Arutelu:Homöopaatia

Amitriptüliin
Ei ole sisu kaudu aru saada, et oleks ületatud nn "silmaringi laiendavaid piire"  ja/või proovitud kirjutada millestki "esoteerilisest", arvan ma aga eks vikipeedia lugeja saab ise valida,  näituseks:

Homöopaatia
Amitriptüliin
21.aprill 2013 18:28 Mariina

Mallid lisatakse artiklisse ja arutelulehel selgitatakse põhjust. Sellel artiklil on juba see mall. Postitust saab allkirjastada nupuga  või nelja tildega (~~~~) --Tiia (arutelu) 21. aprill 2013, kell 23:32 (EEST)

* http://www.mickler.de/journal/versuch-prinzip-1.htm
* http://www.vithoulkas.com/homeopathy/organon/index.html
* http://www.vithoulkas.com/homeopathy/organon/index.html
Toodud kolmest allikast avanes täna üks, eemaldasin 2 mitteavanevat....
Mariina 8. juuli 2013, kell 08:27 (EEST)

Eemaldasin farmakognoosia osa, mis oli täiesti teemasse mittepuutuv ja lisatud ainult valdkonnale mingisugusegi teaduslikku kuma andmiseks. Tõin sissejuhtusse selgituse, et asi ei tööta. Eesti tervishoiusüsteemi puutuvat võiks keegi täpsustata. Küllap on kuskil ikka selle kohta miskit väidetud, et ära põhjendada, miks selle jamaga tegelemist ei rahastata. Ivo (arutelu) 18. aprill 2014, kell 19:17 (EEST)

: Tere Ivo!

: kriips siit ja maha sealt ei asenda artikli toimetamist arvan ma..

: ja need väited ning allikad mitte töötamise kohta ei ole minu arust veenvad...

: meil eestlastel on Vigala Sass ja tema raamatud; Ain Raal, ja tema raamatud: "Farmakognoosia", "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia" jpt...

: Eestis olen küll kohanud arste, kes soovitavad osade haiguslike seisundite korral, tabletikuuri asemel ravimtaimi aga küsimise peale vist, niipalju kui mina aru saan on neil kohati lihtsam internetipõhistele andmebaasidele ja arstiõpingute-aegsetele õpetussõnadele toetudes inimestele tablette soovitada ja välja kirjutada...

: ma usun, et Vikipeedial ei ole põhjust ka antud artiklis fakte-võõristada - taimed mõjuvad loomadele (sh inimestele) küll ja küll ja  neid tuleb kohati seadusega keelu alla panna, võtkem või katapõõsa lehed ja kanep ja tuletagem meelde EU-kaneelisaagat...

: Mariina 18. aprill 2014, kell 19:49 (EEST) alias Простота

::Taimede toimimine või mittetoimimine ravimitena ei puutu antud juhul absoluutselt teemasse, kuna homöopaatia ei tegele nende või nendest tehtud preparaatide manustamisega inimestele. Anda vett, mis kunagi on olnud kontaktis mingi ainega, aga kus ei leidu ainsamatki molekuli sellest on rõve soolapuhumine ja inimeste petmine. Platseeboefekti kasutamine ei muuda seda tõsiseltvõetavaks ravimeetodiks.

::Ma ei olegi öelnud, et artikkel on nüüd korras. Võtsin lihtsalt osa jama välja ja lisasin natuke uut juurde. Aga mul tõesti ei ole soovi või aega, et nii palju teemas kaevuda, et teksti korralike viidetega üle külvata. Ivo (arutelu) 19. aprill 2014, kell 01:03 (EEST)

::: Tere Ivo!

::: Teksti korralike viidetega ülekülvata vast ei saakski- nagu Te ütlete anda mingile ainele aine-tekkelist ainet ainehaiguste ainetustamiseks - siin peaks vast ootama teaduslike hüpoteeside arengut...

::: Kui kanda teema üle inimeste järgnevusele (ringlusele) kuis toimiks Teie hüpotees siis? aga jah kuidagi õnnestus teadlastel tõestada, et esimese põlve rasestumisvastased sünteetitilised hormoonpreparaadid põhjustasid hulgaliselt sugueluntidesüsteemi häireid ja pahaloomulisi kasvajaid neid tarvitanud naiste naissoost järglastel jne. jne...

::: püüdke natuke kaasaegse meditsiini ja selle ravimitega ning nende tegelike teadmistega, lubaduste, rikkumiste ja tasudega tutvust teha, siis ehk vaatate nende inimeste peale, kes homoöpaatia printsiipe järgivad pisut teisiti või ka mitte...

::: võib-olla kuulun mina nende inimeste hulka kes usuvad esimest meest ja naist ja madu ja puud ja õhku ning vett ja Maaelu...

::: Mariina 19. aprill 2014, kell 08:24 (EEST) alias Простота
----
Hahnemann kirjutas oma oopused vast ikka saksa keeles. Siin on ingliskeelsed pealkirjad. Miacek (arutelu) 24. veebruar 2019, kell 16:08 (EET)


Arutelu:Atkinsi dieet

Tere!
Kuivõrd vikipeedia kaudu tegeleme tõenduspõhise meditsiiniga siis püüdsin ka ise omalt poolt sisse viia järgmise muudatuse (ja püüan ka edaspidi) http://et.wikipedia.org/wiki/K%C3%BC%C3%BCslauk#Kasvajate_ravi_ja_k.C3.BC.C3.BCslauk......
sest
Eesti Vabariigis on kasutusel Rahvusvaheline Haiguste Klassifikatsioon RHK-10 ja kuigi ka arstid ise diagnoosivad vähk(haigus)t on tegelikkuses kasutusel teised terminid ja nimelt:
*healoomulised kasvajad
*pahaloomulised kasvajad
*teadmata päritolu kasvajad jne.....
Kui jõuaksime kokkuleppele, siis on Teil lihtne "pisimuudatus" ka siin artiklis (artikkel võiks vabalt HEA ARTIKLI kandidaat olla) sisse viia, näituseks:
Arstid on hoiatanud, et Atkinsi dieedi järgmine võib põhjustada nõrkust, väsimust, nahalöövet, krampe, luuhõrenemist, raskete südame-veresoonkonna haiguste ja vähi riski ja/või neerukive.....
Hoopis teisem on lugu aga selle artikliga: http://et.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4hk_(haigus).
23.aprill 2013 13:36 Mariina


Kasutaja arutelu:Lilit~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Lilit! Tiia (arutelu) 24. aprill 2013, kell 18:19 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Lilit~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Rangu karrid

Nõmmealuse on endine küla?--Bioneer1 (arutelu) 27. aprill 2013, kell 14:31 (EEST)

Karrid ja seal olevad orgaaniliselt seotud Rangu allikaid (Rangu allikas) võiks vast käsitleda ühes artiklis. Nii on tehtud ka keskkonnaregistris, vt --Estopedist1 (arutelu) 17. detsember 2015, kell 23:43 (EET)


Arutelu:Skageni maalijad

Siia ei viita midagi. Andres (arutelu) 28. aprill 2013, kell 00:02 (EEST)
Vabandan oma võhiklikkust - ma ei taba praegu ära, kas peaksin midagi muutma?
Mari203 (arutelu) 28. aprill 2013, kell 20:59 (EEST)

See tähendab seda, et tööriistades "Lingid siia" ei viita ühelegi artiklile. Selle lahenduseks oleks lingi lisamine mõnesse sobivasse artiklisse, kasvõi alajaotusse "Vaata ka". --Tiia (arutelu) 28. aprill 2013, kell 22:42 (EEST)
Tänan!  Mari203 (arutelu) 29. aprill 2013, kell 00:22 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.skagensmuseum.dk/index.php?id=7&L=2
** In Skageni maalijad on 2013-06-24 13:28:54, 404 Not Found
** In Skageni maalijad on 2013-07-07 00:55:24, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:55 (EEST)


Arutelu:Regina Birk

võttis ta räigelt punase hoiaku

Seda võiks vist paremini öelda. --Epp 28. aprill 2013, kell 03:52 (EEST)

:on ümber sõnastatud--Bioneer1 (arutelu) 8. august 2013, kell 11:35 (EEST)

:: Üks sõna on asendatud, aga selline väljend ikkagi entsüklopeediasse ei sobi. Andres (arutelu) 21. juuli 2015, kell 14:17 (EEST)

::See tekst oliüksüheselt teatmeteosest maha kirjutatud. Parndasin veidi, rohkem ei oska ;( --Juhan121 (arutelu) 28. aprill 2013, kell 22:59 (EEST)

::kas siit allikast (Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 603). Kas ikka rikutakse autoriõigusi?--Bioneer1 (arutelu) 29. aprill 2013, kell 09:02 (EEST)

:::tegin kõik ümber, eemaldasin mahakirjutamise malli--Bioneer1 (arutelu) 8. august 2013, kell 11:35 (EEST)


Arutelu:Jägala–Käravete tee

Sillad Jägala–Käravete maanteel
Sildade nimistu pärineb Maa-ameti andmebaasist[1]
Maa-ameti andmebaas on lisatud kasutatud allikaks ja ühtlasi ka viiteks
aga
Maa-ameti kodulehekülg soovitab päringute kontrolliks  kasutajaiks registreerida (seisuga 28.04.2013 ligikaudu 8:45):
http://www.maaamet.ee/index.php?lang_id=1&page_id=1&menu_id=1&no_cache=1367127637
https://teeregister.riik.ee/mnt/index.do;jsessionid=1B02164D7EBEA521FD34F638B0B007B3
http://www.maaamet.ee/index.php?lang_id=1&page_id=349&menu_id=64&no_cache=1367127084
http://xgis.maaamet.ee/xGIS/XGis
Analoog:  http://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Soodla_sild
Kirjavahetus ametnikuga?
Kasutatud allikate all on: *Maanteeamet, elektrooniline kirjavahetus vastutava ametnikuga.
mis sellega teha? See ei sobi ju entsüklopeediasse--Bioneer1 (arutelu) 23. aprill 2013, kell 15:34 (EEST)
28.04.2013 8:52 Mariina
-----
Tühistasin viimase muudatuse, kuna see oli väga halvasti sõnastatud.--Raamaturott (arutelu) 21. juuni 2016, kell 11:49 (EEST)
Lisaks tavapärastele sõidukitele nagu sõidu - ja veoautod ning eriotstarbelised sõidukid, võib maanteel harva kohata ka ründelennukeid. Hendrik Kuusk, Andres Putting, DELFI FOTOD ja VIDEO: USA ründelennukid maandusid Jägala-Käravete maanteele Maandumisharjutus katkestati linnuga kokkupõrke tõttu. Emotsioonid ja kommentaarid!, 20. juuni 2016
Andres (arutelu) 21. juuni 2016, kell 23:33 (EEST)


Kasutaja arutelu:Leetsi/ASEAN

Artikli head küljed:
Üldiselt annab artikkel hea ülevaate teemast (töö vastab etteantud mahule).
Artikli strutuur on loogiline ja kergesti jälgitav.
Välja on toodud illustratiivne kaart.
Keelelisi vigu vähesel määral. NT lauses: ASEANi Stipendium (ASEAN Scolarship) on programm, mida pakub Singapur kõgile ülejäänud üheksale liikmesriigile erinevatel haridustasemetel (secondary school, junior college, and university education). KÕIGILE
Välja on toodud ka Eesti teema.
Viidatud on autoriteetsetele allikatele.
Mida võiks paremaks muuta:
Võiks välja tuua inglise keelse wikipeedia ASEAN artikli nt välislingina.
Kohati liialdatakse kujunduselementidega. NT peatükk ASEANi liikmesriigid. Asjutajaliikmed - selle ees ei ole kujunduselement niivõrd oluline kui järgnevad riigid on samuti kujunduselementidega. Parem variant oleks ehk kooloniga. NT Asutajaliikmed (koolon).
Kohati on retsenseerija arvates liigseid linke. NT peatükis ASEANi liikmesriigid. Hiljem liitunud riikide juures ei oleks retsenseerija arvates kuupäevadele linki panna).
Lisaks kaardile võiks tuua ka ASEANi logo (illustatiivse eesmärgiga).
pe878 (arutelu) 29.04.2013, kell 12.02
Lisan veel, et korduvaid viiteid ei panda viidetesse mitu korda. Siin on teave, kuidas seda teha: http://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Viitamine
pe878 (arutelu) 2.05, kell 10,27
Tänan sisuka arutelu eest, Elen!
Tegin viitamise korda. ASEANi inglisekeelset wikit ei toonud välislingina välja, küll aga lisasin vasakusse tulpa (Teistes keeltes: English). ASEANi logo ja lippu püüdsin kohe alguses artiklisse saada, aga wikimedia commons ei lubanud mul neid miskipärast kasutada. Parandasin kirjavigu.
Leetsi (arutelu) 7. mai 2013, kell 13:07 (EEST)

