Arutelu:Voldemar Eller

''Viimase väljaandja oli Maja- ja Krundiomanike Selts, asutaja ja sihiseadja Voldemar Eller. Paul Reeveer tegi moodsa kaane ja päismiku, Eller koostas selle sisu, tutvustades ajakohast arhitektuuri ja sisekujundust. Näiteks esimeses numbris 1939 juhiti tähelepanu Jaan Siiraku kavandatud moodsale mööblile, skulptor Juhan Raudsepa artikkel pealkirjaga  “Kuidas ja kuhu püstitame Vabadusmonumendi?” kõlab vägagi tänapäevaselt.  Arutlev artikkel vastas pealkirjas tõstatud küsimusele kategooriliselt – ainus mõeldav paik selleks on Harjumägi.
Need asjad võiksid minna artiklisse [[Majaomanik (ajakiri)]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. mai 2006, kell 13.14 (UTC)

Mul jääb praegu pooleli. Kasutamata materjal:
Heas eesti keeles kunstialaste artiklite kirjutamine ja avaldamine, loengute ettevalmistamine ning nende pidamine aastate jooksul Kunstifondi rändnäitustel, mõned esinemised raadios ja televisioonis näitavad andekat publitsisti. Kirjastuse "Kunst" kaudu avaldas ta Valter Jõeste monograafia ja sõlmis kirjastusega lepingu oma kadunud abikaasa, keraamika-kunstniku Valli Elleri materjalide põhjal ulatusliku keraamika-tehnoloogia õpiku koostamiseks. Käsikiri võeti vastu, tasuti honorar, aga raamat jäi kirjastuse poolt trükki andmata.
 V.Eller oli mitte ainult keeleuuenduse pooldaja, kasutas ja kasutab praegugi saksa ü asemel y
Kunstnik, publitsist ja kultuuritöötaja Voldemar Eller on Eesti Kunstnike Liidu ja Johannes Aaviku Seltsi eakaim liige. Personaalnäitus G-galeriis 25.03. – 13.04.2002 tõestas tema head vaimset ja loomingulist vormi kõrges eas,  sest näitusel oli ka vast- valminud lillemaal.  kunstnikuks valmistumine algas üle 80 aasta tagasi Ants Laikmaa ateljeekoolis. Aaviku Seltsi astus Voldemar Eller seltsi asutamisaastal 1992 ja

   Mis ametikohal Voldemar Eller ka iganes kuupalka ei teeninud, tegeles ta pidevalt kunstiga: akvarellis, joonistas, maalis, tegi monotüüpiaid, katsetas estampgraafikaga.
   Ta esines näitustel kohvikuis, Kunstihoones, Pärnu mnt kirjastusmajas jm, personaalnäitustega mitte väga tihti. Hilisemail aastail realiseeris oma töid ka Kunstifondi müügisalongide kaudu (mitmed sajad). Teistkordselt võeti ta Eesti Kunstnike Liitu vastu 1990. aastal.
   Voldemar Elleri kiindumus on kunst kui protsess ja ka teiste loodu nautimine. Kunstiga tegelemine on olnud talle rõõm, mis on andnud jõudu ja tuge elu raskeil hetkil. Veel 2003nda aasta suvel juhendas Eller üht noorterühma maastiku maalimisel.
   Ta on veendunud, et eestlaste elujõud avaldub loovuses - kunstis ja keeleloomes, eitamata leiundust. Sellepärast peab ta ka  Johannes Aaviku Seltsi tegevust oluliseks. Seltsi kümnenda tegevusaasta tähistamise puhul saatis ta kirjaliku tervituse “Keel ja meel meid hoiavad koos”: “Kuulun Johannes Aaviku Seltsi liikmeskonda, kelle organiseerijaks ja esimeheks on Helgi Vihma. Selts teeb hinnatavat tööd meie emakeele puhtuse ja kestvuse eest. See on omakorda üks põhilisi tingimusi meie eesti rahva püsimajäämiseks. Seltsi töö on just praegu väga oluline, sest poliitiline maastik neis küsimusis on vahelduv. Mitmete rahvaste keelte kasutamine ja selle kasutamise seadustega fikseerimine vajab kindlat kätt!” 11.nov 2002. Voldemar Eller.
Andres 9. mai 2006, kell 13.24 (UTC)
Küll neid linke jõuab veel moodustada. Ma alles õpin neid vahendeid tundma.
Tahtsin 14. mai juurest Voldemar Eller lingie teha nii-öelda index-lehekülje, kust lähevad igasugused lingid. Esimene Helgi Vihma artiklile,
siis võibolla nekroloogidele jne. Praegu on probleemiks, et see autori
käest saadud tekst ei lange kokku raamatus ilmunuga, kuna Maia Randma on seda
omakorda keeleliselt toimetnud. Autori arvates tuleks avaldada ilmunud tekst.
Nüüd on mul 2 võimalust, kas ajada täht-tähelt järge ja kogu tekst raamatuga
kooskõlla viia või saada toimetajalt lõplik variant.
Aga esialgu ei saanud ma taandridadegagi hakkama.
Skulptor Mari-Liis Tammi Kelder ja keraamik Aigi Orav tegid kahe peale
šamotist hauakivi Voldemar Ellerile Metsakalmistule, mille hiljuti paigaldasin. Tahaksin foto ka sellest üles riputada et kunstnikele reklaami
teha ja linke moodustada. Edaspidi võiks veelgi fotosid panna kasvõi näidiseid Voldemar Elleri maalidest.
Lugupidamisega  Arvo Eller

Tekstid, mille avaldamiseks GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsentsi all on autori luba olemas, võib avaldada Vikitekstides, mitte Vikipeedias. Kui Helgi Vihma artikli lõplik tekst on olemas, võime selle sinna üles panna. (Me võime aidata teksti trükise järgi sisestada.) Siis saab teha siia ka vastava välislingi. Sellesse artiklisse siin tuleb  koguda faktid Voldemar Elleri kohta ning kirjanduse (ja välislinkide) nimekiri. Eraldi indekslehekülge pole tarvis. Toon kogu artikli teksti üle siia aruteluleheküljele ning kustutan lehekülje, kus see tekst praegu peal on. Siis saab seda siin töödelda. Too pealkiri ei ole sobiv. Fotod skulptuurist ja maalidest saab panna üles siiasamasse artiklisse. Skulptoritele reklaami tegemine pole õige motiiv, küll aga õigustab hauasamba ülespanemist see, et hauasammas on artikli teemaga seotud.  Andres 9. mai 2006, kell 14.19 (UTC)

Helgi Vihma artikli tekst:

Kunstnik, publitsist ja kultuuritöötaja Voldemar Eller on Eesti Kunstnike Liidu ja Johannes Aaviku Seltsi eakaim liige. Personaalnäitus G-galeriis 25.03. – 13.04.2002 tõestas tema head vaimset ja loomingulist vormi kõrges eas,  sest näitusel oli ka vastvalminud lillemaal. Liigutav oli näituse avamisel näha Voldemar Elleri kohtumist oma  eakaaslase, samuti Aaviku seltsi liikme Linda Viidinguga. Elleri energia ja loovus on sundinud pintslit kätte võtma  palju aastakümneid - kunstnikuks valmistumine algas üle 80 aasta tagasi Ants Laikmaa ateljeekoolis. Aaviku Seltsi astus Voldemar Eller seltsi asutamisaastal 1992 ja sõitis takso või sõbra autoga seltsi koosolekule kuni viimase ajani. Aga alustagem  möödunud sajandi algusest.

Voldemar Eller on sündinud 14. mail 1906 Paliveres, kust perekond kolis Soonistesse. Isa töötas seal urjadnikuna ( maakordnik). Kooli saadeti ta 10-aastaselt Tallinna tädi Marie hoole alla vene algkooli Prohorova juurde, sealt hiljem Tallinna Aleksandri gümnaasiumi (Revel'skaja Aleksandrovskaja Gimnazija). Õppetöö toimus vene keeles ja teda kohustati isegi koju vanemaile kirjutama vene keeles. (Tal on neid kirju alles!).  1917. a  kolisid vanemad  Viljandisse,  kus ta järgmisel aastal astus Viljandi Eesti Haridusseltsi Reaalgümnaasiumi, hilisema nimega Viljandi Maakonna Reaalgümnaasium. Politseinikust isa suri Viljandis 1920.  a ja ema kolis kahe lapsega Tallinna. Siin astus Voldemar aastal 1921 Tallinna II Reaalkooli (hilisema nimega Tallinna Tehnika Gümnaasium), mille lõpetas 1926. Tallinnas alustas Voldemar Eller 1922. a ka kunstiõpinguid Ants Laikmaa  ateljeekoolis. Neli aastat kestnud koolipoisi õpingud Laikmaa kunstiateljees jäidki ainsaks regulaarseks kunstistuudiumiks tema elus. Kaasõpilased Aarne Miikmaa, Priidu Aavik, Enn Roos läksid Laikmaa juures õppimise järel Tartu Pallasesse, aga Voldemar Elleri valik oli teistsugune: ta astus Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kust  hiljem läks üle filosoofiateaduskonda keeli, kirjandust ja kunstiajalugu õppima. Ta ei saanud õppida pidevalt, sest pidi vahepeal läbi tegema sõjaväeteenistuse. Arhiivimaterjalidest selgub, et 13.09.1926 on V.Elleri dokumendid Tartu Ülikooli sisseastumiseks esitatud, õppemaks tasutud ja Eller  immatrikuleeritud. Aga juba järgmisel aastal oli ta pioneerpataljoni  “G” kompaniis ja 1927. aasta 22. detsembri käskkiri aspirantide kursustel kinnitab ülendamist noorem-allohvitseriks.

1928 toimus V.Elleri taasimmatrikuleerimine Tartu Ülikooli. Samal ajal töötas ta ühes Narva mnt äris kaubapakkijana ( oli vaja aidata ema ja nooremat venda) ja jõudis taas sooritada mõne eksami. Üliõpilasena laulis ta Akadeemilises Meeskooris ja oli  üliõpilsseltsi "Veljesto" liige. Nende kahe organisatsiooniga oli tal kogu elu palju ühiseid tegemisi ja esinemisi, kooriga ka välisreise. V.Eller ise on öelnud, et Veljestos valitses eriti rikas vaimne atmosfäär, mida ilmestas ka kunst, sest näiteks Ott Kangilaski oli veljestolane, rääkimata vaimselt säravast Johannes Aavikust ja paljudest tema mõttekaaslasist. V.Eller oli mitte ainult keeleuuenduse pooldaja, kes kasutas ja kasutab praegugi saksa ü asemel y nagu Põhjamaades ja nagu J.Aavik soovitas. V.Eller oli  ka 1927. aastal asutatud keeleuuendusühingu liige. Tal on säilinud Johannes Aaviku käega kirjutatud volitus liikmemaksude kogumiseks: “Volitan hra Voldemar Elleri (stud. jur.) vastu võtma Tartu Keeleuuendus-Yhingu liikmeilt nende liikmemaksu. Joh. Aavik, esimees. Tartus, 22. nov. 1931.”

Järgnenud töökohad olid otseselt või kaudselt seotud  kunstiga. 1936 – 1937 oli ta Rakenduskunstnike Ühingu asjaajaja. Tarbekunstis oli siis murranguline aeg.Ühingu eesmärk oli saksapärase ilustusstiili kõrvaletõrjumine ja tänapäevase eesti tarbekunsti edendamine. Sellega tegelesid Adamson-Eric, Günther Reindorff jt ja see töö tundus Ellerile huvitav ning vajalik. RaKÜs tegutsedes toetas ja propageeris ta nende uuemaid saavutusi ja tutvus lähemalt ka oma tulevase abikaasa, keraamik Valli Talvikuga, kes töötas tollal Riigi Kunsttööstuskoolis ja kellest kujunes eesti keraamikakunsti rajajaid.

Voldemar Eller toimis tegusalt ka ajakirjanduse alal. Ta oli ajakirja Nädal Pildis tehniline toimetaja ja ajakirja Majaomanik tegevtoimetaja. Viimase väljaandja oli Maja- ja Krundiomanike Selts, asutaja ja sihiseadja Voldemar Eller. Paul Reeveer tegi moodsa kaane ja päismiku, Eller koostas selle sisu, tutvustades ajakohast arhitektuuri ja sisekujundust. Näiteks esimeses numbris 1939 juhiti tähelepanu Jaan Siiraku kavandatud moodsale mööblile, skulptor Juhan Raudsepa artikkel pealkirjaga  “Kuidas ja kuhu püstitame Vabadusmonumendi?” kõlab vägagi tänapäevaselt.  Arutlev artikkel vastas pealkirjas tõstatud küsimusele kategooriliselt – ainus mõeldav paik selleks on Harjumägi. Kahjuks ei õnnestunud Vabadusmonumenti püstitada ning lühikeseks jäi ka ajakirja iga.

Voldemar Elleri kõige tegusamad eluaastad möödusid nõukogude võimu perioodil, mil enesealgatuslikud võimalused olid vägagi piiratud või olematud. Ta sai tööd tehnilise toimetajana, kunstimuuseumi vanemteadurina, näituste kujundajana, Arhiivide Valitsuse koosseisus teadustöötajana. Kuigi Voldemar Eller ei astunud komparteisse, töötas ta ometi päris nõudlikel ametikohtadel: oli Tallinna Linnamuuseumi direktor (1950 – 1955) ning seejärel ligi kümme aastat Arhiivide Valitsuse vanemteadur ja kino-, foto-, fono-osakonna juhataja. Nende ametite pidamine oli üpris komplitseeritud, sest toonane juhtiv koht eeldas komparteilisust. Oli ka otsest hirmu: kord sõitis must auto muuseumi ukse ette ja Eller arvas, et “Nüüd on minek”,  sest ta oli ostnud muuseumile sarja fotosid, millel jäädvustatud märtsipommitamise ajal põlev Tallinn ja varemed. Julgeolekut oli sellest informeeritud ja nüüd tuldi  “kahtlasi fotosid” otsima. Et mõnel fotol oli näha jooksvaid inimesi ja mõnda mundris saksa sõjaväelast, siis V.Eller seletas, et need fotod näitavad sakslaste paanikat Punaarmee rünnaku puhul ja niisuguste fotode õige koht on muuseumis. Nii hädise seletusega siiski seekord lepiti. Kuid fakt iseenesest näitab, et isegi arhiivides polnud dokumendid kaitstud.

V.Eller võttis osa ka Maneeži tänava Riikliku Arhiivi hoone projekteerimisest (allkiri projektil). Tema töö oli eriti kino-, foto- ja restaureerimisruumide projekteerimine koos aparaatide paigutusega.

