Arutelu:Jaan Kreuks

Arvan, et Kentmanni tänav kandis Kreuksi tänava nime. Andres 10. jaanuar 2009, kell 11:18 (UTC)

Kas mälestustahvlil oli tõepoolest kirjas, et Kreuks tapeti 1928. aastal, kui tegelikult tehti see teoks 1923?
8 ja 3 võivad tahvlitel ja käsitsi kirjutatult väga sarnased välja näha.

*(Schwerin): [1977] Großer Dreeschi arenduspiirkonna 5. polütehniline keskkool kannab Jaan Kreuksi nime. (Die 5. polytechnische Oberschule des Neubaugebietes Großer Dreesch erhält den Namen Jaan Kreuks verliehen.)
* [1977] Alates neljapäeva pärastlõunast [6. oktoober] on Große Dreesch Jaan-Kreuks-Oberschule POS V nimi. SED Schwerin-Stadti rajooni juhtkonna sekretär seltsimees Bärbel Kramp andis sellele viimasele POS-ile kokkuleppel linnavolikogu ja meie Eesti seltsimeestega selle Eesti kommunisti, Eesti noorteühingu asutaja kohustusliku nime. "See nimi sümboliseerib sügavat sõprust Nõukogude Liiduga," sõnas Bärbel Kramp. Seltsimees Bärbel Kramp ja linnakooli nõunik seltsimees Werner Schulze andsid Jaan Kreuksi gümnaasiumi direktorile seltsimees Rosa Hillmannile üle nimepanemise tunnistuse. Õpetajad, pedagoogid ja õpilased lubasid end alati selle nime vääriliseks tõestada. Sellel kooli jaoks meeldejääval tseremoonial osales palju külalisi – sponsorfirma ja teiste ettevõtete esindajad, elamurajoonikomitee liikmed, ühiskondlike organisatsioonide esindajad ja kõik Großer Dreeschi keskkoolide direktorid. In: See nimi on meie sügava sõpruse sümbol. Bärbel Kramp andis POS V-le Eesti kommunisti Jaan Kreuksi nime. 8. oktoober 1977 (laupäev) - koos pildiga (Seit Donnerstag Nachmittag [6. Oktober] heißt die POS V auf dem Großen Dreesch Jaan-Kreuks-Oberschule. Genossin Bärbel Kramp, Sekretär der Kreisleitung Schwerin-Stadt der SED, verlieh dieser jüngsten POS in Übereinstimmung mit dem Rat der Stadt und unseren estnischen Genossen den verpflichtenden Namen dieses estnischen Kommunisten, Begründer des estnischen Jugendverbandes. "Dieser Name", so sagte Bärbel Kramp, "ist symbolisch für die tiefe Freundschaft zur Sowjetunion. Er dokumentiert für jeden sichtbar die engen Beziehungen zwischen unserer Stadt und der Estnischen Sowjetrepublik." Genossin Bärbel Kramp und Stadtschulrat Genosse Werner Schulze überreichten Genossin Rosa Hillmann, Direktorin der Jaan-Kreuks-Oberschule die Urkunde für Namensverleihung. Lehrer, Erzieher und Schüler gelobten, sich des Namens stets würdig zu erweisen. Dieser für die Schule denkwürdigen Feierstunde wohnten viele Gäste bei - Vertreter des Patenbetriebes und anderer Betriebe, Mitglieder des Wohnbezirksausschusses, Vertreter gesellschaftlicher Organisationen sowie alle Direktoren der Oberschulen des Großen Dreesch. In: Dieser Name ist Symbol unserer tiefen Freundschaft. Bärbel Kramp verlieh der POS V Namen des estnischen Kommunisten Jaan Kreuks. 8. Oktober 1977 (Samstag) - mit Bild)
* [1976] 31. august. Uue arenduspiirkonna Großer Dreesch II osas annab linnakooli nõunik Werner Schulze IX järgse esimese hoone võtmed üle direktorile, seltsimees Rosa Hillmannile. Sinna ehitatud polütehniline keskkool SED parteikonverentsiks. 720 õpilast õpetab 55 õpetajat 20 ruumis ja 6 erialaklassis. ([1976] 31. August. Im Teil II des Neubaugebietes Großer Dreesch übergibt Stadtschulrat Werner Schulze der Direktorin Genossin Rosa Hillmann die Schlüssel zur ersten nach dem IX. Parteitag der SED dort gebauten polytechnischen Oberschule. In 20 Räumen und 6 Fachkabinetten werden 720 Schüler von 55 Pädagogen unterrichtet.)
* Schwerini Großer Dreeschi elurajoonis asuv viies polütehniline keskkool anti eile hommikul õpilastele ja õpetajate meeskonnale üle. See pole mitte ainult esimene uus koolimaja, mis on ehitatud pärast IX. SED parteikonverents [18. - 22. mai 1976] valmis, on see ühtlasi esimene uues Dreeschi ehitusfaasis, mis ulatub Green Valleyst kaugemale. Trammiliini 2 "Zentrum" lõpp-peatuse vastas asuv 26-klassiline gümnaasium läks maksma 2,6 miljonit marka. Iga õpilaskoha eest - siin ei õpetata mitte ainult Großer Dreschi, vaid ka Mueßi lapsi - kulutati 4000 marka, peamiselt õppe- ja õppematerjalide ostmiseks. In: 4000 marka iga koha eest. Großer Dreeschil anti üle viies POS. (Die fünfte polytechnische Oberschule im Schweriner Wohngebiet Großer Dreesch ist gestern vormittag an die Schüler und das Lehrerkollektiv übergeben worden. Es ist nicht nur der erste Schulneubau, der nach dem IX. Parteitag der SED [18. – 22. Mai 1976] fertiggestellt wurde, es ist auch der erste im neuen Dreesch-Bauabschnitt, der sich jenseits des Grünen Tales erstreckt. Die 26klassige Oberschule, gegenüber der Endhaltestelle der Straßenbahnlinie 2 "Zentrum" gelegen, entstand mit einem Kostenaufwand von 2,6 Millionen Mark. Für jeden Schülerplatz - unterrichtet werden hier nicht nur Kinder vom Großen Dreesch, sondern auch aus Mueß - wurden 4.000 Mark ausgegeben, vornehmlich für Lehr- und Lernmittel. In: Für jeden Platz 4.000 Mark. Fünfte POS auf dem Großen Dreesch übergeben.)
https://dreesch-schwerin-online.de/?1976-1979___1977___Oktober
--Methodios (arutelu) 19. aprill 2024, kell 14:57 (EEST)


Arutelu:Aleksander Läte

Kuidas seda siis võtta, kas see tänav enam ei ole isikunimeline? Andres 10. jaanuar 2009, kell 12:33 (UTC)

Eks seda juhtub, kui mehhaaniliselt vikit täiendada. Kuskilt on kõrva taha jäänud, et on komme isikunimelisi tänavaid Eestis mitte kasutada. Olgugi, et on erandeid nagu Tammsaare tee, aga ju siis polnud Aleksander Läte piisavalt teenekas, et tema pikk nimi tänavale jätta. Ma arvan, et lisan artiklisse juurde, et nüüd kannab tänav nime "Läte". Kahjuks ei oska öelda, kas praeguse tänava nime all on mõeldud allikat või seda isikut. --kanakukk 10. jaanuar 2009, kell 12:39 (UTC).

: Vaata . Tundub, et ühel hetkel otsustati tänava nimi seostada heliloojaga, hiljem aga taastati vana nimi.

: Äsja ju otsustati luua Aleksius II väljak. Küsimus on minu meelest ainult vanade nimede taastamises, aga näiteks Paul Kerese tänav on ilusti alles.    Andres 10. jaanuar 2009, kell 12:50 (UTC)

:: Nagu ilmselt isegi tead, siis nõukogude perioodil oli omane panna igasugustele tänavatele Pöögelmannide, Kingisseppade jt "teenekate" isikute nimesid. Ma arvan, et Aleksandri nime ära jätmine 1991. aasta otsusel on mingi tagapõhi.
Väljavõte ajalehest SIRP: 1986. a. fikseeriti näiteks Tallinnas kohanimede korrastamisel ja määramisel järgmised põhimõtted ja suunad:
* Eelistada loomuliku nimevaliku allikana põlist nimepaneku traditsiooni ja ajaloolisi toponüüme või nende puudumisel uusi nimesid, mis on seotud koha endaga.
* Depolitiseerida koha-, sh. tänavanimed ja anda neile tagasi tegelik tähendussisu, milleks on: olla koha identifikaator ja aadressi osa, aidates nii inimestel paremini orienteeruda; olla ka rahvuskultuuri osa, väljendades omakeelsena koha enda kultuuriloolisi, eluolustikulisi, loodusest jmt. lähtuvaid iseärasusi, mis võimaldab neisse suhtuda kui poliitikavälistesse püsivatesse kultuurisümbolitesse.
* Vähendada konkreetse kohaga seostumatuid pühendusnimesid tõepoolest erandi tasemele ja rakendada sama põhimõtet ka uute kohanimede panekul. Lugeda põhimõtteliselt taunitavaks ühe pühendusnime väljavahetamist teise vastu, sest selle võiks taandada ka isikute väärtustamisele, mida enamasti ei ole mõeldud (nt. Tšaikovski, Lomonossovi jt. puhul); tegemist ei ole vastuseisuga isikutele, vaid suhtumisega nimepaneku viisi.
Samas, olemasolevaid tänavanimesid ei olegi enam nii lihtne kaotada.
Kehtiva kohanimeseaduse alusel on muutmise lubatavaid tingimusi vaid kuus (nt. eksitav sarnasus mõne muu nimega) ja neist väljuvatel juhtudel tuleb luba küsida siseministrilt. Selline piirang on loomulik, sest väldib põhjendamatuid nimekaotamisi, nagu seda on varem tihti tehtud. Muutmiste piirangu põhjuste seas puudub aga tänavanimesiltide rahaline külg, sest olulisem on sootuks muu.
--kanakukk 10. jaanuar 2009, kell 13:52 (UTC).

: Aleksius II väljakuga tuleb ka ilmselt vastakaid arvamusi: , aga kahjuks ei oska tema teeneid või "teeneid" kommenteerida ning see käib ilmselt juba teise arutellu alla. --kanakukk 10. jaanuar 2009, kell 14:06 (UTC).

Kus see mälestustahvel asub? Andres 10. jaanuar 2009, kell 12:42 (UTC)

Tartus, millele viitab ka pildi URL (http://info.raad.tartu.ee), rohkem tahvli kohta infot saab siit:  --kanakukk 10. jaanuar 2009, kell 12:45 (UTC).

: See asi tuleks artiklisse kirja panna. Andres 10. jaanuar 2009, kell 12:50 (UTC)
----
Miks mitte omastav "Lätte"? Andres (arutelu) 21. märts 2017, kell 14:49 (EET)


Kasutaja arutelu:Isko~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Isko!
Inimeste aadresse ja telefone Vikipeedia ei avalda. Andres 10. jaanuar 2009, kell 14:25 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Isko~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Pseudoteadus

kasutatakse teaduslikku terminoloogiat
Terminoloogia on vaevalt see kõige olulisem aspekt siin. Väljenduda tuleks kuidagi nii, et üritatakse teadust matkida ja teaduse usaldusväärse imidži arvel liugu lasta, et oma ideid ja veendumusi levitada, kuid ei järgita teadusega tegemisele esitatavaid nõudeid vms. Siim 10. jaanuar 2009, kell 22:22 (UTC)

Noh, ka terminoloogia võib olla pseudoteaduslik, peaasi et ta näiks teaduslikuna. Olen nõus, et terminoloogia pole kõige olulisem.

Aga minu meelest ei pea pseudoteadus olema pettus, see võib olla ka täiesti siiras püüd teadust teha. Sellel sõnal ei ole ühest tähendust ning puudub üldtunnustatud arusaam pseudoteaduse olemuse kohta, mistõttu selle artikli kirjutamine on raske ja eeldab erinevate käsitlustega tutvumist. Teadust ja pseudoteadust objektiivselt eristavate tunnuste leidmine on osutunud väga raskeks. Andres 10. jaanuar 2009, kell 22:38 (UTC)

Mis on teaduslik meetod ja teaduslikud nõuded, see on problemaatiline, kuigi see probleem on suurelt jaolt kattuv teaduse ja pseudoteaduse demarkatsiooni probleemiga. Andres 10. jaanuar 2009, kell 22:42 (UTC)

: Aga ikkagi on ilmselt üsna lihtsa vaevaga võimalik kirjutada praegusest avalausest palju parem sissejuhatus. Äkki proovid siia midagi asjalikumat kirjutada? Teaduslik meetod vist pole ka see kõige olulisem. Mina olen aru saanud asjast nii, et teadust ja pseudoteadust eristavat definitsiooni on väga raske anda. Küll aga on võimalik kirjeldada, milliseid teadusele üldiselt omaseid asju pseudoteadustel ei ole ning seeläbi erinevus selgeks teha. See ei saa olla liiga keeruline, sest konkreetse pseudoteaduse eristamine nö päris teadustest üldiselt raskusi ju ei põhjusta. Siim 10. jaanuar 2009, kell 22:59 (UTC)

:: Ma heitsin vahepeal pilgu peale, mis on asjast kirjutatud inglise ja saksa vikis. Inglise vikis on juttu rohkem teaduse ja pseudoteaduse praktilisest eristamisest, saksa vikist teadusfilosoofilisest püüdest pseudoteaduse mõistet eksplitseerida. Mina pidasin silmas just viimast, esimesele ma ei mõelnud, sest meil oli ju juttu definitsioonist.

:: Tõesti ongi nii, et teadlase jaoks on tavaliselt pseudoteadust hõlbus ära tunda, kuid selle oskuse omandamiseks on tarvis eelkõige teadust õppida.  (Arvan, et siiski võib teinekord pseudoteadusena paista ka võõram teadusala või väga uudne lähenemine. Leidsin inglise vikist näite, et juttu mandrite triivist pidas enamik geolooge pseudoteaduseks, kuni leiti mingid uut laadi tõendid.) Seda oskust ei saa hõlpsasti edasi anda, kuigi on võimalik anda praktilisi juhiseid pseudoteadusliku reklaami äratundmiseks, nagu inglise viki esimeses välislingis. Tüüpilisi erinevusi on võimalik kirjeldada küll, aga need ei ole üldkehtivad. Tahan öelda, et teoreetiline eristamine on tunduvalt raskem kui praktiline vahetegemine.