Üldmulje on hea. Artikkel on sisukas, täpne, konkreetne ning loob piisava ülevaate mõiste olemusest. Järgnevalt toon välja pealkirjade järgi mõned aspektid, mida artiklis võiks muuta või kohendada.
Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon
* arvuliste näitajate puhul kindlasti kasutada punktide asemel koma: "ASEAN katab pindalalt 4.46 miljonit km², millel elab kokku umbes 600 miljonit inimest (see on 8.8% kogu inimkonnast)."
Ajalugu
* vikipeedia lingiga pole niivõrd oluline viidata Vietnamile kui riigile, vaid sõjale, mis toimus
* ei ole tarvilik kasutada punktiga kujunduselementi ("2003. aastal otsustas ASEAN asutada ...")
* tavapäraselt eelistatakse jaotiste eraldamiseks sidesõnade (ja) asemel ennekõike koma (või semikoolonit)
Euroopa Liidu ja ASEANi suhted
* võõrkeelsed märksõnad ja nimed oleks vaja kirjutada kaldkirjas: "... aastal, mil sõlmiti koostööleping (Cooperation Agreement)
* uut lõiku võiks alustada ilma kujundusliku elemendita (punktita): "Euroopa Liidu ja Kagu-Aasia suhete eesmärgid..."
* võib-olla sõnastada ka veidi ümber "Koostöölepingu raames kohtutakse iga pooleteise aasta tagant, et hinnata tehtut ja vaagida edasisi koostöövõimalusi", et ei kattuks täielikult algallikaga.
Kaubandussuhted
* oleks vaja veidi lauseid ümber sõnastada, sest kasutatud on sama lausestust, mis algallikates
"ASEAN üksusena on ELi suuruselt viies kaubanduspartner kaubandusmahuga 118 miljardit eurot (eksport ja import). EL ekspordib ASEANi liikmesriikidesse peamiselt keemiakaupu ning masinaid ja transpordivahendeid. ASEANist impordib EL peamiselt masinaid ja transpordivahendeid, põllumajandustoodangut, tekstiilmaterjale ja rõivaid."
"Integratsiooni tulemusena on ASEANi liimesriigid muuhulgas sõlminud regionaalse vabakaubanduslepingu ja loodavad 2015. aastal luua ASEANi regiooni vabakaubandustsooni (ASEAN Free Trade Area, AFTA)."
Eesti ja ASEAN
* ei ole kindel, kas tarvilik, kuid lisaksin "Eesti välisminister Urmas Paet" järele sulgudesse, et mis aasta seisuga, sest see võib muutuda
ASEAN ja sotsiaal-kultuuriline tegevus
* kujunduselementide (punktid) kasutus on veidi häiriv ja teksti hakkiv
* parandada: "ASEAN Scolarship" - "ASEAN Scholarship"
* tõlkida eesti keelde või kasutada kaldkirja (tegu võõrkeelsete sõnadega): "erinevatel haridustasemetel (secondary school, junior college and university education)"
Kriitika
* parandada: "ASEANi 12ndal tippkohtumisel 2007. aastal Cebus protestised (protestisid) mitmed aktivistid..."
* võiks olla ühtlane stiil suurtähtlühendite käänamisel (kõik sidekriipsuga või kõik ilma): "ASEANile, ASEAN-ile"
triintjr (arutelu) 16. mai 2013, kell 16:33 (EEST)
Tänan sisuka ja väga meeldivalt struktureeritud arutelu eest, Triin! Võtsin kõiki ettepanekuid arvesse.
Leetsi (arutelu) 22. mai 2013, kell 15:38 (EEST)


Kasutaja arutelu:Pe878/Kultuuriturism

Artiklil on loogiline ülesehitus ning annab hea kokkuvõtliku pildi, mis on kultuuriturism. Tänu loeteludele on info kiiresti haaratav.
Eesti osa oli samuti kena ülevaatlik.
Mida saaks täiendada/parandada:
* Linkida sõnad nagu nt maastik, arhitektuur, kunst, nostalgia, The Lord of the Rings jms.
* Kultuurireise võetakse tihti...  Selles lauses on kasutatud sõna muuseumeid, kasuta pigem muuseume (kõlab paremini).
* Kultuurituristide loetelus algab iga lause suure tähega - seega peaks lause lõpus ka punkt olema. Või lahendada loetelu muul viisil.
* Rahvusturism (nt tradistioonid) - kirjaviga parandada.
* Kuid kultuuriturism võib kergesti muutuda massiturismiks, mis võivad tundlikele kultuuridele halvasti mõjuda. Tekitab küsimuse, millised on need tundlikud kultuurid või kuidas seda mõista? Ehk mõni näide aitaks seda paremini illustreerida ja lahti seletada. Lauseehitus - ehk kõlaks paremini: Kultuuriturismil on oht muutuda massiturismiks, mis võib tundlikele kultuuridele halvasti mõjuda.
* Viited: korduvaid viiteid ei panda viidetesse mitu korda. Siin on teave, kuidas seda teha: http://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Viitamine
* Üldiselt ei viidata mitte võõrkeelsele vikipeedia artiklile, vaid sealse info vastavale allikale. Tagada viidete ühtne stiil.
--Mltilk (arutelu) 1. mai 2013, kell 23:13 (EEST)
Aitäh retsenseerijale kasulike soovituste eest!
pe878 (arutelu) 2. mai 2013, kell 10.23

Kokkuvõttes on artikli ülesehitus hästi liigendatud. Sisuline osa on piisav, et anda põgus ülevaade mõistest. Illustratsioonid on sobivad. Väga hea on ka see, et artiklisse lisati "Vaata ka" ning "Välislingid" võimalused. Toon pealkirjade kaupa välja mõned vead, mida mina muudaksin.
Kultuuriturism
* esineb mõiste ingliskeelsel tõlkel trükiviga ("torism" - "tourism").
* mõistet selgitavale lausele järgnev lause, mis on toodud sulgudes, võiks olla ühendatud esimese lausega või siis olla sulgudeta. "(Kultuuriturismil on mitmeid definitsioone, sest kultuuri mõiste on keeruline.)"
* muudaksin koma asukohta lauses: "Kultuuriturismi eesmärgiks on reisimine teise riiki selleks(,) et tutvuda..."
* võtaksin lause algusest "kuid" ära või ühendaks laused: "Kultuurireise võetakse tihti ette suurtesse või pika ajalooga linnadesse, kust võib leida huvitavaid arhitektuuriehitisi, muuseume, teatreid jm. Kuid samuti käiakse ka maapiirkondades, näiteks põliselanike kultuuriga tutvumas."
* lisaksin nime järele aasta: "De Haan (aasta) on väitnud..."
* üldiselt võiks kultuuriturismi definitsioon olla veidi selgem (esimene lause võiks lühidalt kokku võtta kultuuriturismi olemuse).
Kultuuriturist
* kirjutaksin punktidega loetelu jaotised väikese algustähega (EKI soovitus).
* lisaksin nime järele aasta: "McKercher ja Du Cros (...) on välja pakkunud järgmise kultuurituristide tüpoloogia [3]"
* koma puudu: "turisti jaoks on kultuuriturism reisimiseks väike motivaator ning kogemus, mille ta saab(,) on madala väärtusega."
Kultuuriturismi tüübid
* lisaksin nime järele aasta ning eesnimetähte ei kasutaks: "Csapo (...) jaotas" või siis "J. Csapo (aasta) jaotas"
* kirjutaksin punktidega loetelu jaotised väikese algustähega.
* trükiviga tõlkimisel: "pop-cultural to(u)rism". Inglisekeelses vikipeedias on see mainitud kui "pop-culture tourism".
* muudaksin lause sõnastust: "Kultuuriturismi üheks haruks võib pidada ka popkultuuri turismi (pop-cultural torism), mis on reisimine meelelahutuslike eesmärkidega (mis on reisimine meelelahutuslikel eesmärkidel).
* lause lõppeb suluga: "Meelelahutuseks võib siinkohal olla kirjandus, muusika, film vms)." Ilmselt võiks selle loetelu osa lisada eelneva lause lõppu.
* koma puudu ja lisaksin filmi nimele jutumärgid (hea oleks ka tõlkida): "Näiteks kasvas Uus-Meremaa külastatavus pärast seda(,) kui seal filmiti The Lord of the Rings."
(sõnastada näiteks nii: "Näiteks Uus-Meremaa külastatavus kasvas pärast seda, kui seal toimusid filmi "Sõrmuste isand" võtted").
Kultuuriturismi positiivsed küljed
* pealkiri käib positiivsete mõjude kohta, aga kirjutatakse ka negatiivsete aspektide kohta (massiturism).
* pealkiri ütleb ära, et räägitakse positiivsest, seega alapealkirjades ei pea seda kordama (soovituslik märkus)
* oleks kasulik lühidalt selgitada massiturismi ja tundlike kultuuride tähendust ("Kultuuriturismi negatiivsed küljed" all)
* trükiviga: "infrastruktuur(i) paranemine"
* puudu täpsustus: "kulutatatakse rohkem (raha?) nii loodus- kui ka kultuurikeskkonna parandamiseks"
* tühik puudu: "müra,reostus suureneb"
* kirjutaksin lahku: "tähelepanu keskpunktis"
* muudaksin lausestust: "Kusjuures kultuuriturism võib olla ka riigisisene. (Kultuuriturism võib olla ka riigisisene.)"
--triintjr (arutelu) 16. mai 2013, kell 14:15 (EEST)
Aitäh retsenseerijale suure töö ning vajalike märkuste/soovituste eest. Parandasid tähe-, koma- ja muid kirjavigu.
Mõningad kommentaarid:
Minu teada ei viidata vikipeedias autorile nii nagu lõputöödes jm. Ehk siis autori juurde ei ole vajalik aastat juurde panna. Seda osa töös ma ei parandanud.
Jaotised, kui need on täislaused, kirjutatakse suure algustähega ning lõpetatakse punktiga.
--pe878 (arutelu) 16. mai 2013, kell 15:40 (EEST)


Kasutaja arutelu:Annisi/Toote elutsükkel

Väga korralik artikkel. Tekst oli keeleliselt korrektne, sisuline ülesehitus loogiline ja arusaadav, kasutatud materjalid usaldusväärsed ning ei leidnud ka ühtki kirjaviga. Sain teemast tänu artiklile hea ülevaate ning raske on millegi üle norida. Puudu on vaid 1 punkt lause lõpust: Toote leiutamine ja arendamine leiab aset tavaliselt arenenud riikides. Juurutamisetapi lõppu seostatakse kasumi tekkega
Vaadata tasuks üle vaid viidete osa. Viidete vormistus peaks olema ühtne. 2. ja 4. viite aadressid võiksid olla kas mõlemad sulgudes või mõlemad ilma.
--Mltilk (arutelu) 1. mai 2013, kell 23:13 (EEST)

Artikkel on asjalik, selgelt mõistetav ja loogilise ülesehituasega. Mõiste olemus ja ingliskeelne vaste on selgelt ära toodud. Tähemärke on rohkem kui 4000, mis ainult positiivne. Kui lisada "Juurutamise" teema lõigu lõppu punkt, siis on üks tähemärk jälle juures.
Kasutatud on 10 erinevat allikat, neist 2 on võõrkelsed. Kasutatud allikatele viitamised on enamjaolt korrektsed, siiski võiks teha mõned korrektuurid: kasutamise kuupäev on jäänud märkimata [2]viitel ning lingid on lõpetamata jäänud (st [[ asemel vaid [ ) [2], [4] ja [9] viitel.
Mulle meeldib,et artiklile on lisatud ka graafik, mis annab tööte arengutsüklitest parema ettekujutuse. Mida tulevikus ehk artiklile lisada võiks, olekski konkreetsed näited mõne toote elutsükli pikkusest. Näiteks võib 8. allikast lugeda järgmist "50 a. tagasi oli kosmeetikas toote elutsükkel näiteks 12 aastat, nüüd on see kolm; mänguasjadel oli 14, nüüd kolm; tööriistadel oli 16, nüüd neli; toiduainetel oli 20, nüüd on viis; ravimitel oli 24, nüüd on kaheksa." Sellest tuleks järgmine sõlmpunkt - toote elutsükli lühenemine ja selle seaduspärasused.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et artikkel on sisult korrektne ja on näha, et autor on asja tõsidusega võtnud. Väga hea!
--GeSi247 (arutelu) 7. mai 2013, kell 22:09 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tambre

Tere tulemast Vikipeediasse, Tambre! Tiia (arutelu) 2. mai 2013, kell 21:04 (EEST)

Tervist!Ministri ametiaja lõppemine on reguleeritud Vabariigi Valitsuse seadusega. Tagasiastumisest teatamine ei tähenda ministri volituste lõppu. Nimelt, alles Vabariigi Presidendi otsuse alusel vabastatakse minister ametist. Näiteks teatas Mihhail Korb 24.05.2017, et astub ametist tagasi. President allkirjastas otsuse 08.06.2017, kusjuures märkides, et otsus jõustub 12.06.2017 kl 15. Seda silmas pidades, on ekslik väita, et Mailis Reps ei ole enam minister. --kanakukk (arutelu) 21. november 2020, kell 08:08 (EET).

Vabandust! Tänud, et teada andsid. Pöörasin tagasi ja korrigeerisin antud muudatused. Tambre (arutelu) 21. november 2020, kell 08:28 (EET)

Eksimuse tunnistamine on intelligentsuse tunnus! Seda julgevad vähesed. Seega, on põhjust tunda uhkust! Muide, täna kl 11:09 teatati presidendi fb lehel sellest, et riigipea vabastas ministri äsja ametist. --kanakukk (arutelu) 21. november 2020, kell 12:19 (EET).

Ma ei tea, kas pakub huvi, aga Riigikogu dokumendiregistris on ka presidendi allkirjastatud otsus Repsi vabastamisest. --kanakukk (arutelu) 24. november 2020, kell 16:26 (EET).


Arutelu:Eesti Ööjooks

Siia ei viita midagi. Andres (arutelu) 3. mai 2013, kell 16:42 (EEST)
Algatusmeeskonda kuulusid lisaks Tormile maratonimees Andrus Lein, Rakvere spordikooli juhataja Jaak Vettik ja inimesed spordikeskusest.