1960ndate aastate teisel poolel pääses ta kunstile lähemale – ta oli Kunstifondi teadlane, rändnäituste direktor ja lektor. Heas eesti keeles kunstialaste artiklite kirjutamine ja avaldamine, loengute ettevalmistamine ning nende pidamine aastate jooksul Kunstifondi rändnäitustel, mõned esinemised raadios ja televisioonis näitavad andekat publitsisti. Kirjastuse "Kunst" kaudu avaldas ta Valter Jõeste monograafia ja sõlmis kirjastusega lepingu oma kadunud abikaasa, keraamiku Valli Elleri materjalide põhjal ulatusliku keraamika-tehnoloogia õpiku koostamiseks. Käsikiri võeti vastu, tasuti honorar, aga raamat jäi kirjastuse poolt trükki andmata.

Ta esines näitustel kohvikuis, Kunstihoones, Pärnu mnt kirjastusmajas jm, personaalnäitustega Tallinnas, nt 1996 ja 2002, Võsul, Pühajärvel. Ta on realiseerinud oma töid ka Kunstifondi müügisalongide kaudu. Aastail 1944-47 kuulus Kunstnike Liitu ja võeti uuesti selle liikmeks 1990. aastal.

Ta on veendunud, et eestlaste elujõud avaldub loovuses - kunstis ja keeleloomes, eitamata leiundust. Sellepärast pidas ta ka  Johannes Aaviku Seltsi tegevust oluliseks. Seltsi kümnenda tegevusaasta tähistamise puhul saatis ta kirjaliku tervituse “Keel ja meel meid hoiavad koos”: “Kuulun Johannes Aaviku Seltsi liikmeskonda, kelle organiseerijaks ja esimeheks on Helgi Vihma. Selts teeb hinnatavat tööd meie emakeele puhtuse ja kestvuse eest. See on omakorda üks põhilisi tingimusi meie eesti rahva püsimajäämiseks. Seltsi töö on just praegu väga oluline, sest poliitiline maastik neis küsimusis on vahelduv. Mitmete rahvaste keelte kasutamine ja selle kasutamise seadustega fikseerimine vajab kindlat kätt!” 11.nov 2002. Voldemar Eller.

::Voldemar Eller lahkus meie hulgast enne raamatu ilmumist 28. mail 2004. a.
Andres 9. mai 2006, kell 14.21 (UTC)
----

Olen siiralt üllatunud, et leidub entusiast, kes kohe poole päevaga minu isa elulookirjelduse valmis treib :-o
Minu ettekujutus elulookirjeldusest on siiski veidi teistsugune. Parem oleks, kui seda teeks võimaluse korral inimene, kes teda tundis ning veelgi parem kui kirjeldatav kirjeldusega ka ise nõus on. Siis ei juhtu selliseid jaburdusi nagu:
> Voldemar Eller oli abielus keraamik Valli Talvikuga, kellega ta tutvus Rakenduskunstnike Ühingus töötades.
Voldemar Eller oli abielus minu emaga, Valli Elleriga, sest keraamik Valli,
neiupõlvenimega Neuhaus, võttis kohe abielu registreerimisel uue nime Eller.
6 aastat enne seda oli Valli abielus kunstnik Herman Talvikuga (31.05.1906 - 11.01.1984)ja kelle sünnist möödub muide samuti sel kuul 100 aastat. Iseasi on et kas seda fakti on vaja afišeerida.

Püüdsin lihtsalt tekitada Helgi Vihma artiklis sisalduva info põhjal entsüklopeediaartikli. Selles ei saa esituslaad kattuda juubeliartikli esituslaadiga, samuti ei saa see olla kirjutatud mingist seisukohast, näiteks Johannes Aaviku Seltsi vaatevinklist. Samuti on Vikipeedia artiklit võimalik täiendada ja toimetada ning see on linkide ning muu Vikipeedia atribuutikaga varustatud. Seetõttu peab Vikipeedia artikli tekst kindlasti erinema Helgi Vihma artikli tekstist. Küll aga võib avaldada  Helgi Vihma artikli Vikipeedia sõsarprojektis Vikitekstides (eeldusel, et Helgi Vihma annab selleks litsentsi) ning paigutada sellesse artiklisse siin lingi sinna.

Vikipeediat ei tehta originaaluurimuste, vaid avalike allikate  põhjal. Vikipeedia artiklid on oma olemuselt referaadid. Seetõttu  ei ole minu meelest asjakohane  nõuda, et kirjutajad tunneksid isiklikult inimest, kellest  nad kirjutavad. Tähtis on, et kirjutatu peaks paika. Kui midagi on valesti, siis tuleb see parandada. Ei saa nõuda, et esitus jätaks mingi kindla mulje. Esitus peab olema neutraalne (erapooletu). Aga loomulikult, mida asjatundlikumad on kirjutajad, seda parem. Asjatundjate abi on teretulnud.

Millega peaks kirjeldatav ise nõus olema? Kui tegu on faktivigadega, siis võib kirjeldatav neile muidugi tähelepanu juhtida ja sel juhul need ka parandatakse. Eesituslaad, hinnangud ja faktide valik on aga asjad, milles kirjeldataval ei tohiks olla sõnaõigust, sest muidu võiks igaüks Vikipeedia abil luua endast sellise pildi, mis on talle meelepärane. Saan muidugi aru, et on eraelulisi seiku, mida ei taheta afišeerida, ent kui need juba on avalikult teatavaks saanud, siis ei saa neid enam "purki tagasi panna".

Aitäh märkuse eest, mis puudutab Voldemar Elleri abikaasat. Ma kirjutan sinna "Vaike Talviku" asemel "Vaike Eller". Tema varasem abielu sellesse artiklisse ei puutu.  Andres 10. mai 2006, kell 16.10 (UTC)
Mis aga autorõigustesse puutub, siis vaevalt et Helgi Vihmale meeldib, kui tema tervikliku uurimuse kontekstist on vaid üksikuid fakte kirjeldavad laused välja rebitud ja mingiks rosoljeks kokku mixitud.

Entsüklopeediaartiklis võib ju kasutada neidsamu fakte, mida Helgi Vihmagi on kasutanud. Neid võib ju järjestada ka teisiti, kui Helgi Vihma seda on teinud. Autoriõiguste vastane oleks just nende samasugune järjestamine, sest autoriõigused puudutavad materjali kirjanduslikku esitust, mitte fakte. Peale selle võib siin ju põhimõtteliselt kasutada ka muid allikaid.
Minu kontseptsioon oli sootuks teistsugune. Elulookirjeldus erineb CV'st selle poolest, et elulookirjelduses enamasti ka põhjendatakse, miks inimene on nii või teisiti elus käitunud. Elulookirjelduse tegemine on väga töömahukas ja seda poole päevaga valmis ei saa. Seepärast ma mõtlesin ära kasutada pr Helgi Vihma poolt trükis avaldatud uurimuse, tehes sellest hüperteksti kõikide vajalike sise- või välislinkidega. Teatmeteoste puhul on aga oluline info kiire kättesaadavus, siis mina ei paigutaks põhileheküljele mingit igavat elulugu, kui igal lehekülje külastajal võivad olla hoopis omad huvid. (Näidised loomingust, mälestused Uku Masingust, Laikmaast, Wiiraltist, linnamuuseumist, keskarhiivist või mis iganes). Inimese elulugusid saab kirjutada kümneid sõltuvlt millise mätta otsast vaadata. Helgi Vihma vaatas seda veidi Aaviku Seltsi ja ka Veljesto poole pealt. Seda mõistab ka lugeja. Selle valmimine võttis mitu aastat aega. Mina edastasin hulga e-meilidega  fakte, mida ma oma isa käest kontrollimiseks ja täpsususeks üle küsisin.

Vikipeedia kui tervik esitab materjali kõikvõimalike asjade kohta. Vikipeedia loogika järgi peaks igast asjast rääkima eelkõige artiklis, mis spetsiaalselt sellele asjale on pühendatud. Kui osutub, et mõne asja õigeks mõistmiseks on tingimata tarvis rõhutada ka muudesse asjadesse puutuvaid seiku, siis tuleb seda ka teha.

Kui paigutada Helgi Vihma artikkel Vikitekstidesse, siis sinna mingeid hüperlinke teha ei saa. Küll aga saab neid teha siia. Just selle võimaluse tõttu ei olegi vaja kõikidest asjadest rääkida ühes artiklis.

Kuidas põhjendada, miks inimene on nii või teisiti käitunud? Saab viidata kas inimese enda või kellegi teise kommentaaridele. Kindlakstehtavat tõde selles asjas ei ole, sest tõlgendused on subjektiivsed. Muidugi võib artikklis sellistele tõlgendustele viidata.

Kui on olemas lisamaterjali, mida saab GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsentsi tingimustel avaldada, siis ka selle saab avaldada Vikitekstides ja lingid siia paigutada.

Elulookirjeldus ei pruugi kunagi valmis saada. Püüdsin ainult  Helgi Vihma artiklis esitatud faktimaterjali kronoloogiliselt ja temaatiliselt järjestada. Tegin seda pisut aega, ja see jäi mul pooleli. Hiljem võin seda jätkata, või teeb seda keegi teine. On ju arusaadav, et kui materjal on juba kogutud, siis ei võta selle esitamine nii palju aega, kui võttis kogumine. Andres 10. mai 2006, kell 16.27 (UTC)
Helgi Vihma lisas omalt poolt kontrollitud teavet. Isa ise oli tekstiga päri. Pr Maia Randma tegi veel enne trükkilaskmist keelelise korrektuuri. Nagu täna selgus, ei saa ma tema käest artikli lõplikku teksti digitaalsel kujul :-(
Üks võimalus oleks see artikkel raamatust sisse skaneerida ja siis programm, mis teksti tunneb, sellele kallale lasta. Aga seegi tehnika nõuab ikkagi tulemuse läbilugemist. Viimane võimalus on muidugi veel käsitöö ja ma võtaksin rõõmuga abipakkumise vastu.

Kui ma saan raamatukogust selle artikli kätte, siis ei ole kuigi suur vaev siinne tekst artikli tekstiga vastavusse viia. Andres 10. mai 2006, kell 16.36 (UTC)

Indekslehe (pealehe) kontseptsioon meeldib mulle selle pärast, et sinna on lihtne tagasi tulla ja mõnd teist haru pidi otsima minna. Välislinkidega on tihti nii, et ei oskagi enam lähtekohta tagasi pöörduda. Mina ei peneks isegi CV'd sellele lehele, vaid teeksin selleks lingi, näitena Talviku CV:     http://www.vaal.ee/est/galerii/naitus/cv/one/article_id-276
Pealegi on siis lihtne edaspidi täiendavaid lehekülgi ja linke lisada. Tänapäeval ei tohiks enam kettaruum probleemiks olla.

Vikipeedia artikkel peab ikkagi olema üles ehitatud Vikipeedia üldisele ülesehitusele vastavalt. Indekslehe kontseptsioonist ei tea ma midagi, aga selleks et siia tagasi tulla, tuleb kasutada "Back"-nuppu, ja kui ollakse ära eksinud, tuleb tulla Vikipeediasse ja sisestada otsingusse "Voldemar Eller". Andres 10. mai 2006, kell 16.36 (UTC)
Hauakivi loonud kunstnike reklaamimist ei maksa sõna-sõnalt võtta. Ma pidasin vaid silmas seda, et otsingumootrid ka selle fakti üles leiaksid kas Aigi Orav või Mari-Liis Tammi märksõna kasutades. Aga paikneda võiks see jällegi eraldi laheküljel, et see ei jääks ette neile, keda see ei huvita. index.html ehk sisukord võiks olla selline lühikene leht, mis mahub ekraanile tervenisti ja et teda ei pea skrollima.

Otsingumootorid leiavad selle fakti muidugi üles. Aga monumendi autorite kohta saab teha ka artiklid, kus on samuti võimalik seda fakti mainida. Hauamonumendi foto sobiks sellesse artiklisse igatahes küll. Andres 10. mai 2006, kell 16.36 (UTC)
Palun vabanust, sest ma ei tea wikepedia struktuuri ja võimalusi. Mulle jäi arusaamatuks märksõnade süsteem. Püüdsin tekitada märksõna, mis ise sisaldas märksõna ja see ei õnnestunud. Paistab, et ka liiga pikka märksõna ei saa moodustada. Voldemar Ellereid on veel teisigi ja kui mõni neist lisandub, siis kuidas hoiduda segadustest sest nagu ma aru saan, kehtivad märksõnasd üle terve Wikipedia?
Lugupidamisega Arvo Eller

