Kasutaja arutelu:Pikne

Mainisid Infokast Aktivist all, et lisasid ile parameetri "Organisatsioonid", aga hetkel seal ei paista seda enam. Kuhu see kadus? :) surra (arutelu) 30. jaanuar 2020, kell 18:06 (EET)

Ma lisasin parameetri nime ainsuses ("organisatsioon"). Pikne 30. jaanuar 2020, kell 18:51 (EET)

: Miks ainuses? Organisatsioone (sarnaselt töökohtadele ja haridusasutustele) on enamasti ju rohkem. PS Sugulased on samuti mitmuses :) surra (arutelu) 11. veebruar 2020, kell 13:40 (EET)

: Miks "Alma mater", :) mitte eestikeelselt "haridusasutus" (või pigem "haridusasutused", sest tänapäeval on elukestev õpe)? "Alma mater" on ladinakeelne allegooria ning allegooria koht on kunstis või kirjanduses, mitta teatmeteostes. surra (arutelu) 11. veebruar 2020, kell 14:46 (EET)

:: Kirjutasin parameetri nime varasemate sarnaste parameetrite järgi ainsuses. Artiklis kuvatav tekst see-eest on mitmuses (jällegi varasemate eeskujul). Eks see ole mõneti tinglik, kas kasutada tabelis rea või veeru päises ainsust või mitmust. Arvatavasti võib mõelda nii, et kui enamasti on lahtri sisu ainsuses, siis võib ka päises olla ainsus. Mõeldav on parameetrite nimed ja kuvatavad tekstid ühtlustada, kui see segadust tekitab.

:: "Alma materi" kohta on teise malli arutelus ka kommentaar (Malli arutelu:Infokast ametiisik). See lahter on ülikoolidele, mille isik lõpetas, mitte muudele haridusasutustele, mille isik lõpetas või kus ta töötab. Tundub, et keegi pole suupärase asenduse peale seni tulnud. (Sellised kommentaarid on parem kirjutada vastava malli arutellu.) Pikne 11. veebruar 2020, kell 17:37 (EET)

#https://www.balt-hiko.de/online-publikationen/baltisches-biografisches-lexikon-digital/
#https://bbld.de
#https://bbld.de/BBLD
#http://dbis.uni-regensburg.de/frontdoor.php?titel_id=11463
#https://gepris.dfg.de/gepris/projekt/391517479
# 2019-03-27 created by CorneliusHasselblatt as BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital
# 2019-03-28 vandalized by user:Estopedist1
Can you help to revert the vandalism by user:Estopedist1? He removed the first part of the name. 89.14.77.62 21. veebruar 2020, kell 18:30 (EET)

BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital

Ivo mainis, et Histradamust, mida ohtralt viidetes kasutatud, enam ei ole. Täiendasin täna artiklit Tamsalu raudteejaamast ja jäin mõttesse. Kui seda portaali enam ei ole, oleks ilus sinna viivad surnud lingid ära koristada , aga see töö oleks vast lihtsam botile anda. - Melilac (arutelu) 28. märts 2020, kell 09:48 (EET)

Midagi nagu ju oleks. Ja samas ei ole neid linke ka väga palju.  Ivo (arutelu) 28. märts 2020, kell 10:12 (EET)

:Sisu tundub sama olevat, aga vana histradamuse asemel on  Histrodamus. Siis on ilmselt vaja pigem vanad lingid uutega asendada. - Melilac (arutelu) 28. märts 2020, kell 10:15 (EET)

:: Millised vanad lingid? Allikaviiteid üldiselt ei peaks eemaldama lihtsalt sellepärast, et link ei tööta (vt ka :en:WP:KDL). Niisama eemaldada võib katkiseid linke välislinkide alaosast. Pikne 28. märts 2020, kell 17:43 (EET)

Tahtsin küsida, et miks Normandmete mall eemaldati?
Ma isiklikult leian, et sellel mallil on mitu plussi:
* Väga lihtne lisada isikute vikilehtedele loetelu, mis andmebaasides nad eksisteerivad nt. IMDB, Rahvusraamatukogu, MusicBrainz
* Lingid uuenevad loetelus otse, ilma käsitsi tööta ja on kergelt kättesaadavad, ühtses formaadis.
* Authority Control ja Wikidata on nähtavamad - st. ilmselt uuendatakse, parandatakse ja lisatakse linke rohkem, ma hakkasin ise tänu AC'le Wikidatat rohkem kasutama
* Sama kasulikud kui kategoorialingid - pole küll kõigi jaoks oluline kuid mõnele ikka
* Väldib kiustatust teha mingit loetelu sellistest andmebaasidest (stiilis Välised lingid vms.)
* Suurendab otsingumootorite poolt allikate indekseerimist, Google ei indekseeri Wikidatat aga artikli lehel lingitud Rahvusraamatukogu lehte nt. täitsa küll
Mainiks ka ära, et harv kasutus on pigem märk sellest, et vikiandmeid ei kasutata piisavalt tihti (võib-olla selle pärast, et Eestlasi ei ole väga välismaa andmebaasides), mitte sellest, et mall oleks mõttetu.
Kas selle malli võiks taastada?
- User:Interneedus 24.04.2020

Põhjused on välja toodud malli arutelus: vähene huvi aastate jooksul, seejuures paistis, et neisse vähestesse artiklitesse, kuhu mall lisati, oli ta pandud pigem malli enda pärast, mitte sellepärast, et mallis sisalduvaid linke otseselt vajalikuks oleks peetud. Kiusatust neid linke ilma mallita välislinkide alla panna minu teada polegi kellelgi siin seni olnud. Samuti, kuna viidatavad andmebaasisissekanded on üsna tehnilist laadi, siis on neid linke kerge pigem müraks pidada.

Viited sisukamatesse andmebaasidesse nagu IMDb polnudki selles mallis, inglise vikis ka ei ole.

Malli lehekülg iseenesest on jätkuvalt alles. Malli arutelus või ka üldises arutelus saab malli kasutamise kohta laiemale ringile ettepanekuid teha. Pikne 24. aprill 2020, kell 16:59 (EEST)

: "IMDb polnudki selles mallis, inglise vikis ka ei ole.", õigus, need on pigem jah Wikidatas nähtaval. Küll aga on muusikute puhul kuvatud nt. MusicBrainz, mis on päris kasulik, vähemalt minu arvates.

: "Kiusatust neid linke ilma mallita välislinkide alla panna minu teada polegi kellelgi siin seni olnud" - paaril üksikul korral olen märganud, aga üldiselt on isikuartikleid suhteliselt vähe

: Ma kirjutan ka arutelulehele selle kohta.

: - Kasutaja:Interneedus 24.04.2020

Neist esimesele lehele tekkis alla kategooria , vist pärast seda kui percentage'i malliga seotud «vidinat» sai eestistastud.Austria pandeemialehel on (võib olla) tegemist mingi rööpgraafiku viperusega (ei ole nendega tegelenud, ja, nt, ei kujuta ka ette, kuidas peaks nt 3×365 päeva kajastav (loetav) tekstiga rööpne andmestu olema praktiline...); ehk siis, käesolevaga teada antud.— Pietadè Kaastöö 19. detsember 2020, kell 17:55 (EET)

Esimesel juhul on viga mallis . Austria artiklis näitab praegu Lua tõrketeadet (not enough memory). Ma ei tea, kas seal saaks Vikiandmete poole pöördumist kuidagi paremini kirjutada või ongi andmeid liiga palju. WikedKentaur võib-olla oskab sellega midagi ette võtta. Pikne 20. detsember 2020, kell 12:16 (EET)

: Tänan vastuse eest! — Pietadè Kaastöö 20. detsember 2020, kell 13:04 (EET)

: Samas, Austria koroonapandeemiast graafiku eraldamisel ja tagasipanekul ilmub märge:  eemaldatud/lisatud... — Pietadè Kaastöö 20. detsember 2020, kell 13:40 (EET)

[[Koroonapandeemia]] ja [[Koroonapandeemia Austrias]]

Kas oleksid nii hea ja tõstaksid enwi mooduli täiendused ka etwi moodulisse (nt jaan 2020 ja jaan 2021 eristamiseks; praegune vers avab mõlema aasta jaanuari andmed)!enwis sisseviidud muudatused aastate eristamiseks paistavad olevat toimima hakanud (vrd nt enwi India / etwi India), siis mahuvad nt ka e.k kuude pikemad lühendid ära. Ette tänades! — Pietadè Kaastöö 17. jaanuar 2021, kell 17:25 (EET)

Aitäh! — Pietadè Kaastöö 17. jaanuar 2021, kell 19:57 (EET)
----
, nüüd on mooduli (viimane) autor sinna veel ühe muudatuse (read 56, 64 621) sisse viinud, kommentaariga "m Fixed edge cases where first month is also a lastX month", kui oluline see etwi jaoks on...? — Pietadè Kaastöö 20. jaanuar 2021, kell 11:50 (EET)

Eks kunagi hiljem saab vajadusel jälle uuendada. Kui midagi otseselt katki pole, siis ma iga parandust eraldi kopeerima pigem ei hakkaks. Pikne 24. jaanuar 2021, kell 17:20 (EET)

: Siin on ilmselt mängus ka «erihuvid», st erineva seadme/tarkvara võimeid arvestavad (nt tühiku puhul tegi FF, ei midagi, GC siiski lisas, midagi). Praegu vist on mingi liigenduse alane arendus käimas.— Pietadè Kaastöö 24. jaanuar 2021, kell 17:39 (EET)

Miks see? Teised alevike kategooriad on küll niimoodi kategoriseeritud. Ivo (arutelu) 18. jaanuar 2021, kell 20:19 (EET)

Muidu on alevike kategooria alamkategooriates artiklid, mis ei ole alevikest. Hea oleks ka mujal parandada, eriti seal, kus aleviku artikkel ise on kategoorias teiste alevike artiklitest lahku jäänud. Vt Vikipeedia:Üldine arutelu/Arhiiv 48#Kategooriad. Pikne 18. jaanuar 2021, kell 20:28 (EET)

:Minu arust ei ole selliseks jaotamiseks vajadust. Igal alevikul võiks oma enda kategooria olla ja nii võiks "Kategooria:Eesti alevikud" sisaldada ka ainult kategooriaid. Niikuinii on "Kategooria:Eesti asulad" (või veel aste üles ehk "Kategooria:Eesti geograafia") all absoluutselt kõik koos. Ma ei näe, kuidas oleks võimalik seda lahutada. Eelkõige peaks ühe kategooria piires kõik seotud artiklid koos olema, aga kategooriate endi koondamine tekitab juba paratamatult olukorra, kus saame segaduse. Seda viimast saaks vältida ainult, siis kui meil oleks kasutusel kaks erinevat kategooriasüsteemi (lihtsustatult väljendades: üks artiklite ja teine kategooriate sidumiseks). Ivo (arutelu) 18. jaanuar 2021, kell 21:04 (EET)

:: Alevikud ongi ühtlasi asulad ja asulad omakorda sobivad geograafia teema alla. Selline hierarhia iseenesest küsimusi tekitada ei tohiks. Lihtsalt tuleks jälgida, kuidas on omavahel seotud need kategooriad, mis on üht liiki asjade jaoks (nt Eesti alevike kategooria), ja need kategooriad, mis seovad eri liiki asju (nt Kadrina kategooria). Vt ka varasemaid arutelusid, kus on püütud seda täpsemalt selgitada. Eeskuju saab võtta näiteks saksa vikist, kus pole kategoriseeritud nii ülejala nagu mõnes teises keeles.

:: Kui Eesti alevike kategoorias oleks ainult üksikute alevike kategooriad, siis ju ei täida kategooria enam oma põhiülesannet koondada artikleid Eesti alevikest, mida tuleks ükshaaval eraldi kategooriatest otsida. Kategooriate hierarhia kaotab sedasi suuresti mõtte ja näiteks on märksa vähem kasu sellistest tööriistadest nagu PetScan. Iga aleviku (või ka muud liiki asula) jaoks arvatavasti pole ka otstarbekas eraldi kategooriat teha. Pikne 18. jaanuar 2021, kell 23:08 (EET)

:::Alevik võiks vast juba piisavalt suur asula olla, et meil on mitmest sealsest hoonest, asutusest, objektist vm artikkel. Seega võiks vastavad kategooriad olla igati õigustatud.