Võeti välja. --Epp 26. detsember 2013, kell 21:10 (EET)

Eesti Ööjooks toimub tänu toetajatele:
Rakvere linn, Viking Line Eesti, AQVA Spa, Oriflame Eesti, Põhjakeskus, Rademar, adidas, Würth, JELD-WEN Eesti AS, Selver, HAT AUTO ja TOYOTA, Veiniladu, ISOSTAR, Art Cafe hotell, Wiseman Interactive, Rakvere Lihakombinaat, Lajos AS, Rakvere Metsamajand, Benito Puit AS, Viru Õlu AS, Panasonic, Photopoint, SUUNTO, Pihlaka AS, Liliina AS, Lammasmäe Puhkekeskus, CRAMO, Kaupmees & Ko AS, AS Astera, ArthroStop, Ehituse ABC, T-Särgipood, Arnika Ilutulestikukeskus, Rakvere Teater, Eesti Kultuurkapital, EAS, Hasartmängumaksu Nõukogu, Lääne-Viru Omavalitsuste Liit
Suuremad partnerid:
Kergejõustikuklubi ViKe, Eesti Olümpiakomitee, Maanteeameti Ida regioon, Lääne-Viru maavalitsus, Rakvere Spordikeskus, Kaitseliidu Viru ja Järva malev, Tapa väljaõppekeskus, Rakvere Kultuurikeskus, Rakvere Soojus, EVG Print, Spordiürituste Korraldamise Klubi, Rakvere Karmeli Kogudus, Rakvere Fotostuudio, fotograaf Ain Liiva, fotograaf Riho Lüüs, jooksuportaal.blogspot.com, trimm.ee
Meediapartnerid: Sky Plus, Virumaa Teataja, Tervis Pluss


Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Jalgpall

Hello. I am Xaris333 from Cyprus. I speak Greek and English. Can you help me translate 2 paragraphs from English to your language, about a football team? Pls answer at my talk page. Xaris333 (arutelu) 6. detsember 2013, kell 04:08 (EET)


Arutelu:Vana-Rooma keisrite loend

Kas see tuleks vormistada täpsustuslehena? Adeliine 5. mai 2013, kell 15:04 (EEST)

Pigem mitte. Pigem on loend jagatud kolmeks osaks. Andres (arutelu) 7. mai 2013, kell 10:49 (EEST)

Kas äkki võiks artiklisse lisada ka Silbannacuse? Inglise wiki keisrite loendis on ta olemas. Lisaks on seal kaalutud ka Sponsianuse lisamist, kuigi nende mõlema roll või eksistenst on hetkel küsimärgi all. W.A. von Schlippenbach (arutelu) 4. august 2023, kell 16:22 (EEST)

Jah, võib lisada, aga koos mingi märkusega. --Andres (arutelu) 6. august 2023, kell 01:30 (EEST)


Kasutaja arutelu:Lady~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Lady!
Noodipanga lingid ei sobi hästi Vikipeediasse, sest neil on äriline eesmärk. Tiia (arutelu) 6. mai 2013, kell 23:15 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Lady~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Aleksand~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Aleksand! --Epp 7. mai 2013, kell 21:01 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Aleksand~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Sandravjr/alepõllundus

Artikkel annab hea ülevaate alepõllunduse olemusest, selle ajaloolisest ja tänapäevasest kasutusest nii välismaal kui Eestis. Tähemärke on artikklis üle 4000 ning on kasutatud 5 erinevat allikat, millest 2 on võõrkeelsed. Viidatud on küll 6. allikale, kuid 4. ja 6. viitavad samale allikale. Viitamise puhul soovitatakse üldjuhul märkida ära ka viimane lehe vaatamise/kasutamise kuupäev, mida antud artikli juures polnud. Lisatud on ka välislinke, millest esimene on tekstiga seotud.
Artikli tekst on ladus ja arusaadav ning sisu on korrektne. Ehkki mõistmatuks jäi teema "Tänapäeva kasutus" all oleva kooloni kasutus lause "Põlisasukad on enamasti oma maa isepärasustega kursis ja oskavad maad harida, kuid mittepõlised asukad ei oma ka vastavaid teadmisi ja oskusi alepõllunduse kohta:" järel, sest sellele järgnenud loetelus oli toodud välja ka "Raha- ja tehnikapuudus", mis pole ei teadmine ega oskus. Küll aga on loetelu lahti seletatud sellele järgnenud lausega "Kõigi nende faktorite mõjul tehakse alepõllundust valesti ning selle tulemuseks on ... ". Seega võiks siin ehk veidi lausejärjestust muuta.
Mulle meeldis, et ökoloogilised mõjud olid eraldi peatükina välja toodud. Neist oleks võinud ehk isegi rohkem näiteid tuua. Näiteks annab Karula rahvuspargi alepõllundusest ülevaate P.Tomson'i magistritöö EMÜ-s [], mis toob välja ka teatud positiivsed mõjud ning annab alepõllundusele sünonüümiks veel ka "tuleviljelus".
Kokkuvõtvalt võib öelda, et artikkel avab alepõllunduse olemuse, loob seosed Eestiga, annab viiteid kogu maailmale, on sisukas ning hästi illustreeritud. Hea töö!
--GeSi247 (arutelu) 7. mai 2013, kell 23:32 (EEST)

Sisukus: Artikkel on hästi liigendatud, välja on toodud mõiste olemus, ajalugu, kasutus tänapäeval ning Eestis. Lisatud on lingid, kust saab lisainformatsiooni leida. Töö koostamisel on kasutatud nii eesti kui ka ingliskeelseid materjale. Rõhku on pandud entsüklopeediate kasutamisele, mis oli ka töö eesmärgiks. Tööle annab lisaväärtust ka lisatud pildimaterjal. Töös on olemas ka viited olulisematele mõistele. Kõik oluline mõiste lahtimõtestamisel on välja toodud. Kindlasti võiks olla viide inglise keelsele artiklile kohe seal, kus mõiste tuuakse välja inglise keeles. Hetkel paikneb see lõpus. arusaamatuks jääb, mis riike täpsemalt on mõeldud Lõuna riikide alla esimeses osas. Parema arusaadavuse seisukohast võiks mõned riigid välja tuua, kes kasutavad antud viisi kõige rohkem või täpsustada mida tähendab see Lõuna riigid. Hästi on see väljatoodud näiteks osas Tänapäevane kasutus. Tänapäevane kasutus osas tekitab arusaamatusi loetelu, kus loetletakse puudusi mittepõliselanikel alepõllunduse kohta. Nimelt peaks olema seal teadmiste puudumine mitte teadmiste omamine nagu hetkel sealt selgub. Viiteid võiks lisada näiteks mõistele kündmine ja äestamine.

Keeleline külg: Töö keel ja stiil on üldiselt hea. Laused on ülesehitatud korrektselt ning arusaadavalt. Korrigeerida võiks osas tänaäevane kasutus loetelu järel olevat lauset ning antud osa viimane lause jääb samuti natuke arusaamatuks kuna kokku on pandud mitu mõtet. Vaesemate riikide asemel võiks kasutada arengumaad vms.
Viitamine: Kõik kasutatud tekstid korrektselt viidatud. Kasutatud on autoriteetseid allikaid nagu entsüklopeediad nii eesti kui inglise keeles. Kasutatud pole teadusartikleid, kuid antud mõiste puhul pole see minu arvates tarvilik. Kindlasti võiks lisada internetiallikatele kasutamiskuupäeva ning olemasolul autori. Puudumisel selle teksti pealkirja või lehekülje organisatsiooni nime.
--KaitiV (arutelu) 9. mai 2013, kell 12:16 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kaisak~etwiki/asukohapõhine teenus

Sisukus
Artikkel on loogiliselt ülesehitatud ja väga põhjalik. Välja on toodud mõiste olemus ja rakendamisviisid. Antud on põhjalik ja pikk ülevaade APT ajaloost ning mõiste tekkimisest. Töös tuuakse välja ka erinevad lokaliseerimise meetodid ning erinevad programmid. Samuti mainitakse ära ka milliseid probleeme ATP-ga kaasneb. Töös on olemas ka viited olulisematele mõistele. Kõik oluline mõiste lahtimõtestamisel on välja toodud. Töö koostamisel on kasutatud erinevaid inglise keelseid materjale.
Töö paremaks muutmise ettepanekud:
# Kindlasti võiks välja tuua ka mõiste inglise keeles kohe alguses ning olemasolul viidata ka inglise keelesele wikipeedia artiklile.
# Kuna informatsiooni on väga palju võiks töö olla paremini liigendatud. Võimalusel muuta tööd kompaktsemaks ja võib olla ka lühemaks. Hetkel on kasutatud ainult üht pealkirja, mille alla on toodud alampealkirjad. Parem oleks kasutada rohkem pealkirju ehk peamised teemad tuua pealkirjadena ja selle alla siis alampealkirjad. Lisaks konkreetsemalt: Ajaloo osa võiks olla paremini liigendatud ehk kasutada alampealkirju, sest hetkel on kuhjatud palju informatsiooni ühte kokku. Info võiks järjestada näiteks kronoloogiliselt- varasemast tänapäevani. Ehk kust see alguse on saanud üldse ja siis sealt edasi kuidas see teenus on arenenud. Teha vastavad alampealkirjad ka siis neile. Asukohapõhise turunduse parim praktika osas võiks enne loetelu olla mingi sissejuhatav lause, mille kohta loetelu on nagu see on järgmises asukohapõhised aplikatsiooni/programmid osas.
# Kindlasti võiks välja tuua seose Eestiga ehk milliseid aplikatsioone või programme Eestis kasutatakse. Eesti kui tuntud IT-riik omab neid kindlasti.
# Kohad, mis jäid töös arusaamatuks. Osas asukohapõhised aplikatsioonid/programmid jääb arusaamatuks, mida tähendab mõiste FCC, seda pole seletatud. Selgusetuks jääb mõiste kasutamine osas privaatsusprobleemid, kus räägitakse arvest, kas see ei peaks olema arvestuses? Esimeses osas asukohapõhine teenus jääb arusaamatuks, mida tähendab mõiste kontrolljooned. Samuti mida tähendab järgnevas lauses mõiste kupong. „APT võib sisaldada mobiilset kaubavahetust, kui kasutada kuponge või kui kasutatakse toodete ja teenuste reklaamimist vastavalt potentsiaalse kliendi hetkelisele asukohale”
# Võimalusel lisada ka mõni pilt, kuigi antud teema puhul on see vist keeruline.
Keeleline pool
Töös esineb mõningaid keelelisi ja lause ülesehituse vigu. Tihti on mõned laused liiga pikad ja raskesti mõistetavad, kuna neis on mitu mõtet kokku pandud. Pigem teha mitu lauset, et öeldu oleks lugejale selgem ja paremini arusaadavam. Kindlasti tuleks töö lugeda üle kriitiliselt ja vaadata, kas kõik laused on arusaadavad ning neis kasutatavad mõisted seletatud lahti.
Näiteks: „Asukohapõhine teenus kui selline on informatsioon ja sellel on palju erinevaid variante tänapäeva sotsiaalmeedias kasutamiseks nagu ka meelelahutusäris, mis on kättesaadav mobiilsete vahenditega mobiilse interneti kaudu ning mis kasutab mobiilseadme geograafilise positsioneerimise infot” või “1996. aastal disainis Todd Glasseyesimese digitaalse ajapitsriga serveri Emaili jaoks ja teise rahulolu kinnituse ja lõi esimese juhtumi „Geo-ruumilisest otsingust“ - kompleksne krüptograafiline protsess, et kasutada aja ja asukoha andmeid, et pääseda ligi või lahti muukida teatud võtmeteenuseid”- jällegi mitu mõtet kokku pandud.
Võimalusel kasutada spellerit. Allpool toon mõningad vead, mis silma jäid töös.
* Siseuumides, asukohapõhsed, tööriistateks, positisioneerimise, Assotsatsiooniga, porjekt, Asukohapõhiseed, Standartne,  kesked
* asukohateenuse(AT); 1999.aastal - tühik puudu.
* 2002 aasta; 2001 aasta - punkt puudu.
Viitamine
Töös esineb mitmeid lõike, kus puuduvad viited lõpus. Esineb olukordi, kus viide on pandud ühe sõna taha ja rohkem neid allkaid töös pole kasutatud. Samuti oleks mõislikum kasutada viidet vastava lause lõpus, mis on refereeritud, mitte lause keskel, kuna see näitab, et viidatakse ainult ühele sõnale, kuigi kindlasti on võetud kogu lause kusagilt allikast, mitte vaid see üks sõna. Isegi kui kaks üksteisele järgnevat lõiku on võetud ühest kohast, peavad mõlema lõpus olema viited olgugi, et samast allikast võetud. Allpool on väljatööd mõned kohad, kust üleval pool mainitud eksimused esinevad. Soovitus vaadata aga kogu tekst läbi kriitiliselt, sest tõesti kõikide puuduolevate lõikude siinkohal väljatoomine ei ole mõtekas.
* Asukohapõhised teenused on tavalised arvutiprogrammi tasemel teenused, mida kasutatakse, et kaasa haarata teatud asukohakontrolle ja ajalist informatsiooni nagu kontrolljooned arvutiprogrammides. Asukohapõhine teenus kui selline on informatsioon ja sellel on palju erinevaid variante tänapäevasotsiaalmeedias kasutamiseks nagu ka meelelahutusäris, mis on kättesaadav mobiilsete vahenditega mobiilse interneti kaudu ning mis kasutab mobiilseadme geograafilise positsioneerimise infot. Selline teenus on saanud üha tähtsamaks koos nutitelefonide ja tahvelarvutite arenguga.- viide puudub
* APT-d kasutatakse mitmes eri kontekstides, nagu näiteks tervishoid, objektide otsimine siseuumides[1],meelelahutus, [2] töö, eraelu jne.[3]- kolm erinevat viide iga sõna taga.
* APT kasutab teenuseid, mis aitavad tuvastada inimese või objekti asukoha[4], nagu näiteks lähima pangaautomaadi leidmine või sõbra, töötaja asukoha leidmine. APT võimaldab postisaadetise teekonna jälgimist ning kaasab ka sõiduki aukoha jälgimise teenused. APT võib sisaldada mobiilset kaubavahetust, kui kasutada kuponge või kui kasutatakse toodete ja teenuste reklaamimist vastavalt potentsiaalse kliendi hetkelisele asukohale. See sisaldab personaalset ilmateate teenust ja isegi asukohapõhiseid mänge. See on näide telekommunikatsiooni sulandumisest.- viide lauses sees aga lõpus puudub viide.
* Tänapäeva küsimus APT kohta ei ole mitte see, mille hulka see kuulub, vaid pigem, mille aktiivne osa see ei ole. Vastus on, et selliseid valdkondi, mille osaks see ei ole on väga vähe. Need on virtuaalselt iga kontroll- japoliisisüsteemi osa, mis töötavad arvutites igapäevaselt. Need on arenenud lihtsatest sünkroniseeringul põhinevatest teenusmudelitest autenditud ja kompleksseteks tööriistateks, et virtuaalselt ühendada ükskõik milline asukohapõhine teenus, mudel või vahend.- viide puudu
* Kujutage ette võimalust avada ja sulgeda spetsiifilisi andmestikke, mis põhinevad kasutamise asukohal ja/või ajal (nagu juhtimisseaded ja päästikud) või kui osa komplekssest krüpteeritud või tükeldatud süsteemidest ja andmed, millele nad juurdepääsu lubavad. See on see, mis asukohapõhine teenus on. Asukohapõhised teenused tänapäeval on osa kõigest, alustades kontrollsüsteemidest kuni nutikate relvadeni. Neid kasutatakse aktiivselt triljoneid kordi päevas ja võivad olla üks kõige rohkem kasutatud rakendus tänapäeva arvutimaailmas.- viide puudu
* Kaks kaasasolevat rakendust tegid võimalikuks postiindeksi tasemel positsioneerimise ja jagasid tiitlit esimesele asukohapõhise teenuse rakendusele: weather.com rakendus ilmakanalilt ja [9]TrafficTouch liikluse rakendus Sony-Etakilt.- viide jällegi imelikus kohas lause keskel, lõpus puudu.
* Standartne ja lihtne lahendus on GPS-põhine asukohapõhine teenus. Sony Ericssoni „NearMe“ on üks selle näide. Seda kasutatakse, et säilitada teadmine täpsest asukohast, kuigi võib olla kallis tavakasutajatele, kui nad peavad investeerima GPS-ga varustatud mobiiltelefoni. GPS põhineb kolmesüsteemsel üldistusel, põhiline geomeetriline printsiip, mis lubab leida asukoha, kui teatakse kaugust teistest juba teada asukohtadest- viide puudu.
* Tabelil puudub samuti viide, kust see on võetud.
Kasutatud allikate loetelu kohta niipalju, et kasutada võiks ühtset stiili, hetkel on see tõesti natuke segane. Osades kohtades on märgitud kõik vajalik korralikult, mõnes kohas ainult link. Isegi kui pole autorit tekstil olemas, siis on kindlasti organisatsioon või teksti pealkiri, mis tuleb viitesse märkida. Samuti tuleb lisada internetiallikate puhul mis kuupäeval on vaadatud antud artiklit. Soovitan tutvuda APA- kasutatud kirjanduse loetelude koostamisega.
--KaitiV (arutelu) 9. mai 2013, kell 12:30 (EEST)