Kui on nimekaime, kellest samuti tasub artiklid kirjutada, siis saab artiklite pealkirju eristada täpsustavate märkuste abil sulgudes. Vaata näiteks Jüri Kivimäe. Pikki märksõnu saab moodustada küll, kuid üldjuhul ei ole sellel mõtel. Ühte märksõna teise sisse ei saa panna. Andres 10. mai 2006, kell 16.36 (UTC)
Aitähh abi eest. Loodan et saan kõnealuse raamatuartikli homme skaneeritud ja digitaalseks teisendatud. Raamatus on ka fotod, millest ühe võiks siis Helgi Vihma kirjutisele (mille loomine ei olnud kuidagimoodi mingi juubeliga seatud) lisada. Fakte Volli Elleri loomingu, näituste, kirjutiste ja mida iganes kohta võin tuua veel kuhjaga. Mina ise poleks küll seda kõike ühte artiklisse kuhjanud ja kahju et Helgi Vihma artiklis esinevatelt märksõnadelt viiteid teha ei saa. Lisan siia ühe fakte sisaldava nekroloogi.
Voldemar Eller 14. V 1906 – 28. V 2004
(reede, 04 juuni 2004) -
On lahkunud Eesti Kunstnike Liidu vanim liige, maalija ning kunstiajaloolane Voldemar Eller. Sündinud Paliveres, õppis ta
1922. – 26. aastani Ants Laikmaa ateljeekoolis. Ta oli viimane maestro õpilastest, võttes kuni 1996. aastani osa kõigist
Laikmaa mälestuseks korraldatud üritustest. Aastail 1926 – 38 õppis ta vaheaegadega Tartu ülikooli filosoofiateaduskonnas,
ühtlasi ka Riigi Kunsttööstuskoolis skulptuuri Voldemar Melliku juhendamisel. On töötanud RaKÜs, Kunstifondis, Eesti
Kunstimuuseumis vanemteadurina, Tallinna Linnamuuseumis direktorina (1950 – 55) ja Arhiivide Valitsuses. Kuulus Eesti
Kunstnike Liitu ja üliõpilasseltsi Veljesto.
Voldemar Eller on avaldanud arvukalt artikleid, kirjutanud nahakunstnik Valter Jõeste monograafia (1971). 1939. aastal
käis koos abikaasa keraamik Valli Elleriga Pariisis, kus tutvus Eduard Wiiraltiga. Ta hoidis hoolikalt Valli Elleri pärandit ning
aitas kaasa tema näituse korraldamisele Kristjan Raua majamuuseumis aastail 2000-2001.
Voldemar Elleri þanriliselt mitmekesises loomingus on kesksel kohal maastik – heledates toonides, valgusküllane,
harmoonilise elutunnetusega. Kunstnik töötas ka kõrges vanuses. Alates 1966. aastast toimunud isiknäitustest oli viimane
2002. aastal Samba galeriis, hõlmates ka samal aastal loodut.
Voldemar Eller sängitati mulda 1. juunil Metsakalmistule.
Eesti Kunstnike LiitMaalikunstnike LiitKunstiteadlaste ÜhendusEesti KunstimuuseumTartu Kunstimuuseum
http://www.openoffice.ee/cms - Kultuurileht SIRP Powered by Mambo Open Source Generated: 9 June, 2004, 14:37
 Ja veel teisegi
Voldemar Eller 14. V 1906 – 28. V 2004 Ilmunud: reede, 04 juuni 2004On lahkunud Eesti Kunstnike Liidu vanim liige, maalija ning kunstiajaloolane Voldemar Eller. Sündinud Paliveres, õppis ta 1922. – 26. aastani Ants Laikmaa ateljeekoolis. Ta oli viimane maestro õpilastest, võttes kuni 1996. aastani osa kõigist Laikmaa mälestuseks korraldatud üritustest. Aastail 1926 – 38 õppis ta vaheaegadega Tartu ülikooli filosoofiateaduskonnas, ühtlasi ka Riigi Kunsttööstuskoolis skulptuuri Voldemar Melliku juhendamisel. On töötanud RaKÜs, Kunstifondis, Eesti Kunstimuuseumis vanemteadurina, Tallinna Linnamuuseumis direktorina (1950 – 55) ja Arhiivide Valitsuses. Kuulus Eesti Kunstnike Liitu ja üliõpilasseltsi Veljesto.Voldemar Eller on avaldanud arvukalt artikleid, kirjutanud nahakunstnik Valter Jõeste monograafia (1971). 1939. aastal käis koos abikaasa keraamik Valli Elleriga Pariisis, kus tutvus Eduard Wiiraltiga. Ta hoidis hoolikalt Valli Elleri pärandit ning aitas kaasa tema näituse korraldamisele Kristjan Raua majamuuseumis aastail 2000-2001.Voldemar Elleri þanriliselt mitmekesises loomingus on kesksel kohal maastik – heledates toonides, valgusküllane, harmoonilise elutunnetusega. Kunstnik töötas ka kõrges vanuses. Alates 1966. aastast toimunud isiknäitustest oli viimane 2002. aastal Samba galeriis, hõlmates ka samal aastal loodut.Voldemar Eller sängitati mulda 1. juunil Metsakalmistule.Eesti Kunstnike LiitMaalikunstnike LiitKunstiteadlaste ÜhendusEesti KunstimuuseumTartu Kunstimuuseum
LR- 11. mai 2006, kell 13.44 (UTC)

Ma katsun sedamööda, kuidas mahti saan, artikli esialgse redaktsiooni valmis kirjutada. Kui artikkel osutub liiga pikaks, võib põhimõtteliselt muidugi osa sellest ka eraldi artiklitesse panna, kuid esialgu tundub mulle, et selleks vajadust ei ole. Artikli huvitavamaks tegemiseks saab esiteks vähem kuivi detaile lisada ja teiseks materjali niimoodi ümber korraldada, et kuivem teatmematerjal jääks eraldi alajaotustesse.

Ah jaa. Selleks et Helgi Vihma artiklit  Vikitekstides avaldada, on kindlasti tarvis autori nõusolekut see vastava litsentsi alla amda. Tõenäoliselt on ka hauamonumendi pildi avaldamiseks tarvis monumendi autorite (siin võin küll eksida) ja fotograafi luba. Voldemar Elleri piltide reproduktsioonide avaldamiseks on tarvis autoriõiguste valdaja luba (ma ei tea, kuidas on lood fotograafiga). Andres 11. mai 2006, kell 19.02 (UTC)

Jüri Haini intervjuu Voldemar Elleriga. Ilmunud 14.06.2002 ajalehes SIRP:
http://www.sirp.ee/2002/14.06.02/Kunst/kunst1-1.html
LR- 12. mai 2006, kell 07.42 (UTC)

Laikmaa õpilane

Voldemar Eller

90-aastane
14. mail tähistas Tallinnas oma
90. sünnipäeva vanim veel elav
Ants Laikmaa õpilane, kunstnik ja
kultuuritegelane Voldemar Eller.
Juubilar on lõpetanud Tallinna
Teise Reaalkooli ning õppinud
Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas
kunstiajalugu, keeli ja kirjandust.
1922. aastal astus Ants
Laikmaa stuudiosse, kus õppis ligi
viis aastat. Hiljem jätkas Eller oma
õpinguid Riigi Kunstitööstuskoolis
skulptor Voldemar Melliku juures.
On töötanud Töölisühingute
Keskliidu sekretärina, rakenduskunsti
ühingu "RaKÜ" sekretärina,
ajakirjade "nädal Pildis" ja
"Nõukogude Kultuur" toimetuse
liikmena, kunstifondi sektori juhatajana
ja rändnäituste direktorina,
Tallinna Kunstimuuseomis, Keskarhiivis
ja Arhiivide valitsuses
ning olnud aastail 1950-1955
Tallinna Linnamuuseumi direktor.
Kunstnikuna avanesid ta silmad
1939. a. Pariisi-reisil, nähes maailma
meistrite töid originaalseina.
Oma 30ndast eluaastast peale on
ta maalinud ja joonistanud, kuid
pensionärina on ta pühendunud ainult
kunstile, maalides õlis ja akvarellis
kokku kuni paarsada maastikku,
portreed, natüürmorti ja akti. Nii
ta on esinenud näitustel, pidanud
loenguid ja avaldanud artikleid.
Veel nüüdki andsid tema maalid
"Figuratsioon" ja "Abstraktsioon"
näitusel tunnistust ta aktiivsusest.
Oma kunstnikukarjääri
põhjenduseks ta ütleb , et joonistamine
meeldis juba nooruses. Gümnaasiumi
teises klassis olles astus ka Laikmaa
stuudiosse kunsti õppima.
Ta hindab Ants Laikmaad haruldase
õppejõuna, kes nakatas õpilasi
oma optimismiga öeldes neile,
et "loodus on kunsti õpetaja, minu
ülesanne on ainult avada teie silmi
looduse mõistmiseks ja õigesti
nägemiseks". V,Eller ütleb, et ta
õpetas ka inimesi õigesti nägema ja
mõistma. Ta stuudio oli nagu
klubi, kus joodi koos kohvi ja
vaieldi kunsti ning ilmaelu üle.
(ET/HO)

Ma ei oska allakirjutanuid dešifreerida, kuid
arvan, et selle lehevälajlõike saatis Vollile
pr.Hildegard Rink. (Saaks ta tütre e-maili
kasutades vajadusel järele uurida).
LR- 14. mai 2006, kell 19.08 (UTC)

Toronto "Vaba Eestlane"  16. 07. 1996 rubriigist KULTUUR

Tegin täna 700 kBaidise foto ning et lahakülje laadimine aeglaseks ei muutuks, siis tegin tast vähendatud koopia ja upload'isin. Tahaks et sellele klikkides näeks ka pilti täise suuruses aga esialgu ei oska seda veel teha. Kui ma teen lihtsalt niimoodi
 kas siis  tuleb link või pilt või ei seota üldse ?
LR- 14. mai 2006, kell 20.02 (UTC)

Mul polnud OCR (Optical Character Recognitsion) programmi, mis tunneks täpitähti ning tekstiks teisendus oleks võtnud veelgi rohkem aega, kui käsitsi paranduste sisseviimine.
Õnneks on Adobe Acrobat Reader kõigile kasutajatele tasuta kättesaadav nii et kui sinna teksti niikuinii linke sisse kirjutada ei või, siis minugipoolest võib see ka selliseks jääda.
Kellel vaja, küll see ka need 333 kB alla laetud küll.
Ainult et kuidas sellele H.Vihma_txt.pdf failile viidata?
Kas näiteks #redirect H.Vihma_txt.pdf ?
LR- 15. mai 2006, kell 07.12 (UTC)

skaneerisin Helgi Vihma uurimuse *.pdf pildina

Proovin seekord järgmiselt:
http://upload.wikimedia.org/wikipedia/et/1/16/H.Vihma_txt.pdf
Õnnestus üles leida :-)
LR- 15. mai 2006, kell 07.44 (UTC)
----
Võrdlesin artikli teksti pdf-pildiga ja tegin parandused. Nüüd on tarvis saada Helgi Vihmalt nõusolek artikli avaldamiseks GNU FDL litsentsi tingimustel. Paneme teksti Vikitekstidesse ja  kustutame pdf-teksti. Andres 15. mai 2006, kell 13.53 (UTC)
----
Mis aastal Voldemar Eller abiellus? Ühe nekroloogi järgi käis ta koos abikaasa Valli  Elleriga 1939 Pariisis. ENE 1. väljaande järgi on Valli Elleril see perekonnanimi alates 1942. aastast. Andres 15. mai 2006, kell 14.19 (UTC)
Kas 2002. aasta isiknäitus toimus G-galeriis või Samba Galeriis? Andres 15. mai 2006, kell 14.21 (UTC)
Kas Voldemar Eller õppis juurat või on see Johannes Aaviku eksitus? Andres 15. mai 2006, kell 14.37 (UTC)

Volli tegi Valli hauakivi pareljeefi plastiliinist ning me koos võtsime sellest kipsvormi. Kunstikombinaadis topiti šamott, klasuuriti sealses toodangus hästi äraproovitud nn kivihalli glasuuriga ja põletati (kõrgekuumus). Kahjuks natuke palju, sest glasuur hakkas vooalma ja tulid kollased nired.
Mari-Liis tegi Volli pareljeefi ning kipsvormi oma kodus.
Aigi tegi ülejäänud töö Pikk tn 33 kauplus-töökojas või kuidas seda nimetatigi.

Kirjutasin pildiallkirja pildilehekülje alusel. Kui seal on midagi valesti, tuleb ka seal ära parandada. Andres 16. mai 2006, kell 06.32 (UTC)
Helgi Vihma oli nõus artikli ülesriputamisega, kui tekst on autentne raamatus trükituga. Kui te seda ei usu, siis ma katsun teda ennast paluda siin sõna võtma (ma ei saa ju siin avaldada tema meiliaadressi ega telefoninumbrit).
Küllap käis Voldemar Eller 1939. aastal Pariisis koos proua Valli Talvikuga aga registreeris abielu 1942. aastal (püüan täpsemalt järele uurida), sest mina sündisin sama aasta jõululaupäeval.
Voldemar Eller alustas minuteada õpinguid Tartu Ülikoolis arstiteadusest mis talle aga vastu hakkas. Pärast seda õppis ta vahelduva eduga veel üht teist ja kolmandat (Helgi Vihmal on sellest vist isegi parem ülevaade).
Personaalnäitus Sambas oli 1996 ning G-galeriis 2002. Aga parem ma toksin sisse midagi CV taolist, mis viimati näitusel üles oli riputatud.
LR- 15. mai 2006, kell 21.58 (UTC)

Lühiandmeid elu- ja loominguloost
Voldemar Eller on sündinud 14. mail 1906. aastal Paliveres Läänemaal.
ÕPINGUD:

:::Ants Laikmaa ateljeekoolis 1922-1926

:::Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas 1926-1938 (vaheaegadega)
AKADEEMILINE
KUULUVUS:

:::Üliõpilasselts Veljesto
TÖÖ:

:::Ajakirjanduses (ajakirja Nädal Pildis tehniline toimetaja;

:::ajakirkja Majaomanik toimetaja; ajakirja Nõukogude Kultuur toimetaja) 1930-1941.

:::Rakenduskunsti Ühingu (RaKÜ) asjaajaja 1936-1937.

:::Kunstifondi näituste sektori juhataja 1947-1948.

:::Tallinna Kunstimuuseumi vanemteadur 1948-1949.

:::Tallinna Linnamuuseomi direktor 1950-1955.

:::Arhiivide Valitsuse vanemteadur ja osakonnajuhataja 1955-1964.

:::Kunstifondi rändnäituste direktor ja vanem kunstiteadlane 1965-1969.
LOOMINGULINE
TEGEVUS:

:Isikunäitused:

:::* Võsul 1966,1967, 1968, 1986

:::* Tallinna Linnamuuseumis 1975

:::* Kiek in de Kökis

:::* Pühajärvel 1983, 1985

:::* Tallina Ajakirjandusmajas 1984

:::* Tallinna Kunstihoones 1971 (väike saal),

:::* 1996 (Galerii Sammas),

:::* 2002 (Galerri-G kunstisaal)

:::* Art Halinga kunstigaleriis 1997
Avaldanud ajakirjanduses artikleid ja ülevaateid kunstiküsimustest.
Esinenud raadios loengutega ning teinud raadiointervjuusid kunstnikega.
Tegutsenud lektorina, esinedes loengutega kunstist koolides, klubides, rahvamajades jm.
Kirjutanud lühimonograafia "Valter Jõeste" (Tallinn 1971).
Kunstnike Liidu liige 1944. aastast, liikmeskonnast välja arvatud 1947, liikmelisus taastatud 1990.
LR- 15. mai 2006, kell 23.05 (UTC)

1. kadreeritud lähtefaili normaalse resolutsiooniga hauakividest
"2kiviMetsaklmistul.jpg" 2000x1350 pikslit ca' 8,3 MB.
2. Pilt:Volli ja Linda.pdf
3. eeltoodus kasutatud foto (414 kB)
Pilt:Volli_linda.jpg
Ühtlasi on seal taustaks ka näidised loomingust.
LR- 16. mai 2006, kell 06.44 (UTC)

Panin 1. ja 3. foto sellesse artiklisse üles.

pdf-formaadis fotol pole mõtet, sest lugejal on selle kasutamine ebamugav.

Kui artikkel saab Vikitekstidesse üles, tuleb sinna laadida ka pilt 2 ja muud pildid, mis artiklit illustreerisid. Seejuures on kindlasti tarvis ka fotograafi litsentsi. Kui seda ei saa, siis ei saa pilte artikli juurde laadida.