:::Olemasolevad alevike kategooriad võiks olla ka kuhugi koondatud. "Eesti alevikud" võiks selleks ju sobida küll? Või tahad, et siin oleks nende ülemkategooriaks midagi sellist nagu "Eesti alevike kategooriad" ehk seesama topeltsüsteem, mida varemalt mainisin. Ivo (arutelu) 19. jaanuar 2021, kell 01:32 (EET)

:: Kui tahta üksikute asulate kategooriaid eraldi koondada, siis jah, võiks olla mingi eraldi kategooria, nii nagu saksa vikis on näiteks :de:Kategorie:Ort als Thema või nii nagu isikute jaoks on :Kategooria:Isikukategooriad. Ma arvan, et erilist topeltsüsteemi pole tarvis. Piisab, kui kohaartiklid on täpsemalt kategoriseeritud ja kohakategooriad võivad olla vajadusel mõnes üldisemas n-ö metakategoorias (kas või eri maade kohakategooriad ühes kategoorias koos). Kuna antud juhul sobivad asulad hierarhiliselt haldusüksuste alla, siis minu meelest pole ka midagi katki, kui aleviku kategooria on ainult valla kategoorias (erinevalt näiteks loodusgeograafiliste üksuste kategooriatest, mis hierarhiliselt riikide ja haldusüksustega nii hästi ei sobitu). Pikne 19. jaanuar 2021, kell 16:53 (EET)

:Kui võtta ka see varasemast läbi käinud Londoni näide, siis hetkel on selle linna kategooria kategooriates "Suurbritannia linnad" ja "Sadamalinnad". Sellises olukorras ei ole põrmugi veider, kui "Kategooria:Kadrina" on kategoorias "Eesti alevikud". Seepärast ka see algselt viidatud "miks see" küsimus, sest hetkel siin vikis sellist nö saksa süsteemi ei paista olevat. Isegi teiste alevike vastavad kategooriad on kategoorias "Eesti alevikud" ja seega tekib küsimusi, et miks just see üks peaks olema erand. Või peaksimegi võtma suuna, et selgemalt neid kaht lähenemist eristama hakata? Minu poolest ei ole see sugugi probleem. Tahaks just selgust... ja seda, et asjad oleks ühetaoliselt lahendatud, et vältida segadust. Ivo (arutelu) 19. jaanuar 2021, kell 17:55 (EET)

:: Mina olen nende varasemate arutelude valguses uusi kategooriaid tehes püüdnud tüübi- ja kohakategooriaid selgelt eristada. Vanemaid kategooriaid olen ka siin seal parandanud, näiteks Norra haldusjaotust uuendades. Mõnel pool on kohaartikkel jäänud ainult endanimelisse kategooriasse, aga enamasti vist siiski mitte. Tundub, et kohakategooriaid sageli lihsalt pole osatud panna mujale kui tüübikategooria alamkategooriaks. Segadust on küll praegu omajagu. Minu meelest küll peaks suund olema selline, et tüübi- ja kohakategooriad pole risti-rästi. Mulle tundub, et neis varasemates aruteludes otsest vastuseisu pole sellele väljendatud, peale mõnetise arusaamatuse. Pikne 19. jaanuar 2021, kell 18:25 (EET)

:::Ka mul on mulje jäänud, et eelkõige on lihtsalt segane, et kuidas peaks tegema. Ega ma ise ka täpselt tea ja ei ole aru saanud, et mis see eelistatud asi oleks.

:::Ma püüan ehk neid alevikke vaikselt läbi vaadata ja jupitan selle kohakategooriate asja siin prooviks esimesena lahku. Kui Eesti puhul ühe süsteemi paika saaks, siis selle eeskujul oleks vast lihtne laiendada. Ivo (arutelu) 19. jaanuar 2021, kell 18:53 (EET)

On see mõistlik, see Benzi lõppu i lisamine? Kui nüüd keelereeglite järgi seda teemat siin väga peeneks hakata ajama, siis peaks siin olema samamoodi ka Nissani LEAF, Opeli Astra ja SEATi Leon, eksole..  Selguse huvides võiks nimed siiski muutmata jätta. 	--Laas (arutelu) 24. jaanuar 2021, kell 13:33 (EET)

Vastasin algse kommentaari juures. Pikne 24. jaanuar 2021, kell 17:20 (EET)

:  mis tähendab "algse kommentaari juures"? ja, kui juba õigusi kasutad, sihipäraselt või mitte, siis ehk võtad vaevaks käia  otsingustringiga läbi vastavad artiklid, või siis asendada MB-d ühtviisi samale kujule, praegune (4. veebruar 2021, kell 23:17 (EET)) segasüsteem külvab kasutajates pigem segadust.«Vanaaja» Homesite (ammu maha müüdud, Macromediale) andis/annab rühmiti asendamise võimaluse.Selle teema väliselt: kui kirjutan enwi-s kuupäeva kujul aaaa-kk-pp, siis kuvab automaatselt korrektsed sõnade ja numbritega andmed (nt ITA PM artikkel); "märkuse" saamisest hoidumiseks pean siin ümber toksima, mis võib tekitada vigu.Mis asi on suurushullustus?— Pietadè Kaastöö 4. veebruar 2021, kell 23:17 (EET)

:: Tähendab, et vastasin Laasile tema enda arutelus. Ma parandasin (tagasi) need pealkirjad, mis olid keeleliselt vigased. Need on ja olid erinevad niikuinii selle poolest, et on osaliselt tõlgitud. Teisi pealkirju mul ei ole kavas muuta. Pikne 5. veebruar 2021, kell 19:37 (EET)

Tänan SIMM-i kaastöö läbihekseldamise eest! :) - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. jaanuar 2021, kell 19:14 (EET)

Eelmise teemaga haakuvalt:  /  otsingustringide vastused ei anna tunnistust käesoleva andmeallika ühtlustatud lähenemisest, ometi võiks (subjektiivne arvamus).— Pietadè Kaastöö 4. veebruar 2021, kell 23:41 (EET)

: Vaata viimaseid kommentaare vastavate artiklite aruteludes. Pikne 5. veebruar 2021, kell 19:37 (EET)

Millisel määral kannab Vikipeedia HTML5 ja CSS3, kas nendega võib siin vabalt katsetada? Boreaallane (arutelu) 17. märts 2021, kell 22:09 (EET)

Ma ei tea. Mida täpsemalt teha tahad? Pikne 18. märts 2021, kell 19:00 (EET)

: Pean veel mõtlema, et mida täpsemalt küsida.

: Kuigi, paljud artiklid New Yorgi tänavatest (N: Fifth Avenue) vajaksid 'teekaarte' (vt Maakri tänav), millegipärast teada-tuntud mallid seal ei tööta. Boreaallane (arutelu) 23. aprill 2021, kell 21:10 (EET)

:: Ehk saaksid Viienda avenüü puhul ette näidata, ülejäänud teen selle järgi? Boreaallane (arutelu) 23. aprill 2021, kell 21:23 (EET)

:: Sain juba miskile pihta, küsimuseks jääb, et miks mõnes artiklis kaart ei tööta, kuigi koordinaadid on olemas? Oskad Sa teemat täpsustada? Boreaallane (arutelu) 24. aprill 2021, kell 10:19 (EET)

::: Ma mõne päeva eest kirjutasin kaardimalli dokumentatsiooni selle kohta paar rida (Mall:Kaart#OpenStreetMapi objekt). Kaardil saab esile tõsta neid teid, mille OSM-i objekt viitab Wikidata üksusele. Koordinaate selleks iseenesest sisestada pole tarvis ja ma pigem ei sisestaks neid artiklisse ilma märkimata, mille koordinaatidega on täpsemalt tegu (tee algus, lõpp). Suumi ka pole tarvis reeglina eraldi sistada. Ilma selleta valitakse sobiv suum automaatselt esile tõstetud objekti järgi (täisekraanil suurem suumiaste). Mõnetine segadust tuleb praegu sellest, et eelvaates näha olevad objektid ei pruugi olla kohe pärast salvestamist staatilisel kaardil näha (kirjutasin ka selle kohta nüüd malli juurde märkuse). Pikne 24. aprill 2021, kell 15:13 (EEST)

Ons see sild L-Eestis Tartu linna piires või õigemini Tartu valla piires?--NOSSER (arutelu) 19. märts 2021, kell 17:10 (EET)

Paistab küll, et silla juures teeb piir jõnksu ja kulgeb Kärevere poolt kaarega ümber silla. Seega sild jääb tervenisti Tartu linna kui omavalitsusüksuse piiresse (aga mitte Tartu kui asula piiresse, vrd :Kategooria:Tartu linn ja :Kategooria:Tartu). Siis on ka valla kategooria vale. Pikne 19. märts 2021, kell 17:21 (EET)

Mingis arutelus jäi kõlama mõte, et Läti külade puhul peaks artikli avalauses  teksti on asula Lätis või on küla Lätis asendama kujuga küla või küla Lätis. Ainult et neid on palju (tunnistan ka oma süüd selle juures)... See oleks vist sedasorti töö, mida robotiga teha? - Melilac (arutelu) 30. märts 2021, kell 18:33 (EEST)

Kas sellest on olnud juttu peale lehe Arutelu:Dekšores veel kuskil? Trellidega lingid ei tundu head. Need võivad kergesti ja üsna märkamatult katki minna, kui artikkel "Küla" ringi tehakse. Või siis oleks nende linkide tõttu artiklit "Küla" vajadusel märksa raskem ringi teha. Ma arvan, et kui soovida linkida konkreetselt teatud tüüpi asulale või külale, siis võiks ennem teha selleks eraldi artikli. Võib-olla võiks olla artikkel küla (Läti), nii nagu Läti vikis on :lv:Latvijas ciemi. Võib-olla võiks siis linkida juba konkreetste alltüüpide artiklitele (samuti läti vikis olemas). Kui linkida lehele, kus alltüübid on toodud, siis see minu meelest eeldab, et konkreetse küla artiklis on ka nimetatud, millist alltüüpi siis parasjagu silmas peetakse (praegu vist pole seda enamasti tehtud). Kui midagi ulatuslikumalt ringi teha, siis võib-olla maksab seda teha pigem pärast haldusreformi ühes muude parandustega. Pikne 31. märts 2021, kell 18:16 (EEST)

:Tõesti, see on hea tähelepanek, et taoline linkimine sisaldab ohtusid ja eraldi artikkel (selleks pole ju palju vaja) võib olla parem. Alltüüpidega on see häda, et need võivad ajas muutuda - suuremad asulad jäävad väiksemaks, teine Riia lähedal kasvab suuremaks, suvilapiirkonnad omandavad püsiasustuse. Muudatused on mõistlik ette võtta kindlasti haldusreformi järel, seda küll, ent nad tahtsid sellega see aasta tegeleda. Nii on samuti mõistlik juba mõtlema hakata, kuidas sellele läheneda ja mismoodi teha. - Melilac (arutelu) 31. märts 2021, kell 19:36 (EEST)

::Kuidas on parem - kas konkreetsed alltüübid või artikkel Läti külade kohta? Ma ise arvan, et viimane on lugejale mugavam. - Melilac (arutelu) 22. jaanuar 2022, kell 10:04 (EET)

::: Minu poolest võib olla nii üldine artikkel Läti külade kohta kui ka artiklid alltüüpidest. Mugavus oleneb sellest, mis kontekstis on artiklile lingitud. Pikne 22. jaanuar 2022, kell 15:04 (EET)
Esitasid küsimuse, et kui terve vald kuulus teise piirkonda, kas siis seda eraldi külaartiklites mainida on mõtet. Minu meelest on. Põhjendus: kui inimene satub külaartiklile otse, siis peab ta sellise informatsiooni leidmiseks sealt vallaartiklile minema, mis teda üldse huvitada ei pruugi. Ideaalkujul näen ma külade artiklites kogu ajalugu läbi eri haldusüksuste. Varasematel aegadel on halduspiirid muutunud. Seega on taolised muudatused ideaalkujule lähedasemad isegi siis, kui piirid ei muutunud. Aga tänan kaasa mõtlemast!- Melilac (arutelu) 1. jaanuar 2022, kell 12:48 (EET)

Olgu. Kuigi päris otseselt viimane haldusreform enamikusse küladesse ei puutu ja seetõttu tingimata seda minu meelest siiski külaartiklitest leidma ei pea. Pikne 1. jaanuar 2022, kell 13:04 (EET)

: Mõtte selgituseks: siin on rahvaarv tabelis. Kahe-kolme aasta kohta pole tabelit mõtet teha. Samas võib ehk arvata, et andmeid aja jooksul lisandub. Näide on valitud, kuna küla on ainus Valgevene asula, mis omal ajal Hetmanaati kuulus. Melilac (arutelu) 22. jaanuar 2022, kell 10:02 (EET)

:: Kui asulat ei tõstetud suurema territooriumi koosseisus teise haldusüksusesse (või teise maa alla), siis muidugi on rohkem põhjust seda selle konkreetse asula artiklis mainida. Pikne 22. jaanuar 2022, kell 15:04 (EET)
----
Üks Estopedisti asi vajab üle käimist. Läti atrodas nomaļus no valsts autoceļiem oleks ei asu riiklike autoteede lähistel (kui asub, on teed ära toodud). Tema tõlkis seda: Küla lähedalt läheb läbi riigimaantee (vt. Mačāni. - Melilac (arutelu) 27. veebruar 2022, kell 09:23 (EET)

atrodas nomaļus no valsts autoceļiem — asub üldkasutatavatest teedest eemal...;-)  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 27. veebruar 2022, kell 09:56 (EET)

Mõtled, et võiks robotiga üle käia? Ma hea meelega sisulisi asju robotiga ei muudaks. Need kohad võiks ükshaaval üle vaadata, eriti paljudes artiklites seda vist pole ka (praegu 14 artiklit?). Pikne 27. veebruar 2022, kell 14:26 (EET)

:deepl.com -i kohta lisan, et vene keelde tõlkimisega saab palju paremini hakkama... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 27. veebruar 2022, kell 14:31 (EET)

Ettepanek lisada boti abiga kõigile eesti äriühingutele ettevõtte mall. Malli sisustamiseks kasutatakse Inforegistri andmebaasi.