Kaiti retsensioon on nii põhjalik, et raske on sinna midagi asjalikku juurde lisada.
Häirisid pikad ja segased laused ning kirjavead tekstis.
Võiks tuua ka näiteid Eestis levinud APT'l baseeruvatest äppidest/rakendustest. Taksode ja ühistranspordiga seonduvad äppid peaksid seda kindlasti kasutama. Ka Swedbanki, SEB'i ja Nordea äppidel peaksid need funkstioonid juures olema.
"DodgeBall" on väga aegunud rakendus, selle asemel on populaarne (ka Eestis) FourSquare. 4square on APT äppide lipulaev, millest võiks ka ehk rohkem kirjutada.
--Cannes (arutelu) 29. mai 2013, kell 18:47 (EEST)


Kasutaja arutelu:Meelmets/IMF

Artikkel, ise on hea, informatiivsed tabelid, seos eestiga, ülevaatlik.
Ainuke mure, et see on täpselt see sama, mis on wikipedias artikkel Rahvusvaheline Valuutafond ning mul on tunne, et autoril kasutaja:meelmets ei ole tolle koostamisel eriti suurt rolli olnud, sest see kasutaja ei ole seal ühtki muudatust teinud ja ariklist suurem osa on koostatud enne seda aastat.
--Tiinalind (arutelu) 10. mai 2013, kell 11:05 (EEST)

Artikkel sama, mis wikipedias, eriti muutusi pole tehtud. Muidu ju vastaks nõuetele. Tabelis, milles antud valuutafondi juhid, jätaks kuupäevad (ainult aastad jätaks) ära. Liiga palju asjatut infot
--Evelip (arutelu) 28. mai 2013, kell 00:09 (EEST)

Minu meelest see ei ole asjatu info. Andres (arutelu) 28. mai 2013, kell 06:21 (EEST)


Kasutaja arutelu:Pusle8

Tere tulemast Vikipeediasse, Pusle8! Ivo (arutelu) 10. mai 2013, kell 19:17 (EEST)

Palun kirjuta võimalikult kiiresti aadressile teele.vaalma (ät) gmail.com, muidu ei jõua auhind Sinuni! Adeliine 25. mai 2013, kell 11:45 (EEST)


Arutelu:Latte art

*http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Latte_art_leaf_-_01.ogv
*http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Latte_art_flower_-_01.ogv
Thank you, Anna Frodesiak (arutelu) 13. mai 2013, kell 03:40 (EEST)


Kasutaja arutelu:Toulouse~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Toulouse! Tiia (arutelu) 15. mai 2013, kell 02:56 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Toulouse~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Antsr/liivakast

Iga ülesande järel sulgudes on toodud maht
* Lõikude toimetamine vastavalt parandajate soovitustele
** Sissejuhatuse sõnastuse parandamine (1) -Ants
** Ülevaate ja ajaloo toimetamine (3) -Ants
** Tööpõhimõtte toimetamine (3) -Ants
** Klassifikatsiooni toimetamine (1) -Andres
** Rakenduste toimetamine (1) -Andres
* Viidete tekitamine (6) -Madis
* Jooniste tekitamine (4) -Andres
Pakun välja sellise tööjaotuse. Kui arvate teisiti, siis kirjutage.

:--Antsr (arutelu) 15. mai 2013, kell 11:03 (EEST)
Minu osa tehtud

:--Antsr (arutelu) 17. mai 2013, kell 19:09 (EEST)


Kasutaja arutelu:Daniel Charms

Vaatasin just, et kui portaali esilehel on mitu juhuslikku artiklit, siis on teise juhusliku artikli asi teistmoodi lahendatud. Filosoofiaportaalis tuleb eluloo lisamisel muuta numbrit leheküljel Portaal:Filosoofia/Valitud elulugu/0. Arvatavasti on teistes portaalides samamoodi, et lehekülg, mida muuta, on alamkausta nimi/0. Aga ilma malli koodi vaatamata selles kindel olla ei saa. Üsna segane ja obskuurne lahendus. Püüan malli selgemaks teha. Cumbril 3. jaanuar 2017, kell 21:46 (EET)

Mulle tundus, et see töötas niisamagi, sest vaatasin artiklite lisamise järel, et portaalis kuvatav elulugu oli vahetunud, kuigi ma kusagil yhtegi muutujat ei olnud puutunud - ja see oli minu meelest enne sinu muudatust, aga ma ei ole samuti päris kindel, mis kell ma seda vaatasin. Igal juhul praegu kõik funkab. - Daniel Charms (arutelu) 3. jaanuar 2017, kell 21:54 (EET)

--Kulttuurinavigaattori (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 07:50 (EET)


Kasutaja arutelu:Babette~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Babette! Tiia (arutelu) 15. mai 2013, kell 15:06 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Babette~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:TT

Siin peaks vist relv olema. Andres (arutelu) 16. mai 2013, kell 16:23 (EEST)

Äkki hoopis täpsustus. Relv on muidu Tokarev TT-33.--Kyng (arutelu) 16. mai 2013, kell 16:30 (EEST)

: Vähemalt täpsustus, aga ümbersuunamine sinna mitte mingil juhul. Ja miks ainult TT-33, miks mitte TT-30? -- Ahsoous (arutelu) 16. mai 2013, kell 16:34 (EEST)

:: Isegi venelased, kes muidu oma relvadest suure põhjalikusega kirjutavad pole pidanud vajalikuks kahte eraldi artiklit teha. Eesti võib siin taas särada muidugi.--Kyng (arutelu) 16. mai 2013, kell 16:54 (EEST)

::: Pooldan eraldi artiklit. Andres (arutelu) 16. mai 2013, kell 17:31 (EEST)

:::: TT-30 oli sisuliselt prooviseerija. --Kyng (arutelu) 16. mai 2013, kell 17:44 (EEST)

::::: Arvan minagi, et tollest TT-30-st eraldi artiklit vaja ei ole. Ja üleüldse pakuks tolle TT-33 artiklile, mida muide on päris raske üles leida (vähemalt mina sellega hakkama ei saanudki) ja TT-30 ühiseks nimeks 'TT (püstol)' -- Ahsoous (arutelu) 16. mai 2013, kell 22:23 (EEST)

kuidagi võiks TT kaudu ka Rootsi uudisteagentuurini jõuda. kui see tingimus on täidetud, olen nõus millega tahes. -- Ohpuu (arutelu) 16. mai 2013, kell 22:05 (EEST)

hetkel ei ole viited grupeeritud ega järjestatud ei loogiliselt ega ka tähestikuliselt, ehk oleks vaja järjestust muuta? esiotsas peaksid olema mumeelest standardid, tähestiku järgi hoopis audi tt, TT Coupé, TT Roadster, TTS Coupé, TTS Roadster, TT RS Coupé, TT RS Roadster jne ...
* https://de.wikipedia.org/wiki/Audi_TT
* http://www.audi.ee/est/mudelid/TT
suwa 17. mai 2013, kell 10:59 (EEST)


Kust see lisatud jutt pärit on? --Epp 16. mai 2013, kell 23:13 (EEST)
Nende ridade kirjutaja on tänulik igasuguse teabe, vihje eest Olustvere kooli ajaloo kohta, meiliaadress aimur.joandi@gmail.com

Artiklist. --Epp 16. mai 2013, kell 23:17 (EEST)

Artiklis peab laused korrektselt viitama, et kust miski väide pärineb. Praegu on see referaat ja entsüklopeediasse ei sobi.--Bioneer1 (arutelu) 18. mai 2013, kell 10:04 (EEST)

Kui viidata, siis on ju ikka referaat. Vikipeedia artiklid ongi referaadid. Andres (arutelu) 18. mai 2013, kell 10:17 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskool


Kasutaja arutelu:Kaniivel/Arhiiv2013-2016

Tere tulemast Vikipeediasse, Cumbril! Andres (arutelu) 19. mai 2013, kell 00:38 (EEST)

Tere ka minu poolt! Cumbril (arutelu) 19. mai 2013, kell 05:24 (EEST)
Kohanimesid saad kontrollida siit. --Epp 26. mai 2013, kell 05:26 (EEST)
Sa teed head tööd. Andres (arutelu) 12. juuni 2013, kell 10:03 (EEST)

Aitäh! Cumbril (arutelu) 12. juuni 2013, kell 17:08 (EEST)

Rahvaste ja keelte nimetusi vaata [http://www.eki.ee/knab/p_lg_et.htm siit]. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 24. juuni 2013, kell 02:52 (EEST)

[1]: Jah, konsensust pole. Samas, konsensust pole ka võõrkeelsete mallide kasutamise osas, mida esiteks säärase malli kasutamiseks tarvis oleks. Mitte kasutada palusin seda malli eeskätt seal, kus varasemalt oli viide juba vormistatud ilma selle mallita ning sellepärast, et see ei tööta nii nagu tarvis ja tekitab omajagu probleeme, vt malli arutelu. Pikne 19. september 2013, kell 09:43 (EEST)

Kuni konsensust pole, siis toimub võõrkeelsete mallide kasutamine vastavalt igaühe enda arusaamale. Kes peab õigeks, see kasutab, kes mitte, ei kasuta. Minu arusaam on, et võõrkeelsed mallid on vajalikud. Need teevad vikidevahelise koostöö lihtsamaks. Cite web on ka teistes mitteinglise vikides olemas. Kui oleks vaid eestikeelne mall, siis ei oskaks inglise keelt kõnelevad botiomanikud, näiteks seesama Rotlink'i omanik, sellega midagi peale hakata. Kui versioonide erinevus on probleemiks, siis saab inglise vikist uuema versiooni kopeerida. Ma ei usu ka, et midagi väga katki saab minna, sest ka inglise vikis on vaja malli uuendamisel tagada, et kõik kohad, kus mall vanade parameetritega sisse on kirjutatud, jääksid peale uuendust tööle. --Cumbril (arutelu) 20. september 2013, kell 05:10 (EEST)

: Konsensust on vaja minu meelest igasuguste uuenduste ja varasemast erinevate lahenduste jaoks. See ei ole päris loogiline, et igaüks oma suva (arusaama) järgi uusi malle teeb, ükskõik kas inglis- või eestikeelseid, nii kujuneb paras segapuder. Praktikas küll jah pole meil piisavalt arutajaid, et uute lahenduste väljatöötamist konsensuslikult suunata ega selleks, et konsensusest mittehoolijaid korrale kutsuda.

: Ja ei, ma pole esimene, kes võõrkeelsete mallide kasutamist ei soosi, sellest on varem korduvalt juttu olnud. Just, see mall pole ainult inglise vikis kasutusel, vaid ka paljudes teistes vikides, kust seda kopeerida saab, aga mallide koodid pole seejuures identsed ning lihtsalt inglise vikist uuema versiooni kopeerimisega arvestame me vaid sealsete uuemate kasutustega, mitte teiste vikide kasutusega ega ka siia varem kopeeritud malli kasutustega. Kui inglise vikis mallide parameetreid muudetakse, siis harlikult asendatakse vanad parameetrid roboti abiga, aga see ei puuduta meid. Ja kui selle malli kasutusi vaatad, siis paljudes on võõrkeekeelsed kuupäevad või muud tõlkimata osad, ma ei usu, et sellist "koostööd" tegelikult tahame.

: Arvan, et kui võõrkeele kõnelejal on piisavalt suur kihk eestikeelses Vikipeedias kaastööd teha, siis küllap ta eesti keele vajalikul määral enese selgeks teeb. Ja seda, mida eestikeelse malli parameetrid teevad, on malli koodist üsna lihtne järele vaadata.

: Kordan, kui keegi on kord juba vormistanud viite ilma selle vastuolulise mallita, siis vähemasti ei tohiks lubada seal kohas ilma mallita variandi asendamist. Pikne 20. september 2013, kell 09:34 (EEST)

:: Nõus, et ei tohiks niimoodi asendada, ümberpöördult aga küll. Andres (arutelu) 21. september 2013, kell 03:55 (EEST)

::: OK. Tundub, et ingliskeelsete mallide olemasolu ja vikidevahelise koostöö küsimuses pole meil Piksega mõtet omavahel vaielda, sest seisukohad on nii erinevad, et ühisele arusaamale me ei jõua. Praegu kehtib see, et üldist konsensust pole (enne kui pole läbi viidud hääletust) ja selles olukorras talitab igaüks vastavalt oma arusaamale. Kedagi ei saa keelata neid kasutamast, täpselt nagu ei saa kedagi sundida neid kasutama.