Tähtis on lihtsalt, et Helgi Vihma saaks aru, et ta annetab artikli kasutamiseks GNU FDL litsentsi alusel. Allkirja ei ole tarvis. Andres 16. mai 2006, kell 06.50 (UTC)

Mõtlesin, et mis see mulle maksab saata siis juba allkirjastatud luba aga polegi nii lihtne.
I tõrge: ".ddoc" ei ole soovitatav formaat.
katsusin süsteemi petta ja lisasin laiendi *.txt, kuid:
II tõrge: ".ddoc.txt" ei ole soovitatav formaat.
Siis panin digidoc faili enda töö juures weebi, kuid kätte ei saanud. Nähtavasti ei meeldi 4tähelised laiendid. Lõpuks siiski õnnestus järgmine võte:

Pärast faili allalaadimist tuleks viimane laiend ära koristada ning kui DIGIDOC on installeeritud, siis saab saadetud kasutamisluba.pdf faili lugeda, sertifikaatide kehtivust kontrollida ning allkirjastamis aega vaadata :-)
LR- 16. mai 2006, kell 11.49 (UTC)

Weebis leidub ka inglisekeelset teksti Voldemar Elleri kohta ning foto ühest maalist.
Sama on ka eesti keeles:

Karta on, et see materjal ei püsi seal igavesti. Kas peaks küsima Allelt luba et sellest materjalist midagi ka wikipeediasse veel talletada?
LR- 16. mai 2006, kell 16.39 (UTC)

Võiks ju ikka luba küsida. Mina ei tea, kas luba on tarvis. Pildi enda autoriõigused kuuluvad Voldemar Elleri pärijatele, kas fotograafil või kellelgi teisel sellele pildile õigused on tekkinud, seda ma ei tea. Andres 16. mai 2006, kell 17.20 (UTC)

>Aastal 1992 astus Voldemar Eller Johannes Aaviku Seltsi. Ta oli seltsi vanik liige. Eller kasutas ü-tähe asemel y-tähte.
Siin on vist väike täheviga. Mis puudutab Ü tähe asemel Y kasutamist, siis see oli ärkamisaja saksavastasus ja ta kasutas seda üliõpilaspäevil loenguid konspekteerides. Ajakirjanikuna ta seda enam ei teinud. Pidevalt valvas ta koduse keele puhtuse üle ja tegi alati märkuse, kui ta ema mõnda saksa või vene laensõna kasutas (pliita, sihverplaat ja seierid, sahtel, trotuaar, paraadna ja lugematu arv teisi sõnu) pakkudes alati asemele eesti sõna. Mõeldud oli see minule õigekeele õpetamiseks.
LR- 17. mai 2006, kell 08.49 (UTC)

Kuidas siis "sahtli" asemel tuleb ütelda? Andres 17. mai 2006, kell 17.37 (UTC)
----

Kõlab kenasti ju :-)
Keelenõuanne vaatas ÕSist järele, et kohanime Võsu kasutatakse ikkagi alalütlevas käändes nagu pealkirjas "Maalilaager Käsmus ja Võsul"
LR- 18. mai 2006, kell 09.08 (UTC)


Arutelu:Teise maailmasõja ohvrite arv

Artiklis Hukkunute arv on hukkunute arv 50...60 miljonit. Andres 9. mai 2006, kell 21.41 (UTC)
imho selle artikli (?) võiks üldse kustutada

Võiks igatahes olla artikkel, kus hukkunute arvu hinnangutest põhjalikumalt räägitaks. Pealkiri võiks ehk olla Teises maailmasõjas hukkunute arv. Andres 9. mai 2006, kell 21.55 (UTC)

Ma ei tea, kui usaldatav see tabel on. Eesti sõjaväelaste kaotuseks on loetud 0; ometi oli eestlasi mobiliseeritud mõlema poole armeesse. Nähtavasti on need mehed arvestatud valede riikide alla. Eestis on traditsiooniks lugeda inimkaotuste hulka küüditatud, sageli ka läände põgenenud. Jagades Eesti elanike arvu aastal 1945 elanike arvuga aastal 1939, saame inimkaotuste arvuks laias laastus veerandi. Kas see on piisav alus artikli vaidlustamiseks? Taivo 10. mai 2006, kell 14.01 (UTC)

Sellised andmeed ei pruugi olla kuigi usaldusväärsed, sest hukkunute arvu on raske kokku lugeda 1) andmete puudulikkuse tõttu, 2) ebaselguse tõttu, mida võib lugeda sõja otseseks tagajärjeks. Arvan, et selles artiklis ei saa anda üheseid arve, vaid tuleb rääkida erinevatest hinnangutest.

Loomulikult on Eesti sõjaväelaste kaotus 0, sest Eesti riik ju sõjas ei osalenud. See ei tähenda, et me ei võiks esitada statistikat ka teistel alustel. Andres 10. mai 2006, kell 16.46 (UTC)

Kuigi siin pole seda otseselt välja toodud, kas poleks õige arvestada ka Eestist põgenenud inimeste arvu. Kui kõik arvestamata statistika kaasa arvata, siis Eesti alalt lahkus protsentuaalselt 1/3 rahvaarvust, 1939. aasta seisuga. Eestiga on raske lugu, sest need on segatud Saksamaa ja NSVLiidu andmetega. --83.187.140.159 15. juuli 2013, kell 22:41 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Teise maailmasõja ohvrite arv


Kasutaja arutelu:Rebane~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Rebane! Andres 10. mai 2006, kell 19.49 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Rebane~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Sisemajanduse kogutoodang

Võiks ümber suunata pealkirja "sisemajanduse kogutoodang" alla. Andres 10. mai 2006, kell 20.59 (UTC)

On majandusinimesi kes eristavad toodangut ja produkti (siis SKT ja SKP).  Ma ei ole siiani vahest aru saanud aga ehk peaks katsuma enne ümber suunamist asja omale selgeks teha. Ott 10. mai 2006, kell 22.29 (UTC)

: Jah, käibel on erinevad terminid, keelemeeste soovitus on "toodang". Kõik teised väljendid saab ühe alla ümber suunata. Arvan, et parem on, kui pealkiri ei ole lühend. Andres 11. mai 2006, kell 05.06 (UTC)

:: Peale lühikest uurimist selgus, et mõned meie majandusteadlased ja -õpikud teevad vahet SKT-l ja SKP-l võttes esimeses arvesse ka vahetoodangu (vahe ei ole siis lihtslat eelistatud sünonüümis vaid põhimõtteline, SKP=GDP, SKT midagi hoopis muud). Kuid konsensust selles osas ei ole. Ma ise ei näe praegu mõtet sellist vahet teha, sest ma ei näe vahetoodangut sisaldaval summal majandusteoreetilist olulisust (ei oska isegi välja mõtelda inglisekeelset vastet sellele eristet SKT-le). Ainus koht, kus sellist asja kasutatud, on Nõukogude Liidu makroarvestuses. Kui tekib sobiv moment, siis arutlen selle üle veel asjaosalistega, võibolla õnnestub neil mind ümber veenda.--Seppo 8. november 2007, kell 02:36 (UTC)

::: Kui terminikasutuses on lahknevusi, peavad need ka siin kajastuma. Andres 9. november 2007, kell 14:14 (UTC)

SKT arvutamisel liidetakse mingeid kindlaid hindu (baashindu) kasutades kokku kõigi antud territooriumil toodetud kaupade ja teenuste koguväärtus (või analoogiliselt tarbitud toodang või teenitud tulu).
Lause jääb kuidagi segaseks.--Mona 11. mai 2006, kell 07.06 (UTC)

need viimase autori parandused on kuidagi kummalised Väiksem osa Eesti majandusteadlasi on teinud ja/või teeb vahet SKT ja SKP vahel nimetades sisemajanduse kogutoodanguks (SKT) kõiki majanduslikke tehinguid, mis toimunud, (sh vahetoodangu müüki, mida arvestati Nõukogude ajal ühiskondliku koguprodukti sisse - see on ka põhjus, miks Nõukogude aegne statistika ei ole võrreldav tänasega) ja sisemajanduse koguproduktiks (SKP) üksnes lõpptoodangut, mida tähistatakse rahvusvaheliselt GDP-ga ja nagu seda mõistetakse siinses artiklis. Teiste arvates ei ole sellisel vahetoodangu eraldi arvestamisel majanduslikku sisu, mistõttu puudub ka vajadus erineva termini jaoks. Tavkasutuses on SKP ning SKT ekvivalentsed (Eesti Keele Instituut soovitab SKT-d) ning arvestavad üksnes lõpptoodangu hulka.
See, kas öeldakse "produkt" või "toodang" on sama vahe kas öeldakse "turundus" või "marketing". See, et mõni on teadlane ja midagi ei tea, pole antud hetkel ka oluline. Misasi see vahetoodang on? Segane jutt, et nõuka ajal oli midagi ja vahelduseks inglisekeelseid termineid. Teen ettepaneku see jutt ära koristada või allapoole pealkirjaga "keeleteaduslikud vaidlused"  tõsta.--Kinks 11. veebruar 2008, kell 09:01 (UTC)

No anna tuld, Kinks - sai vist selgitusse pandud, et parandage julgelt, sügaval öö ajal kirjutet asi. Terminid, mida kasutan, on majandusteaduslikud ja peaksid olema tuttavad baaskursuse läbinule, kuigi ehk tõesti tavakasutuses võõrad. Majandusteadlased, kellevahelisele vaidlusele vihjan, on Tartu Ülikooli majandusteaduskonna majandusteooria professorid ehk siis selle ala keelekujunduse akadeemilised liidrid Eestis. Kuigi see on ka siin vaidluse koht, teevad tänase seisuga minuteada kõik TÜ poolt välja antud ja välja antavad õpikud seda vahet ja kasutavad GDP tähenduses SKP-d ja mitte SKT-d. Olen muuseas prof. Kaldaruga, kes selle vahetegemise taga on, selle (minu hinnangul viljatu) vahetegemise teemal vestelnud, kuid seni pole konsensust saavutatud.
--Seppo 11. veebruar 2008, kell 09:47 (UTC)

Äkki paneks selle SKT-SKP vahe hoopis allmärkuseks kuidagi tõepoolest, sest tavakasutuses tõepoolest mingit vahet ei tehta, ning mulle tundub, et varsti ei tehta vahet ka Tartu Ülikoolis? Seda enam, et EKI on oma seisukoha kah ütelnud. Seetõttu pole tegemist nagu kõige olulisema teemaga. --Seppo 11. veebruar 2008, kell 18:02 (UTC)

Kas GDP (PPP) või GDP (nominal) on eesti SKT vaste? Alts 14. mai 2011, kell 13:07 (EEST)

SKT on GDP vaste. Kui muudmoodi pole mainitud, siis SKT kasvu korral räägitakse alati reaalkasvust, SKT suuruse korral tavaliselt nominaalsuurusest (teisendatuna ametliku valuutakursi alusel). GDP (PPP) on hinnatasemega korrigeeritud SKT tase - riikide majandusaktiivsuse taseme võrdlemisel on see kõige olulisem ja levinum number (see annab umbkaudselt võrreldava hinnangu sellest, kui palju inimesed endale lubada saavad oma toodangu müügist saadava papi eest), mistõttu teinekord unustatakse see "hinnatasemega korrigeeritud" sinna ette ütlemata, või öeldakse kuskil kõrvalmärkuses ning jätkatakse lihtsalt SKT-st rääkides. SKT nominaalkasvu korral öeldakse alati selgelt välja, et tegu nominaalkasvuga (seda kasutatakse äärmiselt harva, tavainimene ei näe seda kunagi elus, kuid see on oluline näiteks laenukoormuse muutumise hindamisel).
Seppo 2. juuli 2011, kell 03:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://pub.stat.ee/px-web.2001/Database/Majandus/15Rahvamajanduse_arvepidamine/06Sisemajanduse_koguprodukt_%28SKP%29/02Pehilised_rahvamajanduse_arvepidamise_naitajad/RAA01.htm
** In Sisemajanduse kogutoodang on 2013-06-24 13:28:18, 404 Not Found
** In Sisemajanduse kogutoodang on 2013-07-07 00:49:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:49 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://pub.stat.ee/px-web.2001/Database/Majandus/15Rahvamajanduse_arvepidamine/06Sisemajanduse_koguprodukt_%28SKP%29/12Sisemajanduse_koguprodukt_turuhindades/12Sisemajanduse_koguprodukt_turuhindades.asp
** In Sisemajanduse kogutoodang on 2013-06-24 13:28:18, 404 Not Found
** In Sisemajanduse kogutoodang on 2013-07-07 00:49:44, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:50 (EEST)

Mis ühikutes ja mis valuutas see geniaalne tabel on esitatud? Hea tava peaks olema näidata arvuliste väärtuste puhul kuskil ära ka ühikud, eriti, kui magnituudiga on mängitud. Oletan, et valuutaks on USA dollar (või euro?), ja ühikud on miljonid dollarid (Eesti SKT on ikka tublisti suurem kui 41 000 $). Küllap on artikli koostanud mõni humanitaarkallakuga poolliteraat.
PS. Eesti keeles ei kasutata koma tuhandeastmete eraldamiseks.
2001:7D0:8046:7980:947B:2540:BA89:9622 27. aprill 2024, kell 10:33 (EEST)

Jah. Keegi on mõtlematult kopeerinud. Palun aidake parandada. --Andres (arutelu) 28. aprill 2024, kell 20:09 (EEST)


Kasutaja arutelu:Inkr

Tere tulemast Vikipeediasse, Inkr! Pildi nimetus peaks kajastama seda, mis seal pildil on. Nimi  ei ole aktsepteeritav. Taivo 13. mai 2006, kell 14.49 (UTC)

Tere! Pildil :Pilt:Olaf sild.jpg puudub kasutusõiguse märge. Kahtlane, kas pilt on ikka avalikus omandis ja kas seda üldse tohib kasutada. Palun lisa pildi andmed (kust pärit, kes tegi). Taivo 31. august 2009, kell 08:25 (UTC)

Tere! Selle pildi juures tuleks välja selgitada, kellele kuuluvad autoriõigused ja kas autoriõiguse kehtivus on ehk lõppenud. Kui autoriõigused kehtivad, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autorõiguse valdaja kinnitab, et vapi kujutist tohib kasutada mõne vaba litsentsi tingimustel. Kui ei õnnestu välja selgitada, milline on kujutise autoriõiguslik staatus, siis ei sobi see Vikipeedias kasutamiseks. Pikne 18. märts 2019, kell 17:53 (EET)
----
Selleks et pilti :Fail:Rudolf hurt.jpg Vikipeedias kasutada, tuleks välja selgitada, kas autoriõiguse kehtivus on lõppenud. Pildi kirjelduslehele tuleks lisada allika- ja autoriteave. Pikne 13. juuli 2020, kell 18:32 (EEST)


Arutelu:Seitsme sõjakäik Teeba vastu

See artikkel peaks olema Aischylose näidendi kohta. --Metsavend 13. mai 2006, kell 19.44 (UTC)

Aischylose näidendi kohta tuleb Seitse Teeba vastu (Aischylos). Sõda on ikka primaarne ja selle järgi nimetatud näidend sekundaarne. Taivo 13. mai 2006, kell 20.04 (UTC)