Ettepanek võiks olla suunatud laiemale ringile, ehk siis see võiks olla näiteks lehel Vikipeedia:Üldine arutelu. Kas mõeldud on malli ? Hea oleks näidata mõnes artiklis, millised andmed täpsemalt lisaksid. Samuti, kui saad ka viited lisada, siis viidata võiks algallikale (äriregister, EMTA vm). Pikne 8. aprill 2021, kell 16:17 (EEST)

Tere! Oleks Sul ehk aega/tahtmist "kopeerida" nt siinse mooduli (või itwi moodul, mis mulle meeldib rohkem) puuduolevad read (>50) ruwi vastavasse moodulisse, nad korra proovisid (surmade lahter kadus hoopis, pidin tagasi pöörama); ja praegu on neil endiselt see, mis meie (teiste eeskujul) ammu lahendasime.— Pietadè Kaastöö 27. aprill 2021, kell 13:05 (EEST)
Tõstsin ülejäänud kommentaarid ja vastused lehele Mooduli arutelu:Medical cases chart. Pikne 20. juuni 2021, kell 13:31 (EEST)

Kas sa arvad, et Keskkonnaportaal/Keskkonnaregister on parem allikas kui Eesti Looduse Infosüsteem (EELIS)? Küsimus ajendatud artikli Umbusi jõgi muudatusest. Esimeses on rohkem infot, sh kõik, mis EELIS-es leidub, seega tasub seda kasutada? --Minnekon (arutelu) 17. juuni 2021, kell 18:05 (EEST)

Jõgede pikkuseid peaks küll Keskkonnaregistrist vaatama, kuna EELIS näitab ainult pikkust koos lisaharudega. Muu puhul on minu poolest ükskõik kummale viidata. Pikne 17. juuni 2021, kell 18:14 (EEST)

Ehk oskad kommenteerida/selgitada: tänahommikul täiustas W 10 Pro end iseseisvalt mingile jrgm tasandile; toimetamistest oli viimane, vist, David Amessi artikkel; seejärel vaatasin tund-paar Noort Wallanderi, järgneval hiireklõpsul kuvas FF (~25 vahekaarti) ette midagi väga-väga kummalist (praktiliselt suvanditeta vikilehekülg), samas, FF-i teises aknas (>10 vahekaarti) oli asi normis.☆☆☆—Pietadè Kaastöö 15. oktoober 2021, kell 21:49 (EEST)

Ei oska kommenteerida. Pikne 18. oktoober 2021, kell 17:21 (EEST)

See on ilmselt aastatuhandete vanune tava (Rooma, Firenze ja nt 50 elanikuga Ncomune), 10 elaniku, 5 tuhande ja 5 miljoni elanikuga haldusüksused; kuidas see (haldus) nt Eestis lahendatud on, märgistus, eraldised jne) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 7. november 2021, kell 16:25 (EET)

Olin juba artikli arutelusse kirjutamas. Ma arvan, et eesti keele sõnakasutuse kohta on siin varasemates aruteludes enamvähem kõik juba ära räägitud. Pikne 7. november 2021, kell 16:33 (EET)

PS! Kümne aasta jooksul olen täheldanud iwde-s lähendust it k vers. poole. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 7. november 2021, kell 16:39 (EET)
----
PS! Palun, kustuta lk Kasutaja:Pietadè/Bio-contra
----
Lisaks, u mõnekümne a jooksul vaadanud (suur küsimärk) Camera dei deputati (~Riigikogu alamkoja) ülekandeid SAT-TV vahendusel, mina ei nimetaks nt vallavolikogu istungiteks...;-) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 7. november 2021, kell 16:58 (EET)

Must äärejoon värviruudu ümbert oli ära võetud põhjusega, nimelt selle kontrast valgega segab värvi tajumist klotsi enda peal. Kas on mingi hea põhjus, mis see sinna kunagi üldse pandi? Ja kas on mingi hea põhjus, miks sa muudatuse tühistasid? Oleks täitsa huvi seda kuulda. Evlper (arutelu) 2. jaanuar 2022, kell 21:29 (EET)

Olgu, resümees enne põhjust polnud. Aga algselt oli ette nähtud, et see ruut peaks eristuma taustast ka valge või halli täitega. Ma lisasin nüüd malli parameetri "ääris", millega saab äärise vajadusel ära jätta, vt Mall:Värviruut. Pikne 2. jaanuar 2022, kell 22:07 (EET)

:Hästi see on paindlik lahendus. Evlper (arutelu) 4. jaanuar 2022, kell 01:03 (EET)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Miks see lehekülg kaitse alla võetud on? Oskar (arutelu) 26. veebruar 2022, kell 21:54 (EET)

Sa ise käisid sellel lehel teiste kontode alt ja korduvalt janditamas. Ka iseenesest taunimisväärne on minna isiklikuks ja kirjutada artiklitesse midagi naljakat teistest kasutajatest, kes on sinu sodimisi tühistanud või kellega sul on olnud parasjagu mingi muu kokkupuude. Pikne 27. veebruar 2022, kell 14:26 (EET)
Jah, aga see artikkel ei olnud ka tähelepanuväärne, kuigi info oli kirjutatud entsüklopeediliselt. Praegu saavad ainult administraatorid seda lehekülge luua. Oskar (arutelu) 28. veebruar 2022, kell 10:47 (EET)

Palun lisada artiklile Bonobo viited. Oskar 02. mai 2022, kell 11:21 (EEST)

Saad seda ise teha. Juhtnöörid selle kohta on lehel Vikipeedia:Viitamine. Pikne 2. mai 2022, kell 20:32 (EEST)

Lisad võrdlusmärkide (=) vahel olevate pealkirjade ette/taha tühikuid (tühine energiakadu, teel rohelisse ühiskonda, maailma jne), samas, vaevalt et olen ainus, kes lähtub selles suhtes artiklis Vormistusreeglid esitatust (copy/paste); ei kutsu sellega üles mingile "ülemaailmsele" vaidlusele, ühe artikli piires ehk võiks siiski järgida sama laadi...;-), ehk, pang=ämber, ja vastupidi. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 14. mai 2022, kell 16:19 (EEST)

Kui seda muudan, siis teengi seda kogu artiklis. Minu poolest võib vormistusreeglitele lehele ka tühikud lisada. Vt ka Vikipeedia:Üldine arutelu/Arhiiv 54#Tühikud alapealkirjades võrdusmärkide ees või järel. Pikne 14. mai 2022, kell 16:37 (EEST)

: Seal vist oli ka arutelu(, millele eespool viitasid); ühe artikli piires ühene lähenemisviis on tore/hea; huvitav, kas keegi on teinud nt ka artikli, milles võrreldakse erikeelseid Vikipeediaid suhtes artiklite kogumaht versus arutelulehte kogumaht, baitides..., inimtööpäevades...;-) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 14. mai 2022, kell 16:43 (EEST)

Tühikuga/tühikuta võrdlusmärgid pealkirja märgistuses

Kui enne oli (vist) ainult Hollandi koroonalevikaardi kuvamisega probleeme (andmeid uuendatakse kord nädalas, mida nt ruwi tabel kuvab nädalati kujul), siis nüüdseks on kord nädalas (st, vaataja näeb juhtumite muutust nädalate lõikes vm erineva kuvaintervalliga) lähenemisega liitunud nt ka Eesti jt, UK nt ei avalda andmeid nädalavahetuste kohta, mõni riik jätab esitamata lihtsalt suvalise kuupäeva andmed; ehk ei ole see piisavalt adekvaatne ja ehk oleks mõistlik kohandada koodi nt idanaabri lähenemisega, et oleks näha erinevus, vasemas veerus on kuupäev ju olemas?Lisaks, kui täpsemate andmete saamiseks tuleb alati idanaabri loomingut vaastata, siis, no comment... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 16. mai 2022, kell 18:30 (EEST)

Vastasin sellesisulisele kommentaarile enne juba siin: Mooduli arutelu:Medical cases chart. Kui vene viki varianti rahuldavaks pidada ja soovida sellele üle minna, siis sisuliselt tähendaks see seda, et inglise viki mooduli järgi tehtud koodiuuendus tuleks siinses moodulis tagasi pöörata. Sellega samas ei saa aastaid valida ja eelmiste kuude valimine on seal ilmselgelt vigane. Nii kohandada, et inglise viki parandused jääksid alles, mina ei oska. Pikne 17. mai 2022, kell 19:25 (EEST)

Kas sa võiksid kustutada need leheküljed Kasutaja:OskarRand1234 ja Golden (Harry Stylesi laul) ära? Oskar (arutelu) 28. mai 2022, kell 11:25 (EEST)

Miks sa Kalevipoeg täpsustus lehel sektsioonis "Tänavad" ära kustutasid ja jätsid järele vaid 1 Kalevipoja tänava, kuigi neid on Eestis lausa kolm? Lisaks eelnevale Kalevipoja tänav on tänav Kadrinas ja Kalevipoja tänav on tänav Võrus Kopo25 (arutelu) 30. juuni 2022, kell 02:45 (EEST)

Täpsustuslehel tuleks loetleda asjad, mille nimetus vastab täpselt täpsustuslehe pealkirjale. Kui tulevad artiklid teistest samanimelistest tänavatest, siis peaks nendeni jõudma märksõna Kalevipoja tänav kaudu. Andres lisas sinna nüüd täpsustusmärkuse. Mina ei lisanud, kuna artikleid pole veel ning pole ka ilmne, et neist väiksemate kohtade väiksematest teedest peaks tulema Vikipeediasse eraldi artiklid (sellest oli enne põgusalt juttu siin). Pikne 30. juuni 2022, kell 18:58 (EEST)

Märkasin ühel hetkel, et Estopedisti loodud Läti külaartiklites esineb tekst Küla lähedalt läheb läbi riigimaantee. Tegelikult võib näiteks Purēnieši puhul kenasti veenduda, et teed on seal puhta kohalikud ja riiklikud teed jäävad õite kaugele. Aluseks on muidugi läti viki artiklid, kus mitme küla puhul on kirjas, et riigimaanteid seal ei ole. Ma pole kindel, kas tegemist on entsüklopeediasse kindlasti minema pidava infoga, kuigi selline teave ütleb küla kohta nii mõndagi, kui ta muidugi õigel kujul on. Kuna Estopedist tootis selliseid artikleid massiliselt ja selline küla on pigem erand kui reegel, siis märkan seda infot juhuslikult. Ehk on lihtsam seda teksti robotiga otsida ja vastavalt Sinu paremale äranägemisele kas siis välja korjata või õigeks parandada. - Melilac (arutelu) 9. juuli 2022, kell 09:30 (EEST)

Melilac, vastasin sellele eespool, vt #Läti külad. Pikne 9. juuli 2022, kell 16:51 (EEST)

:Ah, ei märganud... - Melilac (arutelu) 10. juuli 2022, kell 08:54 (EEST)

Tõdesin hiljuti, Inglise mastifi juures, et EKL-l on ka viide kujul https://kennelliit.ee/kennelliit-arhiiv/wp-content/uploads/2017/03/264_inglise_mastif_et.pdf, st, arhiveerimise komponent on lisandunud; mõne art sirvimisel arh. komponenti polnud lisatud; kõigi artiklite kohta seda ei oska öelda (kusjuures meenub, et EKL-i puhul oli ka varem mingi „jura“). ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 18. juuli 2022, kell 20:24 (EEST)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:10 (EEST)

Miks kustutasite Wolf Groupi lehekülje? Mis seal oli lubamatut võrreldes teiste ettevõte lehekülgedega, kus on samad teemablokid: üldtutvustus, ajajoon, auhinnad. Wolf Group OÜ (arutelu) 8. august 2022, kell 10:38 (EEST)

Reklaamile ja sobimatule enesetutvustusele viitasid hinnang "ülemaailmne ekspert" ning tekst missiooni ja väärtuste ("hundilugu") kohta. Näitamaks, et ettevõte väärib artiklit (vt Vikipeedia:Tähelepanuväärsus) tuleks eeskätt jälgida, et põhiosas põhineb tekst sõltumatutel ja usaldusväärsetel allikatel ning neile allikatele tuleks viidata. Veel, kui tegu on artikliga, siis peaks see olema leheküljel "Wolf Group OÜ", mitte kasutajalehel ("Kasutaja:..."). Pikne 8. august 2022, kell 10:56 (EEST)

Ma ei ole kindel, et ümbersuunamisega sai Pärnu Kunstide Kooli artikkel nüüd kõige parem. Ajalugu on kadunud, aga oleks ju hea, kui oleks võimalik lugeda ka sellest, mis enne kunstide kooli oli. Tunnistan, et mina ei pannud tähele, et senine kunstide maja nimetati ümber, mitte ei loodud uut õppeasutust, aga pigemini võinuks suunamise teha senise kunstide maja artiklisse ja seda ajakohastada/täiendada. Sinu suunamise tulemusena on palju infot kaduma läinud. Merleke5 (arutelu) 7. jaanuar 2023, kell 13:41 (EET)