::: Ma ei arva, et uute mallide loomiseks on vaja konsensust. Autor loob malli enda jaoks siis, kui ta näeb sellest endale mingit kasu tekkivat. Mall pole nagu artikkel, mida viki lugeja näeb. Isegi kui seda kasutatakse, siis on näha vaid see osa, mida mall väljastab. Seda osa võib kritiseerida ja nõuda, et see vastaks vormistusreeglitele. Kui sa pole rahul mõne malliga, siis tee ise uus ja parem. Ei taha ingliskeelset? Tee siis uus eestikeelne. Head mallid võidavad kasutajaid ja halvad mitte. Las kasutajad otsustavad, mis on parim.

::: Kui need võõrkeelsed kuupäevad või tõlkimata osad on probleemiks, siis tuleks tegelda nendega ja leida mingi lahendus. Kui malli parameeter on takistus, siis tuleks seda muuta. Kui malli kasutaja kirjutab ise valesti kuupäeva, siis tuleb teda suunata. Võibolla saab malli nii kirjutada, et see ise tuvastaks vales formaadis kuupäeva ja muudaks selle õigeks. Võibolla saab kirjutada roboti, mis need kohad läbi käib ja ära parandab.

::: Ma olen selles osas nõus, et kui viite asendamise tulemusel malliga tekib vales formaadis kuupäev, siis ei tohiks seda lubada. Kui aga midagi valesti pole, siis ma ei näe, miks seda teha ei võiks. --Cumbril (arutelu) 21. september 2013, kell 07:12 (EEST)

::: Lihtsalt niisama viite malliga asendamisel pole muidugi mingit mõtet, ainult siis, kui selle tulemusel midagi paremaks läheb. --Cumbril (arutelu) 21. september 2013, kell 07:27 (EEST)

:::: Noh, mina olen küll siiani nii aru saanud, et meil ON konsensus selles suhtes, et Vikipeediat tehakse eesti keeles. Ka redigeerimisaknas. Sellest tõesti on ka varem juttu olnud. Arvan, et malli tõlkimise eest peaks hoolitsema see, kes seda kasutada tahab. --Epp 21. september 2013, kell 07:33 (EEST)

::: "Tee ise uus ja parem mall" nüüd päris õige arusaam küll pole. Mallide mõte osalt see ongi, et mingid elemendid oleks üleüldiselt või mingi valdkonna artiklites ühtviisi vormistatud ning et redigeerimine lihtsam oleks, peaks artiklite kood olema võimalikult ühtlane, mitte varieeruma lihtsalt sellest sõltuvalt, kes seda varem muutnud on. Mõnel juhul on meil tehtud küll uus ja parem mall, aga siis ollakse pigem üldiselt nõus, et varasemat malli enam ei kasutata ja see asendatakse ajapikku. Kui seni kasutatava malli juures miski ei meeldi, siis tuleks arutada selle muutmist või täiendamist. Kui oldaks nõus, et mallid peaks olema ka ingliskeelsed, siis pigem tuleks arutada olemasoleva malli kakskeelseks tegemist. Muidu võiks sarnaselt mõelda, et kui mulle ei meeldi, kuidas Vikipeedias mingit teemat käsitletakse, siis ma teen samal teemal oma artikli. Pikne 21. september 2013, kell 10:36 (EEST)

:::: See, et ingliskeelsed mallid eksisteerivad, on osalt ilmselt mallide kopeerijate laiskus või ebapiisav malli ehituse tundmine. Üldiselt olen selle poolt, et mallid ära tõlgitaks. Kuid viitamise mallid on teine case. Olen ka lugenud teisi arvamusi, mis neid pooldavad, niiet selles küsimuses pole ma üksi (ja siin ei ole konsensust, Epp!). Ka see, et need teistes vikides eksisteerivad, näitab et on universaalne vajadus nende järele. Kõikidele ei saa meele järgi olla ja üks näide on mallid toimeta ja toimetaA. Ei ole üksmeelt, kumba malli kasutada ning kasutatakse mõlemat, vastavalt kuidas keegi õigeks peab. Selles mõttes pole suur probleem, kui mõne universaalse malli kohta leidub mitu varianti. --Cumbril (arutelu) 21. september 2013, kell 18:14 (EEST)

[[Mall:Cite web]], ingliskeelsete parameetritega viitemallid

Seadsin Sind üles administraatorikandidaadiks. Teata lehel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus kandideerima. Andres (arutelu) 10. aprill 2014, kell 09:16 (EEST)
Oled nüüd administraator. Andres (arutelu) 21. aprill 2014, kell 01:32 (EEST)

Katkiste viidete parandamine boti abil, lisades archive.org lehekülje on väga tervitatav. Infot: vahepeal tegutses etwiki's selline bot :en:User:RotlinkBot, tema kaastööd etwiki's: . Enwiki'st leiab infot siit: :en:Wikipedia:Link rot. Mind on huvitanud see, et kui arhive.org lehel on nt praeguseks kadunud veebisaidi kohta 10 erinevatel kuupäevadel salvestatud varianti, siis kuidas bot oskab seal n-ö õige välja võtta? --Bioneer1 (arutelu) 22. oktoober 2014, kell 14:44 (EEST)

Mul on mõte mitte viiteid parandada, vaid neid ennetavalt arhiveerida. Enne seda, kui nad katki lähevad. Kavatsen kasutada webcitation.org arhiivi. See on õige, et bot ei oska seda õiget versiooni välja võtta. Arhiveerimisel õnneks ei pea sellele mõtlema - lingi hetkeseis läheb arhiivi. Kui lingi sisu on algsega võrreldes muutunud, nii et see ei toeta enam algset väidet, siis peab toimetaja selle viite käsitsi üle vaatama (ja peaks seda nagunii tegema, sõltumata sellest, mida bot teeb). Kuna bot kontrollib eelnevalt, kas link töötab, sest katkist linki ei saa arhiveerida, siis saab bot lisada ka katkise viite malli või selle ära kustutada (kui link ikkagi töötab). Inglise wikis tegutses kunagi WebCiteBot, mis tegeles sama asjaga, kuid too bot luges kõiki lisatavaid linke üle IRC-kanali #wikipedia-en-spam. Taavi (arutelu) 22. oktoober 2014, kell 16:43 (EEST)

:jah, ka ennetavalt need mingisse arhiivi lisamisega on vajalik. Ise ma enda loodud artikli välisviidetega nii teengi. Miks eelistad webcitation.org'i pakutud arhiivi kasuks? Mulle tundub, et http://archive.org/web/ on märksa mahukam ja vist stabiilsem--Bioneer1 (arutelu) 23. oktoober 2014, kell 14:22 (EEST)

Ma saan aru, et moodul "InfoboxImage" võib olla kasulik, kui seni on mallis olnud üks pildiparameeter, kuhu tuleb kogu pildisünatks eraldi välja kirjutada, ja seejärel soovitakse kasutusele võtta eraldi parameetrid pildi nime ja laiuse jaoks. Aga kui mallis olid juba olid algusest peale eraldi parameetrid, siis minu meelest moodulit sisse tooma ei peaks, see võimaldab vaid ebaühtlasemat süntaksikasutust.
Samuti, infokaste võib teha ilma selle tõlkimata abimallita (Mall:Infokast). Pikne 10. aprill 2015, kell 22:11 (EEST)

Olen juba tuttav sinu arvamusega mooduli InfoboxImage kohta, kui sa anonüümse kasutajana selle kohta arvamust avaldasid. Sul on täielik vabadus seda moodulit mitte kasutada ja sa ei pea seda mulle põhjendama.

Infokastide tegemise võimalikusest ilma abimallita Infokast olen ka täiesti teadlik. Sa vist ei pannud tähele, et mall  oligi enne tehtud ilma selle abimallita. Või siis arvad, et ma ei tunne mallindust eriti. Olen mallindusega hästi kursis, ehk pareminigi kui sina. Seega sellised aabitsatõed ei ole abiks ja mõjuvad patroniseerivalt. Palun võta seda edaspidi arvesse. Taavi (arutelu) 10. aprill 2015, kell 23:36 (EEST)
Muide, infokasti malli poole pöördumisel (juhul kui ~tolle malli ja moodulite kood vastab endisele mallikoodile) peaks saama kirjutada labeli lahtrisse lihtsalt label2=Tüüp, st. seal ei pea kasutama konstruktsioone stiilis , sest juba data puudumisel seda rida juba kniisamutigi ei näidata.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. aprill 2015, kell 00:19 (EEST)

Vaatasin Infokasti koodi ja paistab tõesti nii. Kasulik info, tänan! Taavi (arutelu) 11. aprill 2015, kell 02:00 (EEST)
Ei ole küll esimene kord, kui see moodul jutuks tuleb. Aga kuna oled seni suutnud vastata vaid kõrkustega, siis mul on teatavad kahtlused selles osas, kas sa ikka saad aru, miks seda moodulit tarvis on. Moodulit ei pea kasutama lihtsalt sellepärast, et ta inglise vikist kopeerides kogemata kaasa tuleb. See on minu meelest nagu iga teine sisuline, vormistuslik või tehniline küsimus, mille juures peaks olema võimalik kokku leppida kuidas, kas ja miks nii teeme. Nii nagu inglise vikis on kokku lepitud ning nii nagu teistes vikides on ka kokku lepitud, aga harilikult mitte täpselt samamoodi nagu inglise vikis. Võib-olla see moodul tõesti väärib ka antud malli juures kasutamist, aga ehk saad siis oma "kursisolekut" minuga jagada, kui küsimus kord juba on tekkinud. Malli "Infokast" kasutamise kohta pidasingi silmas seda, et mallide koode, kus on ilma selleta ilusti hakkama saadud, ei pea koodi tingimata asendama. Pikne 11. aprill 2015, kell 09:31 (EEST)

Mind ei huvita mõttetute vaidluste pidamine, mis kuhugi ei vii. Senine kogemus on näidanud, et sa ei saa aru või ei taha aru saada, mida sulle öeldakse ja ajad ikka oma jama edasi. Minu poolest OK, kuid palun leia endale keegi teine, kes on nõus sinuga neid diskussioone pidama. Taavi (arutelu) 11. aprill 2015, kell 18:19 (EEST)

: Kahju, kui selline mulje jääb. Mul on tunne, et ka sina ei taha aru aru saada, mida sulle öeldakse, ja mugavusest või eelarvamusest ristid öeldu jamaks. Mis ilmselt pole päris viki vaimus. Ma üldiselt usun, et koostöö on lihtsam ja tulemuslikum, nii artiklite kui mallide juures, kui on arusaadav, mida ja miks teine teeb ning kui seda ollakse vajadusel valmis selgitama. Aga hästi, püüame siis sellegipoolest hakkama saada. Pikne 11. aprill 2015, kell 18:58 (EEST)
----
Need lipukesed, millele praegu pühendud. Minu meelest nende lisamine riiginimede juurde kõikvõimalikes tabelites, loendites ja kastides pole kuigi vajalik ning artikleid soliidsemaks just ka ei tee, pigem vastupidi. Ma olen enamasti püüdnud sedasorti kirjusust vähendada. Pikne 11. aprill 2015, kell 21:42 (EEST)
Ma vastan siin oma eelmise selleteemalise kommentaari juures. Siin asendasin ma lipumallid eelkõige selleks, et lisada riigilinkide asemele täpsemad õhuvägede lingid. Mis puutub teiste töö austamist ja olematuks tegemist, siis sa tühistasid praegu lisaks veel mitu pisiparandust, mis üsna vaieldamatult tegid artikli paremaks. Võiks püüda hoiduda sellisest madalast ärapanemisest. Ma ei saa aru, milleks on tarvis asjakohaseid sisulisi ja vormisli märkuseid kõrgel tasemel isiklikult võtta. Minu poolest võib püüda esialgu ka omavahel arutada, mis määral neid lipumalle peaks kasutama, ja lahendada võimalikud arusaamatused võimalusel omavahel. Aga kui see sulle nii vastumeelne on, siis palun, küsi selle kohta üldises arutelus. Pikne 11. aprill 2015, kell 22:49 (EEST)

Jah, muidugi. Täiesti juhuslikult oli sul vaja just äsja minu poolt muudetud artiklit muutma hakata ja just sellisel viisil, et minu muudatused kaduma lähevad. Kindlasti ei olnud selle mingit pistmist sinu eelmiste sõnavõttudega.

Tõtt öeldes pole see küsimus kuigi oluline. Ma panin sinu tehtud muudatused tagasi selliselt, et nii lipumallid on ka olemas.

Ma ei soovi sinuga midagi omavahel arutada, ei näe sellel erilist mõtet. Kui soovid lipumallide küsimust arutada, siis tee üldises arutelus teema või ma teen seda ise. Taavi (arutelu) 12. aprill 2015, kell 00:16 (EEST)

: Ei, muidugi ei ole juhuslik, et viimased muudatused rohkem tähelepanu pälvivad. Ja ma ei arva, et peaksin sinu muudatust iga hinna eest säilitama, kui mulle tundub, et selles kohas saab paremini vormistada. Praegusel kujul on lingid läbipaistmatud. Ma arvan, et võin ka näitlikustada, mida varasema kommentaariga silmas pidasin ja millises olukorras on veel parem teisiti teha. See ei tähenda, et kavatsen mingit suuremat sorti redigeerimissõda pidama hakata. Hästi, küsi lipumallide kohta. Pikne 12. aprill 2015, kell 09:30 (EEST)

Hääletus on nüüd selja taga. Ma tahaks, et ka sellega seotud arusaamatused jääks selja taha. Ma ei saa aru, miks pead minu kommentaare ja tegemisi kellelegi "vastutöötamiseks". Kui ma mingi aruteluküsimuse püstitan, siis tavaliselt selleks, et lasta teistel põhjendada, miks on tehtud nii nagu on tehtud, enne kui mingit esmapilgul parandamist vajavat asja parandama hakata. Või siis selleks, et juhtida tähelepanu mingile korduvale veale, eeldades et kirjutaja on märkuse eest tänulik (mina sellisel juhul vähemasti oleksin tänulik). Või siis lihtsalt selleks, et juhtida tähelepanu mingile olulisemale puudusele, mida mul pole mahti ise parandada või mida ma ei oska parandada, lootuses et nii märkab arutelu keegi, kel on mahti ja kes oskab. Palun mõista, et ka minu eesmärk on seejuures Vikipeedia paremakstegemine. Mille poolest mõjuvad minu sellelaadsed kommentaarid Andrese või kelle tahes teise kommentaaride kõrval "vastutöötamisena", järelevaatajalikuna või mitteheatahtlikuna?
Ma enda meelest olen tegelenud ja tegelen sisulise kaastööga. Tõsi küll, ma pole viimasel ajal teinud Vikipeediasse mahukaid sisulisi lisandusi. Aga kuidas peaks see puutuma mõne muu konkreetse küsimuse arutamisse? See on jällegi lihtsalt asjade isiklikuks pööramine. Pikne 6. juuli 2015, kell 19:59 (EEST)

Tähelepanu juhtimises poleks ju midagi halba, kui seda tehakse sobivas toonis. Enamus inimesi (ja eriti kõige aktiivsemad kaastöötajad), kes Vikipeediat täiendavad, teevad seda oma vabast ajast ja uskudes, et nende parandused teevad asju paremaks. Ja nii see ka on. Kui näed, et keegi teeb midagi valesti, siis püüa teda aidata kuidas saaks asju veel paremini teha ja paku teist vaatepunkti. Ara hakka tõestama, mida kõike ta valesti teeb. Kirja pandud tekst mõjub ilma hääletooni ja miimikata järsult isegi ilma seda soovimata, ürita seda pehmendada. Me pole kohtusaalis.