: Seda muidugi, et sõda on primaarne, kuid kas selle mütoloogilise sõjakäigu nimi on just Seitse Teeba vastu? Kas seda nimetavad samamoodi ka Euripides ja Sophokles? Miks mitte näiteks Teeba kodusõda? --Metsavend 13. mai 2006, kell 21.30 (UTC)

::Samamoodi nimetavad seda sõda teised vikipeediad, antiigileksikon ja Edith Hamiltoni "Antiikmütoloogia". Taivo 14. mai 2006, kell 12.26 (UTC)

:::Antiigileksikonist ma seda välja ei loe (Seitse Teeba vastu on seitse müütilist kangelast...). Teistest vikipeediatest on umbes pooled intervikidest Aischylose näidendi kohta. --Metsavend 14. mai 2006, kell 19.17 (UTC)

::::Kui artiklis on räägitud Aischylose näidendist, siis sõja kohta pole üldse artiklit. See on muidugi viga, sõja ja näidendi kohta peaks olema eraldi artikkel, aga see on teiste vikide viga. Antiigileksikoni artikkel on siiski sõja ametlik nimi, nagu nähtub linkidest teistest artiklitest (Amphiaraos, Adrastos, Kapaneus jne.). Ja kas mõnes allikas on seda sõjaretke üldse kuidagi muudmoodi nimetatud? Taivo 14. mai 2006, kell 19.45 (UTC)

:::::Zielinski "Vana-Kreeka kirjandus 1" nimetab seda seitsme sõjakäik Teeba vastu. --Metsavend 14. mai 2006, kell 21.21 (UTC)
Arvan, et Vikipeedia ei peaks üldiselt uusi norme looma, kui vanad on olemas. Kuidas EE-s on seda nimetatud? Aga ENE-s? Taivo 16. mai 2006, kell 19.49 (UTC)

Nõus. Eelneva arutelu põhjasl jääb mul mulje, et Antiigileksikon ei kasuta "Seitse Teeba vastu" sõja nimena. ENE 1. väljaandest ei leia seda. Arvan küll, et see pealkiri võiks olla "seitsme sõjakäik Teeba vastu". On olemas veel üks antiikkirjanduse õpik, ka sealt võiks vaadata. Andres 16. mai 2006, kell 20.40 (UTC)

:Ei ole nõus. Me leidsime kümmekond kohta, kus sõja nimeks on "Seitse Teeba vastu": pooled keelelingid, antiigileksikon, Edith Hamiltoni "Aniikmütoloogia" (räägib selle nime all nii Aischylose kui Euripidese näidendist, mainimata Aischylose näidendi pealkirja), miks tahate siis selle ainsa koha järgi teha, kus on muu nimega? Taivo 16. mai 2006, kell 20.55 (UTC)

Teisest küljest, võimalik, et "Seitse Teeba vastu" on siiski sõja nimi, sest teistes keeltes, sealhulgas kreeka keeles, paistab see nõnda olevat. Andres 16. mai 2006, kell 20.41 (UTC)

Mitmes vikis (vene, poola, itaalia) on see sõjakäigu (mütologilise episoodi nimi). Ukraina vikis on see seitsme kangelase nimetus nagu antiigileksikoniski. Bulgaaria vikis on jäetud defineerimata ning alustatud kohe loo jutustamist. Andres 16. mai 2006, kell 20.45 (UTC)

: Sellest sõjast saab kõige parema pildi just Aischylose näidendi järgi. Näidend ja müüt sõjakäigust on nii thedalt seotud, et neil ei tehta populaarses käsitluses sageli vahet. Entsüklopeedia peaks seda vahet tegema. "Tragöödialeksikonis" sõjast eraldi artiklit pole, kuid teistes artiklites räägib see "sõjakäigust Teeba vastu" ja "sõjaretkest Teeba vastu". --Metsavend 16. mai 2006, kell 21.24 (UTC)

Euripidese näidendi pealkirjaks tõlkis Hardi Tiidus "Palujad", antiigileksikon "Kaitsepalujad", see viimane hakkas mulle üsna meeldima. Taivo 16. mai 2006, kell 20.55 (UTC)

Palujannad on Tronski "Antiikkirjanduse ajaloos" ja Lille "Tragöödialeksikonis". Seda viimast tasuks eriti usaldada. --Metsavend 16. mai 2006, kell 21.24 (UTC)

:Ega ei usalda küll, aga lähtudes sellest, et seda versiooni kohtab rohkem kui ühel korral, las jääda nii. Taivo 21. mai 2006, kell 17.22 (UTC)

Arvan, et oleme oma argumendid esitanud. Tundub, et ainus variant, mida sõja nimena kohtab rohkem kui ühel korral, on Seitse Teeba vastu. Kas võib vaidlustuse eemaldada või korraldame hääletuse artikli nimetamiseks? Taivo 21. mai 2006, kell 17.22 (UTC)

Minu pärast olgu siis esialgu see nimi, aga siis peab eemaldama interwikidest lingid, mis viitavad Aischylose näidendile. Välislinkidesse tuleb lisada ka lingid Euripidese teosele. --Metsavend 21. mai 2006, kell 17.51 (UTC)

Hääletusel pole mõtet, sest see on sisuline küsimus. Kuni meil pole andmeid, et  eesti keeles oleks seda sõda nimetatud "Seitse Teeba vastu", siis seda nime kasutada pole alust. Artikli pealkiri peaks olema "Seitsme sõjakäik Teeba vastu" või "Seitsme sõjaretk Teeba vastu". "Seitse Teeba vastu" võiks olla artikkel Aischylose näidendist, ja päisesse võiks teha ümbersuunamise. Peale selle, võib ju pöörduda asjatundja, näiteks Anne Lille poole. Tema oskab kindlasti öelda, kuidas on eesti keeles õige seda sõda nimetada. Andres 21. mai 2006, kell 17.57 (UTC)

:Siis tuleb kõik vikid läbi käia, muidu robot paneb keelelingid ju tagasi. Enne peab Aischylose näidendi kohta pisike artikkel olema. Mul ei ole head allikat, millest teha. Kas teeksid pisikese ülevaate Aischylose näidendist või katsun inglise viki ja ülemise välislingi põhjal ise teha? Ja kui midagi on olemas, siis saab keelelingid ära parandada. Taivo 21. mai 2006, kell 18.19 (UTC)

Siiski, kui Hamiltoni raamatus on tõesti nii nimetatud, siis ma selle vastu ei sõdiks. Aga selle tõendamiseks peaksid raamatut tsiteerima. Andres 21. mai 2006, kell 18.03 (UTC)

:Peatükk "Seitse Teeba vastu" (lk. 264–267) algab nii: "Kaks suurt autorit on antud loo kirja pannud. Sel teemal on kirjutanud näidendi nii Aischylos kui ka Euripides. Valisin Euripidese versiooni ..." Niisiis peatükis "Seitse Teeba vastu" räägitakse põhiliselt Euripidese näidendist ega öelda, mis oli Aischylose näidendi pealkiri. Euripidese pealkiri on olemas. Taivo 21. mai 2006, kell 18.19 (UTC)

:: Pealkirjast ju ei nähtu, mida selle all silmas peetakse. See võib ju vabalt olla "seitse müütilist kangelast" nagu "Antiigileksikonis". Minu meelest ei näita Sinu argument kuidagi, et seitse Teeba vastu  on sõda, mitte seitse kangelast.  Muidu võiks ju ka Aischylose näidendi pealkirjast järeldada, et see on sõja nimi, ja Euripidese näidendi pealkirjast, et sõja nimi on "Palujannad", ja eepose "Kalevipoeg" pealkirjast, et Kalevipoja elu nimi on Kalevipoeg. Andres 21. mai 2006, kell 18.51 (UTC)

:::Oeh. Katsun uuesti. Antiigileksikoni artikkel "Teeba": Teeba on paljude kreeka müütide tegevuspaik (Kadmose-, Oidipuse- ja Antigone-lood, Seitse Teeba vastu). Artikkel "Polyneikes": Teeba valitsusvõimu pärast tekiinud tülis läks ta koos oma äia Adrastosega sõjakäigule Teebasse (*Seitse Teeba vastu). Artikkel "Antigone": Selle tagajärjel läks Polyneikes koos Adrastosega oma venna vastu sõjaretkele (*Seitse Teeba vastu). Taivo 21. mai 2006, kell 19.24 (UTC)

:::: Minu meelest on siin lihtsalt viidatud asjast rääkiva artikli pealkirjale. Sellepärast on ka tärn ees. Artiklis endas aga on öeldud, et seitse Teeba vastu on seitse kangelast.  Andres 21. mai 2006, kell 20.24 (UTC)
Andres, milline peaks see artikkel olema, et sa nõustuksid vaidlustuse eemaldama? Kas viga on väljendi määratluses või milleski muus? Taivo 28. mai 2006, kell 18.04 (UTC)

Jah, vaidluse all on väljendi määratlus. Sa ei ole toonud veenvat tõendit selle kohta, et eesti keeles toda episoodi niimoodi nimetatakse, ja materjali järgi tundub mulle ilmne, et niisugust nimetust püütakse vältida (nagu minagi püüaksin). Oleksin nõus nimega "Seitsme sõjakäik (või: sõjaretk) Teeba vastu". Samuti nõustuksin selle nimega, kui saaksin veenva tõendi, et sellist nime on kas või üks kord kasutatud. Kõige parem aga oleks pöörduda mõne eksperdi, näiteks Anne Lille poole. Ma nõustuksin eksperdi otsusega. Andres 28. mai 2006, kell 18.36 (UTC)

:Karjas vikides, ENEs ja antiigileksikonis (küllap ka EEs) on selle nimega artikkel ning Hamiltoni "Antiikmütoloogias" peatükk. Minu hinnangul on termin olemas ja seda tuleks selgitada. Küsimus on selles, mida nii nimetatakse. Praegu väidab artikkel, et see "episood" on niihästi sõda kui ka seitse kangelast. Kas see tähendab sinu hinnangul midagi muud või väidad, et sellise nimega terminit ei ole olemas? Taivo 28. mai 2006, kell 19.14 (UTC)

:: See on püsiväljend, mida kindlasti võib kasutada Aischylose näidendi kohta ning seitsme tegelase koondnimetusena. Samuti saab seda kasutada pealkirjana. Kasutada seda episoodi nimetusena on keeleliselt komplitseeritud, mistõttu minu arusaamise järgi on püütud seda vältida. Teised vikid ei lähe arvesse, sest nad ei ole eestikeelsed.

:::Ma loen sõnast "püsiväljend" välja nõustumise, et selle kohta võib artikli kirjutada. Aga mulle näib, et sa ei soovi, et selle all oleks kirjutatud sõjategevusest. Kas nii? Taivo 28. mai 2006, kell 19.48 (UTC)

:::: Selline pealkiri võib artiklil olla, kuid artiklis ei tohi öelda, et seitse Teeba vastu oli sõda.  Andres 28. mai 2006, kell 20.03 (UTC)

:::: Kui just ei selgu, et sõda võib eesti keeles niimoodi nimetada. Andres 28. mai 2006, kell 20.04 (UTC)

:Omakorda mina ei nõustu pealkirjaga "Seitsme sõjakäik või sõjaretk Teeba vastu", kuna minu hinnangul, ehkki sisuliselt õigem, niisugust väljendit ei kasuta terminina mitte keegi. Kui siiski on seda kasutatud mitte "episoodi" selgitusena, vaid nimena, siis mind huvitavad allikad; mina neid ei ole leidnud. Taivo 28. mai 2006, kell 19.14 (UTC)

:: Ma ei ütle, et  peaks just seda kasutama, aga ma ei oleks selle vastu, sest seda on kindlasti kasutatud. Siin ma toetun Metsavenna teatele. Mul jäi mulje, et tegemist on nimetusega, mitte kirjeldusega. Tsitaadi põhjal saaks ehk paremini otsustada.  Andres 28. mai 2006, kell 19.22 (UTC)
Ma arvan, et nüüd oleme teineteise seisukoha selgeks saanud. Nüüd võib küsida Anne Lillelt. Taivo 28. mai 2006, kell 20.07 (UTC)

Kas küsid ise? Andres 28. mai 2006, kell 20.21 (UTC)

:Võin küsida. Mul pole tema andmeid. Kas sinul on või pean internetist otsima? Anne Lill on kindlasti levinud nimi. Taivo 28. mai 2006, kell 20.40 (UTC)

:: anne.lill@ut.ee Tartu Ülikooli  klassikalise filoloogia professor, vanakreeka tragöödiate asjatundja. Võib muidugi küsida ka kellegi teise käest. Andres 28. mai 2006, kell 21.00 (UTC)

::: Lille käest võib muidugi küsida. Aga ta ilmselt ei ütle meile, mille kohta peaks Vikipeedias artikkel olema. Me ei peaks tegema eraldi artiklit mingist müüdi osast (antud juhul sõjast, ükskõik, mis nimi talle anda), mis on sellest müüdist lahutamatu. Selle nimega artikkel võiks olla Teeba tsüklisse kuuluva müüdi kohta. --Metsavend 29. mai 2006, kell 00.20 (UTC)

:::::Ma tahan kontrollida, kas ma saan Metsavenna seisukohast õigesti aru. Ta vist väidab, et praeguse nimega artiklit ei ole tarvis sellepärast, et seda kõike tuleb kirjeldada mingi laiema mõiste all, millest praegune on lahutamatu. Missuguse mõiste all? Ma ei ole päris kindel, et selline mõiste leidub. Niisugune asi nagu Teeba tsükkel on muidugi mõeldav (loomulikult mitte nime all "Teeba tsükkel"), võimalik, et sellest saaks isegi omaette artikli, kuid minu hinnangul ei ole üheselt piiritletav, mis sellesse tsüklisse kuulub ja mis mitte. Niisiis, kui püstitada küsimus: millest on osa Seitse Teeba vastu? siis mul ei tule pähe muud kui: ta polegi millestki osa, harilikult käsitletakse teda iseseisvana. Ka antiigileksikon ega "Antiikmütoloogia" ei maini, et Seitse Teeba vastu oleks osa millestki (ükskõik millest). Vältimatult tuleb artikkel Teeba kuningas, mis ei ole aga vist see, mida Metsavend silmas pidas. Taivo 30. mai 2006, kell 17.43 (UTC)

:::::: Mul jäi mulje, et Metsavend tahtis öelda, et kõnealune episood hõlmab peale sõjaäigu ka muid sündmusi. Peale selle leian, et märksõna "Teeba tsükkel" peaks kindlasti olema. Sellel, kas tollel tsüklil on kindel koosseis, pole mingit tähtsust. Andres 30. mai 2006, kell 20.04 (UTC)