Ma kopeersin selle kommentaari kooliartikli arutellu (Arutelu:Pärnu Kunstide Kool) ja vastasin seal. Pikne 7. jaanuar 2023, kell 14:55 (EET)

Pärnu Kunstide Kool ja Pärnu Kunstide Maja

Miks oled kõik mitmest osast koosnevad atollid saarestike alla kategoriseerinud? Formaalselt võib ju atoll koosneda mitmest saarest, aga ma pole küll näinud, et atolle seetõttu saarestikeks nimetataks. Metsavend 17. veebruar 2023, kell 11:10 (EET)

Võtsin snitti saksa vikist. Kui atoll koosneb saartest, siis võib minu meelest seda lihtsasti saarestikuks pidada. Sellist atolli harilikult ei nimetata ju ka saareks, ega? Nende saartest koosnevate atollide kategoriseerimine üksikute saartena tundus mulle küsitavam. Kui saarestikuna kategoriseerimine siiski ei sobi, siis küllap võib piirduda ka atollina kategoriseerimisega. Pikne 17. veebruar 2023, kell 15:45 (EET)

: Kui asi on vaieldav, siis pole ilus niimoodi üle sõita teise toimetaja otsusest. Enne võiks arutada. Saksa vikis on need kategoorias Inselgruppe (Kiribati), kuid :de:Inselgruppe vasteks ei ole saarestik. Selle vasteks on hoopis :de:Archipel. Ja miks peaksime saksa vikist lähtuma? Nt rootsi vikis on need atollid kategoorias Kiribatis öar. Pakun kompromissina teha kategooria Kiribati atollid, mis võib siis olla nii Kiribati saarte kui saarestike kategoorias. --Metsavend 17. veebruar 2023, kell 17:00 (EET)

Ma ei osanud arvata, et kategooriate selline parandamine küsimusi tekitab. Ma oletasin, et kasutasid saarte kategooriat lihtsalt seetõttu, et täpsemat Kiribati saarestike või atollide kategooriat veel polnud.

Eesti keeles minu meelest sedasi arhipelaagidel ja saarerühmadel vahet ei tehta. Saksa vikis ka arhipelaagide jaoks eraldi kategooriat tegelikult pole.

Rootsi vikis on saared ja saarestikud ühes kategoorias segamini.

Minu poolest võib teha lisaks ka Kiribati atollide kategooria, aga kui see sisaldab ka artikleid üksikutest saarest, siis see ju eriti ei sobi saarestike alamkategooriaks ning saarestikud samamoodi ei sobi hästi saarte alla. Pikne 17. veebruar 2023, kell 17:41 (EET)

: Tundub, et siin on teatav kognitiivne dissonants. Atolli sünonüüm on rõngassaar ja ma ei usu, et seda vaid ühest saarest koosneva atolli kohta kasutatakse. Minu meelest tekitab segadust, kui osa atolle on saarestike ja osa saarte all. Ma tahaks neid ühest kategooriast leida, hoolimata sellest kas nad koosnevad ühest või mitmest saarest ja atolle "päris" saarestikest lahus hoida. Võib siis paralleelsed kategooriad teha ja atollid üldse geograafia kategooria alla. Praegu on kategooria Atollid Saarte alamkategooria. --Metsavend 17. veebruar 2023, kell 18:04 (EET)

:: Nojah, lihtsalt nimetus on "rõngassaar". Ma panin enne Kiribati saarte kategooria päisesse viite Kiribati saarestike kaegooriale ja vastupidi, aga jah, see ei pruugi olla piisav. Kui põhiliselt liigitatkse neid saari ja saarestikke atollideks, siis küllap on ka Kiribati atollide kategooria otstarbekas. Pikne 17. veebruar 2023, kell 18:41 (EET)
----
Tere! Kirjutasite, et Rakvere valla lehel olen rikkunud autoriõiguseid kasutades andmeid avalikest allikatest. Kuna mul olid ka viited allikatele, siis ma ei saa hästi aru, milles oli eksimus ehk kuidas ma saaks viga vältida? Kas siis neid allikaid ei tohi kasutada? Majandus6 23. veebruar 2023, kell 21:25 (EET)

Allikat tuleb refereerida enda sõnadega. Autoriõigusega on kaitstud konkreetses sõnastuses tekst, mille olid allikast kopeerinud. Pikne 23. veebruar 2023, kell 22:30 (EET)

Küsimus: kas on võimalik muuta läbivalt Ukraina statistikaameti aadressis «database» → «db»; mingil ajal, arvatavasti aastaid tagasi, on nad selle muutnud; ja, isegi kui maailma 8 miljardil inimesel on kokku ligikaudu 80 miljardit sõrme, ei tundu näpunaha kulutamine olevat otstarbekas...PS! Mingil ajal juhtisin enwi-s sellele tähelepanu, praeguseks on “database” vist peaaegu kadunud... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 4. märts 2023, kell 15:22 (EET)

Näiteks artiklis Novoazovsk? Seal ja kõigis teistes artiklies, kust leian praegu lingi database.ukrcensus.gov.ua, on robot lisanud viitesse juba arhiivilingi. Need võiks jätta nii nagu on. Muidu ka pole viites üldiselt hea aadresse tagantjärele asendada ilma allika sisu eraldi üle kontrollimata. Näiteks kui selle artikli lingis "database" asendada, siis juhatab link uute tabelite loetellu, mitte 2013.–2014. aasta tabelitele, mille eeldatavasti viidati. Nii palju ehk võiks teha, et linke käsitsi parandades võiks tabelite loetelu asemel linkida võimalikult täpselt sellele tabelile, kust andmed võeti. Pikne 4. märts 2023, kell 15:52 (EET)

: Robot on asendanud aastaid tagasi ja nt enwi-s on olnud ka arhiveeritud "database"-ga aadressid (asp laiendiga), mis loomulikult ei tööta, seal olen lihtsalt arhiveeritud versiooni kustutanud ja asendanud aadressis 'database'-i 'db'-ga... viitest andmebaasile (asp laiendiga)Офіційна сторінка Всеукраїнського перепису населення  Банк даних on kasu siis, kui oskad ukrainakeelses puus (databasetree_uk.asp) õigetele linkidele vajutada (Кількість наявного населення сільських населених пунктів (1,2,3,4) (2001(05.12))) → 19A0501_07_014. Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Донецька область (1,2,3,4) (2001(05.12)) ja sealt edasi konkreetsele asulale; nt enwi-s on, sageli kasutaja Ymblanter, neid linke ajakohastanud (vt nt Novoazovsk: Revision history), pole mahti olnud lähemalt uurida...PS! Selles publ_new1/index.asp-s on vasemas veerus võimalus klikkida "Банк даних", millest pole miskit kasu.Kv: 'database' konkreetse aadressi osana ei ole valiidne ja viib klõpsamisel, ilmselt teenusepakkujatest olenevalt, suva kohta... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 4. märts 2023, kell 16:25 (EET)
Nt enwi-s on kasutusel mall hinnanguline rahvaarv, mis hõlmab aadressi https://ukrstat.gov.ua/druk/publicat/kat_u/2022/zb/05/zb_%D0%A1huselnist.pdf...[2022 // Number of Present Population of Ukraine, // as of January 1 (84 pp ;-))]  ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 4. märts 2023, kell 16:48 (EET)Nt hetk tagasi vahetasin artiklis Molodohvardiisk 'database'-i 'db'-ga ja toimib kenasti ('database' ei toiminud) ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 4. märts 2023, kell 17:40 (EET)

Nojah, siis võiks need lingid ikkagi ükshaaval üle vaadata, uuendades viites vajadusel ka vaatamise kuupäeva ja eemaldades vajadusel arhiivilingi. Mind viib database-iga link vealehele, mitte suva kohta. Kui mõnes kohas viib arhiivilingi kõrval originaallink mingi täiesti teise asja juurde, siis saab mallis  selle lingi peitmiseks kirjutada url-olek=ei sobi. Pikne 4. märts 2023, kell 18:47 (EET)

:database konkreetse aadressi osana on igal juhul ekslik;lisaks, nt "hoogtöö" korras „territoriaalse kontrolli tabelisse“ linke lisades, ja ka lugedes rahvaarvu numbreid, tuli välja, et u 75% juhtudest olid nt UA ja RU wi-artiklite tabelites toodud arvud eelviidatud aadressil tooduist erinevad... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 4. märts 2023, kell 19:56 (EET)
----
Haakub ka .asp-laiendiga arhiveeritud risu — heal(?) juhul jõuan (mitme aasta jooksul omandatud kogemus) mõne astme võrra allapoole, sisu-täitega lehtedeni ent ei jõuagi... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 16. september 2023, kell 01:13 (EEST)

Konkreetsel juhul lähtusin sellest, et mingil ajal olid need 3 artiklit olemas (Vikipeedia kui kohaliku reklaamiäri klõpsuteguri võimendaja..., häbi!) ja arvatavast(i) on nad praeguseni mingis kohas alles; lisamine/kõrvaldamine on pea alati(?) lisaja/kõrvaldaja subjektiivne otsus (nt Ludwigi puhul tuleb välja... nii mõndagi (University of Cambridge andmeil), ja, alles praegu..., mis aga sajandi(te) pärast johtub...) ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 24. märts 2023, kell 23:43 (EET)

Need artiklid on tõenäoliselt jätkuvalt olemas, iseasi kas neid välislinkide alla on tarvis. Kui lingi artikli koodis peidad, siis mis sellele peaks järgnema? Kas mõtled, et pärast saab lingi lihtsalt peidust välja tuua? Senisel kujul need lingid tõenäoliselt enam tööle ei hakka. Siis tuleks ikkagi link parandada või lihtsalt eemaldada, aga peidetud lingi puhul on märksa raskem märgata, et midagi tuleb ette võtta. Kui märkad, et link ei tööta, aga ei taha ise osustada, mis sellega ette võtta, siis parem lisa lingi järele mall . Pikne 25. märts 2023, kell 16:52 (EET)

Hello! I have a great request to translate into Estonian the articles about two settlements of the Ivano-Frankivsk Oblasts, namely the urban-type settlement of Deliatyn and the village of Zarichchia. I will be very grateful if you do! I am turning to you, because I see that you previously participated in the editing of settlements of Ukraine. JimSeUa (arutelu) 30. märts 2023, kell 01:02 (EEST)

Explain why you deleted the information? Ucraniano2 (arutelu) 12. mai 2023, kell 22:47 (EEST)

This is obviously a machine translation. It's not helpful as someone needs to rewrite it from scratch. Generally, you shouldn't contribute new text here if you don't speak Estonian. Pikne 12. mai 2023, kell 22:57 (EEST)

: Please correct the grammar. It was an hour of someone else's work, which must be appreciated--Ucraniano2 (arutelu) 12. mai 2023, kell 23:03 (EEST)

Oled mitu korda eemaldanud viidetega sisu Kalev Männe vikipeedia artikli alt ja viidanud muudatuses "vt arutelu". Kahjuks pole ma suure otsimise peale ühtegi arutelu suutnud leida selle kohta, miks Te sellised muudatused olete teinud. Saaksin aru, kui tegemist oleks tekstiga, millel viited puuduvad või oleks kallutatud informatsiooniga, aga viited olid olemas ja tekst (vähemalt minu vaatepunktist) oli igati neutraalne ja lähtus viidetest pärinevast infost.
Seega, milles on olnud probleem? 2001:7D0:82E2:5600:4892:440E:46C9:5813 10. juuni 2023, kell 17:07 (EEST)

Vt Arutelu:Kalev Männe. Pikne 10. juuni 2023, kell 20:00 (EEST)

:Vähemalt osa arutelus nimetatud probleeme oli kõrvaldatud. Kustutamisi tuleks uuesti põhjendada. --Minnekon (arutelu) 10. juuni 2023, kell 23:15 (EEST)

Dear interface administrator,
This is Samuel from the Security team and I hope my message finds you well.
There is an ongoing discussion on a proposed policy governing the use of external resources in gadgets and UserJS. The proposed Third-party resources policy aims at making the UserJS and Gadgets landscape a bit safer by encouraging best practices around external resources. After an initial non-public conversation with a small number of interface admins and staff, we've launched a much larger, public consultation to get a wider pool of feedback for improving the policy proposal. Based on the ideas received so far, the proposed policy now includes some of the risks related to user scripts and gadgets loading third-party resources, best practices for gadgets and UserJS developers, and exemptions requirements such as code transparency and inspectability.
As an interface administrator, your feedback and suggestions are warmly welcome until July 17, 2023 on the policy talk page.
Have a great day!
Samuel (WMF), on behalf of the Foundation's Security team 8. juuli 2023, kell 02:02 (EEST)

