid, kategooriate ühtlustamine?


Arutelu:Jeremei Aipin

Mul näitab pilti naljakalt kokkusurutuna. --Epp 13. märts 2012, kell 18:42 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.jurivella.ru/index.php/artiklid/72-looming99toulouze
** In Jeremei Aipin on 2013-06-24 11:24:22, 404 Not Found
** In Jeremei Aipin on 2013-07-06 04:29:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:29 (EEST)