:::::::Eks siin olegi peale otsese sõjakäigu muudki, aga sõjakäik on põhiline. Ma pole vastu artiklile niinimetatud Teeba tsüklist, kui see tsükkel eksisteerib, ent mind huvitab, kuidas allikates on seda komplekti nimetatud. Ma pole seni leidnud, et seda üldse oleks nimetatud. Taivo 30. mai 2006, kell 20.32 (UTC)

::::: Veebis esineb "Teeba müütide tsükkel". Võib-olla on see õigem nimetus. Andres 30. mai 2006, kell 20.39 (UTC)

:::: Siis on jällegi küsimus, kas seitse Teeba vastu on müüdis kirjeldatav episood? Arvan, et ei ole. Andres 29. mai 2006, kell 06.14 (UTC)

:::::Olen Andresega täiesti nõus. Seitse Teeba vastu ei ole minu hinnangul müüdis kirjeldatav episood, vaid müüt ise. Taivo 30. mai 2006, kell 17.43 (UTC)

:::::: Ei, mina arvan, et seitse Teeba vastu pole ei müüt ega episood, millest see jutustab. Andres 30. mai 2006, kell 20.04 (UTC)

:::::::Kuidas on müüdi nimi? Kuidas on episoodi nimi? Milliste allikate järgi? Taivo 30. mai 2006, kell 20.32 (UTC)

:::::::: Mina ei tea. Küsi asjatundjalt. Andres 30. mai 2006, kell 20.39 (UTC)

Kas termin "Seitse Teeba vastu" on üldse olemas? Kui on, siis mida see
tähendab?
Kuidas peaks olema nimetatud artikkel seitsme sõjapealiku sõjakäigust
Teeba vastu?
Kas on mingi pikem tsükkel, mille sisse müüt seitsmest Teeba vastu
kuulub? (Tsüklil peab nimi olema, kui nime ei ole, vaid ainult
kirjeldus, siis see ei tule arvesse). Taivo 1. juuni 2006, kell 16.39 (UTC)

Tere,
vastuseks küsimustele.
Mütoloogias ja tragöödias on ainuke õige nimetus teema kohta 'Seitse Teeba vastu', seda nii kreeka kui ka üldisemalt kasutatavas ladina keele variandis (Septem contra Thebas). Selle nimega on säilinud Aischylose tragöödia (sanal teemal on kirjutanud Sophokles 'Antigone' ja Euripides 'Foiniiklannad'). Lugu kuulub Teeba müüditsüklisse ja käsitleb Oidipuse laste saatust.
Soovitan lugeda eesti keeles: Anne Lill 'Tragöödialeksikon'. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus 2004. Seal on need asjad vastavate märksõnade all lahti seletatud.
Parimat,
Anne Lill

Kuidas oli küsimus sõnastatud?

See vastus ütleb, et tegu on teema nimetusega. Ma ei saa sellest aru ja sellest ei selgu, mis tuleks artiklisse definitsiooniks kirjutada. Äkki Sa vaatad "Tragöödialeksikoni" ning tsiteerid seda?

Igatahes saime siit termini "Teeba müüditsükkel". Andres 1. juuni 2006, kell 15.58 (UTC)
Nojah, vastus Sinu küsimusele ei ole ammendav. Ehk saab siis "Tragöödialeksikonist" abi. Andres 1. juuni 2006, kell 17.16 (UTC)f

Vaatasin "Tragöödialeksikonist" järele. Seal pole kuskil öeldud, mis on Seitse Teeba vastu. (Peale selle, et on näidend). Ja pole ka öeldud sõjaretke nime. "Encyclopaedia Britannicas" ja 1930-ndate EE-s pole samuti asja nimetatud. Lähtudes Anne Lille esimesest lausest, ma tahan siiski vaidlustuse kõrvaldada. Taivo 5. juuni 2006, kell 19.27 (UTC)

: Anne Lille vastus ei lahenda kahjuks meie küsimust, sest ta on jätnud andmata vastuse meid huvitavale probleemile. Palun kirjuta talle uuesti ja selgita, milles on probleem. Viita sellele arutelulehele, küllap ta siis aru saab. Andres 5. juuni 2006, kell 21.07 (UTC)
Vaatan, et Sa oled hakanud kirjutama "Sõda Seitse Teeba vastu" jne. Igatahes Anne Lille vastus ei anna selleks küll alust. Andres 1. juuni 2006, kell 17.24 (UTC)
Natuke nagu pseudoteema. "Seitse Teeba vastu" võib tähendada nii kangelasi kui retke ja müüdiepisoodi, see on kokkuleppe küsimus. Loomulikult ei pannud keegi antiikajal sõjale "nime". Arvatavasti on eesti keeles see kasutusse tulnud Aischylose tragöödia pealkirja järgi, aga tähistab ka kõiki kolme eespool nimetatut. Ma saan aru, millest probleem tekkis, ja et detailid on olulised, aga praegune artikkel kindlasti ei vaja vaidlustusmalli.--Morel 8. detsember 2011, kell 23:44 (EET)
Miks sa selle nüüd siis teisaldasid? Ülalpool oli ju juttu, et sellisel kujul seda eesti keeles ei kasutata? --Morel 9. detsember 2011, kell 00:05 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Seitsme sõjakäik Teeba vastu


Arutelu:Esimene maailmasõda

Kas 1. maailmasõda nimetati e.k. "Suur Sõda"?  Mina olen kuulnud "Ilmasõda".  Inglise keeles on küll "Great War". [[Kasutaja:Ott Toomet|Ott]] 14. mai 2006, kell 15.18 (UTC)

tapsid Serbia salaorganisatsioonid Austria troonipärija Franz Ferdinandi

Tappis ikkagi üks inimene. Andres 16. september 2006, kell 02:14 (UTC)

Novembri lõpuni kestnud Somme'i lahingus vallutasid liitlased ränkade kaotuste hinnaga (lahingus olid mõlema poole kaotused kokku 1.3 miljonit meest)² ainult 180 km² suurusel alal.

Kerge grammatikakursus kuluks selle lause koostajale ära. Või siis on jäänud täpsustamata, mida vallutati ruutkilomeetri suurusel alal 180 tükki? Maju võibolla... 217.159.177.10 03. oktoober 2008, kell 16:06 (UTC)

: Ehk peab viimane sõna olema "ala". Andres 3. oktoober 2008, kell 16:08 (UTC)

::Parandamist vajab ka selle lause eelviimane sõna, ehk siis lõpp peaks olema "suuruse ala". 217.159.177.10 03. oktoober 2008, kell 18:16 (UTC)

::: Jah, muidugi. Kas siis saame tõese väite? Andres 3. oktoober 2008, kell 18:25 (UTC)

::::See väide võib olla tõele üsna lähedal, sest rindejoont nihutati lahingute tulemusel u 5 miili (8 km). Seega 180 km² ala hõivamise jaoks pidi rindelõigu pikkus olema u 22,5 km, mis sellise suhteliselt lokaalse lahingu puhul võis olla tõsi (vt http://en.wikipedia.org/wiki/Image:Battle_of_the_Somme_1916_map.png ). Viidatud pildi pealt silma järgi hinnates on 18 km² isegi natuke üle hinnatud. 217.159.177.10 03. oktoober 2008, kell 19:50 (UTC)
türklased umbes 300 tuhat sõdurit. Samas sidusid nad endaga türklaste 36 diviisi

Ei ole selge sõnastus. Andres 2. jaanuar 2011, kell 21:18 (EET)

Peab olema "Saksa keisririik", mitte "Saksa Keisririik". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. jaanuar 2011, kell 23:34 (EET)

Kuidas siin Itaalia kuningriigi linki parandada? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. juuli 2011, kell 07:06 (EEST)

"28. juulil kuulutas Austria-Ungari Serbiale sõja ning sellel päeval algas ametlikult I maailmasõda." Sõnastus on natuke imelik. Võiks olla, et seda päeva peetakse Esimese maailmasõja alguseks. Velirand (arutelu) 28. juuli 2014, kell 12:18 (EEST)

Muidugi, paranda. Andres (arutelu) 28. juuli 2014, kell 12:52 (EEST)
Siin nagu teisteski kohtades mis puudutavad Vene Impeeriumit (ja ka Eestit) enne 14.02.1918 (UKJ) peaks andma kuupäevad nii vana kui ka uue kalendri järgi (nagu seda venekeelsel lehel on tehtud).

Peatükk "Esimene maailmasõda ja homoseksuaalsus" on minu meelest praegusel kujul sobimatu (osad allikad (nt: fyne.co.uk) on erapoolikud, sõnastus on entsüklopeediasse mittesobiv jne) Lisaks võiks see olla kas eraldi artiklina või lihtsalt osa mingist teisest artiklist (nt: "homoseksuaalsuse ajalugu" vms). - Neptuunium (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 19:12 (EET)

Jah, see tundub olevat proportsioonidest väljas, aga mingi mainimine ja edasilinkimine sobiks siia küll. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 20:17 (EET)
Tõstsin praegu välja. - Neptuunium (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 21:59 (EET)

See tuleb kuidagi lahendada, inimene on ju vaeva näinud. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 01:07 (EET)
=== Esimene maailmasõda ja homoseksuaalsus ===
20. sajandi algul oli enamikes riikides homoseksuaalsus karistatav ja kristlik patt. Suurbritannias peeti homoseksuaalsust ebapatriootlikuks "saksa asjaks". Saksamaad peeti siis "homoseksuaalsete meeste riigiks" tänu keiser Wilhelm II siseringkonnas puhkenud nn Hardeni–Eulenburgi afäärile.http://www.eastsussexww1.org.uk/homosexuality-in-wwi/ Suurbritannias sai avalikes tualettides väljend "kas sa saksa keelt räägid" homoseksuaalide salajaseks parooliks.http://www.fyne.co.uk/blood-love-trenches/ Hoiak, et homoseksuaalsus on võrdne "saksameelne", püsis Suurbritannias kogu sõja vältel. Näiteks 1918 kirjutas peaminister Noel Pemberton Billing ajakirjas Vigilante, et saksa kroonprintsil on nimekiri 47 000-st inglise mehest ja naisest, kes on väidetavalt ilmutanud "moraalset ja seksuaalset nõrkust" ja on sellistena Saksa luure sihtmärgid.http://www.eastsussexww1.org.uk/homosexuality-in-wwi/
Saksamaal sõja ajal puhkenud kamraadluse ja isamaalisuse ülistamine aitas homoseksuaalidel tulla välja ebamehelikust heidiku staatusest. Paljud rõhutasid oma isamaalisust, patriotismi ja muutusid nii marurahvuslasteks (nt tulevane nats Ernst Röhm).
Magnus Hirschfeld toob oma meeste rindekogemuste uurimuses välja suurenenud "pseudo-homoseksuaalsuse" tõusu, kus heteromeeestele hakkas meeldima homoseksuaalne käitumismaneer. See põhjustas ka mure kõrgemates sõjaväeinstantsides, sest kardeti meeste mehelikkuse kadumist.http://encyclopedia.1914-1918-online.net/article/sexuality_sexual_relations_homosexuality Samal ajal aitas Hirschfeldi andmeil rindel, paljude meeste keskel viibimine homoseksuaalidel kergemini leida teisi homosekusaale. Seega sõda ise ei loonud homoseksuaalseid suhteid, pigem see soodustas varem ühiskonnas varjatud olnud suhete ilmsikstulekut olukorras, kus meeste lähedane kamraadsus ja õrnus oli valdavalt aktsepteeritud.
Hirschfeld tuvastab kolme tüüpi "intiimset kamraadlust": 1. teadlikult erootilise; 2. mitteteadlikult erootilise; 3. meestevahelised sidemed, mis jäid meitteerootilisteks.http://encyclopedia.1914-1918-online.net/article/sexuality_sexual_relations_homosexuality
Maailmasõja kaevikutes kogesid mehed seni tundmatut lähedust teiste meestega. Elati kuid pead-jalad koos, ilma naisi nägemata. Sellises situatsioonis võiks eeldada, et keskkond soodustab homoseksuaalsete suhete teket. Tegelikkuses see nii siiski ei olnud. Mehed olid hõivatud sõdimisega, võideldi muda ja märgade riietega, samal ajal kui kuulid ja mürsud lendasid ümberringi. Sellises situatsioonis tegeleti ellujäämisega ja seksile mõtlemiseks palju aega ei olnud.
Kuid sellel, et mehed elasid aastaid koos, oli teine ja kaugeleulatuvam tagajärg. Tekkis sügav meestevaheline armastusesarnane kamraadlus, mis ei olnud küll füüsiline, kuid seda enam hingeline. Mehed hoidsid haavatud kamraade abi oodates oma keha vastas. Samuti muutus üldiseks anda surijale viimane suudlus. Paljud sõdurid hoidsid alles meeneid või fotosid oma lähedastest kamraadidest, kes olid surnud. Samuti oli palju lähedasi sõprussidemeid, mida võiks isegi pidada abieluks.http://www.fyne.co.uk/blood-love-trenches/
Sõda andis meestele seniolematu võimaluse puudutada ja armastada teineteist. Pärast sõda mindi nende kogemustega tagasi tsiviilellu.
Kuigi paljud homoseksuaalid lootsid, et sõja ajal kogetud lähedus ja võitlus isamaa eest muudab ühiskonna nende vastu sallivamaks, seda avalikult siiski ei juhtunud. Näiteks Saksamaal süüdistati homoseksuaale koos juutidega "noa selga löömises", mis viis sõja kaotamiseni. Suuresti selle tõttu oli Natsi-Saksamaal homoseksuaalsus karistatav koonduslaagrisse saatmisega.
Oma pamfletis "Armastuse-gullud mehed" kirjutab saksa ajakirjanik H. A. Preiss, et "veteranid on nii isekalt hõivatud oma "ebanormaalse seksuaalse tegevusega", et nad ei taha enam ohverdada end isamaa eest.http://encyclopedia.1914-1918-online.net/article/sexuality_sexual_relations_homosexuality#cite_note-ftn70-70
Saksa kirjanik Bruno Vogel sedastab, et sõja ja homofoobia tõttu on homomehed muutunud eriti tugevaks.http://encyclopedia.1914-1918-online.net/article/sexuality_sexual_relations_homosexuality#cite_note-ftn74-74
Naistevaheline homoseksuaalsus suurenes sõja ajal seetõttu, et mehed olid mobiliseeritud sõjaväkke ja nende suremus oli seal suur. Esines ka sõjaväkke mobiliseeritus naiste vahelisi lesbilisi suhteid.http://encyclopedia.1914-1918-online.net/article/sexuality_sexual_relations_homosexuality


Arutelu:Lordi

Logo autoriõigus on kahtlane.
Kui mainida ebatavalisi kostüüme, siis võiks neid ka kirjeldada.
Sünnipäevad on valesti lingitud. Kui juba, siis võiks mainida ka sünniaastat ja -kohta. Põhimõtteliselt võiks igast liikmest eraldi artikli kirjutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. mai 2006, kell 16.47 (UTC)