Need your input on a policy impacting gadgets and UserJS

kohasem esitusviis; meri ei asu markeriga näidatud kohas mere keskel
Egas ma seda öelnudki, lihtsalt, muude kohustuste hulk surub peale (6. aasta), ja ei leidnud koheselt vajalikke atribuute; tekkis küll mõttekildsuund à la merisiig...Samas, nt enwikis kasutan skeemi à la  ~  |point=none |stroke-width=1 |stroke-color=#676669 |shape-fill-opacity=0.1 jne, mis näib/tundub võimalusterohkem. ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 19. juuli 2023, kell 17:57 (EEST)

Mall:Kaart peaks võimaldama enamvähem kõike, mida võimaldab vastav tarkvaralisa. Praegu pole see küll kõige paremini dokumenteeritud, aga ka läbipaistvuse jmt jaoks on mallis parameetrid olemas. Mulle tundub, et inglise viki malli süntaks on aetud kohati mõttetult keeruliseks. Lihtsam on, kui kasutad ainult neid parameetreid, mille puhul saad aru, miks on neid parasjagu vaja (ka siinse malli puhul). Pikne 21. juuli 2023, kell 21:42 (EEST)

:Tänan vastuse eest! ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 22. juuli 2023, kell 08:44 (EEST)

Korra juba tõstatasin, küsimuse, seega, kordus: etwi-s ei toimi nt kustutatud artiklite suhtes märkuse 'läbivaadatud' lisamine selliselt et “poolpaks„ "punn" kaotaks oma "paksuse".Sõna-sõnalt kopeeritud teksti kustutamise eest,... tänu — OledSa siis esiainus Wi renomee eest hoolitseja; 2014. jne aastatega seoses tuleb meele, et selleks (autoriõiguste rikkumise tuvastamiseks) on ka mingi rakendus olemas... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 1. september 2023, kell 00:52 (EEST)

Ehk siis jutt on jälgimisloendist, mille kohta kirjutasid enne üldisesse arutellu? Ma lisasin eile prooviks enda jälgimisloendisse ühe kustutamisele mineva lehe, aga hilisem logitoiming millegipärast ei läinud minu loendis rasvasesse kirja. Leidsin veel ühe veaülesande (phab:T265513), mille järgi ei pruugi loend õigesti töötada, kui seal on sisse lülitatud "Uuendused reaalajas". Rohkem ei oska kommenteerida. Pikne 2. september 2023, kell 16:16 (EEST)

: Tänan vastuse eest!Samalaadne asi nähtub nt täna, "Kollane köök Dnipros", 4 teisaldamislogi, "punnitäide" Avjoska teisaldamise eest kaob ära alles siis, kui vastavaid lehekülgi külastad... (arvata on et kustutatud lehekülgi ei saa külastada ja seega ei kao ka "punnitäide" ära); enwikis märgib "Mark all changes as seen" klõpsamine kõik täpid "tühjaks". ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 2. september 2023, kell 17:37 (EEST)

Tere. Miks Teie meelest ei pea Lõuna-Aafrika Vabariigi linnade artiklites Lõuna-Aafrika Vabariik lingitud olema? Velirand (arutelu) 5. veebruar 2024, kell 23:14 (EET)

Esimeses lauses peaks olema. --Andres (arutelu) 6. veebruar 2024, kell 11:00 (EET)

: Eesmärk on paremini loetavad lingid ehk et kõrvuti poleks nii palju raskesti üksteisest eristatavaid linke. Riiginimi on eeldatavasti üldteada ja selle linkimine tõenäoliselt ei aita tekstist paremini aru saada. Lisaks jõuab riigi artiklisse niigi kõrval lingitud artikli kaudu. Sellest on enne ka mitu korda juttu olnud. Vt inglise vikis selle kohta :en:MOS:SEAOFBLUE ja :en:MOS:OVERLINK. Pikne 6. veebruar 2024, kell 18:13 (EET)

:: Mulle ei tundu, et lingid on raskesti eristatavad. Nad on ju eristatavad sisu järgi. Leian, et lugejal on lihtsam, kui ta jõuab ringi artiklisse otse. Asi pole ainult arusaamises, vaid ka mugavas navigeerimises. Sellepärast ma lingistaksin ka "linna". --Andres (arutelu) 6. veebruar 2024, kell 23:28 (EET)

::: Saab küll oletada, kus üks link lõpeb ja teine algab. Mõnel juhul see ei ole väge raske, aga teisel juhul ei saa muidu teada, kui tuleb siiski kursoriga lingi kohale minna või lingil klõpsata. Märksa selgem on teha nii, et lingid ei oleks vahetult üksteise kõrval, kui vähegi võimalik. Küsimus on üldisemalt selles, kui palju linke on optimaalne lisada. Me saame püüda mõelda, millised lingid aitavad lugejal päriselt tekstist paremini aru saada ning milliste artikliteni jõuab hõlpsasti ka siis, kui jätta need parasjagu linkimata. Vt selle kohta näiteid viidatud ingliskeelses lektüüris. Lingid ei peaks olema lihtsalt linkide pärast või lihtsalt selleks, et lugejal oleks huvitav ringi liikuda, kui ta midagi konkreetset ei otsi. Pikne 7. veebruar 2024, kell 18:31 (EET)

:: Üldiselt olen nõus sellega, mida Pikne üteb: pooldan vähem kõrvuti linke ja viidatud ingliskeelses juhendis öeldu järgimist. Hetkel ma ei tea, mis artiklist konkreetselt Velirand räägib. Aga kui see on samasugune nagu see, siis ma ei võtaks ära linki Lõuna-Aafrika Vabariigilt. Päris nii tuntud see riik Eestis pole nagu näiteks USA või Prantsusmaa. Teiseks on nimi käändes, nii et lugeja saab aru, et see on eraldi järgnevast haldusüksusest. Kolmandaks, kui tekstis oleks veel kohe mõnilause hiljem Lõuna-Aafrika Vabariiki kasutatud, siis võiks soovitada, et jätame lingi esimeselt mainimiselt ära ja lingime teisel mainimisel. Ent kui nii pole, siis spetsiaalselt ka ei pea hakkama riigi nime artiklisse selleks lisama, et saaks lingi tekitada. Vast saab esimest lauset nii muuta, et linkide vahel oleks midagi, mis pole lingitud: sõna või kirjavahemärk. Kaniivel (arutelu) 7. veebruar 2024, kell 19:28 (EET)

::: Konkreetses artiklis mida ma vaatasin, ei olnud riik üldse lingitud, nii ka Mooiplaasi artiklis ei ole rohkem linke riigile. Ma ei saa üldse aru, kuidas selles näites lingid on raskesti eristatavad. Ma ei näe põhjust linki ära jätta. Ma leian, et sõnastus peaks olema loomulik, linkide pärast seda muuta ei tohiks. Probleem võib tekkida läbipaistmatute linkide puhul, näiteks: Prantsusmaa kuningas. Neid ma väldiks küll.

::: Kui linkide ülesanne on ainult aidata tekstist paremini aru saada, siis milleks meil on navigatsioonimallid ja kategooriad ja "Vaata ka"? --Andres (arutelu) 7. veebruar 2024, kell 19:46 (EET)

:::: Prantsusmaa kuningas oleks ka kurjast. Selliseid linke on tehtud. Kaniivel (arutelu) 7. veebruar 2024, kell 19:54 (EET)

::::: Linkida tuleks Prantsusmaa kuningas. --Andres (arutelu) 7. veebruar 2024, kell 20:12 (EET)

:: Linki eristab muust tekstist eeskätt see, et ta on teist värvi. Võib vaielda, mil määral see parasjagu nii on, aga kõrvuti pandud linkide eristamine on igal juhul raskendatud, eriti siis, kui link on vahetult kahe teise lingi vahel.

:: Käänatud sõnade korral või mingil muul erijuhul võib küll olla lihtsam ära arvata, kus üks link algab ja teine lõpeb, aga eristamine on ikkagi raskendatud. Muudel juhtudel ei pruugigi olla võimalik peale vaadates eristada, kas või teie näidetes või ka näiteks lingi kuninganna Victoria puhul. Sellepärast on minu meelest mõistlik püüda alati ja ühtviisi kõrvuti linke vältida, kui vähegi võimalik.

:: Maksab veel arvestada, et meie teame, kuidas tuleks linkida ja milliseid linke oodata, aga tavalugeja võib kolme-nelja üksteisele järgnevat linki kergesti ka üheks lingiks pidada, kuhu iganes selline link siis ka viia ei võiks.

:: Hästi, kui mõelda, et see konkreetne riik ei ole küllalt tuntud, siis eks vähemasti mõnes kohas on rohkem põhjust seda linkida.

:: Neis definitsioonides aga olid lingitud hõlmavad kohamäärused. Siis võiks linkida neist kõige väiksema koha, kuna siis põhimõtteliselt näitab selle väiksema koha asukoht kätte ka suuremate kohtade asukoha ning suuremate kohtade artiklitesse saab üsna hõlpsasti niigi edasi liikuda väiksemate kohtade artiklite kaudu. Sellepärast ma pigem jätaksin linkimata veel ka provintsi. Vt selle kohta ka Sydney ja New Yorgi näidet viidatud juhendis.

:: Sellega ma olen nõus, et sõnastusega ei peaks linkide pärast manipuleerima. Enamasti saab minu kogemusel lihtsalt ära jätta selle lingi, mille järele on vähem vajadust.

:: Artiklilõpu linkidel ("Vaata ka" jm) on küll teine otstarve, nad on artikli sisuosast eraldi, nad ei tee teksti kirjumaks ja nad ei toeta teksti, milles sees nad esinevad. Pikne 8. veebruar 2024, kell 18:54 (EET)

::: Minu meelest on teksti sees olevatel siselinkidel kaks otstarvet: aidata tekstist aru saada ja aidata navigeerida.

::: Ma arvan, et valdav enamik Vikipeedia lugejaid on mingilgi määral kogenud ja saavad siselinkide olemusest aru ning kujutavad ette, mida neilt oodata. Lugejat alahinnata pole ka mõtet. --Andres (arutelu) 8. veebruar 2024, kell 20:07 (EET)

:::: Tekstisiseste siselinkide abil muidugi saab ka lihtsalt navigeerida, aga see ei ole nende esmane otstarve. Sellega on oluline arvestada selleks, et linkimisel õige tasakaal leida. Vähemasti seda sa vist tunnistad, et sõna tuleks linkida ainult esimesel esinemisel, kuigi navigeerimise otstarbel võiks linkida sõna ka igal esinemisel.

:::: Külgnevate linkide kasutamine on õigupoolest raskendatud sõltumata sellest, mis eesmärgil linki kasutada. Tekstisisesed lingid ei ole ka Vikipeedia eripära, lugeja minu meelest ei pea ootama neist midagi Vikipeediale eriomast. Minu meelest ka mujal internetis pigem välditakse teksti sees kõrvuti linke ja selline linkimine tundub mulle ebaprofessionaalne.

:::: Ma arvan, et ma ei alahinda lugejaid. Ma lihtsalt ei tahaks, et linkide kasutamine oleks üsna ilmaasjata ebamugavaks tehtud. Ma arvan, et samas vaimus on ka inglise vikis sellised juhtnöörid kirja pandud. Pikne 9. veebruar 2024, kell 18:28 (EET)

::::: Ma ei ole kindel, et üks linkide funktsioon on tähtsam kui teine. Jah, üldjuhul võib piirduda esimese esinemisega, aga pikkade artiklite puhul võib ka mitu korda linkida.

::::: Oh, mulle tundub, et linkide kasutamise raskus on siin tühine ja meil ei ole tarvis niisuguse asja pärast võimelda. See on minu isiklik arvamus. --Andres (arutelu) 9. veebruar 2024, kell 21:53 (EET)

Lõuna-Aafrika Vabariigi linnade artiklid

Tervitused, milline oleks siis õige Frantsiskaanide ordu poolt asutatud kloostrite kategooria? NOSSER (arutelu) 8. veebruar 2024, kell 21:25 (EET)

Kloostrite jaoks ehk "Frantsiskaani kloostrid". Üldisema kategooria võimalikus pealkirjas ma ei ole kindel. "Frantsiskaanlus"? "Frantsiskaani liikumine"? Pikne 9. veebruar 2024, kell 18:28 (EET)

Mõistatasin, et kuidas küll on tekkinud päris mitmetesse viitemallidesse selline parameeter nagu accessate. Et see ei tohiks ju nagu üheski keeles vaatamise aega tähendada. Ent siis nägin, et su robot oli 2019. aastal kurja teinud: Eri:Erin/5282818 :D Nüüd on kõigis üheksas artiklis vead parandatud. Kaniivel (arutelu) 25. veebruar 2024, kell 20:34 (EET)

:) --Pikne 25. veebruar 2024, kell 20:56 (EET)

Mis oli puudu piltidel artiklis Inkvisiitorid? --Andres (arutelu) 25. märts 2024, kell 10:33 (EET)

Vt Kasutaja arutelu:KAO99. --Pikne 25. märts 2024, kell 18:13 (EET)


Kasutaja arutelu:Mikki~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mikki! Andres 7. veebruar 2009, kell 08:44 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mikki~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:SpecialK~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, SpecialK! Andres 7. veebruar 2009, kell 12:49 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema SpecialK~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Kigali

Asub riigi keskosas, 1300-1600 m kõrgusel.
Kas ma saan õigesti aru, et see on halb stiil ning kuna ruumipuudust meil ei ole, tuleks laused korralikult välja kirjutada. Et siis parem oleks "Linn asub riigi keskosas" vms? Siim 7. veebruar 2009, kell 19:31 (UTC)
Miks on teises lauses "Ruanda"? Esimeses on "Rwanda". Siim 7. veebruar 2009, kell 19:34 (UTC)

Tegu on kogenematu kirjutaja tehtud vigadega. Püüdsin need parandada.  Andres 7. veebruar 2009, kell 20:30 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rwandatourism.com/kigali.htm
** In Kigali on 2013-06-24 11:41:34, 404 Not Found
** In Kigali on 2013-07-06 07:52:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:52 (EEST)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 851 000 (2005) Velirand (arutelu) 14. mai 2018, kell 13:31 (EEST)


Kasutaja arutelu:Hardi27

Tere tulemast Vikipeediasse, Lendtuffz! Andres 7. veebruar 2009, kell 20:00 (UTC)
Miks ei võiks iga mõiste kohta eraldi artikkel olla? Pikkade artiklite seest on neid paha otsida. Andres 7. veebruar 2009, kell 23:03 (UTC)

Oleneb artiklist, kui artikkel tõotab tulla üherealine, siis on minu arvates mõistlikum ümber suunata. Peadiagonaaliga ma seda kategin, kuna mu koostatud artikkel oli liialt lühike ent mõneti kontekstist välja rebitud. Ühendamine ruutmaatriksiga oli minu nägemist mööda selgem lahendus. Seda muidugi seniks, kuni midagi põhjalikumat välja ei pakuta.