Ma tahan uskuda, et sinu eesmärk on ka Vikipeedia paremaks tegemine. Kuid kui ma loen mõningaid sinu kommentaare, siis jääb mulje, nagu sina teeks seda kohusetundest (a la keegi ju peab autoriõiguseküsimustega tegelema, nagu sa Andresele ütlesid). Nagu ma enda kogemusest tean, siis tundega, et oled kohustatud hoolitsema mingite asjade eest, kaasneb see, et sa sead ennast teistest (kes ei tunne kohustust) kõrgemale positsioonile ja sa muutud enda silmis Tõekuulutajaks ja Väärtuste Kaitsjaks. Vikipeedias pole keegi millekski kohustatud; tahaksin loota, et inimesed teevad Vikipeediat sellepärast, et nad naudivad seda või et see on nende meelest tore. Vikipeedia ei varise sellepärast kokku, kui siin pole kedagi, kes käib pidevalt teiste tööd üle kontrollimas. Meil kõigil on parem, kui Vikipeedias on sõbralik õhkkond; kui kaastöötajad ei pea lahkuma, sest nad ei saa midagi teha ilma et keegi pidevalt kritiseeriks. Ei ole vaja Vikipeedia tegemist liiga tõsiselt võtta. Kui see ei paku sulle antud hetkel naudingut, siis parem ära tee -- niimoodi ei riku sa teiste rõõmu ära.

Konkreetselt heidan selliseid asju ette: kui ma olen vaeva näinud ja mõne uue mooduli või malli kopeerinud/teinud ja sina tuled ütled, et seda polegi vaja, kustutame selle ära. Ühe näpuliigutusega laseme tehtud töö allavett. Või kui keegi kirjutab sinu meelest liiga põhjaliku ja pika artikli, ja sa ütled, et seda pole vaja, nudime väiksemaks. See ei ole neutraalne kriitika, see on otsene lugupidamatus kaastöötaja poolt tehtud töö suhtes. Püüaksid äkki rohkem teistega arvestada.  Taavi|✉  7. juuli 2015, kell 01:50 (EEST)

: Palun püüa panna ennast minu olukorda. Kui võtad järjekindlalt vaevaks minu heasoovlikust kahtluse alla seda, tõlgendad asju arusaamatul põhjusel nii justkui mu eesmärk pole Vikipeedia parandamine ning pigem väldid sisulist arutelu küsimuses, mis algselt tõstati, siis see teistpidi rikub minu Vikipeedia tegemise rõõmu.

: Näiteks kus olen ma lihtsalt püüdnud tõestada, et keegi teeb midagi valesti? Ilma et selgitaksin seejuures, kuidas saaks paremini teha või miks võiks teha teisiti.

: Olgu, küllap mõnes olukorras oleksin võinud väljenduda pehmemini. Püüan seda silmas pidada. Olen püüdnud pehmemalt väljendada, kui pöördun kellegi poole, kellega varasem kokkupuude puudub. Aga suurem osa kogenud kasutajad ootab minu kogemusel pigem konkreetsust, mitte ülevoolavat viisakust.

: Ma ei mäleta, kas olen oma kohustest rääkinud just nii nagu sa a la rõhutad. Midagi umbes sellist ma olen öelnud küll, et on oluline, et keegi tegeleks ka autoriõiguse küsimustega. Kas see ei ole siis õige? Nii nagu on oluline, et keegi parandaks kirjavigu ja muidu toimetaks tekste, keegi lisaks olulistel teemadel seni puudutavat materjali jne. Kuidas on see oluline, kuidas ma isiklikult oma tegevust Vikipeedias mõtestan, kas olen siin selleks, et see on puhas rõõm või teen asju, mille tegemine on minu meelest oluline? Minu meelest kummastki ei tulene enese seadmine teistest kõrgemale või mingisuguse tõekuulutaja rolli võtmine.

: Kui kellegi kommentaarid ei sisalda eriti enamat, kui et "teed valesti" või "pole vaja", siis ma olen nõus, et tegu oleks lugupidamatu kriitikaga. Kui ma aga olen valmis asju igakülgselt selgitama ja teengi seda, siis on minu meelest ülekohtune ette heita, et tegu on tühja kritiseerimisega. Pikne 7. juuli 2015, kell 18:44 (EEST)

:: Ma ei arva, et sa ei taha Vikipeediat parandada. Küllap on asi selles, et sa valid sageli niisuguse viisi kaastöö tegemiseks, mis toob kaasa konflikti teise kasutajaga. Enamus kasutajaid ei soovi, et keegi neil järel käib ja soovitusi jagab, kuidas paremini saaks teha. Ja enamus administraatoreid ei teegi seda. Kui küsimus on milleski objektiivses, näiteks keelevead, siis võib lihtsalt osutada netis olevatele keelematerjalidele või pöörduda keeleabi poole ja saada sealt ammendava vastuse. Kuid sina valid sellised küsimused, kus objektiivset tõde pole, kus on maitse või eelistuse asi, kas teha nii või teisiti. Ja kuna sa seda teed, siis tekib mõte, et sa otsidki konflikte ja vaidlusi. Kui objektiivset tõde ega välist autoriteeti pole, siis võib ju lõputult vaielda. Mis sellest, et see mitte kuhugi ei vii.

:: Konkreetsust oodatakse siis, kui tegu on emotsioonivaba faktiga. Näit "aastaarv X on vale" või "selles lauses on üleliigne koma". Kui tegu on kriitilise arvamusega, hinnanguga, siis mõjub konkreetsus ebaviisakalt. Siis peab seda pehmendama. Eriti kui hinnangu andja on administraator.

:: Viisakus on üks asi, kuid kui puudub tegelik heasoovlikkus, siis... Eelistan pigem ausat ja ebaviisakat p****e saatmist niisugusele viisakusele.

:: Võiks alati endalt küsida, milleks ma Vikipeediasse tulen (ja ma ei pea ainult sind silmas, see käib kõigi kohta). Kas süüdlast otsima või lihtsalt midagi uut looma/paremaks tegema.

::  Taavi|✉  9. juuli 2015, kell 00:58 (EEST)

::: Vabandust, aga mulle tundub, et sa fantaseerid. Näiteks millist minu kommentaari sa praegu kirjeldad? Millises subjektiivses või lihtsalt mitmeti lahendatavas küsimuses esitan ma mingisuguseid järski nõudmisi, ja veel ilma pehmendavate selgitusteta või ilma küsimata teise poole selgitusi?

::: Kuidas sa Vikipeedia tegemist ette kujutad, kui nende subjektiivsemate küsimuste üle lihtsalt ei arutata ja neis kokku ei lepita? Kui igaüks peaks Vikipeediat tegema nii nagu talle meeldib, kas siis tulekski jääda üksteise tehtut oma äranägemise järgi ümber tegema? Aruteluküsimuses saab ju kaaluda enamvähem objektiivseid tegureid, vajadusel saab teha kompromisse, saab kujundada eelistuse ja selles kokku leppida. Möönan, et see võib olla mõnel juhul raske. Kui nüüd keegi pole nõus küsimust sisuliselt arutama ja lihtsalt annab teada, et on tema maitse ja on minu maitse, võta või jäta, siis küll jah tekib varem või hiljem õigustatult kahtlus, et teine pool lihtsalt ei saa aruteluküsimusest aru. Pikne 9. juuli 2015, kell 17:37 (EEST)
 Ma kirjeldasin üldmuljet. Mul pole praegu aega, et hakata otsima üles vanu kommentaare, kuid see, kuidas sa Pietade kaastööd oled kommenteerinud, on selgelt liiga järsk. Ja ma ei räägi sellest viimase aja kommentaarist, mis tuli pärast seda, kui Pietade sind vastu solvas, vaid sellest, kus sina esimese kommenteerijana oled talle kirjutanud. Kui sa ise ei taju, kuidas sa arutelulehtedel teisi solvad, siis vaevalt küll et siin selgitamine midagi muudab. Aga see pole ainult sinu viga, on veel teisi administraatoreid, kes sarnaselt käituvad.
Ja noh, paljud sinu ja minu lahkhelid tulevad ka sellest, et sa oled konservatiiv ja mina olen liberaal. Sinu argumendid on sageli sellised: "Kuna alati oleme teinud nii, siis nüüd peame ka nii tegema". Mina ütlen: "Kuna alati oleme teinud nii, siis just nüüd võiks proovida midagi muud". Põhimõtteline vastuolu.
Arutelu sinuga on raske, sest sa kasutad väga kantseliitlikku stiili. Vaata kasvõi ülal: "saab teha", "saab kaaluda", "tegurid" jne. Kui keegi niimoodi lehekülgede kaupa jaurab, siis ei jaksa seda lugeda, veel vähem midagi vastu öelda. Nüüd ütlesin hästi otse, ära võta seda solvanguna.  Taavi|✉  10. juuli 2015, kell 18:09 (EEST)

Kui otsida kuskilt näiteks mõni Pietadele suunatud kommentaar, millele eelneb varasem seotud arutelu teistel lehtedel, siis kontekstist välja võetuna võib see küll järsk tunduda. Peale kauba, kui mind on kuude viisi kõikvõimalike isiklike kommentaaridega eri aruteludes "vastu solvatud", ilma et mitmel juhul oleks küsimus üldse olnud Pietede töös ega oleks eales öeldud Pietede kohta midagi isikliku, siis ma arvan, et võiks olla mõistetav, miks ma pika peale pisut pahaseks saan ja sellevõrra järsemalt vastan.

Ma küll pole eriti tahtmist siin vastastikust sopaloopimist korraldada, aga sa võiksid ka ise järele mõelda, kuidas sinu suhtlusstiil teisi solvata võib. Eriti siis, kui teatad kõrgilt, et see, kuidas sina Vikipeediat teed, ei kuulu arutamisele ja parimal juhul lisad selle kõrvale sisulise kommentaari vastuseks mingisuguse lõdvalt seotud üldmulje. Või siis kui vürtsitad eelnevat meelevaldsete üldistustega ja isiklike asjassepuutumatute märkustega. (Jah, küllap ma olen mõnes küsimuses sinust konservatiivsem, aga kust sellised järeldused ja argumendid? Ma ei kirjuta uusi artikleid ja sellepärast ma ei tea, millest räägin? Mu eesti keel pole filigraanne ja sellepärast ma jauran?)

Minu jutu mõte pole see, et ma inimesena sulle meeldima peaksin. Ma tahan lihtsalt kutsuda sind konstruktiivsele koostööle ning arusaamisele, et koos Vikipeedia tegemiseks on vaja asju arutada ja püüda vähemalt mõnes asjas kokku leppida. Kui ma tahan arutada, kuidas mingit asja paremini teha, siis see ei tähenda tingimata seda, et tuleb asuda kaitsepositsioonile ja pareerida süvenemata kõike, mis sinu tehtut vähegi takka ei kiida, eks ole. Pikne 11. juuli 2015, kell 02:16 (EEST)

: Ma üritasin lihtsalt kirjutada, mis etteheited mul sulle on, ja teha seda ausalt. Sinu arutelustiil on minu meelest liiga pikk ja segane. Kui räägiksid konkreetsemalt, siis see aitaks arusaamisele kaasa.

: On kena, et tunnistad, et sinu kommentaarid arutelulehtedel Pietade suhtes olid kantud eelnevast vaenust. Ka minu suhtlust sinuga on varasem vaen mõjutanud, seepärast olen olnud kõrk.

: Kas siin kirjutamine midagi selles osas muudab, ei tea. Igal juhul võiks tunnistada, et meil pole kõiges võimalik kokku leppida. Et Vikipeedias on piisavalt ruumi, et igaüks saab veidi oma asja teha. Ja seal, kus teed ristuvad (näiteks kui ma hakkan sinu tehtud malli muutma või vastupidi), seal tuleb siis püüda arutada. Võttes arvesse ka teiste arvamust.  Taavi|✉  13. juuli 2015, kell 03:24 (EEST)

:: Ja ma üritasin lihtsalt kirjeldada, millistest arusaamatutest sinu etteheited minu meelest kantud on. Ma vastan sulle nii lühidalt nagu sinu eelnevad kommentaarid võimaldavad. Kui sa ei saa mu kommentaaridest aru või ei taha aru saada, siis võid muidugi mu juttu segaseks pidada. Kui midagi konkreetset minu jutus jääb arusaamatuks, siis võiksid ju paluda mul seda konkreetset osa jutust selgitada. Nii nagu mina eespool olen palunud. (Kuigi sa enamasti pole küsimustele vastanud. Kas pead ka minu küsimusi segasteks?)

:: Kui sa kisud varasema (ühepoolse) vaenu üles asja eest teist taga mingi uue sisulise küsimuse arutamise juures, siis see pole päris sama, mis saada vestluse käigus vahetult eelnevate ründavate kommentaaride peale pahaseks. Juhul kui sinu üldistused minu suhtlusstiili kohta põhinevad suuresti sellel ühel kommentaaril, siis selgituseks, et see on vastus sellele, mida Pietate vahetult enne mitmes muus arutelus oli kuulutanud.