:: Ma ei ole praegu valmis uut sissejuhatust kirjutama. Selleks tuleb asja põhjalikumalt uurida. Andres 10. jaanuar 2009, kell 23:19 (UTC)

::: Ma ei saa seda artiklisse sisse panna, sest see on lihtsalt minu arvamus, aga mulle tundub, et üks olulisemaid teadust pseudoteadusest eristavaid asjaolusid on ühiselt omane näiteks demokraatiale, teadusele ja Vikipeediale. See on süsteemi sisse kirjutatud moodus iseennast parandada. Viletsad poliitikud vahetatakse valijate poolt aja jooksul välja, ekslikud hüpoteesid lükatakse varem või hiljem teiste teadlaste poolt ümber ning Vikipeediasse kirjutatud jama leiab keegi ükskord üles ja parandab ära või viskab välja. See on moodus vältida peast mädanema minekut. Midagi sellist pseudoteadustes ja ka näiteks religioonis ei ole. Siim 10. jaanuar 2009, kell 23:28 (UTC)

:::: Sellelaadset tunnust mainitakse ka kirjanduses. Andres 11. jaanuar 2009, kell 08:39 (UTC)

::: Üks oluline asi veel. Teaduslikkusele pretendeerivat ideed peavad ülejäänud teadlased teaduslikuna aktsepteerima. Pseudoteaduste viljelejate üheks suuremaks unistuseks on oma idee kuskile teadusajakirja sokutada või käia esinemas mõnes ülikoolis. Kui nad selle kuidagi saavutavad, siis eksponeerivad nad seda väga uhkelt oma kodulehtedel kui tõendit, et neil on õigus ja nende hüpoteesidel on mõjukaid toetajaid. Õnge langevaid ülikoole ja ajakirju on siiski vähe, mistõttu tuleb neil ise üksteisele doktorikraade jagada ja oma ajakirjadesse muinasjutte intelligentsest disainist, veeuputus-geoloogiast jms postitada. Siim 10. jaanuar 2009, kell 23:46 (UTC)

:::: Kui ma õigesti mäletan siis küberneetikat peeti ka pseudoteaduseks (sõltub kes), nii et kogu selle krempliga on asi tegelt suht problemaatiline -- Ahsoous 11. jaanuar 2009, kell 00:49 (UTC)

:::::: 1) Kas poleks eesti keeles ilus hoopis 'ebateadus'? 2) Ebateadus võib olla ka teaduse teenistuses. Loe seda lugu siin http://www.polit.ru/science/2008/10/02/kupr.html

::::::: "Ebateadust" on alguses mainitud. "Pseudoteadus" tundub praegu levinuma ning ka neutraalsemana. Andres 12. jaanuar 2009, kell 22:32 (UTC)
Tegin nüüd uue alguse. Võite seda kritiseerida.
Praeguse seisuga on selgitatud ainult formaalset mõistet, millele saab anda erineva sisu. Neid erinevaid sisusid (erinevaid teoreetilisi ja praktilisi eristuskriteeriume) ei ole siin veel käsitletud. Andres 11. jaanuar 2009, kell 14:10 (UTC)

Kui viidatud raamat on ka eesti keeles ilmunud, kas siis tuleks kasutada seda või parem ikka originaali? Siim 10. jaanuar 2009, kell 22:35 (UTC)

Tsiteerimisel on parem kasutada tõlget, välja arvatud juhtudel, kui tsiteerija leiab, et ta ise tõlgib paremini. (Võimalik on ka lisada tõlkele originaaltekst.) Viitamisel on minu meelest  ideaalvariant viidata mõlemale, aga seda ei saa nõuda. Andres 10. jaanuar 2009, kell 22:38 (UTC)
Viitamisel oleks hea viidata konkreetsele kohale, võib-olla isegi tsiteerida. Andres 10. jaanuar 2009, kell 22:40 (UTC)

Jah, aga antud juhul on seda keeruline teha, sest kogu raamat on selles võtmes kirjutatud. See tähendab pseudoteaduse, ebausu jms vastane. Siim 10. jaanuar 2009, kell 22:50 (UTC)

: Arusaadav. Aga võiks kokkuvõtlikult öelda, millega seda arvamust põhjendatakse. Andres 11. jaanuar 2009, kell 14:10 (UTC)

Kas un-science võiks olla "ebateadus"? See on laiem mõiste kui pseudoteadus ja kitsam kui non-science (mitteteadus). Andres (arutelu) 13. november 2013, kell 10:39 (EET)
Minu arust holokaustirevisionism ja -eitamine ei ole pseudoteadus, vaid skeptitsism. --IFrank (arutelu) 14. november 2013, kell 03:49 (EET)

See on nüüd omaette küsimus, kas see tegelikult on pseudoteadus, aga seda peetakse laialdaselt pseudoteaduseks. Miks peetakse (ja miks ei peeta), sellest tuleks neis artiklites  kirjutada, aga mul ei ole praegu allikaid käepärast. Kõige kaheldavam on kõigist nimetatutest psühhoanalüüsi nimetamine pseudoteaduseks, ülejäänute suhtes on pseudoteaduse uurijate seas ligikaudne konsensus. Andres (arutelu) 14. november 2013, kell 08:53 (EET)
Miks see Helen Quinni artikkel on siin välislinkide all? Ma ei leidnud, kus see räägib pseudoteadusest. Andres (arutelu) 17. november 2014, kell 00:19 (EET)

Akupunktuur on raviviis ja iridoloogia on diagnostikaviis. Minu meelest pole korrektne nimetada neid pseudoteadusteks, sest ükski raviviis ega diagnostikaviis ei ole teadus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 22. jaanuar 2017, kell 22:22 (EET)

meil pole artiklit parateadus (:en:parascience). Küll aga on meil kategooriad :kategooria:parateadused ja :kategooria:pseudoteadused. Teha vastavad päisemärkused, et segi ei aetaks--Estopedist1 (arutelu) 17. mai 2019, kell 17:58 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jonas123~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Jonas123! Andres 11. jaanuar 2009, kell 13:32 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Jonas123~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)


Kasutaja arutelu:Marthenpoiss

Tere tulemast Vikipeediasse, Marthenpoiss! Andres 11. jaanuar 2009, kell 21:37 (UTC)
Kas pildi Kompus.jpg õigused kuuluvad sulle, et sa saad seda fotot vabasse kasutusse lubada ja seeläbi võid seda Vikipeediasse üles laadida? Ivo 1. september 2011, kell 18:29 (EEST)
Jah. Pilt kuulub Meelis Kompusele, kes selle mulle saatis ning palus asendada. Viidates ERR-ile on lubatud seda kasutada!

Kas ERR lubab seda kasutada kõigil ka väljaspool Vikipeediat? Kui see on nii, siis redigeeri palun pildilehekülge ja kopeeri sinna litsentsimärgis: . Adeliine 20. september 2011, kell 12:06 (EEST)
Võtsin pildi maha, sest sellel ei olnud Tanel Veeremaa.

Mulle tundub ka, et ei olnud, aga peab uurima, kes see on. Andres (arutelu) 7. mai 2014, kell 17:49 (EEST)

EI olnud Veeremaa. Taas vale pilt. Marthenpoiss (arutelu) 19. aprill 2024, kell 21:12 (EEST)

Kas Sa tead, kes pildil on? --Andres (arutelu) 21. aprill 2024, kell 00:07 (EEST)


Arutelu:Staatspräsident Päts

Mis riigis ta aretati? Xerxes 12. jaanuar 2009, kell 09:03 (UTC)

Minu teada Saksamaal, aga tean sellest väga vähe. Äkki on Pätsi muuseumil, presidendikantseleil või Kadrioru pargil selle kohta informatsiooni? --Improvisaator 12. jaanuar 2009, kell 11:38 (UTC)

'Staatspräsident Päts' HT [teehübriidroos] (1937). Õied kreemikaskollased, suured, pleegivad heledamaks. Lehed helerohelised. Kõrgus 70 cm. Keskpärase haigus- ja talvekindlusega.
Mart Ojasalu. Roosid. Tallinn, 2001, lk. 64.
Muide, on olemas ka roosisort 'Peaminister Savisaar'. --Improvisaator 10. juuli 2009, kell 09:20 (UTC)
Minu meelest peaks pealkiri olema ilma ülakomadeta, nagu me ka jutumärke ei kasuta. Andres 10. juuli 2009, kell 10:01 (UTC)

Sortide nimed pannakse ju ülakomade vahele? --Improvisaator 10. juuli 2009, kell 12:15 (UTC)

: Aga artikli pealkirjas ei pane me ka teostele jutumärke. --Epp 10. juuli 2009, kell 12:18 (UTC)

:: Üritasin täpselt teha, aga minu poolest võib ka ilma ülakomadeta olla. --Improvisaator 10. juuli 2009, kell 12:20 (UTC)

: Ülakomadkomad on kasutusel erialakirjanduses, siin tuleks jutumärke kasutada. . Suur pealkiri joone peal (lehekülje pealkiri) on ilma jutumärkideta sarnaselt raamatu kaanele, kus pealkiri on niigi küllalt eraldi muust tekstist ja jutumärke ei vaja. Teisisõnu tuleks teisaldada ilma komadetada pealkirja alla ja määratlus algaks: "Staatspräsident Päts" on ... 195.50.201.174 10. juuli 2009, kell 12:30 (UTC)

:: Entsüklopeedia ongi erialakirjandus. Andres 10. juuli 2009, kell 12:41 (UTC)

::: Ei taha uskuda, see ei sisalda kindla(te) eriala(de) tekste, vaid räägib kõik võimalikel teemadel ja soovitatavalt võimalikult aimelisel kujul. 195.50.201.174 10. juuli 2009, kell 12:47 (UTC)

::::: Kuskil pole öeldud, et tekst peaks olema võimalikult aimeline. Muidugi tuleb teha tekst võimalikult arusaadavaks, aga see ei tähenda, et laiemale publikule vähem arusaadavat või vähem huvi pakkuvat materjali ei tohiks olla. Ja teksti ei tohi ka nii palju lihtsustada, et see erialase tekstina väärtusetuks osutuks. Ülakomasid kasutades osutame vähemalt kavatsusele esitada erialast teksti.

::::: Ühe artikli või vähemalt ühe alajaotuse piires puudutab tekst ju tavaliselt ühte eriala. Muidugi on esitus vajaduse korral eri erialasid integreeriv, Andres 10. juuli 2009, kell 13:13 (UTC)

:::: Meil on ju kõik pealkirjad märkideta. Artikli tekstis on vaja jutumärke või ülakomasid. See käib ka roosi sordi puhul. Hetkel on see täitsa koomiline. --Tiuks 10. juuli 2009, kell 12:52 (UTC)

::::: Praegu on tekst ise korras. Ma pakun, et pealkirjas võiks ülakomadest loobuda, nagu me loobume ka jutumärkidest. Aga võib-olla oleksid ülakomad just head, sest need markeerivad, et tegu on sordiga. Andres 10. juuli 2009, kell 13:13 (UTC)

::: Mu meelest on see loomulik, et entüklopeedia on just laiemale publikule mõeldud ja püüab erialastest tekstides olevat lihtsamalt edasi anda. Ka mina arvan, et vähem huvipakkuv ja keerulisem ei peaks keelatud olema, aga alles seejärel kui kõik lihtsamalt seletatav on öeldud ja keerulisus käib käsikäes põhjalikkusega. Samas tuleb mingi maa peal piir ette, kust alates laiema publiku hulgas ehk mõni üksik leidub, kes väga erialakeskseks kätte läinud tekstiga midagi peale oskab hakata. Sealt maalt edasi tõesti ei ole mõtet enam entsüklopeediat vaevata.

::: Erialainimesed ei tule oma eriala kohta käivaid materjale Vikipeediast (entsüklopeediast) otsima. Need materjalid on vastavas erialakirjanduses, erialaajakirjades, uurimustes jms. Siin on üpris suured käärid, kui entsüklopeedia püüab näidata kavatsust ka viimaste hulgas olla. Ennemini on entsüklopeedia aimekirjanduse žanr, millest võib leida mõningaid erialakirjanduse sugemeid. 195.50.201.174 10. juuli 2009, kell 13:49 (UTC)

:::: On ju olemas ka säärane asi nagu erialaentsüklopeedia.

:::: Erialainimesedki vajavad kohta, kus asi ülevaatlikult ja kollektiivselt kirja panna. See on oluline ka teadmiste edasiandmisel. Vähemalt ülikooli õppematerjal sobib Vikipeediasse kindlasti. Ja asja arenedes hakatakse üha enam viitama teaduskirjandusele (mis ongi üldiselt nii kirjutatud, et üliõpilased sellest aru saaksid). Andres 10. juuli 2009, kell 13:55 (UTC)
Sa ei mõtle ju seda nii, et niikaua kui artikkel ei sisalda erialast infot, kasutame jutumärke, ja kui hakkab sisaldama, siis muudame need ülakomadeks? Minu arust mõeldakse mitteerialase teksti all ajalehti, ilukirjandust jms. Andres 10. juuli 2009, kell 13:59 (UTC)

:: Just, siin aga on minu arusaamist mööda üldentsüklopeedia. Kui sa nüüd just kindlat eriala käsitlevat entsüklopeediat silmas ei pea, mille sisu samuti aimeliselt edasi on antud. Erialakirjanduse all pean ma silmas ikka just kitsamalt kindla erialaga seotud inimestele mõeldud kirjandust.

:: Kui entsüklopeedia ennekõike laiemale publikule on suunatud ja aimekirjanduse valkonda kuulub, siis aimevorm oleks võimalikult läbiv (jutumärgid kõikjal).

:: Ma ei ole sugugi kindel, et iga ülikooli õppematerjal Vikipeediasse sobib, üpris oleneb mis kujul see materjal edasi on antud. 195.50.201.174 10. juuli 2009, kell 14:53 (UTC)

::: Minu meelest saab Vikipeediasse panna igasugust materjali, välja arvatud autoriõigustega piiratud tekstid, sõnaraamatud ja harjutusülesanded, praktikumid jmt. Osa materjali on siiski parem panna Vikitekstidesse. Teoreetiline materjal sobib minu meelest siia igal juhul.

::: Igal inimesel on mingi eriala, ja ma ei näe põhjust, miks peaks selle käsitlemist piirama. Minu meelest teeb Vikipeedia väärtuslikuks just see, et inimesed saavad kirjutada ja lugeda asjadest, mis neid huvitavad.

::: Ei, ma mõtlen erialaentsüklopeediat spetsialistidele. Minu nägemuses ühendab Vikipeedia endas üld- ja erialaentsüklopeedia. Kirjutada võib igaüks nii põhjalikult, kui tal huvi jätlub. Aimelisus on suhteline: ka erialaentsüklopeediad ei käsitle asju maksimaalse põhjalikkusega, sest ei jätku ruumi ja muid ressursse. Vikipeedias on aga igast asjast põhimõtteliselt kirjutada maksimaalse põhjalikkusega. Igas erialavaldkonnas on inimesed spetsialiseerunud, ja ala kaugemate nurkade teave ongi tema jaoks aimeline.

::: Minu meelest tuleks sihikut algusest peale hoida erialal. Muidu ei saa sellest kunagi kohta, kuhu erialainimesed tahaksid tulla.    Andres 10. juuli 2009, kell 15:15 (UTC)

:: Minu meelest ei peakski sellest saama kohta, kuhu eriala inimesed tahaksid tulla oma eriala kohta lisateadmisi ammutama. Teisest küljest peletab liigne erialakesksus minema need keda ennist sai laiemaks publikuks kutsutud ja kellel entsüklopeedia osas ilmselt teised ootused on. 195.50.201.174 10. juuli 2009, kell 18:43 (UTC)

::: Erialakesksust saab vältida sellega, et iga artikli algusosa on üldarusaadav, või teiste sõnadega, alguses on üldarusaadav kokkuvõte. Kas Sinu arvates ülakomade kasutamine on peletav?