Kui mainida ebatavalisi kostüüme, siis võiks neid ka kirjeldada.
Võib- olla teen seda hiljem. Praegu oli asja mõte siiski tähtsam info valmis kirjutada.
Sünnipäevad on valesti lingitud.
Kuidas oleks siis sobilik?
Kui juba, siis võiks mainida ka sünniaastat ja -kohta.
Tõesti ka neid võiks mainida, aga see ei ole võimalik, kuna puudub vajalik info.
[[Kasutaja:Lordi|Lordi]] 16. mai 2006, kell 18.28 (UTC)

Kuupäevi tuleb linkida stiilis [[15. detsember]]. tegin selle ära.
Kui mitte kõigi, siis vähemalt mõne liikme kohta on rohkem infot saadaval. Katsun siis natuke juurde kirjutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. mai 2006, kell 18.59 (UTC)

Joku voisi varmaan mainita että he tulevat esiintymään Euroviisukilpailuissa Suomen puolesta, ja että siitä on ollut paljon keskustelua? (Anteeksi etten osa Viron kaunista kieltä!) Terv. [[fi:käyttäjä:Islander]] = --[[Kasutaja:84.231.79.173|84.231.79.173]] 17. mai 2006, kell 11.48 (UTC)

Palun, äkki keegi oskab "teiste keelte" kasti lisada mõned uued keeled, kuna ma ise ei oska. Puuduvad keeled leiab soome keelse wikipedia alt. Ja samas kui juba lisada pilt, siis võiks see olla tervest bändist?! Ja kui tervest bändist ei ole võimalik pilti panna, võiks ju vähemalt Lordi pildi peal uues kostüümis olla.
[[Kasutaja:Lordi|Lordi]] 21. mai 2006, kell 09.07 (UTC)

Piltide puhul on takistuseks autoriõigused. Saab lisada põhiliselt pilte, mis on ise tehtud või Commonsist võetud. Küll aga võib panna pilte linkidele. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. mai 2006, kell 09.25 (UTC)
The real names - except Mr.Lordi's have not been revealed, so all the others are without reliable reference source. Of course, I don't know if it is in Estonian Wikipedia allowed to add just any rumours as a fact to articles. [[:fi:Tbone]] --[[Kasutaja:213.186.249.251|213.186.249.251]] 23. mai 2006, kell 04.49 (UTC)

Ainult Mr. Lordi on Rovaniemist.

It's impossible to keep a secret that is no  secret. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. juuli 2006, kell 23.21 (UTC)

Kas peaks need saladust hoida tahtvad aktivistid blokeerima? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. juuli 2006, kell 10.37 (UTC)
Üks võimalus on artikkel poolkinni panna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. juuli 2006, kell 11.07 (UTC)

the bands request is to keep their real names in secrecy, therefor i appeal to you, who run this site, to remove the members real names off from this site.
they have stage names for a reason. they are known as their stage names, and not known by their real names, which is why they are using, and wish to use, their stage names from now on as well. why do you think they give television interviews all in english and faced back against the camera? to keep themselves anonymous.
so please have some respect and remove their real names thank you.

Their names are no secret. And at least Mr. Lordi has himself revealed his name. Andres 15. juuli 2006, kell 11.42 (UTC)

: Mr. Lordi has revealed his name, yes. but the rest of the members hasn't. so pull your head out of your ass and start having some respect towards others, thank you.

:: Then why do you remove Mr. Lordi's name?

:: How is it possible to keep their real names in secrecy if they are known? Andres 15. juuli 2006, kell 12.04 (UTC)

::: the truth is no one knows their real names, because the information hasnt come from them in the first place, except for Mr. Lordi's name. and i dont personally think he has said his name in public anyway. all the information you have here, is taken from newspapers, which have their sources, but they are not correct ones unless the names have been gained from the band members themselves.

:::: In principle, it's possible that the name a band member says is wrong anyway. And it's also possible that the newspapers are wrong. Maybe it turns out after some research that some qualification is needed. In our Wikipedia, nobody has undertaken such a research. But at least, the published data are consistent. Andres 15. juuli 2006, kell 12.27 (UTC)

:::: Look at this interview. Here the names Tomi Putaansuu and Sampsa Astala occur. Has this been published against their will? Andres 15. juuli 2006, kell 12.37 (UTC)

:::: In this interview in Helsingin Sanomat from March 2006, Tomi Putaansuu explicitly says that his name is not a secret anymore. Andres 15. juuli 2006, kell 12.44 (UTC)

kogu see nimede kustutamise jama on käind läbi ka näiteks soomekeelses vikis... aga kuna need kõik on Soome ajakirjanduses piisavalt läbi jooksnud, siis ei näe minagi miskit põhjust et neid ka siin olla ei võiks. Ka seal lõpetati see jama artikli kaitse alla võtmisega - Ahsoous 15. juuli 2006, kell 19.44 (UTC)

Kui artiklit toimetada ei saa, siis võiks "Aita seda artiklit toimetada!" ära kustutada ju.

Miks teda toimetada ei saa, saab ju. Oleks ainult kes jõuab :) Registreeru kasutajaks ja aita toimetada --Mona 18. juuli 2006, kell 20.45 (UTC)

:Minu vabandused. Logisin sisse ja volla =). Homme või ülehomme teen uuenduse sellele artiklile siis. —Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas Lordi (arutelu • kaastöö) .
Võiks midagi uuendada kah ju...
Näiteks 2 uut singlit on väljastatud ja neid pole pandud sinna artiklisse...

Aga palun... Pane... Ju siis aktiivsete vikipeedlaste hulgas pole eriti tõsimeelseid Lordi fänne... Aga kui sa vähegi kursis oled, võiksid panna... PS! Vajuta neli korda ~ märki, et alla kirjutada. Jürka 11. september 2007, kell 15:16 (UTC)
----
Masintõlge? Andres 14. oktoober 2009, kell 17:50 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://fanplugged.com/main.site?action=siteupdate/view&id=13&set_language=fin
** In Lordi on 2013-06-24 12:07:44, 404 Not Found
** In Lordi on 2013-07-06 11:28:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:28 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mathis~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mathis! Andres 14. mai 2006, kell 17.10 (UTC)

*:Pilt:Roman toi.jpg
*:Pilt:Lipuvalve2.jpg
Kuidas on lood autoriõigustega?--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 13:18 (UTC)
----
Kui oma kasutajalehte redigeerid, logi sisse. Andres 26. mai 2010, kell 23:46 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mathis~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Toompea

Mis siin on vaidlustatud? Andres 14. mai 2006, kell 18.47 (UTC)

:Ka mina ei saa aru, mis on siin valesti.

:: Alustada tuleks ikkagi sellest, mis Toompea praegu on. Andres 16. mai 2006, kell 15.44 (UTC)

"Tallinna linnaosa" on kahemõtteline. Halduslik linnaosa ta ei ole. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. mai 2006, kell 20.20 (UTC)
Provintsiaalseadustikus nimetatakse nii Tallinna kui ka Toompead "Stadtgemeinde". Kui see ei ole linn (civitas), mis see siis on?

Kas Toompea peaks panema mägede loendisse? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. veebruar 2009, kell 19:14 (UTC)
Kui kõrge Toompea mägi on? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. veebruar 2009, kell 03:33 (UTC)

Ajutine tõlge, parema puudumisel. Mis sellega teha?
Mina, lõpusnimetatu, tõotan ja vannun kõikvõimsa Jumala nimel tema püha Evangeeliumi juures, et mina tahan ja saan Tema Keiserlikku Majesteeti, seaduslikku ja sündinud Suurt Valitsejat ja Keisrit Nikolai Pavlovitši, kõiki venelaste Isevalitsejat, ja Tema Keiserliku Majesteedi Troonipärijat, Tema Keiserlikku Kõrgust tsesarevitš Aleksander Nikolajevitši truult ja teesklemata teenida ja kõiges sõna kuulda, säästmata oma elu viimse veretilgani ja kõiki Tema Majesteedi Kõrge Isevalitseja riigile ja võimule kuuluvaid õigusi, nii neid, mis on juba juurdunud, kui ka neid, mis alles saadakse, kogu oma mõistuse, jõu ja võimete kohaselt säilitada ja kaitsta ja seejuures täiel määral püüda vaeva näha kõike edendada, mis Tema Keiserliku Majesteedi truule teenistusele ja riigi kasudele igal juhul kasu toob, Tema Keiserliku Majesteedi huvide kahjustamisest aga, niipea kui ma sellest teada saan, mitte ainult aegsasti teatada, vaid ka igal viisil vaeva näha, selle ärahoidmiseks ja vältimiseks. Peaks aga, mille eest Jumal hoidku, Toom vaenlase kätte langema, siis mina tahan ja saan kõigist ohtlikest nõuannetest hoiduma ja koos kõigi teiste truude elanikega mitte ainult isiklikult, vaid ka koos oma teenistuskõlblike majalistega, oma vara ega elu säästmata, nii tõesti aidaku mind Jumal ihu ja hingega. Selle oma vande lõpus suudlen ma oma Lunastaja Sõna ja risti. Aamen.  --Numbriga kärumees 26. jaanuar 2012, kell 17:18 (EET)
Kus on provintsiaalseaduses öeldud, et Toompea allus rüütelkonnale?


Arutelu:Novi Sad

Serbia ja Montenegros

Kas nii saab öelda? Andres 14. mai 2006, kell 19.22 (UTC)

Omakeelsete nimede seast väljajäetud saksakeelne Neusatz (an der Donau). Andres 4. juuli 2006, kell 14.42 (UTC)

Saksa keel ei ole ametlik keel. Ka kõnelejate arvult ei mahu ta esimeste hulka. - Urmas 4. juuli 2006, kell 14.47 (UTC)

: Saksakeelset võiks vähemalt tekstis mainida.

: Aga ladina keel? Andres 26. jaanuar 2010, kell 21:09 (UTC)

: Kui artiklis juba mainitakse ladina keelt, võiks olla ka alajaotus Ajalugu.

elanikke = 255 071 (2005),eeslinnadega 333 895

Need on vanad andmed. Aga mis see "eeslinnadega" siin üldse tähendab? Andres 26. jaanuar 2010, kell 21:09 (UTC)
elanikke = 284 500 (2009),eeslinnadega 370 757 --Epp 14. juuni 2011, kell 23:24 (EEST)

"Eeslinnadega" on minu meelest väljend, mida Vikipeedias ei tohiks kasutada. Andres 29. august 2011, kell 23:41 (EEST)

:Palun põhjenda seda arvamust. Paljudel linnadel on ju eeslinnad olemas. Ja tõsi on ka see, et linnaelanike arvu kindlaksmääramisel arvab mõni eeslinnad hulka ja mõni ei tee seda. Seetõttu võiks selle teatamine, kas eeslinnad on hulka arvatud või mitte, olla mingi tähtsusega. Taivo 30. august 2011, kell 00:34 (EEST)

:: Sest see on ebamäärane. Kui elanike arv antakse koos eeslinnadega, siis on tegu konkreetse territooriumiga, mille elanike arv antakse. Tavaliselt on sellel ka oma nimi ja selle kohta tuleks  teha ka omaette artikkel. Andres 4. september 2011, kell 17:30 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://dbridges.fw.hu/ujvidek.html
** In Novi Sad on 2013-06-24 12:36:51, 404 Not Found
** In Novi Sad on 2013-07-06 16:46:17, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:46 (EEST)


Arutelu:Itaalia ajalugu

Kui keegi oskaks öelda mis on eestipärased nimekujud niisugustel sellidel nagu hertsog Roger ning Robert Guiscard Ott 14. mai 2006, kell 19.38 (UTC)

Just nii neid eesti keeles hüütaksegi. Andres 14. mai 2006, kell 20.13 (UTC)

Kui keegi oskaks punasega märgitud nimed ja terminid üle vaadata.  Constantinuse Annetus on ladina Constitutum Constantini, inglise Donation of Constantine.  Peetruse pärandus on ladina terra sancti Petri, inglise Patrimony of St Peter.  Ott 24. mai 2006, kell 03.47 (UTC)

Panin ENE 1. väljaande järgi. Andres 24. mai 2006, kell 06.19 (UTC)
"Sitsiilia õhtumissa" ja "Sitsiilia vesper" on mõlemad õiged. Andres 24. mai 2006, kell 06.52 (UTC)

Kui keegi oskaks öelda normaalselt kuidas niisugust kiilu taga olevat tüüri kutsutakse...  Ott 29. mai 2006, kell 20.40 (UTC)

Pikemas perspektiivis peaks vist keskajast eraldi artikli tegema.  Tundub natuke liiga pikk siin all.  Aga enne pole vist mõtet kuni teisi osasid juurde tekib.
Ühtlasi annan ka teada, et ma ei kavatse selle artikliga rohkem tegeleda.  Ott 10. juuni 2006, kell 04.49 (UTC)
----
roomlased olid 3. sajandiks eKr alistanud teised Itaalia hõimud

Minu meelest roomlased ei olnud hõim. Roomlased said alguse latiinidest, aga hiljem kuulusid roomlaste alla ka alistatud hõimud. Andres 10. september 2006, kell 08:02 (UTC)
----
Kronoloogia on teisiti üles ehitatud, kui siin tarvis. Andres (arutelu) 17. märts 2015, kell 23:46 (EET)


Arutelu:Madagaskar

loomaliike nagu elevant, ninasarvik, kaelkirjak, sebra, antiloop, lõvi ja leopard

Elevant küll liik ei ole, ninasarvik ka mitte. Andres 14. mai 2006, kell 19.52 (UTC)

Siin on samastatud Madagaskarit [[Madagaskari saar]]ega. Tegelikult on ka teisi saari. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. juuni 2007, kell 03:35 (UTC)

Kuidas saab saarte nimesid kontrollida. Kas see Nosy või Nosi on eesti keeles nime osa? Andres 15. märts 2008, kell 09:07 (UTC)

Nosy on malagassi keeles 'saar'. See ei ole nime osa. --Metsavend 25. mai 2008, kell 14:31 (UTC)

Kust on nime etümoloogia võetud? Andres 25. mai 2008, kell 13:45 (UTC)

Mis on etümoloogia?--Animagi 25. mai 2008, kell 13:46 (UTC)

See punaste kaljude fakt on võetud Vikerraadio "Kuula rändajat" saatest. Kuidas peaks lisama viite?--Animagi 25. mai 2008, kell 13:57 (UTC)
Tõstan selle väite seniks siia, kuni lisatakse viide autoriteetsele allikale. Vihejks niipalju, et "Kuula rändajat" ei ole autoriteetne allikas. --Metsavend 25. mai 2008, kell 14:24 (UTC)

Miks ei ole siis?--Animagi 25. mai 2008, kell 14:40 (UTC)