Kuid nagu öeldud: oleneb artiklist.

Kavatsen siia lineaaralgebrast veidi pikemalt kirjutada ning mida põhjalikumaks minna, seda rohkem tükeldamine end õigustab. Seega, ehk saab kunagi ka iga mõiste kohta eraldi artikkel loodud, kui keegi minust just ette ei satu. Lendtuffz 8. veebruar 2009, kell 00:40 (UTC)33333

: Saan aru.

: Kui on vähegi lootust, et eraldi artikkel tuleb, siis on parem see kohe ette näha, sest muidu on pärast raske ümber teha. Kui artikkel on esialgu üherealine, pole sellest midagi.

: Küsitavad on muidugi artikkel veerust ja reast. Aga vast oleks ikka parem, kui nad oleksid. Esiteks saab niiviisi paremini nende sõnade konkreetsed tähendused välja tuua. Teiseks saab seal mainida näiteks seda, kuidas maatriksi veergu või rida võib vaadelda maatriksina.

: Aga näiteks transponeeritud maatriksi ja maatriksi transponeerimise kohta eraldi artikleid teha vaevalt on mõtet. Andres 8. veebruar 2009, kell 08:13 (UTC)

Sellele algebrale (algebralisele struktuurile) on raske pealkirja leida, sest universaalalgebraid nimetatakse ka sageli lihtsalt algebrateks ja nad on algebralised struktuurid. Andres 10. veebruar 2009, kell 20:25 (UTC)

Näiteks Lie algebrad. Mis need täpsemalt on? st kuidas neid liigitada. --Hardi 10. veebruar 2009, kell 20:28 (UTC)

: "Algebrad" kõige üldisemas mõttes: :en:Algebra (ring theory), tavalisemad "algebrad": :en:Algebra over a field (nende hulka kuuluvad ka Lie algebrad (:en:Lie algebra)), kõige tavalisemad "algebrad": :en:Associative algebra.  Andres 10. veebruar 2009, kell 21:01 (UTC)

:: Seega artikkel "algebra üle korpuse" oleks aksepteeritav? --Hardi 10. veebruar 2009, kell 21:02 (UTC)

::: Ma ei tea, see on rohkem nagu tingmärk, pigem žargoon kui termin. Aga siiski. Kui tähistada sõnaga "algebra" kõige üldisemat neist kolmest mõistest, siis "üle korpuse" annabki selle mõiste spetsiifika. Nii et küllap vist. Andres 10. veebruar 2009, kell 21:23 (UTC)

Tere, Lendtuffz! Tuletan uuesti meelde, et palun ära suuna ümber olematutele lehekülgedele ega ka mitte sellistele lehtedele, mis on juba ise suunamisleheküljed. --Epp 11. veebruar 2009, kell 00:49 (UTC)

Suunamislehekülgedele suunamine peaks siiski lubatud olema. --Hardi 11. veebruar 2009, kell 00:57 (UTC)

: Miks küll peaks? Vaata korraks, mis juhtub, kui lähed lehele seminorm. --Epp 11. veebruar 2009, kell 01:00 (UTC)

:: On selles midagi halba? Nii saab vähemalt mõistetevahelise struktuuri paika panna. See on ju parem, kui mitte midagi. --Hardi 11. veebruar 2009, kell 01:02 (UTC)

::: No minu meelest ei ole see parem, vaid loob ainult segadust. Meenutab seda koolipeldiku mängu, tead küll, "vaata vasakule... vaata paremale..."--Epp 11. veebruar 2009, kell 01:14 (UTC)

:::: - Päris hulga ja mitmeetapilisi suunamisi oled korraldanud. Tee need kõik korda nüüd ja ära jäta seda teiste kaela.--WooteleF 11. veebruar 2009, kell 01:23 (UTC)

::::: Hm. Need lingid töötavad korralikult. Seega pole probleemi.

::::: Astmeline suunamine on tehtud arvestades võimalust, et mingil hetkel artikkel norm peaks tekkima. Selline viitamine on loomulik. Teiste kaela ei jäta ma midagi. Palun seda mitte muuta. --Hardi 11. veebruar 2009, kell 02:47 (UTC)

:::::: Vikipeedia peab olema kasutuskõlblik ka siis, kui asjad on pooleli. Miks Sa väidad, et mitmekordne suunamine on loomulik? Minu meelest on ebaloomulik ka see, kui asju suunatakse ringiga iseendale tagasi või artiklitesse, kus neid ei defineerita. Kõiki suunamisi saab teha siis, kui neid vaja läheb. Üldise ülesehituse võid ju oma kasutajalehele mingi puu kujul paika panna, kui tahad. Need topeltümbersuunamised peab varem või hiljem keegi korda tegema; ja nagu võib-olla oled märganud, meid ei ole siin just liiga palju. --Epp 11. veebruar 2009, kell 03:07 (UTC)

::::::: Miks arvad, et see loomulik või kasutajasõbralik pole? Neid ümbersuunamisi poleks vaja ka ümber teha. Suunamist artiklitesse, kus vastavaid mõisteid ei defineerita, ma ilmselt teinud pole. --Hardi 11. veebruar 2009, kell 03:21 (UTC)

:::::::: No näiteks artiklis Normeeritud ruum on lingitud norm (vahetult enne sisukorda), mis toob ümbersuunamise kaudu samasse artiklisse tagasi. Lugeja ei tarvitse sealt midagi üles leida. --Epp 11. veebruar 2009, kell 03:45 (UTC)

:::::::: Parandatud. Väldin edasipidi viiteid iseeendale. --Hardi 11. veebruar 2009, kell 12:06 (UTC)

::: Nende ümbersuunamistega on sul tõesti paras segadus. Ümbersuunamine peab olema põhiartiklile. Näiteks poolnorm (hetkel ei viita siia midagi) on ümbersuunatud Norm (matemaatika) aga põhiartikkel on hoopis normeeritud ruum. Enne tee selgeks, mis saab põhiartikli nimeks ja alles siis hakka tegema erinevaid ümbersuunamisi. --Tiuks 11. veebruar 2009, kell 13:06 (UTC)

:::: Mida arvad sellest, kui see teema kusagil eraldi ette võtta ja ümbersuunamise, artilkite liitmise ja eraldamise kohta reeglid koostada, millest edaspidi lähtuda saaks? --Hardi 11. veebruar 2009, kell 19:08 (UTC)

::::: Minu meelest ei saa sääraseid artikleid koostada, millest ilma mõtlemata lähtuda saaks. Andres 11. veebruar 2009, kell 19:14 (UTC)

:::::: Mina nii ei arva. Üldised alused saab sellegipoolest paika panna. --Hardi 11. veebruar 2009, kell 19:16 (UTC)

::::::: Tõsta siis teema üldises arutelus üles. Andres 11. veebruar 2009, kell 20:42 (UTC)

::::::: Ma näen probleemi selles, et reeglid ei saa kõike ette näha, pärast aga võidakse reeglitele viidates rumalusi teha. Andres 11. veebruar 2009, kell 20:43 (UTC)

:::::::: See pole just kuigi konstruktiivne lähenemine. Pealegi võib rumalusi teha ka reeglite abita. Reeglid on üldjuhul rumaluste vältimiseks ja nii tuleb need ka sõnastada. --Hardi 11. veebruar 2009, kell 23:18 (UTC)

::::::::: Noh, kui reeglitesse pannakse ainult hädavajalik, siis küll. Andres 11. veebruar 2009, kell 23:34 (UTC)

:::::::::: Ei saanud aru. --Hardi 11. veebruar 2009, kell 23:43 (UTC)

::::::::::: Sellised asjad, mis on vaieldamatud, kuid mida uustulnukad ei tea, näiteks et olematutele artiklitele ei viidata. Kui on juba sellised asjad, mis vaidlusi tekitavad, siis võidakse mingi kompromislik sõnastus leida, aga uute juhtumite puhul ilmneb, et seda ikkagi ei peeta sobivaks. Minu meelest tuleks reeglitesse panna kirja see, milles ollakse ühel meelel, mitte kasutada reeglite sõnastamist vaidluste lahendamise viisina. Andres 11. veebruar 2009, kell 23:59 (UTC)

:::::::::::: Pole nõus. Vaiduste lahendamisel lähtutakse üldistest alustest, mida nimetatakse reegliteks.

:::::::::::: Nagu öeldud. Lähenemine, et reegleid koostada pole võimalik, pole kuigi konstruktiivne. Neid tuleb kusagilt otsast koostama hakata ent küll need aja jooksul paika loksuvad. --Hardi 12. veebruar 2009, kell 00:19 (UTC)

::::::::::::: Minu meelest on nii, et reeglid tulebki kirja panna siis, kui nad on paika loksunud konkreetsete juhtumite arutelu põhjal. Arutada ainult kujuteldavaid juhtumeid on viljatu. Andres 12. veebruar 2009, kell 00:37 (UTC)

:::::::::::::: Andres, pikalt sa siin juba tegutsenud oled? --Hardi 12. veebruar 2009, kell 00:46 (UTC)

::::::::::::::: Ligi kuus aastat. Andres 12. veebruar 2009, kell 01:17 (UTC)

:::::::::::: Igatahes, minu probleemid on konkreetsed ent pakkusin välja ka paar normi, mille najal neid probleeme käsitled võiks. --Hardi 12. veebruar 2009, kell 00:48 (UTC)

::::::::::::: Me ju arutasimegi konkreetseid probleeme, ja ka üldiste normide arutelu oli minu meelest mõistlik, sest me ei püüdnud norme liiga detailseks teha. Andres 12. veebruar 2009, kell 01:17 (UTC)

:: Neid probleeme, mille peale alguses ei tule, saab hiljem juurde lisada. Muusikute projektis lisan õpetusi probleemide korral, et hiljem neid vältida. Meie vikis selleteemalised õpetused puuduvad ja kunagi peab nendega algust tegema. Toetan Hardi ettevõtmist. --Tiuks 11. veebruar 2009, kell 20:49 (UTC)

:Toetan Hardi ettevõtmist. Reeglid on vajalikud. Mul isiklikult on nendest "erijuhtumite aruteludest" kõrini, sest minu arvates peaks ka need (st. artiklid, mille üle arutelu käib) alluma teatavatele reeglitel. Iga kord aga aina uuest neidsamu reegleid konstrueerima hakata ja kuulata juttu, et "jäikade reeglite paikapanek on kasutu" vms. on kaheldava kasuteguriga ettevõtmine. Mul jäigi hiljuti miski arutelu pooleli sellel teemal. Peaks jätkama, sest reegleid on tarvis, et vältida pidevaid "reeglite väljakujundamise arutelusid" ja muuta siinne Vikipeedia ka reaalselt entsüklopeedialaadsemaks (mitte kohaks, kuhu kõik võivad kirjutada kõigil teemadel, mis neile vähegi huvi pakuvad sõltumata mingist entsüklopeedilisest väärtusest vms.). Ivo 12. veebruar 2009, kell 00:50 (UTC)

:: Tänan toetuse eest. Ka mina ei jõua iga artikli(hakatise) juures ikka uuesti ja uuesti samadel teemadel filosofeerima hakata. --Hardi 12. veebruar 2009, kell 01:11 (UTC)

::: Reegleid ei saa ju kehtestada ilma laia konsensuseta. Kui me ei jõua erijuhtudes kokkuleppele, kuidas me siis reeglites kokkuleppele võiksime jõuda? Minu meelest ei ole muud teha kui oodata konsensuse kujunemist, kuigi see on vaevaline. Andres 12. veebruar 2009, kell 01:17 (UTC)