::: Miks ei peaks sellest saama sellist kohta? Andres 10. juuli 2009, kell 18:45 (UTC)

:::: Näiteks ENE 1. väljaandes on õunasortide juures kasutatud ülakomasid. Muide, ENE osutuski enamikule inimestele ülejõukäivaks... Andres 10. juuli 2009, kell 18:48 (UTC)

::: Ma ei tea arvata millised õigekirjareeglid tollal olid ja kas see enese erialakirjanduseks pidamisele võis viidata. Laias laastus saab ühest teemast kirjutada kahte moodi, kahele erinevale sihtrühmale – kõigile enamvähem mõistetavalt ja ainult selle eriala inimesele mõistetavalt. Kas sinu meelest ei võiks entsüklopeedia see koht olla, kus vähem erialateadlikule inimesele maakeeli see ära seletatakse, mille erialateadlikumad inimesed erialakirjandusest ammutavad (või mingi osagi sellest)? Ega väga ei olegi põhjust pahandada kui mõni koht entsüklopeedias piisavalt aimeliselt välja ei tule, aga kui ebaaimeliselt kirjutamine eesmärk omaette on ja ennast erialakirjanduseks peetakse (põhjendus ülakomade kasutamiseks), siis ei ole suunitlus õige. Laiem publik tahaks ikkagi ka algusosast kaugemal oleva, mis hädiselt erialakirjandust püüaks jäljendada, kohta teemakohast aimeteksti leida. Õnneks enamik kaastöölisi ei ürita siin erialakirjandust viljeleda. 195.50.201.174 10. juuli 2009, kell 19:30 (UTC)

:::: Kui nüüd esialgse teema juurde tagasi tulla, siis mina olen harrastusaiapidajatele mõeldud raamatutes (ja vist üldse igal pool) näinud eranditult ainult ülakomadega kirjutatud sordinimesid. Tõesti ei viitsi kõiki kümneid mittespetsidele mõeldud raamatuid läbi vaadata, aga esimeses seitsmes ettejuhtunus kasutati ülakomasid. Kas me peaksime siis ka matemaatikast kirjutades erialainimeste kasutatavatest "liiga keerulistest" märkidest loobuma? Minu meelest peaksime ikka iga teema puhul kasutama sellist kõnepruuki, nagu tavaliselt kombeks on kasutada. Ja mis puutub üldarusaadavust, siis minu meelest on väga vähe teemasid, millest on üldse võimalik nii kirjutada, et absoluutselt iga juhm aru saaks. Kas peame hakkama kustutama, kui keegi kirjutab millestki "liiga" asjatundlikult? Ma ei näe küll mingit põhjust, miks me ei saaks korraga mõlemale neile mainitud sihtgrupile kirjutada. Pealegi ei arva ma sugugi, et nende kahe äärmuse vahel polegi midagi. --Epp 10. juuli 2009, kell 20:12 (UTC)

:::: Ma ei saa aru, millest Sa (anonüümne kasutaja) räägid. Erialakirjanduses on tavaks kasutada ülakomasid, ja see on ka õigekirjas lubatud. Täpset piiri eriala- ja mitteerialakirjanduse vahel nähtavasti tõmmata ei saa, ja ei tea ka täpselt, mida keelekorraldajad silmas pidasid (võib ju küsida), aga aiandusalastes raamatutes kasutatakse ülakoma ka siis, kui nad ei ole mõeldud elukutselistele aednikele. Kas mul pole õigus? Ma ei näe mingit põhjust, miks entsüklopeediaartiklis, mis räägib aiandusest, olgu see kas või üldentsüklopeedia oma, peaks teisiti kirjutama. Ja ma ei usu, et lugejat see häirib, et me ülakomasid kasutame, kuulugu ta "laia publikusse" või mitte.

:::: Ka EE 10. köites (1998) on õunasordid ülakomadega. Võib ka vaadata, kuidas TEA entsüklopeedias on.

:::: Ma ju ütlesin, et minu eesmärgiks ei ole kirjutada nii, et tavaline publik aru ei saaks. Ma räägin sellest, et Vikipeediasse peaks olema võimalik ka erialast juttu kirjutada. Minu meelest peaks jutt olema võimalik laiale ringile arusaadav ja ühtlasi erialaselt korrektne. Erialasel tekstil ei ole ju põhimõttelisi erinevusi mitteerialasest tekstist, ta nõuab võib-olla ainult mingeid eelteadmisi, huvi ja tähelepanelikkust. Erialast teksti peab ju olema võimalik mõistma õppida, ja Vikipeedia peaks võimaldama seda teha. Kõik vajalikud mõisted saab ära seletada ja faktid saab ära tuua. Kui lugejal pole huvi ja püsivust, siis ei ole küll midagi teha. Andres 10. juuli 2009, kell 20:19 (UTC)


Arutelu:Elmar Lipping

Näib, et ta ülendati Tõnis Kindi poolt kolonelleitnandiks. --Improvisaator 12. jaanuar 2009, kell 12:54 (UTC)

Vabariigi Valitsuse liikmete elulood; ERA.4969.1.9; 1970-1990 --kanakukk 22. juuli 2009, kell 11:38 (UTC).


Arutelu:Grigori Orlov

Et Orlovide suguvõsal ei olnud meessoost pärijaid, lubati nende viimasel naissoost järeltulijal, Vladimir Orlovi tütrel Natalja Vladimirovna Orloval pärast abiellumist Pjotr Lvovitš Davõdoviga (1782—1842) kasutada perekonnanime säilitamiseks liitnime Orlov-Davõdov.

Kuidas Natalja Orlova kasutas perekonnanime Orlov-Davõdov? Andres 12. jaanuar 2009, kell 17:11 (UTC)

:Ma saan aru, et nende poeg sai tiitli hoopis Vt.:ru:Орловы#Графский род Орловых-Давыдовых--Jaanusele 12. jaanuar 2009, kell 18:32 (UTC)

See jutt räägib Grigori venna järeltulijatest.--WooteleF 13. jaanuar 2009, kell 00:02 (UTC)
Kas see Grigori tütar Elisabeth peaks olema Jelizaveta?--WooteleF 13. jaanuar 2009, kell 00:02 (UTC)


Arutelu:Kata-Riina Luide

Varasemast redaktsioonist:

*"Timm Thaler ehk Müüdud naer" (episoodid) -lav. A.Noormets
*"Jumalaema kirik Pariisis" (episoodid) -lav. K.Komissarov
*"Väikekodanluse ebadiskreetne valu" (Sheila O`Connor) -lav. T.Pabut
*"Mardileib" (Matilde) -lav. T.Tubin
*"Alandatud ja solvatud" (Nelli) -lav. V.Gvozdkov
*"Unistus Mallorcast" (Rebecka) -lav. L.Thelestham
*"Kevade" (tüdruk) -lav. T.Lõhmuste
*"Lumivalgeke" (kuninganna) -lav. K.Teemusk
*"Popcorn" (Velvet) -lav. I.Raag
*"Deemon ja ingel" (Reizele) -lav. M.Tsumantshenko
*"Abielu Itaalia moodi" (õmbleja Teresina) -lav. K.Kaasik-Aaslav
*"Niskamäe kired" (Anna-Liisa) -lav. P.Tammearu
*"Helesinine vagun" (Sirts) -lav. T.Tubin
*"Neetud talu" (Virve) -lav. K.Kaasik-Aaslav
*"Toomas Nipernaadi" (Habahannese naine) -lav. P.Tammearu
*"Dekameron ehk Mea Culpa..." (saatana advokaat) -lav. V.Ibrahimoglu
*"Lõika maha ja lase jalga" (õde Bountiful) -lav. A.Lepik
*"Vend Aljosha" (Varja Snegirjova) -lav. K.Raid
*"Aastapäeva pidu" (lihtsalt Maria) -lav. A.Noormets
*"Lõõmav pimedus" (Lolita) -lav. P.Tammearu
*"Anna Karenina" (Anna sõbranna) -lav. M.Tshumantsenko
*"Libahunt" (osaline) -lav. O.Titov
*"Väike Tjorven Soolavareselt" (Lotta) -lav. P.Tammearu
*"Kolm klaasikest kirsiviina" (erinevad rollid) -lav. P.Tammearu
*"Keisri hull" (Elsy) -lav. J.Allik ja P.Tammearu
*"Marilyn" (sekretär Mandy) -lav. K.Komissarov
*"Krabat" (külatüdtruk) -lav. O.Titov
*"Naabri Mari" (külatüdruk) -lav. M.Vaher
*"Börs ja börsitar" (Tuuli, Paula, Vint) - lav. O.Aardam
*"Runar ja Kyllikki" (Eija Lehtonen) -lav. T.Tubin
*"Põhjas" (Nastja) -lav. O.Titov
*"Uhes Eesti teises linnas" (Kaisa) -lav. A.Teedla
Andres 13. jaanuar 2009, kell 11:49 (UTC)


Arutelu:Vilma Luik

Varasem redaktsioon:

*"Maa ja päikese nimel" (Violetta Zamfir) lavastaja Kaarin Raid
*"Üle lääne kangemees" (Pegeen Mike) lavastaja Priit Pedajas
*"Tee õnnelikku aeda" (jutustaja) lavastaja Väino Uibo
*"Põhjas" (Natasha) lavastaja Jaan Tooming
*"Mare ja ta poeg" (noor neiu) lavastaja Aleks Sats
*"Kass, kes kõndis omapead" (naine) lavastaja Viljo Saldre
*"Diletantide teekond" (Lavinia Brawura) lavastaja Viljo Saldre
*"Valge katk" (Anette)
*"Kõik aias" (Louise) lavastaja Lembit Peterson
*"Üle läve" (Alina)
*"Tsehhovi naljad" (Jelena Popova, Tatjana) lavastaja Andres Lepik
*"Vennad Lautensackid" (episoodid) lavastaja Kalju Komissarov
*"Ja sajandist on pikem päev" (Ajzada) lavastajad Kalju Komissarov ja Jaak Allik
*"Kuidas mutionu endale uued püksid sai" (roolind, mustikas) lavastaja Kaarin Raid
*"Kuldrannake" (lauliku tütar Liisa) lavastaja Väino Uibo
*"Othello" (Emilia, episoodid) lavastajad Merle Karusoo ja Kaarin Raid
*"Häda mõistuse pärast" (vürstitar) lavastaja Jaak Allik
*"Naised, kes meid armastavad" (neiu) lavastaja Svetlana Tshaplõgina
*"Seitse venda" (eit) lavastaja Väino Uibo
*"Androkles ja lõvi" (Lavinia, kristlane)
*"Giljotiin Dantonile" (Lucile Desmoulins)
*"Igal sõnnil omad sarved" (Luukase sulane) lavastaja Peeter Tammearu
*"Kajakas" (Masha Shamrajeva) lavastaja Elmo Nüganen
*"Abielufarss" (Jan Davies)
*"Juliale" (Julia) lavastaja Jaak Allik
*"Rohukannel" (Elizabeth Henderson) lavastaja Kaarin Raid
*"Püha läte" (Molly Byrne) lavastaja Peeter Tammearu
*"Nukitsamees" (Iti) lavastaja Kalju Komissarov
*"Salakavalus ja armastus" (toaneitsi Sophie) lavastaja Andres Lepik
*"Krahv Monte-Cristo" (proua Villefort)
*"Kirsiaed" (toatüdruk Dunjasha) lavastaja Kaarin Raid
*"Armunud lõvi" (Nell) lavastaja Kaarin Raid
*"Söögituba" (erinevad rollid) lavastaja Peeter Tammearu
*"Kolmekrooniooper" (Betty) lavastaja Kalju Komissarov
*"Suvi ja suits" (Rosa Gonzales) lavastaja Kaarin Raid
*"Jutustus tõelisest pardipojast" (hiinlanna) lavastaja Kaarin Raid
*"Salemi nõiad" (Elizabeth Proctor) lavastaja Andres Lepik
*"Tsehhov Jaltas" (Maria Tsehhova) lavastaja Peeter Tammearu
*"Poolearuline Jourdain" (proua Beauval)
*"Draakon" (episoodid) lavastaja Kalju Komissarov
*"Timm Thaler ehk Müüdud naer" (võõrasema) lavastaja Andres Noormets
*"Kosjasõit" (teenija Miili) lavastaja Andres Lepik
*"Batman mootorsaega" (naine) lavastaja Ingomar Vihmar
*"Tõde ja õigus I" (Miina) lavastaja Andres Noormets
*"Loojang" (Dvoira) lavastaja Peeter Simm
*"Maria Stuart" (ümmardaja) lavastaja Andres Lepik
*"Laul Siprija lastest" (Keskitaipale Aili) lavastaja Ingomar Vihmar
*"Tantsutund" (Rose) lavastaja Andres Lepik
*"Elav laip" (lapsehoidja) lavastaja Kalju Komissarov
*"Appi, Korupid!" (ema Nataasha) lavastaja Ingomar Vihmar
*"Vigased pruudid" (Leena) lavastaja Andres Lepik
*"Meremaa võlur. Päeva kaldad" (Akaren, luuderohi, episoodid) lavastaja Andres Noormets
*"Sõbrad ja raha" (Jaquie) lavastaja Aarne Neeme
*"Naiste naljad, meeste mängud" (Emma) lavastaja Kalju Komissarov
*"Greene`i testament" (Sibella Greene) lavastaja Ingomar Vihmar
*"Pygmalion" (missis Hill, piduperenaine) lavastaja Katri Kaasik-Aaslav
*"Harold ja Maude" (teenijanna Marie) lavastaja Kaarin Raid
*"Tom Sawyeri seiklused" (missis Thatcher) lavastaja Kalju Komissarov
*"Varasta veel võõraid karusid" (ema Aime) lavastaja Ingomar Vihmar
*"Mardileib" (raeproua Kalle) lavastaja Taago Tubin
*"Abielu Itaalia moodi" (toaneitsi Lucia) lavastaja Katri Kaasik-Aaslav
*"Unistus Mallorcast" (Hilda) lavastaja Lars G. Thelestham
*"Kevade" (varruline) lavastaja Toomas Lõhmuste
*"Popcorn" (reporter Kristen) lavastaja Ilmar Raag
*"Minu pere ja muud loomad" (missis Durell) lavastaja Peeter Raudsepp
*"Niskamäe kired" (kohtuniku proua) lavastaja Peeter Tammearu
*"Lumejänesed" (Pill) lavastaja Andres Noormets
*"Don Juani öö" (proua Cassin) lavastaja Tõnu Lensment
*"Toomas Nipernaadi" (kirjaniku naine) lavastaja Peeter Tammearu
*"Thijl Ulenspiegel" (lõbutüdruk) lavastaja Peeter Tammearu
*"Lõika maha ja lase jalga" (missis Spout) lavastaja Andres Lepik
*"Vagiina monoloogid" (osaline) lavastaja Elina Männi
*"Lõõmav pimedus" (donja Pepita) lavastaja Peeter Tammearu
*"Anna Karenina" (krahvinna Lidia Ivanovna) lavastaja Mihhail Tshumantshenko
*"Kolm klaasikest kirsiviina" (erinevad rollid) lavastaja Peeter Tammearu
*"Marilyn" (Rose) lavastaja Kalju Komissarov
*"Opera Comique" (La Tartine) lavastaja Marko Matvere
*"Börs ja börsitar" (karaokemehe naine, rootslanna) lavastaja Ott Aardam
*"Naabri Mari" (eit ja eluseltsiline) lavastaja Margus Vaher
*"Tulge kõik, kes te..." (hääl) lavastaja Gümrah Omar
*"Haldjakuninga kingitus" (ema Anne) lavastaja Peeter Tammearu
Andres 13. jaanuar 2009, kell 11:50 (UTC)