:Ma arvan, et seal saates ei rääkinud keeleteadlane, vaid mõni rännumees, kes edastas kuulujuttu. Viidata tuleb teaduslikule allikale. --Metsavend 25. mai 2008, kell 16:22 (UTC)

::Kooli toponüümilises sõnastikus (E.M.Pospelov. Školnõj toponimitšeskij slovar. Moskva, Prosveštšenije, 1988) on kirjutatud, et saare nimi kujul Madejgaskar oli juba 13.saj. Marco Polo reisijuttudes ja võib olla ta pärineb elanikute nimest - malagassid.
Lehel "O stranah" on kirjutatud, et malagassi keeles saare nimi kõneleb nagu "Madagasikara", mis proto-malai keeles tähendab "Maa lõpp", "maailma serv", sest saar asub väga kaugelt Kagu-Aasiast, kust on pärit Madagaskari elanikute eellased. Geonarva 25. mai 2008, kell 18:08 (UTC)

Malagassi keeles tähendab Madagasikara 'Punane maa'. Nimetus tuleb sellest, et Madagaskari hõredalt asustatud keskosas paljandub palju punaseid kaljusid.
----
Postimehe eilses artiklis räägiti, et ülemkohus tunnistas Andry Rajoelina Madagaskari presidendi kohusetäitjaks, ja ta jääbki kohusetäitjaks; ta on presidendi ameti jaoks liiga noor (rääkimata sellest, et ta pole valitud). Ma ei ole saanud seda mujalt kontrollida, kuid igatahes ei öelda kuskil, et ta on Madagaskari Vabariigi president. Ta on küll président de la Haute Autorité de transition de la République de Madagascar. Andres 19. märts 2009, kell 05:50 (UTC)

Jah, ma jätsingi selle muutmise pooleli ja hakkasin uurima, kuidas teda nimetama peaks. Panen siis tagasi, et kohusetäitja. --Epp 19. märts 2009, kell 05:54 (UTC)

: Peaministri asjus jääb asi segaseks. Presidendi kohusetäitjal peaks ju olema õigus peaministrit nimetada. Andres 19. märts 2009, kell 11:55 (UTC)

:: Segane jah. Mõtlesin, et ootaks ja vaataks, mis uudiseid tulema hakkab. BBC-st sain nii aru, et Rajoelina astub alles laupäeval pidulikult ametisse; eks siis näeb, kuidas kedagi nimetama hakatakse. --Epp 19. märts 2009, kell 17:43 (UTC)
----
Kas selles riigimallis saab kuidagi lipule raami ümber teha? --Epp 1. aprill 2009, kell 00:13 (UTC)
----
Looduse osa alguses samastatakse riiki ja saart.
Galerii on ilmaaegu asetatud artikli keskele. Andres (arutelu) 23. märts 2012, kell 06:50 (EET)
----
Nimest saab täpsemalt kirjutada artiklis Henry Every. --Epp 9. märts 2013, kell 15:17 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://lexikon.meyers.de/wissen/Madagaskar+(Staat)#Madagaskar(Staat)-AufeinenBlick
** In Madagaskar on 2013-06-24 12:12:48, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Madagaskar on 2013-07-06 12:21:56, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:22 (EEST)

"Inglise misjonärid tõlkisid Piibli inglise keelde" - nähtavasti see siiski nii ei olnud. --Ehitaja (arutelu) 16. veebruar 2014, kell 13:24 (EET)

Nojah, see pidi olema malagassi keel, muud kohalikku keelt seal pole. Andres (arutelu) 16. veebruar 2014, kell 18:11 (EET)
----
Minu meelest "pindala järgi" on palju halvem halvem kui "pindalalt" ja "asub" on saare kohta halvem kui "asetseb". --Andres (arutelu) 30. aprill 2024, kell 19:11 (EEST)


Arutelu:1492

Kas Kolumbus asus teele 3. või 11. augustil? Andres 14. mai 2006, kell 22.00 (UTC)

* 11. august — Christoph Kolumbus alustas Palose sadamast teekonda uue läbipääsu leidmiseks itta., õige on 3. --Dj Capricorn 14. mai 2006, kell 22.46 (UTC)

: kui kunagi filmi kohta artikkel ilmub, võiks miski viide ka päises olla,

: vt http://www.imdb.com/title/tt0103594/

: suwa 17. mai 2013, kell 10:54 (EEST)

* Padise kloostri abt oli Hinrick Warnsbeck - See ei ole ju sündmus.
* rajati Jaanilinna linnus - See ei olnud ju Eestis.--WooteleF 23. jaanuar 2010, kell 13:39 (UTC)


Arutelu:Seaduste Kogu

kuulub Konstantin Pätsi vaimsesse pärandisse

Kuidas seda mõista? Andres 15. mai 2006, kell 06.39 (UTC)

: Materiaalse pärandi alla ta ju ei kuulu?

:: Kui siin mainida Konstantin Pätsi nime, tuleb tema seost Seaduste Koguga täpsustada. Artiklis riigireform ei mainita Pätsi üldse, peaideoloogiks nimetatakse Eenpalut. Andres 15. mai 2006, kell 14.50 (UTC)

:::Seaduste Kogu seadus on ju Pätsi poolt antud.

:::: Siis võikski öelda, et seadus on Pätsi poolt antud (praegu seda pole). Sel juhul ei ole vaimset pärandit tarvis mainida. Andres 16. mai 2006, kell 06.36 (UTC)

Välislinkide asemel tuleks panna siselingid. Andres 9. mai 2007, kell 19:01 (UTC)

Siis peaks iga Seaduste Kogusse kuuluva seaduse kohta olema artikkel, mida praegu ei ole.

: Me ju ei pane siselinke ainult nendele artiklitele, mis olemas on, vaid ka nendele, mis on plaanis. Andres 10. mai 2007, kell 10:38 (UTC)

Panin kustutatud lingid tagasi ja lisasin mõned uued. Seaduste Kogusse võeti seaduse tasandil õigusaktid, mis olid seadusandlikus korras vastu võetud. Ainuüksi formaalne tunnus, kas pealkirjas sisaldub sõna "seadus" ei ole alus kustutada. Või peaks keegi professionaal igaviku ja entsüklopeedilisuse seisukohalt objektiivselt hindama, millised seadused üleüldse väärivad entsüklopeedia artiklit. --37.157.97.171 24. detsember 2017, kell 20:48 (EET)

seaduste tähelepanuväärsuse küsimus jääb üles, ent nt X põhimäärusest tuleks küll rääkida ikka põhiartiklis, mitte omaette artiklina. Nt Konjunktuurinstituudi põhimäärusest rääkida ikka Konjunktuuriinstituudi artiklis--Estopedist1 (arutelu) 26. detsember 2017, kell 11:31 (EET)

Praeguse praktika järgi väärivad kõik seadused artiklit. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 22:56 (EET)

Õigusaktid, põhimäärused jms eraldi artikliteks?


Arutelu:Aleppo

Mina saan KNAB-ist nii aru, et linna nimi peaks olema Ḩalab. Pole ka öeldud, et Aleppo oleks eestikeelne nimi. Andres 15. mai 2006, kell 18.59 (UTC)
Oletan, et ajaloolises kontekstis (enne araablaste tulekut) võib kasutada nimekuju "Aleppo". Andres 15. mai 2006, kell 19.06 (UTC)

Arvan, et ajaloolises kontekstis võiks olla Aleppo. --Metsavend 15. mai 2006, kell 20.13 (UTC)

Siia tuleks introdutseerida ka [[Arutelu:Ḩalab|Ḩalabi aruteluleht]] – Pietadè 6. september 2013, kell 20:16 (EEST)

Lehelt Arutelu:Ḩalab siia kopeeritud tekst:
Peeter Pälli arvamus:
Aleppo sobib, jah, ajaloolisse konteksti, kuid kindlat aastat ei saa
vist anda, sest see on lihtsalt Euroopa keeltes traditsiooniliselt
kasutatav kuju (oletan, et nt itaallaste vahendusel saadud). Haleb on
otsesemalt araabia nime mugandus Euroopa keeltesse; selle võiks praegu
vähemasti kõrvale jätta, kui kasutada täpset kuju Ḩalab.
Seega tänapäevast rääkides sobib araabiakeelne nimi, ajaloost rääkides
Aleppo. Viimane sobib iseäranis iseloomustama aega enne araablaste
tulekut.
Andres 28. mai 2006, kell 10.12 (UTC)

Miskipärast, kui jälgida ERR-i uudiseid on Halab kasutuses venekeelses portaalis ja Aleppo eesti omas :) suwa 5. august 2012, kell 11:16 (EEST)

See uudiselinkide alaosa küll kohane pole. Hädasti oleks tarvis kuskil juhendmaterjalis kitsamapoolselt määratleda, mida sobib välislingina ära tuua, kuna terve mõistuse vastu liig sageli eksitakse. Pikne 5. september 2013, kell 20:37 (EEST)

See on praegu alusmaterjal, mille järgi sisu koostada. Andres (arutelu) 6. september 2013, kell 13:05 (EEST)

: Olgem ausad, see on siin ikkagi lingikogu lingikogu pärast ja seda pole kavatsetud kasutada sisu koostamisel. Kui, siis ehk ainult nüüd minu kommentaari järel, et vastupidist tõestada. Kui mõnel teisel juhul tõesti selleks artikli juurde linke korjatakse, et millalgi hiljem nende põhjal midagi kirjutada, siis neid linke tuleks minu meelest korjata kuskil mujal, näiteks kasutajanimeruumis või arutelus, sest artikkel ise ei tohiks olla see sodileht, kus neid pealtnäha juhuslikumapoolseid linke ajutiselt hoida. Pikne 6. september 2013, kell 18:30 (EEST)

:: Ei ütleks, et see on Vikipeedias levinud pahe, siin on tegu üksikjuhtumiga. Pidasin silmas, et kui see juba olemas on, tuleks seda kasutada sisu tekitamiseks, mitte lihtsalt kustutada. Andres (arutelu) 7. september 2013, kell 08:29 (EEST)

::: Kas tõesti on halb see, et koguda kokku UNESCO maailmapärandi hävitamist kajastavad viited? kui kunagi see Süüria sõda läbi saab, siis ehk mõni inimene on üsna tänulik, et keski viitsis ühe linna kohta miskit otsida, loodan ka, et ERR-i veeb on siis veel alles ... suwa 30. september 2015, kell 22:18 (EEST)

See aruteluleht oli ikka üpris peitu pandud/jäänud – Pietadè 6. september 2013, kell 18:48 (EEST)
Vaata ka
* Süüria kodusõda
* A Solution for Syria Avaazi korraldatud aktsioon allkirjade kogumiseks petitsioonile

selle arutelulehe kasutamisest Süüria sõja taustal

* 1981 — 1 878 701
* 2004 — 4 045 166
* 2006 — 2 100 000, praegu kirjutises
* 2011 — 4 868 000, eeldatav ? allikas: http://www.citypopulation.de/Syria.html kas see allikas on usaldusväärne?
* 2016 — inglise wiki 250,000-300,000 (opposition controlled area) 1,500,000 (government controlled area)
suwa 13. oktoober 2016, kell 00:24 (EEST)

*Ground Zero: Syria (Part 7) - Snipers of Aleppo
*Ghosts of Aleppo (Full Length)


Arutelu:Paldiski

Paldiski ei saanud linnaõigusi kindlasti mitte 1933. aastal!

Jah, 1933. aastal nimetati Baltiski ümber Paldiskiks. Andres 16. mai 2006, kell 16.30 (UTC)

1870. aastal valmis Paldiski - Tallinn - Tapa - Narva - Gatšina raudteeliin, mille rajas Vene tsaar oma suvituspaika pääsemise tarbeks.
Milline tsaar käis Paldiskis puhkamas? Minu arvates ei käinud tsaarid seal puhkamas, puhati hoopis Haapsalus. Valju 23. jaanuar 2007, kell 21:17 (UTC)

raudtee rajati vist ikka pigem sadama pärast ja teine ots peaks üleüldse olema Tosno - Ahsoous 23. jaanuar 2007, kell 22:21 (UTC)

: Palun parandage ja tehke link raudteeliinile. Andres 31. märts 2010, kell 21:32 (EEST)
Baltischport, millest siia suunamine on, võiks ka nimetusena artiklis mainitud olla vast. Kk 24. märts 2008, kell 15:02 (UTC)

Nõus. Andres 24. märts 2008, kell 20:21 (UTC)
Mis asi on Paldiski sõjamerebaas (Paldiski SMB) — äkki Paldiski mereväebaas ? Sama lugu on vist ka sõjamerelaevastikuga, mis võiks olla artiklites sõjalaevastik või on seal mingi oluline vahe eesti keeles. --Jaanusele 31. märts 2010, kell 21:07 (EEST)

Palun paranda. Andres 31. märts 2010, kell 21:32 (EEST)

elanikke = 4154 (seisuga 1.01.2008)  Ave Maria 1. mai 2010, kell 12:32 (EEST)
Kui järjekindel olla siis tuleb teha asulast eraldi artikkel. --Metsavend 6. oktoober 2010, kell 18:36 (EEST)

Arvan, et pole tarvis provotseerida. Pikne 6. oktoober 2010, kell 18:53 (EEST)

: Minu meelest pole tarvis teha, sest Pakri saared on asustamata, või õigemini 1 elanikuga. Seal ei ole eraldi asulat. Andres 6. oktoober 2010, kell 19:45 (EEST)

''Linnal on Tallinnaga nii elektrirongi- kui ka bussiühendus. Seetõttu käib palju linna elanikke Tallinnas tööl.'' Ma ei usu, et transpordiühendus on ainus või peamine põhjus, miks inimesed Tallinnas töötavad. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 31. mai 2013, kell 00:14 (EEST)

Tiit Peebu lingi all on Jaanus Ilumets, viidet pole.
Kui linkimise asja pole mitme aasta jooksul korda saadud, võib-olla peaks ikka Visual Editori ära keelama. Andres (arutelu) 30. juuli 2016, kell 23:06 (EEST)

Tahtsin sama märkida: Paldiski linnapea on [Jaanus Ilumets|Tiit Peedu.] Kumb on õige? 2001:7D0:87FF:6480:8CC3:5DC7:564F:8ADD 1. oktoober 2016, kell 14:40 (EEST)

:Ei kumbki. - Melilac (arutelu) 2. oktoober 2016, kell 11:01 (EEST)

:: Siiski teine on. See kelle sa lisasid on linnavolikogu esimees.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. oktoober 2016, kell 11:21 (EEST)

::: Õigus, vaatasin valesti, lisatu oli varem. Vabandust kiirustamise pärast. - Melilac (arutelu) 2. oktoober 2016, kell 19:27 (EEST)
----
Mis tähendab "tegutsevad aktiivselt"? Andres (arutelu) 22. november 2017, kell 20:53 (EET)