:::: Ära filosofeeri, tegutse. --Hardi 12. veebruar 2009, kell 01:21 (UTC)

::::: Mida ma peaksin Sinu meelest tegema? Andres 12. veebruar 2009, kell 01:30 (UTC)

:::::: Hardi, mina soovitan, et vaata natuke ringi ja kohane. Loe vanu arutelusid. Lase teistel Vikipeediat teha, st tegutseda, nagu ise soovitad. Ja selline hoiak, et "mina olen kõige targem" minu meelest ei kõlba. --Epp 12. veebruar 2009, kell 01:33 (UTC)

::::::: Räägime palun konkreetsetest asjadest. Kaitsen oma seisukohti, ega pea end kellestki targemaks. Kui ma kellelgi vikipeedia tegemisi seganud olen, siis vabandan, see polnud tahtlik. --Hardi 12. veebruar 2009, kell 01:44 (UTC)

:::::::: Sorry, kui üle reageerisin. Aga paratamatult olen Sinu kõnepruuki algusest peale kuidagi nii tõlgendanud, et selline mulje on tekkinud. Panin oma arvamuse reeglite kohta kirja. Ega kavatse rohkem sellele aega kulutada. --Epp 12. veebruar 2009, kell 01:54 (UTC)

::::::::: See olekski normaalne. Kes soovib, ütleb oma arvamuse, ent tehakse vastavad muudatused. Kui üksmeelelt ei saavutata võib kasvõi hääletada. --Hardi 12. veebruar 2009, kell 02:03 (UTC)

:::::::::: Minu meelest on loomulik, et inimesed kaitsevad oma seisukohta asjades, mida nad tähtsaks peavad. Andres 12. veebruar 2009, kell 02:10 (UTC)

::::::: Milles veendunud olen on, et (mingisugustegi) reeglite olemasolu on alati parem kui igasuguste reeglite puudumine. --Hardi 12. veebruar 2009, kell 01:52 (UTC)

Kui ainult paned või muudad kategooriaid, siis palun märgi muudatus pisimuudatuseks.  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. märts 2009, kell 18:55 (UTC)

Tere, kasutate ka aliast "Hardi". Soovitan Teil see kasutaja endal ära registreerida, sest vastasel juhul võib seda teha keegi teine. Peale selle on võimalik ka kontod ühendada (Jaan513 oskab seda teha). --kanakukk 5. oktoober 2009, kell 22:42 (UTC).

Kasutajanimi Hardi on kellegi poolt juba detsembris 2006 registreeritud (link selle kohta). On veel võimalus kasutajanime Hardi endale taotleda otse selle registreerijalt, kui talle selline palve e-postiga saata.

: Minu viga, vaatasin lihtsalt, et kasutajalehte ei eksisteerinud ja tegin sellest väärad järeldused. Vabandust! --kanakukk 6. oktoober 2009, kell 20:11 (UTC).

Mul ei ole võimet neid kontosid (Hardi27 ja Lendtuffz) ühendada, saan neid ainult vahetada (teiste sõnadega, saan kasutajanimesid muuta). Samas, ma ei näe vajadust seda teha, aga kui Sa soovid, siis võin Lendtuffzi redaktsioonid üle kanda kasutajale Hardi27 (ja vastupidi). --Jaan513 6. oktoober 2009, kell 19:37 (UTC)

: Nähtavasti sain ma millestki valesti aru. Igatahes, kui see tüli ei valmista, siis vaheta palun kasvõi kasutajate redakstsioonid. --Hardi 6. oktoober 2009, kell 20:01 (UTC)

::Võin muidugi vahetada. Sellega võib kaasneda (erinevates keeltes vikide) kontode uuesti ühendamise vajadus (seda saab teha ilmselt siin lehel), sest nimemuutus toimub ainult eestikeelses Vikipeedias, mitte ingliskeelses ega mujal.

::Kontode uuesti ühendamisel peaksid lihtsuse huvides mõlema konto paroolid ühtima. Parooli saab teatavasti igal ajahetkel muuta.

::Kui soovid endiselt nimede vahetamist, siis palun kirjuta nii. Alati saab nimesid tagasi vahetada, kui miski ei meeldi. --Jaan513 6. oktoober 2009, kell 20:17 (UTC)

::: Jah, kui võimalik, siis võiks lihtsalt nime ära vahetada (mis oli ka esialgne eesmärk, kuid ma lähenesin sellele miskipärast võrdlemisi kilplaslikult). Asi selles, et oma kommentaaridele ma kasutajanimega alla ei kirjuta. Nüüd olen ma muidugi loonud eraldi konto Hardi27, kuid kui võimalik, siis võiks selle lihtsalt ära kustutada ja selle nime mu praegusele kontole anda. --Hardi 6. oktoober 2009, kell 20:58 (UTC)

::Muudetud. Kasutajakontosid kustutada ei saa. (Seda ei saa teha praktiliselt mitte keegi.) --Jaan513 6. oktoober 2009, kell 21:06 (UTC)

::: Suured tänud! --Lendtuffz 6. oktoober 2009, kell 21:19 (UTC)

Tere!
Entroopia artiklis olete Te ära kustutanud Jurpiku poolt alustatud entroopia mõiste seletuse. Tahan küsida, kas mõnda osa tekstist poleks saanud kasutada. Ja kas see tekst oli vale, tõele mittevastav tõlgendus entroopiast? Sest mitte ühtki osa pole eelmisest tööst alles jäetud peale pildi.
Siin on artiklis tehtud muudatused:
Jurpik 3. jaanuar 2010, kell 14:28 (UTC)

Esialgne tekst on kokku võetud lausega "Tihti öeldakse, et entroopia mõõdab "korratust"." Ma ei ütleks, et pakutud selgitus ilmtingimata vale oli, kuigi seal leidus mõningaid ebatäpsuseid. Pigem oli see tekst liialt jutustav ja sellest tulenevalt ka ebamäärane. --Hardi 3. jaanuar 2010, kell 15:47 (UTC)

: OK, saan aru. Las jääb nagu on.

:Jurpik 5. jaanuar 2010, kell 09:19 (UTC)
----
Tuleks kirjutada nii: (inglise keeles). Andres 5. jaanuar 2010, kell 08:21 (UTC)
----
Vaidlustasid seisumassi. See on lubatud üksnes siis, kui arutelulehel on kirjas, mis nimelt on vale (ja parem kui koos allika äranäitamisega, mis seda kinnitab). Taivo 12. aprill 2011, kell 12:25 (EEST)

Vaidlustamine ei ole keelatud, kuid kui pole põhjendust ja viidet või vastuolu näitamist, siis on lubatud märkus ära võtta. Andres 12. aprill 2011, kell 19:31 (EEST)
----
Artikli muutmine ümbersuunamiseks on minu arvates samaväärne artikli kustutamisega. Me ei kustuta ju artikleid, mida oleks vaja lihtsalt toimetada. Seepärast olen ma vastu sellele, et sa võtad artikli, kus on sisu olemas, ja muudad selle ümbersuunamiseks. Adeliine 8. september 2012, kell 18:18 (EEST)

Ümbersuunamisel ma ju infot ei kustuta vaid muudan selle asukohta. Kas sellist tegevust ei tuleks pigem artiklite ühendamisega samastada? Arvan, et ühelauselisi artikleid võiks ühendada põhiartikliga ka siis, kui need toimetamist ei vaja. Eriti juhul kui põhiartikkel annab konteksti, mis ühelauselises artiklis puudub.

Samuti poleks ma nii valiv ses osas, milliseid artikleid kustutada. Kui artikli uuesti kirjutamine on toimetamisest lihtsam, on mõistlik see kustutada (ka siis kui see tükikest kasulikku infot sisaldab). Eriti Eestis, kus toimetajaid vähe. See on aga juba teine teema ja saan aru, et siinsete adminnide seas see idee miskipärast toetust ei leia. --Hardi (arutelu) 8. september 2012, kell 18:38 (EEST)

:Kui ma tahan leida infot mingi mõiste kohta ja see on koos kümne teisega kuskile ümber suunatud, siis ma kulutan asjatult aega ja närve, et pikast artiklist just seda mõistet üles leida. Konteksti võib kirjeldada ka eraldi artiklis. Ühelauselist artiklit tuleb täiendada, mitte kustutada ainult sellepärast, et see on ühelauseline. Adeliine 8. september 2012, kell 19:07 (EEST)

:: Ma ei nimetaks artiklite liitmist endiselt kustutamiseks. Ka minu arvates pole ühelauselisus artikli kustutamiseks piisav põhjus.

:: Olen küll nõus, et ümbersuunamised koondartikleisse võivad mõnikord tõesti natuke tüütud olla, kuid antud juhul leiab need mõisted artiklist ka otsingumootorita üles. (Lisaks ma ei arva, et Ctrl+F kasutamine nii tüütu oleks.) On selge, et närvikulu argumenti kõigi koondartiklite puhul ei kehti.

:: Muidugi saab konteksti kirjeldada ka eraldi artiklis, kuid seni, kuni selline artikkel puudub, võib ühisartikkel parem lahendus olla. Samamoodi, nagu ma ei poolda kogu vikipeedia teksti koondamist ühte tohutult pikka artiklisse, ei poolda ma ka teist äärmust, mis iga hinna eest koondartiklite kirjutamist väldib. --Hardi (arutelu) 8. september 2012, kell 20:12 (EEST)

Kas võiks paluda, et paneksid mallidele eestikeelsed nimed ja juurde ka lühikese kirjelduse, milleks nad on ja kuidas kasutada? Adeliine 5. oktoober 2012, kell 16:34 (EEST)
Mall:Frac on olemas nime Mall:Murd all. Ka parameetrid võiks tõlkida. 88.196.241.249 5. oktoober 2012, kell 16:47 (EEST)

Malli frac nimetuse jätaksin muutmata, sest see on sisuliselt vikindatud TeX käsk.

Malli val ja selle alammallide nimetused jätaksin ma hea meelega muutmata, sest see tähendaks ebavajalikku ent kardetavasti üsna töömahukat koodi muutmist. Kirjelduste loomine võtab aega, mille sooviksin hetkel artikli lõpetamisele kulutada, kuid soov on kuulda võetud ja tegelen kopeeritud mallidega niipea, kui aega leian.

Ma pigem ei poolda nime eestindamist üldiste mallide jaoks, mis see suurtes vikipeediates universaalse struktuurielemendina kasutusel on. --Hardi (arutelu) 5. oktoober 2012, kell 16:54 (EEST)

: Ka TeX on vikis kasutusel ja malli juhendi järgi sageli eelistatav. Mall on Texist eraldiseisev.

: Minu meelest vormistusmallid on pigem just kohandused, mitte kõigis vikides universaalsed lahendused. Näiteks malli "Val" ei paista sellise nimega suuremates vikides peale inglise viki kasutatavat.

:: Selles see point oligi, et see TeX'ga ühtsustada. Kuid muutsin selle nime juba ümber. Malli "val" ei leidnud ka ma ise mujalt, kuid samas ei leidnud ma ka selle kohandatud aletrnatiive. Samuti on selge, et ka malli val tuleb kohandada/eestindada, sest see sisaldab viiteid artiklitele. --Hardi (arutelu) 5. oktoober 2012, kell 17:37 (EEST)

:: Kõigist, kes malli "val" kasutavad, on vaid itaallased malli nime muutunud. --Hardi (arutelu) 5. oktoober 2012, kell 17:53 (EEST)

::: Kas siin mitte ei aita ümbersuunamine? Andres (arutelu) 5. oktoober 2012, kell 21:25 (EEST)
Miks te kustutasite Mall:Elektroonika alt mitu alagruppi maha. Mõistan, et mall oli pikaks venimas, aga sellisel juhul peaks osa sisust uude malli liigutama mitte maha kustutama. Jaanus.kalde (arutelu) 29. jaanuar 2013, kell 00:41 (EET)

Asi polnud kindlasti selles, et mall pikaks hakkas venima. Elektroonika mall ei peaks rääkima füüsika baasmõistetetest nagu kuloniline interaktsioon ja samuti pole elektrodünaamika elektroonika rakendus. Viimaste jaoks on kusjuures olemas üpris ülevaatlik Mall:Elektromagnetism. Ühtlasi, kui nõustud, võiks selle malli reserveerida just elektroonikakomponentidele. Linkimise teistele seotud artiklitele saab osaliselt koondada "Vaata ka" alapunkti alla. --Hardi (arutelu) 29. jaanuar 2013, kell 01:01 (EET)

: Nõustun ja lisan uued asjad "Vaata ka" alagruppi. Jaanus.kalde (arutelu)

Tavaliste intervikilinkide asemel võiksid nüüd Wikidatat kasutada. Kui mõnes muus keeles artiklit tead juba, siis saad seal intervikide all vajutada linki "Edit links" (või vastavalt keelele siis) ja see viib kohe wikidatasse. Kyng (arutelu) 17. juuni 2013, kell 14:07 (EEST)

Tänud selgituse eest. Eks kasutan siis edaspidi uut süsteemi. --Hardi (arutelu) 17. juuni 2013, kell 14:23 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Lendtuffz~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)


Arutelu:Vanga

Kas see "Gušterova" on õige nimekuju? --Epp 7. veebruar 2009, kell 22:08 (UTC)

Kui bulgaariakeelne on õige, siis see on õige. Andres 7. veebruar 2009, kell 22:59 (UTC)

Need ennustused on võetud Eesti Ekspressist, aga pole selge, kust ajaleht nad võttis ja kas nad on ehtsad. Andres 1. jaanuar 2011, kell 17:57 (EET)

Vanga polnud kunagi öelnud kuupäeva - kõk ennustused kuupäevatedega on võltsingud kuritahtlikutest veebilehedest.