Arutelu:Anton thor Helle

Tema nime on kirjutatud ka Anton Thor Helle, Anton Thorhelle, Anton torHelle, Anton thorHelle, Anthonij Torhelle. T[h)or ei ole eesnimi, vaid kuulub perekonnanime juurde ja tähendab sama, mis zur. --Improvisaator 13. jaanuar 2009, kell 12:41 (UTC)

Kahtlustasin seda aga kõik lingid mis siia viitasid olid suure tähega ning samuti ka internetist leitud vasted.--WooteleF 13. jaanuar 2009, kell 12:43 (UTC)

:Ega see viimane tõde internetis üleval ei ole. --Improvisaator 13. jaanuar 2009, kell 12:47 (UTC) Vaata saksa artikli arutelu. --Improvisaator 13. jaanuar 2009, kell 12:48 (UTC) Arvan, et sellest küsimusest on ka kuskil kirjutatud. See "Thor Helle" on samasugune käibetõde nagu "Anton Tammsaare". --Improvisaator 13. jaanuar 2009, kell 12:55 (UTC) Tänan. kuigi, jah, see tuleks artiklis lahti seletada. --Improvisaator 13. jaanuar 2009, kell 13:00 (UTC)
Minu meelest ei ole põhjendatud Eestis kanoonilisest nimekujust kõrvalekaldumine. Kui see on "zur", ei tähenda see, et seda ei või suure tähega kirjutada. Me ei pea ju tingimata  praegusest õigekirjast lähtuma. Andres 13. jaanuar 2009, kell 13:19 (UTC)

See kanooniline nimekuju on lihtsalt kuskiltmaalt sisselipsanud kirjaviga. Sama mis voni suurtähega kirjutamine.--WooteleF 13. jaanuar 2009, kell 13:22 (UTC)

:Seda t(h)ori võiks ju ka suure tähega kirjutada, aga kuidas siis lugejaile selgeks teha, et see on perekonnanime osa, mitte eesnimi Thor? --Improvisaator 13. jaanuar 2009, kell 13:26 (UTC)

::Aga miks suure tähega? Zurid, vonid jms. on kõik väikese tähega. Meil on olemas isegi veel üks thoriga artikkel - Hermen thor Mölen.--WooteleF 13. jaanuar 2009, kell 13:32 (UTC)

::: Niipalju kui mina aru saan, võidi nende isikute eluajal kirjutada üht ja sama nime mitmel viisil. Ka thor võidi kirjutada kord väikese, kord suure tähega. Seega me ei saa võtta aluseks kaasaegset kirjutusviisi, sest ühtset kirjutusviisi polnud. Praegu me kasutame tinglikku nimekuju (nagu ka paljude teiste nimede puhul). Sellepärast pean ma ostarbekas lähtuda Eesti traditsioonis kanooniliseks kujunenud nimekujust. Kui me omast tarkusest väidame, et see on vale, siis see on orginaaluurimus, mis ei ole ette nähtud. Andres 13. jaanuar 2009, kell 14:12 (UTC)

::::Siiamaani oleme kirjutanud kõik vonid, vanid, zurid, thorid, derid, denid väikese tähega. Ja nüüd ühtäkki suurega kuna mingil põhjusel on mingil ajal käibesse läinud vigane variant. Ma usun, et segadus on tulnud sellest, et thori, mis on suhteliselt harv nimelisand, on peetud eesnimeks. Kohati on ta suurega tähega kirjutatud seetõttu, et seda on peetud perekonnanime esimeseks pooleks, mis ei ole ka õige. Artikli praegune lahendus on minuarust igati rahuldav - selgitatud on ka nimesegadust. Otsides Anton Thor Helle jõutakse ju õige artiklini.--WooteleF 13. jaanuar 2009, kell 23:45 (UTC)

Samas [www.ceeol.com/aspx/getdocument.aspx?logid=5&id=9124f7c5-1944-423d-bce4-7422dfc59705 siinne jutt] jätab õiguse Andresele. Siit aga tuleb mul uus küsimus. Kas kõiki keskaja ja varauusaja isikuid, kes kirjutasid oma nime teisiti kui me tänapäeval harjunud oleme, tuleb nimetada nende enda kasutatud nime järgi? Tiesenhausenid, Uexküllid ja Stackelbergid kirjutasid oma nime ikka väga erinevalt.--WooteleF 13. jaanuar 2009, kell 23:51 (UTC)

Piibel jpg. Kas see sobib välislingiks? Andres 16. oktoober 2011, kell 18:00 (EEST)

: Minu meelest ei tule nimetada nende enda kasutatud nime järgi, vaid historiograafias kasutusel oleva nime järgi. Näiteks kuningate eesnimed kirjutatakse praeguse ortograafia järgi: kui ma ei eksi, siis näiteks François I ajal c all konksu ei kasutatud.

: Historiograafia võib muidugi olla ka kõikuv ja muutuv. Probleem on näiteks Jan Amos Komenskýga. Eestikeelses kirjanduses on kasutatud "Jan Ámos Komenský". Andres 14. jaanuar 2009, kell 08:10 (UTC)

: Belgias kirjutatakse perekonnanimedes Van, Der ja Den suure tähega, Hollandis väikese tähega. Andres 14. jaanuar 2009, kell 08:16 (UTC)

Nendes nimedes on "thor" t?epoolest algselt olnud aadlipartikkel ja v?iket?hega
kirjutamine oleks loogiline.
Siiski, nagu selgitas Kristiina Ross, kirjutas Anton Thor Helle ise oma nime just
nii (st Thor suure t?hega) ja m?nel korral koguni ?heks s?naks (Thorhelle). See
p?hjendab, miks on Anton Thor Helle nimes siiski tavaks kirjutada k?ik osised suure
t?hega. (Tema isa aga olevat kasutanud v?ikest t?hte.)
Arvatavasti oli ?heks muutuse p?hjuseks ka asjaolu, et sel ajal ei tajutud
alamsaksakeelset artiklit enam artiklina, vaid hakati pidama nime osaks (valdav
kirjakeel oli selleks ajaks ?lemsaksa).
Narva kaupmehe nime kohta ei oska midagi kindlat v?ita, kuid kui tegu on varasema
perioodiga (n?iteks XVI sajandiga), siis on loogiline kasutada v?iket?hte. (Hermen thor Möleni kohta ~kanakukk).
Peeter P?ll
Eesti Keele Instituut
--kanakukk 13. aprill 2009, kell 13:26 (UTC).

Tema õe sünnikirjes (tegu on küll originaali ümberikirjutusega) Niguliste meetrikas on kasutatud "Thorhelle" varianti.--WooteleF 19. detsember 2011, kell 16:55 (EET)
Kindel, et artikkel on nüüd parem? Eriti on välja võetud lõik erinevate nimekirjutuste kohta ja thor asendatud Thoriga. --37.157.97.92 12. detsember 2019, kell 20:41 (EET)

Peaaegu kõik kasutaja Kasutaja:PSaar2019 muudatused on olnud kahjulikud. Miks keegi midagi ette ei võta? Ma ka ei jaksa lõputult neid tagasi pöörama jääda.--194.204.33.28 16. detsember 2019, kell 15:38 (EET)

antud konfliktile tuleks siin lahendus leida. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 16. detsember 2019, kell 17:28 (EET)
Paluks kasutaja PSaar2019 järjepideva kopeerimise ja asjadest mitte aru saamise eest blokeerida.--193.40.12.10 19. detsember 2019, kell 14:39 (EET)

Mis probleemid selle tekstiga lisaks "Thor vs thor"-ile veel on? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. detsember 2019, kell 16:17 (EET)

: Millest sa aru ei saa? Tekst oli kopeeritud siit. Mingi suur või väike täht ei oma absoluutselt mitte mingisugust tähtsust siinkohal. Nii et tühista kiiremas korras oma viimane liigutus, Neptuunium, vastasel korral tuleb järeldada, et sul ja kogu vikipedistide seltskonnal on autoriõigustest sügavalt ükskõik.--82.131.43.29 19. detsember 2019, kell 16:29 (EET)

:: PS! See sinu toimetamiskatse plagiaati ei vähendanud.--82.131.43.29 19. detsember 2019, kell 16:31 (EET)

:: Tõepoolest. Ei märganud seda yht toimetusresymeed ja eeldasin, et redigeerimissõja põhjus on arutelus lahti kirjutatud. Igastahes, pöörasin tagasi.  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. detsember 2019, kell 17:14 (EET)
----
Anton thor Helle üheks järeltulijaks on Cornelius Hasselblatt. --Juhan121 (arutelu) 19. detsember 2019, kell 16:49 (EET)
----
Lisati viitamata tekst: "Maeti tõenäoliselt Jüri vanasse kirikusse, mille asemele ehitati 19. saj. lõpus uus kirik." Velirand (arutelu) 18. august 2023, kell 14:23 (EEST)


Arutelu:Alice Tisler

Esimene lause pole vist õnnestunud. Palju neid naispunakaartlasi ikka oli? Ja kas ta oma 25 eluaasta jooksul jõudis veel midagi korda saata? --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 13. jaanuar 2009, kell 14:48 (UTC)

Siin on ilma kriitikata kasutatud nõukogudeaegset fraseoloogiat. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. mai 2010, kell 21:32 (EEST)

Viimane lause lonkab. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. mai 2010, kell 21:33 (EEST)

Tere!
Selle lahingu kaasaegne Johanna Lahesalu on oma meenutustes kirjutanud, et :
"Nagu Regastiku majas öömajal olev Saksa leitnant hiljem seletas, olevat tulnud neile punaväelaste vastuhakkamine Keilas ootamata. Tuula haruteel teatanud neile üks sõjavang austerlane, et Keilas sõjaväge pole. Oleksid nad teadnud, et siin on nii suur salk, 400-500 meest, siis nad oma 80 mehega poleks julgenud kohe  Keilasse tulla, vaid oleksid viivitanud ja võtnud ühes kerge kahuripatarei ning avanud Keila aleviku peale kahuritule."
Keila lehes avaldatu on kirjutatud ümber Harjumaa muuseumis säilitatavast Johanna Lahesalu mälestustest.
http://web.keila.ee/orb.aw/class=file/action=preview/id=52085/TERVIK_0930.pdf
tervitades
valdur Vacht
------------
Lahingus langes 45 punakaartlast? - https://dea.digar.ee/article/keilaleht/2018/12/07/6.1 on kirjas, et "Toimunud madinas langes ühtekokku 33 võitlejat ning haavata sai 16". Seda infot usaldan tegelikult rohkem, kui 45 hukkunut. Kuna nõuka ajal oli moes numbreid suurendada. Kopo25 (arutelu) 9. juuni 2022, kell 00:27 (EEST)


Arutelu:Palmi-amatsoonpapagoi

elavad Kariibi mere, eriti Venezuela, Colombia, Ecuadori ja Brasiilia piirkonnas.

See on arusaamatu. Andres 14. jaanuar 2009, kell 09:14 (UTC)
Isas- ja emaslindudel väliste tunnuste abil vahet teha pole võimalik.

Kuidas nendel siis vahet tehakse? Kuidas nad ise vahet teevad? Andres 14. jaanuar 2009, kell 09:15 (UTC)

: Sugu testitakse DNA abil. Birge 15. jaanuar 2009, kell 07:50 (UTC)

:: Aga kuidas nad ise vahet teevad? Nad ei tee ju üksteisele DNA-teste:-) Andres 15. jaanuar 2009, kell 09:28 (UTC)

:::Feromoonid, häälitsused?--WooteleF 15. jaanuar 2009, kell 11:31 (UTC)

:::: Kas siis lõhnad ja helid ei ole välised? Andres 15. jaanuar 2009, kell 11:38 (UTC)

:::::Aga milline sõnastus siis lausele anda?--WooteleF 15. jaanuar 2009, kell 11:39 (UTC)

:::::: Selleks peab olema teadmisi. Minul neid pole. Andres 15. jaanuar 2009, kell 11:41 (UTC)

::::::: Nii palju kui ma teisi vikisid vaatasin, tuleks nähtavasti öelda, et täiskasvanud lindudel puudub sooline dimorfism. Andres 15. jaanuar 2009, kell 11:47 (UTC)

:::::::: Praegune sõnastus (Täiskasvanud lindudel sooline dimorfism puudub (nad ei ole sulestiku järgi eristatavad)) lubab arvata, et ainus emas- ja isaslindude väline eristamise viis on vaadelda nende sulestikku, kuid mitmetel papagoilistel (mitte palmi-amatsoonpapagoidel) saab sugude vahel teha vahet ka nt silmade värvi järgi. Birge 20. jaanuar 2009, kell 08:03 (UTC)

:::::::::: Ma parandan siis sõnastust, aga Sa võid ka ise sõnastust parandada. Mina ei ole asjatundja, püüdsin lihtsalt parandada ilmset viga. Andres 20. jaanuar 2009, kell 08:43 (UTC)

:::::::::: Probleem on veel selles, et praegune sõnastus jätab mulje, et poegadel on sooline dimorfism. Mina ei tea, kas see nii on või mitte. Andres 20. jaanuar 2009, kell 08:45 (UTC)
Sooline dimorfism puudub mu meelest ainult sulestiku osas, pealauba (või kuidas ornitoloogid seda nimetavad) värv ju pole sulestiku osa?--Dj Capricorn 20. jaanuar 2009, kell 21:35 (UTC)

varasem redaktsioon:  on üks amatsoonpapagoi liikidest ning nad elavad Kariibi mere ümbruses, eriti Venezuela, Colombia, Ecuadori ja Brasiilia aladel. --Dj Capricorn 20. jaanuar 2009, kell 21:33 (UTC)
----
Inglise vikist tõlkides jääb suhteliselt arusaamatuks lause: It is absent form the Pacific side of Central America north of Costa Rica.--Dj Capricorn 20. jaanuar 2009, kell 21:33 (UTC)

Nähtavasti on mõeldud, et Costa Ricast põhja pool elavad nad ainult Kariibi mere ääres, mitte Vaikse ookeani ääres. Kui suur see äär on, on muidugi ebaselge. Andres 20. jaanuar 2009, kell 21:38 (UTC)
----
palmi-amatsoonpapagoid muutunud haruldasteks, sest nad on muutumas populaarseteks kodulindudeks

See ei ole nüüd kuigi selge jutt. Kas jutt on sellest, et teatud piirkondadest on neid kodustamiseks nii palju püütud, et neid on seal väheks jäänud? Kodustamine iseenesest ei muuda ju papagoisid haruldasemaks, pigem vastupidi. Andres 20. jaanuar 2009, kell 21:38 (UTC)

: Parandasin sõnastust. Birge 13. veebruar 2009, kell 20:47 (UTC)


RT 1938, 16, 145.
Antud Teedeministri poolt 10. veebruaril 1938.
Alus: Posti, telegraafi, telefoni ja raadio seaduse § 12 p. 8 (RT 1930, 24, 127).
§ 1. 18. veebruaril 1938 lastakse müügile ja käibele uued 30-sendilised postmargid.
§ 2. Margid on püstiasetuvad, trükitud valgele kriitpaberile ja perforeeritud. Nende värv on tumekollane. Margijoonise keskosas on Riigihoidja K. Päts'i näopilt, mis on valmistatud Gabriel Kirillovi ülesvõtte järgi Tallinnas; joonise kummaski ülemises nurgas on valge hinnanumber “30”, joonise alumises osas põiki üle margi on valgete tähtedega sõnad “EESTI POST”. Margijoonis igast äärest lõpeb piirjoonega. Margid on väikesekaustalised; nende joonise suurus, arvates kaasa piirjoon, on 16x20,5 mm; markide suurus perforeerimise jooneni on 19,5x24,2 mm.
§ 3. Käesolev määrus hakkab kehtima avaldamisega.
Teedeminister N. Viitak.
Postitalituse direktori k. t. P. Etruk.
Iseenesest võiksid kuskil üleval olla kõigi nende markide müügilelaskmise teadaanded ja määrused, aga artiklis oleks nende kõigi, enamasti korduvas sõnastuses, eksponeerimine liigne ruumikulu. Kas keegi oskab öelda, mis nendega teha? --Improvisaator 14. jaanuar 2009, kell 11:03 (UTC)

Arvan, et need võiksid olla Vikiraamatukogus. Sama ka muude artiklite puhul. Andres 14. jaanuar 2009, kell 11:12 (UTC)

: Aga kas nad saaks seal ühe pealkirja all kokku panna? Ühekaupa oleksid nad liiga lühikesed. --Improvisaator 14. jaanuar 2009, kell 11:14 (UTC)

:: Minu meelest nad ei oleks liiga lühikesed, aga minu meelest pole ka põhimõttelist takistust nende kokkupanemiseks. Peaasi, et oleks link (ka Vikipeedias). Andres 14. jaanuar 2009, kell 11:18 (UTC)
Eesti majanduselu leksikoni (1939) järgi oli fotograafi nimi Gabriel Krillov. --Õli (arutelu) 21. detsember 2012, kell 12:30 (EET)

Uute 30-sendiliste postmarkide müügilelaskmise määrus.