:: Hästi, loodame siis, et edaspidi ei takista mingisugune vana vaen malli või millegi muu sisulise üle arutamist, kui meie teed ristuvad. Igatahes ei tahaks, et millegi parandamisest, täiustamisest või korrastamisest tuleks hoiduda lihtsalt sellepärast, et muidu oma asja ajavate Vikipeedia tegijate teed võivad sedasi Vikipeedias ristudada. Vikipeedia kaotaks sellest. Pikne 13. juuli 2015, kell 18:16 (EEST)

Greetings.
Could you create a long and detailed article about the Azerbaijani cuisine in Estonian?
Thank you.

Ehk oleksid nii hea ja vaataksid käske. Nimelt, jõudsin umbes 26. VIII paiku kronoloogiaga punkti, kus sain teada, et "topeltargument" mallis, otsisin u 1/2h, ei leidnud; samas, kui en ruumis kirjutan "lang=en", siis ta seda ei loe (st, loeb, aga tühistab); point ehk on selles, et ukrainlased kirjutavad pealkirja kujul pp.kk.aaaa (ja mina kopeerin, mitte ei kirjuta kirillitsa ja teab mille segus ümber), vähemalt korra üteles see asi (arvuti/programm), et loeb kahte väärtust ja jätab alles viimase; ühes kronoloogia art-s (eelmise aasta 2. või 3. veerand) on see ("topeltargument") samuti olemas, kõik inimsilmale nähtavad sain kõrvaldatud; ei, ma tean jah, et lihtne moodus on võtta tükk ja hakata välistamismeetodil proovima, pärast seda kui keegi lisas kronoloogiasse ülevaate Kremli poliitbüroo liikmetest ja tegevusest sain korda 2 kvartalit, üks endiselt õhus.Aitäh! —Pietadè (arutelu) 14. august 2015, kell 22:47 (EEST)

Sorry, ei saanud enne vaadata. Kuid nüüd vaatasin ja paistab, et oli ikkagi topeltargument ja see juba tehti korda.  Taavi|✉  18. august 2015, kell 15:17 (EEST)

:Tänan vastamast, see viimane ehk käimasolev on tõesti korras; viimane õnnetu "topeltargumendiga" on seega eelmise aasta kolmandi veerandi kronoloogia; umbes selle lõpus sai ühest failist tehtud kolm (kvartalite kaupa), ja selles osundatus ikka oli vigu omajagu (poolikud viited (ilma sulgemiskäsuta), osade viidete tekst hakitud suvalisse kohta tekstis jne), hakka või päev-päeva-haaval "luubiga uurima"...Pietadè (arutelu) 18. august 2015, kell 15:33 (EEST)

: Sain ise korda (5. IX 2014 all oli 'date' tühiväärtusega, millele järgnes date väärtusega). Kusagil oli veel "cite web"-i tagumine osa, ilma alguseta...—Pietadè (arutelu) 18. august 2015, kell 18:24 (EEST)

Sain aega see etapp ära teha: [], aga nüüd vajaksin veel puust ja punaseks õpetust, mida peab selleks tegema, et mõnd IP-aadressi märgistada. Ssgreporter (arutelu) 12. oktoober 2015, kell 00:15 (EEST)

Võtsin endale vabaduse ja kirjutasin ise sisse vajaliku koodi. Skripti, mis nüüd peaks töötama, kasutamine on intuitiivselt lihtne. Kuid mul on ka ingliskeelne skripti lehekülg tehtud koos illustreeriva pildiga, mille leiad siit: :en:User:Cumbril/IPLabeller. Loodan, et sellest on abi!  Taavi|✉  12. oktoober 2015, kell 17:23 (EEST)

:Suur tänu! Sai "intuitiivselt" selgeks ja on tõesti abiks. Ssgreporter (arutelu) 14. oktoober 2015, kell 00:33 (EEST)

Ma ei saa pärast keeleparandust salvestada artiklit  (proovisin üsna mitu korda). Olukorra kirjeldus: pärast Salvesta-nupu klõpsamist jääb toiming "ketrama", toimingut ei saa tagasi võtta, isegi Esc-klahviga ei pääse sealt välja, aitab ainult brauseri sulgemine. Kas saaksid vaadata, milles seal probleem on? Tänan ette! Kuriuss 12. oktoober 2015, kell 16:08 (EEST)

Tundub, et see on (oli) mingi Visual Editori viga. Ma ei saanud VE-ga salvestada, andis HTTP 404 errori. Salvestasin tavalise editoriga ja peale seda laskis salvestada ka VE-ga.  Taavi|✉  12. oktoober 2015, kell 17:17 (EEST)

:Suur tänu! Kuriuss 12. oktoober 2015, kell 17:24 (EEST)

:: Kui veel sellist asja kohtad mõne teise artikli juures, siis palun anna teada. Saadan siis vearaporti VE tegijatele. (Kuigi, kui probleem on üldlevinud, siis neid on arvatavasti juba teavitatud.)  Taavi|✉  12. oktoober 2015, kell 18:01 (EEST)
_______
Palun kas Sa saaksid likvideerida liigsed pikad kriipsud artiklite loendis olevate kirjete algusest siin: . Ma ei saa hästi aru, kust need tulevad, seega ma parem ise ei torgiks neid. Tänan ette! Kuriuss 7. detsember 2015, kell 17:42 (EET)

Need tulid malli cite_journal (tegelikult cite_news, kuid see pole oluline) ühest parameetrist. Ingliskeelses viitevormistuses saab vist anda ainult esimeses viites autori täisnime; kui teistel viidetel on ka seesama peaautor, siis saab nime asendada pika kriipsuga. Eesti keeles vist nii ei teha.  Taavi|✉  7. detsember 2015, kell 17:57 (EET)

:Just selles probleem oligi, et eesti keeles ei tohiks nii teha. Aitäh! :) Kuriuss 7. detsember 2015, kell 19:19 (EET)

Hello,
A little more work is needed to get the campaign started. Do you have time to take a look at it?
Thanks!
-- とある白い猫 chi? 17. november 2015, kell 09:25 (EET)

Sorry, I didn't notice your earlier comments in the village pump. The translations are now completed.  Taavi|✉  17. november 2015, kell 10:46 (EET)

:No problem! :) -- とある白い猫 chi? 17. november 2015, kell 22:05 (EET)

Soovitatud lingi leiad siit Wikimedia Eesti. Ssgreporter (arutelu) 20. detsember 2015, kell 01:38 (EET)

Miks pole lehel https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vikipeedia%3AEsileht%2FS%C3%B5sarprojektid&type=revision&diff=4345434&oldid=4345268 sobivam kasutada Wikidata ja WikiSpecies asemel eestikeelseid Vikiandmed ja Vikiliigid? Postituvi 12. jaanuar 2016, kell 11:26 (EET)

Sest kui lähed Wikidata lehele, siis on seal kirjas "Tere tulemast Wikidatasse" ja Wikidatat on läbivalt kasutatud. Wikispecies – sama. Cumbril 12. jaanuar 2016, kell 12:30 (EET)

Meta-Vikis on linkides igatahes Vikiliigid. Wikidata avalehel on sulgudes ka Vikiandmed, ning see oleks eestipärasem. Postituvi 12. jaanuar 2016, kell 12:35 (EET)

: Sulgudesse on pandud vaba tõlge, see pole Wikidata nimi. Samal põhjusel me ei pane artiklitele eesti keelde tõlgitud nimesid, kui ametlikult ei ole seda asja tõlgitud, vaid kirjutame sulgudesse. Cumbril 12. jaanuar 2016, kell 12:45 (EET)

::Aitäh seletamast. Postituvi 12. jaanuar 2016, kell 12:48 (EET)

Wish the best for you ...
Could you please write a article in your languge, based on "Laki_dialect" or لکی???
""""Please. Article about Laki_dialectis . If you do that, please put interwiki link into English version. ""--Hosseinblue (arutelu) 12. jaanuar 2016, kell 12:58 (EET)

can you translate this article in your language?

Wish the best for you ...
Could you please write a article in your languge, based on "Laki_dialect" or لکی???
""""Please. Article about Laki_dialectis . If you do that, please put interwiki link into English version. ""--Hosseinblue (arutelu) 12. jaanuar 2016, kell 12:59 (EET)

Greetings.
Could you create Portaal:Aserbaidžaan in Estonian Wikipedia?
Thank you.

I lack time and interest in this, sorry. Cumbril 24. jaanuar 2016, kell 22:43 (EET)

Kas selle CategoryMaster skriptiga (arutelu oli siin: Vikipeedia:Üldine_arutelu/Arhiiv_33#Kategooriate_teisaldamise_t.C3.B6.C3.B6riist) saaksid proovida, et kas saab automaatselt :kategooria:Sport Tartus ümber teha :kategooria:Tartu sport alla? Kopeeritav on vist siin: https://bg.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%8F%D0%A3%D0%B8%D0%BA%D0%B8:Gadget-CategoryMaster.js --Estopedist1 (arutelu) 31. jaanuar 2016, kell 10:45 (EET)

Valmis. Adeliinel ja Morelil on ka see tööriist paigaldatud, võid ka nende poole pöörduda. Cumbril 31. jaanuar 2016, kell 13:19 (EET)

:võimas vidin. Tänu!--Estopedist1 (arutelu) 1. veebruar 2016, kell 10:15 (EET)

Kas Sa võiksid palun ka artiklite Paju ja Harilik sibul juures teha seda, mis Sa tegid artikli Galilei teisendus juures? Andres (arutelu) 21. oktoober 2016, kell 09:25 (EEST)
Mul on samasugune palve artikli Anakonda asjus. Andres (arutelu) 27. oktoober 2016, kell 21:05 (EEST)

Tehtud. Ühtlasi tegin malli lihtsamaks. Kui soovid edaspidi ise lisada, siis see käib järgmiselt.
# Lisa arutelulehe tippu järgmine kood: .
# Laadi aruteluleht uuesti ja klõpsa mallis olevale punasele lingile lehe loomiseks.
# Kleebi lehele kustutatud tekst ja vajuta nuppu Salvesta.

Cumbril 29. oktoober 2016, kell 19:45 (EEST)

Здравствуйте уважаемый Cumbril! Я чуть-чуть знаю эстонский, но для вас делаю заказ: вы сможете сделать на вашем эстонском языке статью про рок-музыканта Николая Носкова? Если вы сделаете эту статью, то я вам буду очень благодарна! Спасибо! --178.71.208.159 2. november 2016, kell 17:35 (EET)

Здравствуйте!

Я в Википедий обычно занимаюсь с техническими аспектами, как шаблоны, модульы и скрипты. Может быть я и могу сделать небольшую статью про Носкова. Но обещания не буду дать. С уважением, Cumbril 2. november 2016, kell 19:46 (EET)
Хорошо делайте эту статью, а я вам помогу! И самое главное: учите русский! Спасибо! --178.71.208.159 2. november 2016, kell 19:54 (EET)

tervst. kuna tundub, et taipad miskit nendest gadgetitest, äkki oskad panna tööle ka tolle, mis rööpjoondust võimaldab?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 16. november 2016, kell 17:35 (EET)

Sama, mis enwikis Preferences all (Justify paragraphs)? OK, panen. Cumbril 16. november 2016, kell 17:43 (EET)

: seesama jah.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 16. november 2016, kell 17:46 (EET)

: Tänud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 16. november 2016, kell 21:20 (EET)
Veel üks gadget, mille võiks kasutusele võtta, on see mis märgib lingid täpsustuslehtedele värvilisteks, nagu see on lahendatud inglisvikis. Meil on siin osad kasutajad loonud endi tarbeks .css lehe, aga see gadgeti asi oleks ilmselt mugavam. Kui sul peaks aega ja viitsimist olema, äkki suudaksid selle valmis teha?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 24. november 2016, kell 23:41 (EET)

Kas sa selle gadgeti nime tead? Cumbril 24. november 2016, kell 23:45 (EET)

: inglisvikis peaks vist see olema :en:MediaWiki:Gadget-DisambiguationLinks.css  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 24. november 2016, kell 23:52 (EET)

:: Võimas gadget küll, viis rida kommentaari ja pool rida koodi. :) Panen selle üles. Cumbril 24. november 2016, kell 23:56 (EET)

:::: Sedand küll jah. Ma pole paraku veel ise aru saanud kuidas need värgid töötavad ehk siis seda, mis lehekülgi veel muuta on vaja. Aga tänan ette.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 24. november 2016, kell 23:59 (EET)

::::: Kopeerisin sama CSS-i, mis enwikis. Praegu on siinsetel kasutajatel igaühel vist omaenda CSS-kood ja nad on lingi värvusega ära harjunud. Niiet ei ole ühte ühtset värvi, millele ühtlustada. Cumbril 25. november 2016, kell 00:26 (EET)

Näppisin veidi filosoofiaportaali, et seal esiletõstetud artiklit vahetuma saada, kuid nähtavasti ei õnnestunud. Tegin kõik justkui malli juhendi järgi, kuid eelvaade ei näidanud mingeid muutusi. Taastasin praegu algse seisu. Help? Apua? Daniel Charms (arutelu) 1. detsember 2016, kell 14:05 (EET)

See artikli lisamise osa läks sul õigesti. Ma vaatasin, et sa ei muutnud portaali pealehel tekstis artiklite arvu ja muutsin selle ise. Siis sa muutsid parameetri nime ("Valitud artikkel num" on õige, mitte "Valitud artikkel max"). See õpetus seal valitud artikli lehel on ajakohastamata, tegelikult on mall Juhuslik portaali osa kolinud teise malli sisse ja artiklite numbri ta saab just parameetri "Valitud artikkel num" kaudu. Praegu on kõik korras. Cumbril 1. detsember 2016, kell 14:09 (EET)

:Ahaa, saan nyyd aru. Mul tekkis segadus sellest, et "Valitud artikkel num" väärtuse muutmisel midagi ei toimunud, aga ma eksisin nähtavasti eeldades, et juhuslikud elemendid peaksid iga reloadi järel vahetuma. Nii et artiklite lisamisel tuleb lihtsalt selle num väärtust suurendada ja kannatlik olla? Daniel Charms (arutelu) 1. detsember 2016, kell 14:33 (EET)