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Konstantin Pätsi näopildiga postmargid


Arutelu:Torupill

Varasem redaktsioon:
Torupill koosneb neljast põhiosast:
* Nahast õhukotist
* Õhupuhumistorust
* Mänguvilest
* Bassvilest
Nahast õhukotti hoiab pillimees kaenla all ja surub sealt küünarnukiga vajutades õhku välja. Õhukoti materjale võib olla mitmeid: kõige tavalisemad on lähiümbruse loomade nahad (näiteks kitse, lamba, lehma, sea jt.)
Õhupuhumistorust puhutakse kotti õhku juurde.
Mänguvilel mängitakse tantsu- või lauluviise.
Bassvile annab ühtlast pikka bassiheli, mida nimetatakse burdooniks (prantsuse keeles bourdon).
Suurtel torupillidel on mitu bassivilet ja mänguvilet.
Andres 14. jaanuar 2009, kell 15:19 (UTC)

Inglise vikis on artikkel :en:Torupill. Mis peaks sellele vastama eesti vikis? Geonarva 26. detsember 2011, kell 20:58 (EET)

peale enwiki on sama iw-komplektiga seotud ka teised vikid, vt :wikidata:Q3331831. Need märksõnad räägivad seal justkui vaid Eestiga seotud eesti torupillist. Ent pole kindel, kas on olemas eesti torupill--Bioneer1 (arutelu) 27. veebruar 2015, kell 15:16 (EET)

Eesti torupill peab olema eraldi artiklina. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 31. juuli 2017, kell 23:34 (EEST)

: Endiselt. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. jaanuar 2020, kell 17:24 (EET)


Arutelu:Lahustuvus

Siia viitavad ka vitamiinide artiklid, aga seal peetakse lahustuvuse all silmas midagi muud. Andres 14. jaanuar 2009, kell 20:07 (UTC)

tolles kontekstis rõhutatakse vees- ja rasvlahustuvust, aga ma ei tea, kuidas neid siin selgitada --Dj Capricorn 21. jaanuar 2009, kell 16:11 (UTC)

: Ega lahustuvus polegi seal päris mõiste. Peaks seal teisiti sõnastama ning lingi siia ära jätma. Andres 21. jaanuar 2009, kell 22:54 (UTC)

Siin on kaks mõistet koos, ja nad ei suhtu teineteisesse nagu laiem ja kitsam. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. jaanuar 2012, kell 09:08 (EET)

Uus kasutaja taotles vist siia ainult ühe mõiste jätmist, aga see ei olnud õige viis seda teha. Praegusel kujul on artikkel arusaamatu, ja jutt teise mõiste kohta on täiesti kaduma läinud. Andres (arutelu) 6. oktoober 2012, kell 21:55 (EEST)

ennistasin eelmise versiooni, mille tegelikult ennistas ka uue info lisaja. Kustutatud info leiab siit --Bioneer1 (arutelu) 8. oktoober 2012, kell 09:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://Cancerweb.ncl.ac.uk
** In Lahustuvus on 2013-06-24 11:58:43, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lahustuvus on 2013-07-06 10:03:48, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://Entry:%20Solubility
** In Lahustuvus on 2013-06-24 11:58:43, HTTP Error: InvalidURL
** In Lahustuvus on 2013-07-06 10:03:57, HTTP Error: InvalidURL
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:04 (EEST)


Arutelu:Jyväskylä Ülikool

Miks lühend on TY? Andres 14. jaanuar 2009, kell 20:31 (UTC)

näpukas --Kalmer 14. jaanuar 2009, kell 22:14 (UTC)
Õige oleks lühend JyU

Logo tuleb üles laadida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. jaanuar 2009, kell 22:56 (UTC)

Ülikoolikodulehel pole sellist lühendit. Logo on Wikimedia Commonsisse . Ei saa mitte hakkama.Kalmer 14. jaanuar 2009, kell 23:02 (UTC)

Commonsisse see ei sobi. Tuleb laadida üles eesti Vikipeediasse. Andres 14. jaanuar 2009, kell 23:06 (UTC)

:Eesti Vikipeedias ei ole vasakus servas "Faili üleslaadimine" ja pika tuhnimise peale saan selle teate ka veel "Tegevus, mida üritasid, on piiratud kasutajatele ühes neist gruppidest: Automaatselt kinnitatud kasutajad, Administraatorid, Uploaders."Kalmer 14. jaanuar 2009, kell 23:27 (UTC)

::Oota paar päeva. Minuteada on uutele kasutajatele esimesed paar päeva keelatud pilte laadida.--WooteleF 15. jaanuar 2009, kell 00:04 (UTC)

:::Keegi sai logo juba üles aga mul ei õnnestu mitte viitasi panna, kuna keegi redigeerib samal ajal :) Kalmer 15. jaanuar 2009, kell 00:41 (UTC)

:Ma laadisin logo siia ka üles kuna Commonsist peaks selle vist küll kustutama. Ivo 15. jaanuar 2009, kell 16:02 (UTC)

tiedekunta on teaduskond. Andres 15. jaanuar 2009, kell 08:58 (UTC)

tänan märkuse eest, parandatud Kalmer 15. jaanuar 2009, kell 11:00 (UTC)

Kas keegi annaks nõue selle soome keelse sõna eestindamisel?

matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta (soome keeles ülikooli lehelt)

: Faculty of Mathematics and Science (inglise keeles ülikooli lehelt) --Kalmer 15. jaanuar 2009, kell 15:39 (UTC) (kas signatuuri mall peabki andma 2 kriipsu nime ette?)

:: Matemaatika-loodusteaduskond.

:: Mul ei anna kahte kriipsu. Minu meelest pole neid tarvis. Andres 15. jaanuar 2009, kell 16:49 (UTC)

:::Tänan nõuande eest. Kui klikkan signatuuri märgile, siis pärast on mul 2 - nime ees:D (kui just ise ennem ära ei kustuta) Kalmer 15. jaanuar 2009, kell 17:40 (UTC)

::: Las nad siis olla. Andres 15. jaanuar 2009, kell 17:41 (UTC)

Kui keegi leiab aega ja võrdleb soome viki teksti minu tõlkega ning annaks tagasisidet, oleksin väga tänulik! --[[Kasutaja:KalmerE.|Kalmer]] 18. jaanuar 2009, kell 17:20 (UTC)

Eri allikates on kooli varasemat nime tõlgitud Jyväskylä Pedagoogiline Kõrgkool või ka Instituut. Eri nimekujusid peaks ehk kajastama, vaevalt neil ametlik eestikeelne nimi oli. --[[Eri:Kaastöö/82.131.43.212|82.131.43.212]] 29. jaanuar 2019, kell 20:23 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uta.fi/~jere.myyrylainen/vk2/teht3/sivu2.html
** In Jyväskylä Ülikool on 2013-06-24 11:29:59, 404 Not Found
** In Jyväskylä Ülikool on 2013-07-06 05:28:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:29 (EEST)


Arutelu:Aed (täpsustus)

Linkide osas ei olnud häid mõtteid, ilmselt tuleb kuidagi aastaarvuga täpsustada. --Dj Capricorn 15. jaanuar 2009, kell 15:31 (UTC)

Võiks märkida ilmumahakkamise aasta. Andres 15. jaanuar 2009, kell 16:07 (UTC)

: Ja kui pealkirjad kindlaks määratud, siis teha lingid siia korda ning panna nad ka Eesti ajakirjade loendisse. Andres 15. jaanuar 2009, kell 16:51 (UTC)

Ka 2003 ja 2004 (vist ka 2005) ilmus ka samanimeline ajakiri, mis võib-olla 2005. aastal liideti [[Kodukiri|Kodukirjaga]].--[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 15. jaanuar 2009, kell 15:31 (UTC)
Tundub, et olemas on ka ajakiri Kodu & Aed --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 15. jaanuar 2009, kell 16:16 (UTC)

Panen ette kirjutada selle pealkirja all praegusest ajakirjast. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. aprill 2009, kell 14:27 (UTC)

Selle täpsustuslehe sisu võiks olla leheküljel [[Aed (täpsustus)]].
Siia tuleb linke ja artiklite pealkirjad on kindlaks määramata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. august 2011, kell 17:52 (EEST)

Aed (1923) koondab siinsed kolm esimest ajakirja. On nad siis üks või kolm? Adeliine 29. august 2014, kell 19:08 (EEST)

Arvan, et kolm. Andres (arutelu) 30. august 2014, kell 12:27 (EEST)

Etwiki kõik 6 linki Aed (ajakiri) peavad silmas aastast 2002 ilmuvat väljaannet. V-o tuleks sellele ajakirjale prioriteet anda--Estopedist1 (arutelu) 28. august 2016, kell 01:08 (EEST)

Jah, võiks küll. Tuleb luua artikkel Aed (ajakiri), suunata praegu siin ette nähtud pealkiri siia ümber, muuta siin linki ning panna artikli päisesse lingid varasematele sellenimelistele ajakirjadele. Andres (arutelu) 28. august 2016, kell 10:34 (EEST)

:vist sai nii tehtud--Estopedist1 (arutelu) 29. august 2016, kell 10:58 (EEST)


Arutelu:Europeade

Siia ei viita ükski artikkel. Andres 15. jaanuar 2009, kell 22:08 (UTC)
Kas hääldus on õige? peade - piid viitab justkui inglise keelele aga siis peaks algus olema ju juuro.--WooteleF 15. jaanuar 2009, kell 23:56 (UTC)

Hääldus ei pruugi tõesti täiesti korrektne olla, kui järele mõtlema hakata. Ivo 22. jaanuar 2009, kell 01:50 (UTC)

Siin oli ka pilt. Miks see välja võeti? Andres (arutelu) 5. august 2017, kell 17:25 (EEST)

Vahepeal kustutati kogu sissejuhatus. Panin tagasi. 2001:7D0:87CA:9180:61C8:2D6:6F9:FD78 5. august 2017, kell 18:15 (EEST)

Nii hääldatakse ilmselt vaid inglise keeles. Saksa die Europeade, hispaania la Europeade, soome Europeade (näiteks Europeaden puheenjohtaja), prantsuse L'Européade, rootsi Europeaden, rääkimata läti ja leedu keelest, seda sõna niimoodi ei häälda. Kust on üldse võetud, et seda sõna tuleb inglise keeles hääldada? 2001:7D0:87CA:9180:E17B:270:B633:1BD4 6. august 2017, kell 16:42 (EEST)

Võtsin välja. 2001:7D0:87CA:9180:9C90:B2F1:286C:8EB7 7. august 2017, kell 20:55 (EEST)


Arutelu:Rudolf Vaharo

RTL 1937, 14.
10. veebruaril 1937.
Tegelikus kaitseväeteenistuses olevate kaitseväelaste kodanlikkudele ametikohadele määramise seaduse korras määran major Rudolf Vaharo Siseministeeriumist kodanliku õhukaitse ja tuletõrje juhataja (ühtlasi Tuletõrje Korpuse pealik) kohale arvates 1. veebruarist 1937.
K. Päts
Peaminister
Riigivanema ülesannetes.
K. Eenpalu
Siseminister.
----
Sevurallag ei asunud Sverdlovskis vaid Sosvas, seega surmakoht vajaks selgitamist.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. juuni 2014, kell 10:00 (EEST)


Arutelu:Juhan Narma

Ta laskis oma perekonnanime 1940. aastal eestistada Narmaks ja kanda kaitseregistrisse, sellest ajast alates oli ta Juhan Narma. Ta ei olnud Varese valitsuse kohaliku tööstuse (sellist ametikohta ei olnudki olemas), vaid majandusminister. Kasutatud allikas on ekslik. --Improvisaator 16. jaanuar 2009, kell 11:24 (UTC) Ma ei ole võimeline tema ees- ja perekonnanimede variantide suhtes midagi välja mõtlema, neid on liiga  palju. Onomastika andmebaas annab Nichtigist Narmast muutmise kuupäevaks 27. augusti 1940, kuid see näib liiga hiline (on tõenäoliselt Riigi Teataja Lisas avaldamise kuupäev), kuna kaitseregistrisse kanti Narma hiljemalt 30. juulil 1940 (Siseministeeriumi teadaande kuupäev). Mul puudub praegu võimalus kontrollida, kas nimetamiskäskkirjas on tema perekonnanimi kirjutatud Nihtig või Nichtig. Nimetada Varese valitsuse liiget esimese lauses Isamaaliidu liikmeks on desinformeeriv. --Improvisaator 16. jaanuar 2009, kell 11:32 (UTC) Kahtlen, kas on õige nimetada Narmat poliitikuks, kui tema ainus "poliitiline" tegevus oli Varese valitsuse liikmeks olek. --Improvisaator 16. jaanuar 2009, kell 11:36 (UTC)

RTL 1940, 68.
Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusel 29. juulist 1940 on Majandusminister Juhan Nihtig'i uueks perekonnanimeks "Narma".
Riigisekretär K. Terras.
Kas teda saab nimetada Eesti majandusministriks? --Numbriga kärumees 4. oktoober 2011, kell 16:08 (EEST)


Arutelu:Tallinna Kalev (korvpalliklubi)

Seda nime on kandnud ka teised klubid. Praegu on siin paras segadus ja lingid tuleb korda teha.
Peale selle, artiklist ei selgu, millise spordialaga on tegemist. Andres 16. jaanuar 2009, kell 12:20 (UTC)
Tallinna Kalev (varasema nimega Tartu Kalev) osales Nõukogude Liidu meistrivõistlustel.  Kus sellest meeskonnast räägitakse? Andres 1. veebruar 2009, kell 07:08 (UTC)

Mul tekkis sama küsimus. Ilmselt tuleb teha veel üks artikkel. --Metsavend 5. september 2016, kell 09:48 (EEST)

: Tegin Korvpalliklubi Kalev. --Metsavend 5. september 2016, kell 10:19 (EEST)

:: Sellest artiklist ei lähe sinna linki, ma ei osanud ka seda panna. Pakun, et siinse artikli nimeks panna Pirita Palliklubi.

:: Ajaloo osa ei räägi sellest klubist. Andres (arutelu) 5. september 2016, kell 23:28 (EEST)

Praegu jääb segaseks, kuidas on omavahel seotud [[Eesti Spordiselts Kalev]], [[JK Tallinna Kalev]] ja [[Tallinna Kalev (spordiklubi)]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 8. september 2016, kell 10:52 (EEST)

Mängijad:
* #4  Indrek Reinbok (EST)
* #6  Joosep Pokla   (EST)
* #8  Ivo Uibukant   (EST)
* #9  Priit Ilver    (EST)
* #10 Andre Pärn     (EST)
* #11 Vitali Komar   (EST)
* #12 Marek Noormets (EST)
* #13 Erki Kivinukk  (EST)
* #14 William Sharp  (USA)
* #15 Sarunas Velius (LIT)
* #17 Johnny Gray    (USA)
* #20 Tõnu Uusmaa    (EST)
* #22 Kaspar Allese  (EST)
* #23 Taivo Lember   (EST)
* #25 Romil Jermakov (EST)
Treenerid:
* Kalle Klandorf (EST)
* Margus Metstak (EST)


Arutelu:Paul Krugman

Kas see venekeelne välislink peab siin olema? Andres 16. jaanuar 2009, kell 16:55 (UTC)

"... majanduse, mis on psühhoajaloole kõige lähedasem teadus" – millel põhinevad väited, et 1) majandus on teadus, 2) psühhoajalugu on teadus ja 3) need on omavahel "kõige lähedasemad teadused"? Kuriuss (arutelu) 25. detsember 2022, kell 14:02 (EET)

Inglise vikis kõlab see sedasi: "According to Krugman, his interest in economics began with Isaac Asimov's Foundation novels, in which the social scientists of the future use a new science of "psychohistory" to try to save civilization. Since present-day science fell far short of "psychohistory", Krugman turned to economics as the next best thing." Seal on see ka viidatud. Taivo 19. veebruar 2023, kell 17:20 (EET)


Arutelu:Katalüsaator

Katalüsaator - aine, mis muudab (enamasti suurendab) reaktsiooni kiirust, vabanedes reaktsiooni lõpuks esialgses koostises ja koguses. --kanakukk 16. jaanuar 2009, kell 19:52 (UTC).
---
Katalüsaatori toimel võivad reaktsioonid nii kiireneda, aeglustuda kui ka katkeda
Katalüsaatori puhul ikka räägitakse reaktsiooni kiiruse tõstjast.
Aeglustaja on inhibiitor. See 44 aastat tagasi välja antud Nõukogude entsüklopeediale viitav definitsioon on ilmselt vale mumeelest--Mustvalge (arutelu) 10. mai 2015, kell 21:23 (EEST)

Miks see peaks olema vananenud? Ka inhibiitorid on katalüsaatorid, ka hiljuti välja antud TEA entsüklopeedia kinnitab seda. Andres (arutelu) 10. mai 2015, kell 23:31 (EEST)

Ma vaatan, et sõna "katalüsaator" kasutatakse kahte moodi. Mõnikord see hõlmab inhibiitori, mõnikord vastandub sellele. Andres (arutelu) 10. mai 2015, kell 23:42 (EEST)

:Veel vanem kui nõuka entsüklopeedia, 1967. aastal väljaantud 'Füüsikaline keemia ja kolloidkeemia' (A. G. Kulman) ütleb et 'On olemas aineid, mille viimine reaktsioonikeskkonda kutsub esile reaktsiooni kiiruse tunduva suurenemise. Selliseid aineid nimetatatakse katalüsaatoriteks...' keemiliste protsesside aeglustajaid nimetatakse seal inhibiitoriteks.

:Mõnes kohas on reaktsiooni aeglustajaid nimetatud ka 'negatiivseteks katalüsaatoriteks', kuid mida ei soovitata kasutada.

:1977. a J. Tohveri teos 'Üldine biokeemia' väidab et 'Aktivatsioonienergia madaldamise ülesannet biokeemilistes reaktsioonides täidavad spetsiifilised katalüsaatorid - ensüümid'. Kaldun arvama et keemikud mõtlevad katalüsaatori all just reaktsiooni aktivatsioonienergia vähendajaid ehk reakts toimumise soodustajaid.

:Kuid paistab siis et kirjanduses on vastuolud. Soovitaks juhinduda mõnest keemiaõpikst--217.71.46.22 11. mai 2015, kell 00:56 (EEST)

Põhimõtteliselt võib ju mõnel juhul mõne katalüsaatori lisamine reaktsioonisegusse aeglustada või isegi peatada algse reaktsiooni kui ta nö. 'lööb üle' algse reaktsiooni toimumise, ehk reageerib substraadi ära. Kuid see oleks vist kaudselt inhibeerimine või konkureerimine.--217.71.46.22 11. mai 2015, kell 01:20 (EEST)
Kasutaja:Elvim on keemik ja oskab vast kommenteerida. Andres (arutelu) 11. mai 2015, kell 02:01 (EEST)

Kas TEA entsüklopeedia ei ütle midagi sellist, et ″Üldiselt on katalüsaatorid reaktsiooni kiirendavad ained, kuid on ka nn negatiivseid katalüsaatoreid, mis reaktsiooni aeglustavad (inhibiitorid)″

See 'nn negatiivne katalüsaator' on nagu omaette mõiste ja sünonüümne inhibiitorile mitte katalüsaatorile. See 'üldiselt' seal TEA lauses ajab segadusse, negatiivne katalüsaator ja katalüsaator pole samad, kuigi jah, mõlemas nimetuses esineb 'katalüsaator'. Pakun et Nõukogude entsüklopeedias on midagi sarnast öeldud ja siis on viitamisel valesti aru saadud. Arvan nii.--Mustvalge (arutelu) 11. mai 2015, kell 05:09 (EEST)

: "Negatiivne katalüsaator" on muidugi "inhibiitori" sünonüüm, aga mina saan TEA-st küll nii aru, et ka negatiivsed katalüsaatorid on katalüsaatorid. ENE-s öeldakse seda veel ühemõttelisemalt, vaata . Andres (arutelu) 11. mai 2015, kell 09:37 (EEST)

Sealt võib tõesti välja lugeda et katalüsaator on miski mis lihtsalt muudab reaktsiooni kiirust. Kuid samas, artiklis seisab --võtab reaktsioonist osa alandades protsessi potentsiaalset energiat...

Füüsikaliselt nimetatakse protsessiks üleminekut ühest seisundist ehk olekust teise, seega, kas protsessil saab olla potetentsiaalne energia? Pigem võiks potentsiaalsest energiast rääkida protsessi erinevate seisundite korral, ehk et kuidas see muutub protsessi käigus.

Reaktsiooni hetkeolekut, kus potentsiaalne energia on tõusnud maksimumi, iseloomustatakse väärtusega mida nim. reaktsiooni aktivatsiooni energiaks, ehk selleks et reaktsioon saaks toimuda tuleb see Ea barjäär ületada. Kui katalüsaator alandab seda energiabarjääri siis kuidas saab reaktsioon selle käigus aeglustuda? Aeglustamiseks peab ta seda ju tõstma.

Igaljuhul vastoluline tundub see katalüsaatori definitsioon, tuleks vist kelletki targemalt selgitust küsida, ehk järgmine näd avaneb TÜ-s selleks võimalus. Kasutaja:Elvimile sai ka kirjutatud :) Mustvalge (arutelu) 11. mai 2015, kell 17:24 (EEST)
Ingliskeelne sõnastik ei ole hea allikas. Andres (arutelu) 12. mai 2015, kell 17:02 (EEST)

Hetkel ei leidnud asjalikumat, midagi kus oleks öeldud et pos. katal. mõistetakse lihtsalt katalüsaatorit.

Kas reaktsiooni aktivatsiooni energiat on võimalik tõsta? siin väidetakse, et selline avaldus on pöörane (preposterous) ning sellises tähenduses (vastandina pos. katal.) asja pole olemas (et miski mis aeglustab reaktsiooni tõstes aktivatsiooni energiat).

Negatiivne katalüsaator kui katalüsaator mis aeglustab reaktsiooni olevat vaid mõiste lähtuvalt üldpildist kuid mitte katalüsaatori tegumoe olemusest. Tundub et hakkan lähemale jõudma... hakkab juba vaikselt paistma negatiivset pimedust --Mustvalge (arutelu) 12. mai 2015, kell 23:14 (EEST)

Reaktsiooni kiirust tõstvaid katalüsaatoreid nimetatakse positiivseteks katalüsaatoriteks või lihtsalt katalüsaatoriteks, reaktsiooni aeglustavaid katalüsaatoreid aga negatiivseteks katalüsaatoriteks, ehk inhibiitoriteks. (Sissekanne saidil http://www.thefreedictionary.com/. Vaadatud 12.05.15.) See ei vasta tõele, sest võimaldab määratleda katalüüsi kui reaktsiooni kiiruse muutumist. Tegelikult tähendab katalüüs aga reaktsiooni kiirenemist, mitte kiiruse muutumist (mõlemas suunas-aeglustudes/kiirendudes). --Nimelik (arutelu) 15. jaanuar 2021, kell 10:28 (EET)
Ingliskeelsest artiklist reaktsiooni inhibiitori kohta https://en.wikipedia.org/wiki/Reaction_inhibitor A reaction inhibitor is a substance that decreases the rate of, or prevents, a chemical reaction. A catalyst, in contrast, is a substance that increases the rate of a chemical reaction. Kui keegi tahab selliseid katalüsaatori, katalüüsi ja inhibiitori mõisteid vaidlustada, tuleks korraldada pikem arutelu. Ma saaks pöörduda tuttava keemiku kaudu Eesti keemiaseltsi poole näiteks.  https://www.keemiaselts.ee/ --Nimelik (arutelu) 15. jaanuar 2021, kell 10:48 (EET)

[[Kasutaja:Mariina]] kasutajalehelt infot katalüsaatori kohta


Arutelu:Magnetiit

Magnetiit - magnetiliste omadustega raua mineraal valemiga Fe3O4; tuntud ka musta rauamaagina. --kanakukk 16. jaanuar 2009, kell 20:06 (UTC).
----
Kui näidata koostist, siis ei saa piirduda keemilise valemiga, vaid tuleb anda ka aine keemiline nimetus, antud juhul triraudtetraoksiid ehk raud(II,III)oksiid ehk rauatagi ehk tagi. Andres 16. jaanuar 2009, kell 22:15 (UTC)

Ma täpselt ei saa aru, mis siin toimetamist vajab ja mille kohta see kommentaar käib. Ma küll ei arva, et peaks andma keemilise nimetuse alati, kui keemiline valem on antud. Paljudel juhtudel on see üsna võimatu ülesanne. Näiteks amfiboolidel on päris keerukas koostis. Siim 24. jaanuar 2009, kell 16:45 (UTC)

: Mõte on selles, et artiklil keemilisest ainest ei ole pealkirjaks keemiline valem, vaid keemiline nimetus. Me ei saa ju linkida keemilisele valemile. Andres 24. jaanuar 2009, kell 16:58 (UTC)

::Artikli pealkirjaks ei ole ju keemiline valem. Siim 24. jaanuar 2009, kell 17:14 (UTC)

::: Ma mõtlen seda, et magnetiit koosneb mingist keemilisest ainest, mille kohta peaks olema artikkel, ja selle aine nimele peaks lingi tegema. Andres 24. jaanuar 2009, kell 17:49 (UTC)

:::: Kui sa vaatad magnetiidi keemilist valemit, siis see on absurdne. Fe3O4 – sellist ainet ei saa ju olemas olla. Kahevalentse raua korral peaks olema üks hapniku aatom ehk FeO ning kolmevalentse raua korral kaks raua ja kolm hapniku aatomit Fe2O3 (3x2=2x3). Aga kui need kokku liita, siis: FeO + Fe2O3=Fe3O4 ehk magnetiit. Järelikult magnetiit on kahe- ja kolmevalentse raua oksiidi segu, mitte rauaoksiid ise. Siim 24. jaanuar 2009, kell 17:57 (UTC)

::::: Selline aine on olemas. Seal on nii Fe2+- kui ka Fe3+-ioonid. Seda nimetatakse raud (II,III) oksiidiks (vaata :en:Iron(II,III) oxide). See on just nimelt üks aine, mitte segu; aga ta pole molekulaarne aine, nii palju kui mina aru saan. Keemilises valemis kasutatakse sageli ka punkti (korrutusmärki). Andres 24. jaanuar 2009, kell 18:11 (UTC)

:::: Segu on mitmetähenduslik. Ma pole silmas pidanud mingit mehaanilist segu. Magnetiit on mineraal ning ses mõttes muidugi on tegu ainega, aga sellist raua oksiidi nagu Fe3O4 ei ole ju olemas, ei saa olla. Ses mõttes on ta segu, et magnetiidis esinevad võrdselt kahevalentse ja kolmevalentse raua oksiidid. Ma ei oska end ehk terminoloogiliselt korrektselt väljendada, aga loodan, et suudan mõtte siiski edasi anda. Aga mis on ikkagi selle arutelu mõte? Kas sa tahad, et artikli pealkiri oleks Raud(II,III)oksiid? Siim 24. jaanuar 2009, kell 18:34 (UTC)

::::: Ei, minu meelest peaksid kindlasti olema keemilise aine ja mineraali kohta olema eraldi artiklid. Mõte on selles, et kui rääkida mineraali keemilisest koostisest, siis tuleks viidata ka artiklile, kus vastavast ainest keemia seisukohast räägitakse. Aga selleks et viidata, peaks mainima ka selle aine nime, sest artikli pealkirjaks on nimi, mitte valem.

::::: Keemikud märgivad selle aine valemit mõlemat moodi,  FeO·Fe2O3  ja Fe3O4. Saan nüüd aru, mida Sa segu all mõtled, aga keemikud peavad seda kindlaks aineks, üheks raua oksiidideks. Ta esineb kristallina, milles kahesugused rauaioonid paiknevad teatud kindlal viisil. Andres 24. jaanuar 2009, kell 18:59 (UTC)


Arutelu:Malm

Malm - raua ja süsiniku sulam, mis sisaldab 2-5% süsinikku. --kanakukk 16. jaanuar 2009, kell 20:07 (UTC).