:: Jah, need juhuslikud elemendid ei vaheldu iga reloadi järel. Portaali pealeht on Vikipeedia serveri puhvris ja selleks, et puhver uueneks ja lehe sisu ise vahelduks, võib kuluda päevi. Kasutaja saab seda teha, vajutades linki "Laadi uut sisu" portaali päises. Siis tehakse puhver tühjaks ja võetakse juhuslikult uued elemendid (pilt, valitud artikkel vms) sisse. Cumbril 1. detsember 2016, kell 14:39 (EET)

:::Selge. Parandan siis juba teiste portaalide all ka selle juhendi ära. Daniel Charms (arutelu) 1. detsember 2016, kell 14:52 (EET)

# Kas oleks võimalik "eestipärastada" "kalkulaatorit", nt Rahvastikutihedus: , selliselt et kuvaks punkti asemel () koma (17,91; 17,914943029247 inimest (round 12) oleks vist liiast...)?
# Kas oleks võimalik lisada cite web mallile keelte lühendid, analoogiliselt nt enwi-le (en, et, ru, uk, it jne)?Aitäh!—Pietadè (arutelu) 3. detsember 2016, kell 14:57 (EET)
1. Kasuta formatnum-i, see lokaliseerib kohalikku vormingusse:  ->

Tänan! Töötab kenasti (Lander (Wyoming))
2. Kas sul on anda mõni näide, kus oleks mallis cite web keele lühendit kasutatud?
Cumbril 3. detsember 2016, kell 15:16 (EET)

2. Näiteks olen juba kvartaleid igapäevaselt täitnud artiklit Timeline of the war in Donbass, seal on kasutusel kõik ainult lühenditena (toimib ka täisnimena), ilmselt on võetud aadressireal "wikipedia.org" ees seisev kahetäheline lühend ja antud käsk à la language=ru, või mis iganes, kuvada ru→Russian jne; miskipärast tuli meelde, et oma kodulehele kirjutasin kuupäevade, koos nädalapäeva nimega, kuvamiseks igale keelele eraldi jupi...üks asi on ehk laiskus (sõrmeotste naha kulumise ärahoidmiseks), teiseks positiivseks küljeks ehk see, et kahe tähe kirjutamisel on vigade tegemise võimalus väiksemEhk siis lihtsamalt: lehelt Cite web saab juhatuse lehele CS1 foreign language sourceskatsetasin eelviidatud lehel, "language=en" kuvab "English keeles"; selle vahega, et enwi-s saab lisada komadega eraldatult mitu keelt—Pietadè (arutelu) 3. detsember 2016, kell 15:41 (EET)

: ^^^ Muutsin ära. Nüüd võid kasutada keelekoodi ja see annab keele nime eesti keeles. Seda, kas mitut keelt saab lisada komadega, praegu ei katsetanud. Kui väga vaja on, siis võin seda uurida. Cumbril 3. detsember 2016, kell 20:19 (EET)

:::::::Tänan! See ülalolev cite web (|publisher=Pietadè |language=ru }}</ref>) küll üle ühe keele "sisse ei söö"; ega neid 2+-keelseid palju pole, samas, ÜRO ametlikele keeltele mõeldes...—Pietadè (arutelu) 3. detsember 2016, kell 20:40 (EET)

: Muide, malli keelekoodid on ISO639-1 keelekoodid. Cumbril 3. detsember 2016, kell 20:31 (EET)
;Kellaaeg
Kas pole mitte nii, et kellaaeg peaks e.k. olema punktiga, kujul "tt.mm", mitte kooloniga; kusjuures eestikeelne mall lubab ka punkti, cite web ei luba.—Pietadè (arutelu) 4. detsember 2016, kell 13:14 (EET)

Nüüd saab lisada kujul tt.mm. Kujul tt:mm saab ka lisada. Kuupäeva ja kellaaja vahel võib olla koma või mitte olla, mõlemad loetakse õigeks. Ehkki tegelikult vist ei peaks olema koma. Cumbril 4. detsember 2016, kell 23:43 (EET)

: EKI ülalviidatud-lingitud osa (alumine ots) ütleb mh: "Kellaaja ja ajavahemiku kirjutamisel eraldatakse tunnid, minutid ja sekundid üksteisest punktiga, kümnendiksekundid komaga:"/.../ja lisab pärast näiteid: "Rahvusvahelises standardis on tundide ja minutite vahel mõlemalt poolt kokkukirjutatav koolon. Kuupäeva ja kellaaja vahel on eralduseks T-täht:"... ehk siis, et.wikipedia.org on "Rahvusvahelises standardis", mo pärast, olgu päälegi...—Pietadè (arutelu) 4. detsember 2016, kell 23:55 (EET)

: Hakkas tööle (Knjažõtši kohta öeldi hommikul, et korrakaitsjad lasksid üksteist maha eksituse tõttu; õhtupoole tuli välja, et neli hukkunut oli riiklike eraldusmärkidega autus, kohalikud rääkisid ka plahvatusest), ehk siis, tänan!—Pietadè (arutelu) 5. detsember 2016, kell 00:22 (EET)

:: Rahvusvaheline standard või mitte, kuid EPL.ee paneb oma artiklitele ka kellaaja kooloniga: . Cumbril 7. detsember 2016, kell 02:15 (EET)

Sattusime äsja samaaegselt redigeerima lehte Mall:Vaata ka, minu salvestuskäsu peale (milles kustutasin oma del märkuse), sain teada, et oled selle kustutanud. Ole siis, palun, kena ja lisa kõigile Venustele "vt ka" mall! Aitäh!Pietadè (arutelu)

Mis Venustele? Ma tühistasin sinu muudatuse, sest kustutamismall läks kõigile artiklitele (mida on päris palju), kus Vaata ka malli on kasutatud. Cumbril 6. detsember 2016, kell 21:50 (EET)

: Mõlemat Su märkust lugenuna, totter on see tõesti, mis edasi?Pietadè (arutelu)

<del>Not</del> polite behaviour, regarding one's actions, correct ones, though, not transparent


Arutelu:Igor Janev

Kallid toimetajad, palun abi tõlked

Ma ei leia põhjendust tema nimetamisele diplomaadiks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 5. juuni 2013, kell 09:04 (EEST)

You do not need to clean up because Igor Janey known is respected scientist in the status of scientific adviser in Serbia and Macedonia. This is according to the regulations of the Ministry of Science degree equivalent to full professor. Additionally Igor Janev is public figure in Macedonia. Probably there are political reasons stemming from those structures that attempt to discredit Janev. Igor Janey is a famous fighter for the recognition of Macedonia's name in the United Nations. The public in Macedonia consider that such requests are only  another form of action of Greece against Macedonia.see http://www.mkd.mk/makedonija/politika/nekoj-go-brishe-igor-janev-od-vikipedija .Such a request for deletion should decisively be rejected.
see :
1.http://s241910817.onlinehome.us/html/articles/janev/janev.html  (*Dr. Igor Janev,
 Former Special Advisor of the Minister of Foreign Affairs of the
 Republic of Macedonia)
2.http://www.mia.mk/en/Inside/RenderSingleNews/289/105947751  (wellknown professor Igor Janev)
3.http://mk.wikipedia.org/wiki/%D0%98%D0%B3%D0%BE%D1%80_%D0%88%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D0%B2  (Diplomat Igor Janev)
4. His contribution in US - RM relations  http://dobarglas.info/naslovna_v6.htm  (in Macedonian)
5. further http://www.makemigration.com/iselenistvoweb/index.php?page=iselenici&id=247&tip_iselenici=7  (in Macedonian)
http://www.makedonskosonce.com/broevis/2008/sonce748.pdf/12_15_janev.pdf  (in Macedonian)
http://www.makedonskosonce.com/broevis/1999/sonce287/Tekst09.htm  (in Macedonian)
http://www.makedonskosonce.com/broevis/2003/sonce451/Tekst14.htm  (in Macedonian)
and so on
----
Artikkel on paljudest vikipeediatest kustutatud (enese)promo ja osaliste valeandmete esitamise tõttu, aga samas on tegemist reaalse isikuga. Ei poolda hetkel kustutamist.--Morel (arutelu) 29. august 2013, kell 23:25 (EEST)

Janev või talle lähedalseisev isik on Commonsisse üles laadinud karja pilte ja praegu käib nende kustutamine nende autoriõiguse kahtlase olukorra tõttu. Lisaks on tegemist suure nõndanimetatud sokinukumeistriga, kes on blokeeritud nii inglise vikist kui Commonsist. Ma vaatan, kuidas lõpeb piltide kustutamise arutelu, enne ma vist mingeid sanktsioone ei rakenda. Taivo 30. august 2013, kell 11:28 (EEST)
Many rejected proposal for delition Igor Janev. Do not deletet it:
see
http://hr.wikipedia.org/wiki/Igor_Janev
http://sr.wikipedia.org/sr/%D0%98%D0%B3%D0%BE%D1%80_%D0%88%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D0%B2
http://mk.wikipedia.org/wiki/%D0%98%D0%B3%D0%BE%D1%80_%D0%88%D0%B0%D0%BD%D0%B5%D0%B2
http://bs.wikipedia.org/wiki/Igor_Janev

Look at the reaction in Macedonia on idea to remove
dr Igor Janev
http://www.time.mk/c/61e6ad16de/janev-postoi-praven-lek-za-imeto.html
Kustutasin artikli. Enamikus keeltest on see artikkel kustutatud, vene vikis kustutamiseks esitatud. Artikli algne autor on inglise vikis ja Commonsis blokeeritud. Lisaks on tegemist sokinukumeistriga, kes mitme kasutajanime all ja anonüümselt Janevit promob. Taivo 11. oktoober 2013, kell 00:17 (EEST)

Minu meelest need faktid iseenesest ei tähenda, et artikli peaks kustutama, aga ega ma ka saatana advokaati ei taha siin mängida.--Morel (arutelu) 11. oktoober 2013, kell 00:32 (EEST)

: Ma taastasin artikli, sest ma ei näe siin  põhjendust, et isik ei ole tähelepanuväärne. Andres (arutelu) 11. oktoober 2013, kell 01:03 (EEST)

:: tähelepanuväärsuskriteeriumid on eri vikides erinevad, aga kipun arvama, et ta tegelt ka ei ole eesti viki jaoks eriti oluline persoon, aga samas nagu otsest kustutamisvajadust ei paista olema, kuid põhjus 'enesereklaam' võib juba samas ka piisav olla, sest ega meil mingeid sõltumatuid allikaid ka kuskilt võtta pole. inglisvikist aga saan aru, et tegu on hoax-iga, nii et usun, et lehekülje kustutamine on mõistlik • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. oktoober 2013, kell 01:31 (EEST)

: Põhjendada tuleb minu meelest tähelepanuväärseks olemist, mitte mittetähelepanuväärsust. Seni polnud artiklit peetud vajalikuks (või vähemasti mitte prioriteetseks), seega tuleks põhjendada, miks nüüd peaks olema selline artikkel. Tähelepanuväärsuse tõendamine on praktiline, siis on arutajatel ja lugejatel vähemalt võimalik aru saada, miks antud teema on tähelepanuväärne.

: Selle artikli võiks minu meelest esialgu kustutada ainuüksi sellepärast, et pole selge, kas info on tõene või kui suur osa sellest on tõene ja kuna kellelgi nähtavasti pole huvi artikli parandamise vastu. Eks siis hiljem saab artiklit konstruktiivsemal kujul uuesti alustada.

: See, et mõni teadlane on tähelepanuväärne, iseenesest ei tähenda, et kõik teadlased on tähelepanuväärsed. Kui ta on tõesti teadlane ja teadusartiklite autor, siis tuleks minu meelest ikkagi tingimata artiklis välja tuua, millised on selle teadlase saavutused, millega ta laiemat tähelepanu on pälvinud. Ka "professor" ei tähenda igas kontekstis ja igal maal sama olulist ametikohta ja vajab kahtluse korral selgitust, kui hinnata tähelepanuväärsust ainuüksi selle põhjal. Pikne 11. oktoober 2013, kell 09:48 (EEST)

:: Ma arvan küll, et igaüks, kes mingigi panuse teadusesse on andnud, on tähelepanuväärne. Muidugi tuleks teadlase artiklis seda panust kirjeldada. Andres (arutelu) 12. oktoober 2013, kell 19:00 (EEST)

::: Ei tea, võib-olla kunagi see oli nii, näiteks 19. sajandi kontekstis. Märkimisväärse osa tänapäeval teaduse vallas tegevate inimeste, s.o teadlaste, näiteks kõiksugu laborantide ja nende, kes üllitavad sobivates ajakirjades teadustöid, millele keegi peaaegu kunagi ei viita, puhul minu meelest lihtsalt pole seda panust, mis kirjeldamist vääriks. Mitte et viimased oleks sellepärast veel halvad teadlased, aga neid lihtsalt pole põhjust pidada laiemalt tähelepanuväärseks. Pikne 12. oktoober 2013, kell 19:17 (EEST)

::::  Jah, see on võimalik, et inimene kirjutab, kuigi tal midagi öelda ei ole. Ma ei räägi laborantidest, aga kõigepealt peaks püüdma kirjeldada teadustöö tulemusi; kui see ei õnnestu, siis panust pole.

:::: Janev tundub olevat tähelepanuväärne vähemalt selle poolest, et ta on õiguslike argumentidega kaitsnud Makedoonia nime. Andres (arutelu) 12. oktoober 2013, kell 19:57 (EEST)

:::: Sellele artiklile on [Google Scholari järgi http://scholar.google.com/scholar?q=janev+igor&btnG=&hl=en&as_sdt=0%2C5] 27 viidet. Arvan, et sellest piisab tähelepanuväärsuse tõendamiseks. Andres (arutelu) 12. oktoober 2013, kell 20:02 (EEST)

News agencies in Macedonia shocked on idea to delete Igor Janev

not Spam
http://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia_talk:Articles_for_creation/Igor_Janev


Arutelu:Tallinn pimeduses

this should be linked in the article: http://www.jarvilaturi.com/ --188.174.98.160 20. mai 2013, kell 05:40 (EEST) with greetings from Munich


Arutelu:MOOC

Kas foorum või veebifoorum ? suwa 3. juuni 2013, kell 23:05 (EEST)