Arutelu:Tuulepealne maa

Lauri Vahtre artikleid ei ole vist vaja eraldi välja tuua, kui vastavale Postimehe sektsioonile on link juba antud. Djreichsfuhrer 17. jaanuar 2009, kell 14:08 (UTC)

nõus, jutt käis siis sellest redaktsioonist . Välislingiks oleva Postimehe sektsiooni võiks siis täpsemalt kirjeldada, et sisaldab ka infot kõikide osade kohta--Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 23:39 (EEST)


Arutelu:Põhja Oblasti Kommuunide Liit

Kas seda võib ikka riigiks pidada? --Metsavend 18. jaanuar 2009, kell 08:41 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.encspb.ru/article.php?kod=2804022915
** In Põhja Oblasti Kommuunide Liit on 2013-06-24 13:01:51, 404 Not Found
** In Põhja Oblasti Kommuunide Liit on 2013-07-06 20:32:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:33 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Põhja Oblasti Kommuunide Liit


Minu meelest ikkagi problemaatiline pealkiri ja teema. Andres 18. jaanuar 2009, kell 11:14 (UTC)
Sõna "Natsi-Saksamaa" kasutamine ei ole minu meelest õige. Pealkiri ei ole hea. Andres 1. veebruar 2009, kell 08:10 (UTC)
Ei ole hea pealkiri. Andres 16. aprill 2010, kell 09:09 (EEST)

"Wehrmacht'i Sõjakuriteod" äkki? Interviki lingid on osaliselt valed.--Kyng 16. aprill 2010, kell 09:56 (EEST)

: siin on vist see konks, et SS polnud formaalselt Wehrmachti osa. Ohpuu 16. aprill 2010, kell 10:50 (EEST)

:Sõjak. ei pannud ju toime ainult Wehrmacht vaid artikklisse koondunud näidetes enamjaolt Einzatzgrupped ja neile allunud abipolitseiüksused, nii et ei sobi Saksa armee sk, või genotsiidikuriteod vaid pealkiri peaks ju lähtuma neid suunanud natsionaalsotsialistliku parteist. vrdl Nõukogude sõjakuriteod, mis on ju üldnimetus NSV Liidu relvajõudude ja julgeolekuasutuste tegude kohta. Võib-olla Saksamaa relvajõudude sõjakuriteod Teise maailmasõja ajal?--Nosser 16. aprill 2010, kell 10:53 (EEST)

:: SS polnud Wehrmacht'i osa, aga selle sõjalised üksused (Waffen-SS) allusid Wehrmacht'i keskjuhatusele.--Kyng 16. aprill 2010, kell 15:41 (EEST)

Ebaproportsionaalselt palju on Leedust kirjutatud. Võiks lisaks kirjutada ka teistes riikides toimunust. Velirand (arutelu) 23. november 2014, kell 14:00 (EET)

Üleüldse - Eesti aladel toimunu kohta pole siin midagi. Sõjakuriteod on kas sõjavangide kallal toime pandud kuriteod (Tartu tankitõrjekraaavi massilised hukkamised), lubamatu sõjapidamismetoodika (Azaryčy sündmused) või sõjaväe vastu sooritatud rünnakute eest tsiviilelanikkonnale kätte tasumine (teadlik sõdimine vaenuliku riigi tsiviilelanikkonna vastu ehk näiteks Chatyń). Holokaust on inimsusvastane kuritegu, mitte sõjakuritegu. - Melilac (arutelu) 29. aprill 2020, kell 09:31 (EEST)

Ingliskeelne artikkel räägib Saksamaa keisririigi sõjakuritegudest Aafrikas ja I maailmasõjas ning Kolmanda Riigi sõjakuritegudest II maailmasõjas. Kaniivel (arutelu) 29. aprill 2020, kell 15:54 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Saksamaa sõjakuriteod Teise maailmasõja ajal


Arutelu:Emesene

Miks peaks üks tarkvara nimi olema väikese algustähega?--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 16:47 (UTC)

Seda ei ole kirjutaja välja mõelnud, vaata kodulehte. --Tiuks 18. jaanuar 2009, kell 16:49 (UTC)

:mis see koduleht asjasse puutub? Ma küsin artikli kirjutaja käest. Kui ta seda ei oska öelda, siis - oma viga...--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 16:52 (UTC)
"kopeerida ametliku Windows Live kliendi funktsioone" - plagiaat siis või?--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 16:50 (UTC)

Ei oska kommenteerida. Ma ei saagi aru, miks oleks vaja eelistada seda Windows Live Messengerile. Vahet ju pole ja mõlemad on tasuta. --Tiuks 18. jaanuar 2009, kell 16:56 (UTC)

:tegelikult kumab siit artiklist läbi "I hate Windows". Kui midagi muud pole selle programmi kohta öelda, et ta on MS vastava programmi koopia, siis võib rahumeelega kustutada. Ei midagi uut.--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 16:59 (UTC)

:ja veel lisaks. Kas me peame iga programmijupi kohta kirjutama artikli? Ma võiks siis sadu artikleid produtseerida, millel poleks mingit tähendust ja ajaksid inimesi ainult haigutama.--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 17:03 (UTC)

:: Need artiklid kõik olemas mitmes vikis ja seepärast ei näe kustutamisel mõtet. Haigutama võib olla tõesti ajavad. Eesmärgiks on kopeerida ametliku Windows Live kliendi funktsioone lihtsamal, puhtamal ja kasutajasõbralikumal viisil. --Tiuks 18. jaanuar 2009, kell 17:07 (UTC)

:::mis tähendab "puhtamal ... viisil" :rolleyes:--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 17:18 (UTC)
Mina ei näe põhjust kustutamiseks. Andres 18. jaanuar 2009, kell 17:08 (UTC)

võta Tucows ja muudkui aga vorbi. Enamik programme ei ole originaalsed.--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 17:13 (UTC)
Ka minu arvates artikkel tasub alles hoida (crossplatvorm ja gpl-i all nii et kui sa Linuxis tahad MSN-i kasutada siis teadmine sellise asja olemasolust kulub ära küll). Aga miks väikese tähega ei tea – kirjutati kunagi eMeSeNe nii et võib oletada -- Ahsoous 18. jaanuar 2009, kell 17:19 (UTC)

tüüpiline vabavaralise toodangu tekst. Isegi ei suudeta vältida üldiseid reklaamfraase - "puhtamal viisil". Täielik jaburus. Võiksid siis esitada koodijuppe, kus see "puhtamal" väljendub. Aga paraku, programeerimisest ei jagata midagi.--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 17:51 (UTC)

:: kle kui tahad saad selle programmi täieliku koodi alla tõmmata http://downloads.sourceforge.net/emesene/emesene-1.0.1.tar.gz  ja selle üle vaadata. microsofti oma sa vist kätte niisamuti ei saa - Ahsoous 18. jaanuar 2009, kell 18:00 (UTC)

::::milleks programmitekst, kui nad ütlevad, et "koopia"--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 18:04 (UTC)

:Väikese algustähega on arendajad seda ise alati kirjutanud (ja algselt oli see tõepoolest eMeSeNe). Puhtamal viisil selles suhtes, et uuemad WLM versioonid kipuvad liiga massiivseks ja ressursse nõudvaks minema. Üldiselt ei osanud oodatagi, et sellest nüüd niisugune poleemika tekib.--ReneP 18. jaanuar 2009, kell 18:01 (UTC)

::ja kui keegi arvab, et vabavaraline tekst on adekvaatne, siis heitku pilk Vladimir Nekrassovile--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 18:02 (UTC)

:::no mis tähendab "massiivseks"?--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 18:06 (UTC)

::::Graafiliselt ülepaisutatud ja keskpäraste masinate peal isegi liialt aeglane?--ReneP 18. jaanuar 2009, kell 18:08 (UTC)

:::::see tähendab, et programmi algoritm on saamatult koostatud. Väärib siis artiklit?--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 18:10 (UTC)

::::::Seda väitsid ainult sina praegu. Artikkel on mitmeplatvormilise progammi tutvustamiseks ja ma ei näe siin mingisugust probleemi. Aitäh.--ReneP 18. jaanuar 2009, kell 18:12 (UTC)

see väide, et kuskil keegi ütles, et mitmeplatvormiline, ei ole veel teatmeteose vääriline. Näiteks - Firefox ei ole võimeline pangaülekannetes digitaalset allkirja moodustama. Kas see ei ole Sinu jaoks probleem?--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 18:16 (UTC)

ok, ma kujutan ette, et Sul on mitmeid väiteid mitmeplatvormilisuse asjus, aga praegu on jutt Emesene'st. Kas see programm väärib tähelepanu ja kui, siis miks?--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 18:21 (UTC)

:Väärib täpselt sama palju tähelepanu nagu aMSN ja Jabber näiteks. Mis su probleem on?--ReneP 18. jaanuar 2009, kell 18:24 (UTC)

:: Ära pane tähele.

:: See on muidugi tõsi, et mõni lause siin on suht sisutu. Andres 18. jaanuar 2009, kell 18:26 (UTC)
Eesmärgiks on võimaldada ametliku Windows Live kliendi funktsioonide kasutamist lihtsamal, puhtamal ja kasutajasõbralikumal viisil.

:: See peaks olema asjalikum, konkreetsem, aga see on toimetamise küsimus. Andres 18. jaanuar 2009, kell 18:35 (UTC)
"Graafiliselt ülepaisutatud" - on peamine viga, mida algajate programeerijate poolt tehakse. Ei anta endale aru, et tänapäeva arvutites peamine koormus langeb videokaardile. Tsentraane protsessor tegelikult enamus aega molutab. Selleks, et selles veenduda, õpi C keel selgeks, lükka üks graafikaga seotud programm käima ja vaata bebuggerit. Miks peaks eesti viki propageerima saamatult tehtud programme.--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 18:31 (UTC)

Kuule, Hendrix, ära mine norimisega liiale. Kui tarvis, võib artiklis viidata kriitikale (mitte lihtsalt ise arvamust avaldada), aga seda programmi on ju võimalik täiustada. Samahästi võiks kritiseerida Vikipeediat, et ta on saamatult tehtud. Ongi muidugi, aga see ei tähenda, et temast ei võiks kirjutada. Andres 18. jaanuar 2009, kell 18:35 (UTC)

:tunnistan, et ei tea Jabberist mitte midagi. Aga kui ma nüüd lugesin, siis tekkis mul väike kahtlus järgmise väite suhtes - "Jabberil põhinev tarkvara jookseb tuhandetes serverites"--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 18:36 (UTC)

:: Pane see märkus vastavasse arutelusse. Siia see ei puutu. Andres 18. jaanuar 2009, kell 18:40 (UTC)

:::tuhandetes serverites? Antakse ka üldse endale aru, mida kirjutatakse.--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 18:46 (UTC)

:::: Palun jäta järele. Sa oled täna liiga palju õlut joonud:-) Andres 18. jaanuar 2009, kell 18:50 (UTC)

:::::ja kui isegi olen liiga palju õlut joonud, kas see sõltub mingilgi määral "Emesene"st. --Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 19:02 (UTC)

:"kasutajasõbralikumal viisil" - väide, mis on täielikult udu. Minge, palun, Linux'i keskonda ja siis hakake rääkima kasutajasõbralikusest. Üks, mis MS üleval hoiab, ongi kasutajasõbralikkus. Ma ei tahaks siin dispuuti alustada, ent Linux nõuab eelnevat tõsist kogemust arvuti alal.--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 18:44 (UTC)

::Kas nii väga ongi mõtet vahtu pritsida, kui endal ilmselgelt reaalne kogemus ja ülevaade puudub?--ReneP 18. jaanuar 2009, kell 18:58 (UTC)

Ma ei saa miskit parata, aga kahjuks jääb siit taas mulje sa Hendrix ei tea arvutitest just väga palju. Ja ole kena ära siis kritiseeri asju millest sa kuulnudki pole, neid asju on miljardeid. Ja tõesti pole suurt miskit parata, et kasvõi Google Talk (sa sellest oled kuulnud?) istub tegelikult Jabberi otsas  - Ahsoous 18. jaanuar 2009, kell 18:56 (UTC)

aga kui ma ütlen, et ma tean arvutitest üsna palju ja kui ma ütlen, ma suudan hallata arvuteid rahuldavalt. Mis see ütleb? Mitte midagi. Iga arvuti teemaline artikkel tuleb internetis läbi lugeda ja otsus vastu võtta. Aga kes seda teeb?--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 19:12 (UTC)
ReneP, kas on mõtet vahtu pritsida? Ei ole. Kirjuta üks asjalik artikkel, mis ei oleks udu?--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 19:12 (UTC)

: TEEN ettepaneku Hendrix mõneks ajaks blokeerida - las ta parem magab välja - Ahsoous 18. jaanuar 2009, kell 19:14 (UTC)

ära näe vaeva. Mul ei ole kohustust Eesti viks osaleda.--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 19:18 (UTC)

: Mul ka mitte, aga ausalt paha hakkab vaadates neid kommentaare - Ahsoous 18. jaanuar 2009, kell 19:26 (UTC)

::JA sa ütled, et oled puhas. Edukas variser--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 19:34 (UTC)

:::Äkki on keegi lihtsalt Hendrixi parooli teada saanud ja nüüd huiab siin? Igatahes kutsun üles siinset jauramist lõpetama.--WooteleF 18. jaanuar 2009, kell 19:39 (UTC)

Microsoft .NET messenger võrgustiku

See fraas tundub keeleliselt ebakorrektne. Et ma pole asjatundja, siis ei oska öelda, kuidas peaks sõnastama. Andres 18. jaanuar 2009, kell 20:46 (UTC)

:Korrigeerisin sõnastust.--ReneP 18. jaanuar 2009, kell 21:03 (UTC)

:: Ikka tundub ebakorrektne (just nagu oleks nimetav kääne omastava või sidekriipsu) asemel. Võib-olla "Microsofti"? Mis on .NET, kas Messenger on nimi või üldmõiste? Andres 18. jaanuar 2009, kell 21:12 (UTC)

:::e-teatmik IT-alastele terminitele on siin: http://vallaste.ee/, kust aga raske täpset leida. Peaks olema midagi sellist Microsoft'i .NET-messenger'i (seda sõna messenger peab kuidagi tõlkima) võrgustik --Dj Capricorn 18. jaanuar 2009, kell 21:27 (UTC)

:::Siin on see vähemalt just nii kirja pandud.--ReneP 18. jaanuar 2009, kell 23:11 (UTC)

:::: Kas mitte ei peaks olema "Microsofti .NET Messengeri"?

::::: .NET Messengeri ei ole olemas, inglise vikis on :en:Microsoft .NET Framework. (Microsoft’i .NET-platvormi infrastruktuur) .NET tähistab nii Microsoft’ilt pärinevat äristrateegiat kui ka Microsoft’i progammeerimistuge veebiteenustele (Vallaste lehelt otsinguga .NET). --Tiuks 19. jaanuar 2009, kell 10:06 (UTC)

::::: .NET Framework on tarkvara arendamiseks Microsofti platvormi(de)le ning sellel pole otseselt midagi pistmist .NET Messengeri teenustega (.NET sõnumiteenustega?). --ReneP 19. jaanuar 2009, kell 16:22 (UTC)

:::::: Sõnumiteenus on täitsa kasutatav sõna ja .NET Messenger Service võiks tõlkida .NET sõnumiteenus. --Tiuks 19. jaanuar 2009, kell 16:31 (UTC)

::::::: .NET Messenger Service on selle nimi. Seda pole tarvis tõlkida. Andres 19. jaanuar 2009, kell 19:50 (UTC)

::::::: ".NET sõnumiteenus" ei ole vist ka keeleliselt korrektne (kuidas seda tuleb hääldada?). Andres 19. jaanuar 2009, kell 19:52 (UTC)

:::::::: Arvutikeele tõlkimine käib pikka mööda ja seda pole veel tõesti tõlgitud.  Instant messaging on tõlgitud ja Instant messaging clients on meil tõlgitud kategoorias . Sõnumiteenus kõlab hoopis ilusamini kui  Messenger Service. Sõnumite Teenistus? ja MSN võrk. Kas me ise võime tõlkida, selles on küsimus. --Tiuks 19. jaanuar 2009, kell 20:30 (UTC)

::::::::: Minu meelest on nii, et üldmõiste puhul tuleks kasutada võimaluse korral tõlget (aga mitte ise terminit välja mõelda), nimed aga tuleks jätta tõlkimata (muidu oleks meil Microsofti asemel  Mikrotark või Mikropehme). Andres 19. jaanuar 2009, kell 20:38 (UTC)

Aga ikkagi, Hendrix Hendrixiks, ent väike algustäht lause alguses? Ma saan aru, et programmi autor tahtis väikest algustähte, ent kas meie oma keelereeglid ei näe mitte lause algusesse ette suurt? - Melilac (arutelu) 9. oktoober 2016, kell 19:46 (EEST)
-----------------
Kuna Windows Live on minu teada juba minevik, siis ehk ei kasutata ka kõnealust rakendust enam? Panin ajakohastamismalli, artikkel peaks olema ülevaatlikum (nt mingi ühe suvalise versiooni mainimine ei paista olevat õigustatud). Kui palju võis selle rakenduse kasutajaid olla? Millal arendus lõpetati (kui ikka on lõpetatud) jne. Kas enam uusimatel platvormidel töötabki?

@Tiuks: .NET Messenger on (oli) minu teada kaubamärk ja seda ei tohi tõlkida. Lisaks oleks sõnumiteenus see, mis inglises on messaging service, ja see ei ole mitte sama mis Messenger service. Kuriuss 8. jaanuar 2019, kell 14:56 (EET)


Arutelu:Mihhail Kalinin

Kas tema naine sündis Rakveres või Paides? Andres 19. jaanuar 2009, kell 08:50 (UTC)

Rakveres. Miacek ajas Wesenbergi ja Weissensteini segamini.--WooteleF 19. jaanuar 2009, kell 15:39 (UTC)

:Vastupidi. Ainsad lingid mis ma leidsin, räägivad Veisenšteinist . --Miacek 22. jaanuar 2009, kell 16:44 (UTC)

::Minu eelmine väide oli tõesti vale aga ma usun ka, et ta ei sündinud Paides. Kirikuraamatud tema sündi ei maini ning ma oleks nagu kunagi lugenud, et ta sündis kuskil mujal Järvamaal. Või oli ta ehk õigeusklikust perest? Nimi Katariina Loorberg ei välista ega kinnita seda.--WooteleF 22. jaanuar 2009, kell 16:47 (UTC)

::: Ainuke eestikeelne allikas, mille ma Google'ist leidsin, ütleb, et ta oli pärit Piibe maantee äärest. Arvan, et asja peaks uurima ning tema kohta ka artikli tegema. Andres 22. jaanuar 2009, kell 17:15 (UTC)

::::Ma üritan leida seda raamatut kust ma Kalinina sünni kohta lugesin. Kui raamatukokku lähen siis otsin üles.--WooteleF 22. jaanuar 2009, kell 17:55 (UTC)

Sündis kehviktalupoja perekonnas, töötas Peterburi tehastes treialina ja astus 1898 sots dem parteisse. Revolutsioonilise tegevuse pärast pagendatuna elas ta 1901-04 Tallinnas. Töötas tehases "Volta" ja raudteetehastes ning oli "Iskra" kaastööline ja levitaja (varjunimi August Tallinnast). Asutas põrandaaluse trükikoja. 1919 valiti Lenini ettepanekul kõrgeima seadusandliku ja korraldava asutuse Ülevenemaalise Kesktäitevkomitee esimeheks ja 1938 NSV Liidu Ülemnõukogude Presiidium esimeheks. Teoses "Kommunistlikust kasvatusest" selgitab ta kommunistliku kõlbuse põhimõtteid. Tema kohta "Mihhail Kalinin" (1979); D. Rudnev "Vaikne provintsilinn".ENEKE 2 lk 74 --kanakukk 22. jaanuar 2009, kell 17:25 (UTC).
Kalinini nime kandis Tallinna Elektrotehnikatehas (TET) ehk ESTEL, mitte elektrimasinate tehas "Volta". Mõlemas ettevõtted paiknesid Tallinna Kalinini rajoonis ehk Põhja Tallinnas. Täpsemalt vaata artiklist "Balti Raudtee Peatehased".

Palun paranda siin. Andres (arutelu) 14. mai 2012, kell 15:11 (EEST)
Tema abikaasa ristipoeg Leonhard Hunt läks 17. mail 1934 Eestist illegaalselt Nõukogude Liitu ja arreteeriti seal. Venesse õnne otsima! Rahvaleht, 23. jaanuar – 13. veebruar 1935, nr. 10–19. --IFrank (arutelu) 10. november 2013, kell 22:44 (EET)
----
"Ajalooline pärand" Minu meelest võiks selle alajaotuse pealkiri olla "Mälestuse jäädvustamine" Velirand (arutelu) 3. juuni 2015, kell 10:08 (EEST)
----
"Eesti parlamendisaadik Henn Põlluaas on Kalininit nimetanud Stalini käpiknukuks ja massimõrvariks." Kas see on ikka oluline ära märkida? Velirand (arutelu) 17. mai 2023, kell 09:43 (EEST)


Arutelu:Rjurikovitšid

kuni mongolite sissetungini. - ????!!!??--WooteleF 19. jaanuar 2009, kell 15:32 (UTC)
Siin tuleks selgitada mis nimekiri see on.--WooteleF 19. jaanuar 2009, kell 16:51 (UTC)

Rjuriku järeltulijate hulk ei piirdunud ainult valitsejatega, selle alla peaks minema ka terve rida vürsti- ja aadlisuguvõsasid.--The Prince of Tartu (arutelu) 31. märts 2018, kell 23:42 (EEST)


Arutelu:Kuldgloobus

Mallis olevad lingid aastaarvude alt võivad kergesti märkamata jääda. Andres 20. jaanuar 2009, kell 09:44 (UTC)

Hetkel on mallis osa inglise viki :en:Template:Golden Globe Awards Chron mallist. Võib panna loendi ette lingi "Tseremooniad". --Tiuks 20. jaanuar 2009, kell 10:31 (UTC)

Hello Estonian Wikipedia!
First, sorry for not speaking Estonian. There is an inconsistency in the titles of the year editions of the Golden Globe Awards. In the first seven editions, the year in the title is the year of the films, with the ceremony held one year later. For example 1949. aasta Kuldgloobuse auhinnad concerns films released in 1949, with the ceremony held in 1950. For the later editions this is the other way around. For example 1989. aasta Kuldgloobuse auhinnad concerns films released in 1988, with the ceremony held in 1989. It is possible to correct this issue?
Aitäh! - FakirNL (arutelu) 5. november 2014, kell 17:50 (EET)

Jah, see tuleb korda teha, kui pole juba tehtud. Andres (arutelu) 7. november 2014, kell 16:45 (EET)

: Tere? - FakirNL (arutelu) 11. juuni 2015, kell 18:45 (EEST)


Arutelu:Allüülrühm

Kas selline termin nagu allüülsus on kah olemas? --Dj Capricorn 20. jaanuar 2009, kell 11:22 (UTC)

See tundub mulle kunstlikuna. Andres 23. jaanuar 2009, kell 08:33 (UTC)
Minu arusaamise järgi artiklis teisel joonisel toodud ühend ei ole allüülne ühend, kui R on alküül nagu tavaliselt tähistatakse. Allüülne oleks see, kui R asemel on mingi funktsionaalrühm Y (Y = OH, OR, OCOH, Cl, Br jm).
Teiseks, minu arvates on "allüülne rühm" ainsuse vaste "allüülsed rühmad" ja mõlemad tähendavad asendusrühmadega allüülrühma.

Tegin vastavad parandused. Siin artiklis varem olnu väitel võib allüülne rühm tähendada ka 2-alkenüülrühma. Andres 26. jaanuar 2009, kell 14:38 (UTC)

Rootsi vikis on selline materjal. Panen selle siia, sest ma ei saa täpselt aru ning võin eksida.
''Allüülrühm võib [[resonants (keemia)|resonants]]i teel stabiliseerida [[karbokatioon]]e (stabilisatsioonienergia 20...22 kcal/mol<ref name="JOC">''J. Org. Chem'', Vol. 69, No. 3, '''2004''' Sid. 649</ref>), [[karbanioon]]e (stabilisatsioonienergia 17...18 kcal/mol<ref name="JOC" />) ja [[vaba radikaal|vabu radikaale]].
[[Pilt:Allylic resonance.png|375px|centre]]

Andres 23. jaanuar 2009, kell 08:33 (UTC)
----
Allüülsete rühmade kui allüülrühma üldistuse, allüülse asendi ja homoallüülse asendi kohta tuleb teha eraldi artiklid. Andres 23. jaanuar 2009, kell 08:43 (UTC)
Allüülsete rühmade definitsioon peaks olema põhjalikum. Andres 23. jaanuar 2009, kell 08:48 (UTC)


Kas ta on praeguse poliitikuga sugulane?--WooteleF 20. jaanuar 2009, kell 15:57 (UTC)

Ja oli ta tõesti sh-ga, mitte Ventšikov? --Oop 11. juuli 2011, kell 13:28 (EEST)
Millal ta Otepää linnapea jõudis olla, kui Album academicumis nii väidetakse? Ilmselt Saksa okupatsiooni ajal. Temani ei vii ühtegi linki. --IFrank (arutelu) 22. november 2013, kell 02:17 (EET)
Näiteks maini 1943 oli Otepää linnavanem (mitte linnapea) Valter Jalviste, seejärel A. Tiitsmaa. = Uus linnavanem. Eesti Sõna, 11. mai 1943, nr. 106, lk. 3. --IFrank (arutelu) 27. veebruar 2014, kell 20:31 (EET)

Tuleks ikkagi kindlaks teha (kasvõi pojalt küsides) täpne surmakuupäev ja millal ta Otepää linnapea oli.

Kui tõend puudub, siis tuleb panna viite küsimise märkus, mitte roosaks värvida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 4. mai 2017, kell 16:26 (EEST)

Jah ta on poliitik Trivimi Velliste isa.
Nimekujud enne 1935-38: Triwimi / Trivimi Wentschikow / Ventschikov.
Pärast nimede korrastamist: Trivimi Ventšikov
eestistatud nimi -> Trivimi Velliste
https://www.geni.com/people/Trivimi-Velliste-Sen/6000000046956501917
Eestistamine:
http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimemuutused/searchNimemuutused?vana=Ventshikov&uus=Velliste&q=1
Tegelikult Ventšikov -> Velliste
https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376235/323433/page/22
Trivimi Velliste isaks olek ei tee teda iseseisva artikli vääriliseks. See artikkel on siin olnud 11 aastat ja selle aja jooksul pole keegi vaevunud vastama, kas ja millal ta oli Otepää linnapea. --37.157.100.30 13. august 2020, kell 20:54 (EEST)
---
Kui pole üldarusaadav, milline okupatsioon oli järjekorras mitmes, siis pole vaja järjekorranumbrit kasutada. Eriti artiklis, mille peateema pole Nõukogude okupatsioon. Lingid peaks igal juhul olema läbipaistvad. Kaniivel (arutelu) 17. juuni 2021, kell 11:31 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Trivimi Velliste (Otepää linnapea)


Millest see artikkel räägib? Andres 20. jaanuar 2009, kell 21:04 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ga.webdom.net/References/Private_fund/CONTENTS/Guide_to_Collections/FUNDS54
** In Petrogradi erakorraline komisjon võitluseks kontrrevolutsiooni ja sabotaažiga on 2013-06-24 12:52:08, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Petrogradi erakorraline komisjon võitluseks kontrrevolutsiooni ja sabotaažiga on 2013-07-06 18:56:06, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:56 (EEST)
----
On Moskva Tšekaa, äkki siin võiks pealkiri sarnaselt olla? Adeliine 13. märts 2014, kell 01:08 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Petrogradi erakorraline komisjon võitluseks kontrrevolutsiooni ja sabotaažiga


Arutelu:Romanovid

sündinud Sophia Dorothea Augusta Luisa Württembergi printsessina.
Andres 21. jaanuar 2009, kell 11:20 (UTC)
Neid ei nimetatud ju enne 1917. aastat Romanoviteks. Fiktiivsete perekonnanimede lisamine on desorienteeriv. --Improvisaator 28. jaanuar 2009, kell 13:04 (UTC)

Kuidas neid siis eristada, kas jätta ainult eesnimed nagu koertel ja muudel koduloomadel? NOSSER 28. jaanuar 2009, kell 13:15 (UTC)

: Panna eesnimed (vahest ka isanimed, vene traditsiooni kohaselt), nagu kuningatel ja teistel... --Improvisaator 28. jaanuar 2009, kell 13:19 (UTC)

::Suurvürste kutsutigi ju vaid ees- ja isanime järgi.--WooteleF 28. jaanuar 2009, kell 17:12 (UTC)
Suguvõsade nimed lingista ainsuses. Andres 1. veebruar 2009, kell 13:42 (UTC)

Siin toodud naised väärivad kõik artiklit ja linkida tuleks isikutele, mitte suguvõsadele.--WooteleF 1. veebruar 2009, kell 15:23 (UTC)

: Kuidas tuleb naiste nimed linkida? Andres 1. veebruar 2009, kell 15:31 (UTC)

::Inglise vikis on kasutatud nende neiupõlvenimesid.--WooteleF 1. veebruar 2009, kell 15:37 (UTC)

::: Kas tuleks kasutada ka isanime? Andres 1. veebruar 2009, kell 15:46 (UTC)
1917. aastast hilisemate isikute nimetamise suhtes olen küll nõutu. --Improvisaator 13. märts 2009, kell 13:57 (UTC)

Arvan, et loendisse peaks jätma minimaalselt infot. Ainult nimi, eluaastad ja abikaasad.--WooteleF 15. juuni 2009, kell 11:11 (UTC)

Nõus. Aga et info kaduma ei läheks, teha kõigepealt artiklid. Andres 15. juuni 2009, kell 11:50 (UTC)

Viimati lisatud välislink ei ole asjakohane. See on nii sisult kui pealkirjalt eksitav.--WooteleF 24. mai 2010, kell 14:58 (EEST)

Suri Romanovite dünastia vanim liige - Postimees, 24. mai 2010 Miks eksitav? Välja võib muidugi võtta. Taivo 24. mai 2010, kell 21:38 (EEST)

:Ta ei kuulunud Romanovite dünastiasse ning kohe kindlasti ei olnud ta suguvõsa pea, nagu artikkel väidab.--WooteleF 25. mai 2010, kell 10:31 (EEST)

:: Artikkel ei väida, et ta oli suguvõsa pea. Andres 25. mai 2010, kell 11:45 (EEST)

:: Minu meelest on artikkel asjakohane, sest Leonida Georgijevnat on artiklis mainitud. Andres 25. mai 2010, kell 11:47 (EEST)

:::Väidab ju: Pärast ema Leonida surma sai Romanovite dünastia peaks suurvürstinna Maria Vladimirovna.--WooteleF 25. mai 2010, kell 15:54 (EEST)

:::: Tõepoolest, ma ei pannud seda tähele. Arvan, et see artikkel võiks siiski jääda, sest ta räägib Leonida Georgijevna surmast. See võiks ka olla viide. Andres 26. mai 2010, kell 10:11 (EEST)
===
Kuna ma ei oska seda viga ise parandada, siis juhin tähelepanu, et Anna I ja Jelizevata Petrovna vahele on kogemata sattunud Ivan IV ja ka link viib Ivan Julma juurde.

Aitäh! Parandasin. --Epp 8. juuni 2012, kell 10:00 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://pages.prodigy.net/ptheroff/gotha/russia.html
** In Romanovid on 2013-06-24 13:15:37, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Romanovid on 2013-07-06 22:46:37, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:46 (EEST)