Originaalis ta ütles, et "III Maailmasõda algab pärast Süüria kukkumist, kuid aga võitja ei ole sama", aga kuupäeva ta polnud nimetanud. Eesti Ekspressis artikli kirjutanud autor polnud uurinud küsimust lõpuni.

Millist näidet saab kasutada täidetuks on USA presidendi kohta "USA mustnahaline president on viimane" - Barack Obama on tõesti musta nahaga ning tema valitsemise ajal riigivõlg on korduvalt kasvanud ja ületas SKP, aga Vanga polnud ütlenud kuupäeva millal see sündmus toimub. Euroopa kohta tema ka ütles "Euroopa läheb tühjaks ning keegi hakka seal elama", mis aastal see toimub ta polnud ütlenud (selgelt, et kaubanduskokkulepe USAga tapab lõpuni). 90.191.190.76 9. detsember 2014, kell 23:53 (EET)

: Jah, siin on tarvis rohkem uurimist. Praegu on öeldud, et need asjad on võetud Eesti Ekspressist.

: Artikli täiendamiseks ja viidete lisamiseks saab esialgu kasutada teiste vikide materjali. Andres (arutelu) 10. detsember 2014, kell 08:50 (EET)

:: Üks teooria ütleb, et tema ennestused olid salastatud KGB'ga kuna ta õigesti ütles, et NSV-liit lõpetab oma olemasolu mõneks ajaks, aga KGB ei soovinud tunnistada oma läheneva kukkumist. Kuna tema ennestused olid varjutatud, aga 1990'ndate algusel tuli sõnabadus, siis ajakirjanikud kasutasid kõike viisid et teha oma artiklidest sensatsiooni - Vanga on juba surnud ning keegi ei saa küsida mida ta tegelikult ütles ja mis on väljamõelnud. Tema avaldused oli kirjutatud ainult lähisugulastedega, aga mass-meediaga nad räägivad väga harva. Ühes foorumis paljastatakse kuidas tulevad ebatõenäolised ennustused. 90.191.190.76 10. detsember 2014, kell 18:20 (EET)

Siin on "Bulgaaria tsaar" parandatud "Bulgaaria kuningaks", aga minu meelest õige on "tsaar" (tiitel oli küll "bulgaarlaste tsaar"). Ka TEA entsüklopeedias on "tsaar", kuigi riiki nimetatakse kuningriigiks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 9. detsember 2014, kell 08:07 (EET)

Bulgaaria nimed tuleb ümber teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. oktoober 2016, kell 13:48 (EEST)

Väidetavalt nägi ta ette:
*Nõukogude Liidu lagunemise,
*Boriss Jeltsini võimuletuleku,
*1950. aastal ennustas ta „[Maakera] külmad piirkonnad muutuvad soojaks... ja vulkaanid ärkavad. Tohutu laine katab suure ranniku, kus on inimesed ja linnad, ja kõik kaob vee alla."
*Stalini surma ning
*2000. aasta augustis toimunud allveelaev Kursk huku. „Sajandivahetusel, 1999. või 2000. aastal katab vesi Kurski ja kogu maailm nutab selle tõttu."
*Venemaa erilist staatust maailmaajaloos, „Kõik sulab nagu jää. Ainult üks jääb püsima – Vladimiri kuulsus, Venemaa kuulsus...
*1989. aastal nägi ette ka 9/11 rünnakute toimumist Ameerika Ühendriikides: „Õudus! Õudus! Ameerika vennad langevad, kui teraslinnud neid ründavad. Hundid uluvad põõsas ja süütute veri voolab."
*Enne surma ennustas Vanga Kolmanda maailmasõja algust ja hävingut Euroopale; „Sõda algab 2010. aasta novembris ja lõppeb 2014. aasta oktoobris. See algab nagu tavaline sõda, seejärel muutub tuumasõjaks ja keemiasõjaks."
* 2010 – Kolmas maailmasõda algab tavalise sõjana novembris, muutudes tuuma- ja keemiasõjaks. Sõda lõpeb 2014. aasta oktoobris.
* 2011 – põhjapoolkeralt kaovad radioaktiivsete sademete tõttu taimed ja loomad. Moslemid ründavad ellujäänud eurooplasi keemiarelvaga.
* 2014 – Enamikul inimestest on keemiarelva tõttu nahavähk või teised nahahaigused.
* 2016 – Euroopa on peaaegu „üksinda“ (tühi)
* 2018 – Hiina muutub maailma esijõuks.
* 2023 – Maakera orbiit muutub veidi.
* 2025 – Euroopa on endiselt peaaegu asustamata.
* 2028 – Uue energiaallika kasutuselevõtt. Nälg alistatakse. Veenusele saadetakse mehitatud kosmoselaev.
* 2033 – Jäämassiivid sulavad, ookeani tase tõuseb.
* 2043 – Maailma majandus õitseb. Moslemid valitsevad Euroopat.
* 2046 – kehasid (organeid?) saab toota (kloonida?). Kehade asendamisest saab parim ravimeetod.
* 2066 – Ameeriklased kasutavad moslemite võimu all olevat Roomat rünnates uut tüüpi relva, mis on seotud kliima (ilma) muutmisega – silmapilkne jäätamine.
* 2076 – klassideta ühiskond (kommunism?)
* 2084 – looduse taastamine
* 2088 – uue haiguse puhang – inimesed vananevad sekunditega
* 2097 – haigusest saadakse jagu
* 2100 – kunstpäike valgustab Maakera varjus olevat poolt
* 2111 – inimesed muutuvad elavateks robotiteks
* 2123 – väikerahvaste vaheline sõda. Suured ei sekku.
* 2125 – Ungaris võetakse vastu signaalid maailmaruumist
* 2130 – Veealuse koloonia asutamine
* 2164 – Loomad muutuvad pool-inimesteks
* 2167 – uus religioon
* 2170 – Suur põud
* 2179 – Esimene kontakt maavälise eluga
* 2183 – Inimeste Marsi-koloonia saab tuumarelva ja nõuab iseseisvust Maast (nagu USA Inglismaast)
* 2187 – Hoitakse ära kaks suurt vulkaanipurset
* 2195 – Inimeste veealune koloonia on täiuslik
* 2196 – asiaatide ja europiidide segunemise lõpp
* 2201 – Päikese termotuumareaktsioonid aeglustuvad. Temperatuur langeb
* 2221 – Maavälise elu otsinguil kohtuvad inimesed millegi kohutavaga
* 2256 – Kosmoselaevaga tuuakse Maale õudne haigus
* 2262 – Planeetide orbiit on aeglaselt muutunud. Marssi ähvardavad komeedid.
* 2271 – Füüsikalised konstandid arvutatakse ümber, sest need on muutunud.
* 2273 – Kollase, valge ja musta rassi segunemise lõpp, uus rass.
* 2279 – Energia eikusagilt
* 2288 – Ajas tagasi rändamine. Uued kontaktid maavälise eluga.
* 2291 – Päike jahtub. Tehakse katse see uuesti „käima panna“.
* 2296 – Võimas plahvatus Päikesel. Gravitatsioonijõudude muutus. Vanad kosmosejaamad ja satelliidid kukuvad Maale.
* 2299 – Prantsusmaal islamivastane partisanivõitlus
* 2302 – Uued universumi toimimise seadused ja saladused saavad avalikuks
* 2304 – Kuu saladused saavad avalikuks
* 2341 – Midagi kohutavat ähvardab Maad maailmaruumist
* 2354 – Õnnetus tehispäikesega tekitab põua Maal.
* 2371 – Suur näljahäda.
* 2378 – Uus kiirestiarenev rass.
* 2480 – Kaks tehispäikest põrkavad kokku. Maa jääb pimedusse.
* 3005 – Sõda Marsil. Planeetide orbiit muutub.
* 3010 – Komeet tabab Kuud, Maa ümber tekib tolmu ja kivimite pilv.
* 3797 – Elu Maa peal hävib, kuid inimkond suudab mujal uut elu alustada.
* 3803 – Asustatakse uut planeeti. Inimestevahelised kontaktid vähenevad. Uue planeedi kliima mõjutab inimesi ja nad muteeruvad.
* 3805 – Inimestevaheline sõda ressursside pärast. Pool inimkonnast sureb.
* 3815 – Sõda lõpeb.
* 3854 – Tsivilisatsiooni areng praktiliselt peatub. Inimesed elavad karjas nagu loomad.
* 3871 – Uus prohvet kuulutab moraali ja religiooni.
* 3874 – Uus prohvet saab toetust kõigi inimrühmade seast. Uus kirik.
* 4302 – Uued linnad kasvavad. Uus kirik ärgitab tehnoloogia ja teaduse arengut. Avastatakse mingi võti haiguste mõjust organismile.
* 4304 – Leitakse ravi kõigi haiguste vastu.
* 4308 – Muteerumise tõttu saavad inimesed lõpuks kasutada rohkem kui 34% oma ajust. Kurjuse ja vihkamise mõiste kaob.
* 4509 – Jumala tundmaõppimine. Inimene on lõpuks jõudnud sellisele arengutasemele, et ta saab Jumalaga suhelda.
* 4599 – Inimesed saavutavad surematuse.
* 4674 – Tsivilisatsiooni arengu haripunkt. Erinevatel planeetidel elab umbes 340 miljardit inimest. Segunemine maavälise tsivilisatsiooniga.
* 5076 – Universumi piiride avastamine.
* 5078 – Tehakse otsus minna piiride taha, 40% on selle vastu.
* 5079 – Maailma lõpp.
--WikedKentaur (arutelu) 5. august 2018, kell 18:42 (EEST)


Arutelu:Päevaleht

Oli ka ajaleht, mille nimi oli lihtsalt Päevaleht; isegi kaks. Andres 7. veebruar 2009, kell 23:22 (UTC)

: Mina ei tea neist midagi ja vikis pole ka nende kohta midagi.--Oktav 8. veebruar 2009, kell 00:23 (UTC)

: EE, 12. kd, lk 436:
* "Päevaleht" – 1905 – 1940 Tallinnas ilmunud päevaleht, millel lisaleht "Pärnu Päevaleht".
* "Päevaleht" – 1990 – 1995 Tallinnas "Noorte Hääle" järglasena ilmunud päevaleht

: Selle viimase ühinemisel Hommikulehega ja Rahva Häälega tekkis praegune Eesti Päevaleht. Ta peab end mõlema Päevalehe järglaseks, aga minu meelest on tegu kolme eri lehega.

: Tuleb ette näha artiklid ning lingid siia korda teha. Andres 8. veebruar 2009, kell 09:13 (UTC)
Neli korda nädalas on vist liiga vähe, et seda päevaleheks nimetada. Vt artikleid teistes keeltes. Amherst99 20. juuni 2009, kell 20:49 (UTC)

Siin on nõutud, et ta ilmuks vähemalt viis korda nädalas. Andres 20. juuni 2009, kell 20:58 (UTC)

Märksõna Päevaleht on nutikas teha täpsutusleheks, sest palju linke peab silmas konkreetset lehte--Estopedist1 (arutelu) 3. veebruar 2016, kell 14:54 (EET)

Ei poolda seda, sest üldmõiste ei vaja täpsustust. Parandasin muist linke ära. Andres (arutelu) 3. veebruar 2016, kell 17:00 (EET)

:alati saab teatud hetkeks lingid ära parandada, ent tuleb vaadata perspektiivis. See on märksõna, mida uutes artiklites ja üldse lingistamisel palju eksitakse, sest seda märksõna arvatakse viivat konkreetsele ajalehele, mitte üldmõistele--Estopedist1 (arutelu) 4. veebruar 2016, kell 12:01 (EET)

:: Kuidas täpsustusleheks tegemine asja paremaks teeb?

:: Ma ei ole kindel, et arvatakse minevat konkreetsele lehele. Praegu ju pole sellist lehte, ja varem on neid olnud kaks. Andres (arutelu) 5. veebruar 2016, kell 07:13 (EET)

:::täpsustusleht näitaks vigased lingid kätte. Ma lihtsalt eeldan, et tavaline inimene pole päevalehest kui üldmõistest kuulnudki, ta seostab päevalehte ikkagi konkreetse lehega (teine samanimeline ilmus I iseiseisvusajal). Kui eksin, siis las jääda, nagu on--Estopedist1 (arutelu) 6. veebruar 2016, kell 11:18 (EET)

:::: Mina ei jaga seda eeldust. Andres (arutelu) 6. veebruar 2016, kell 16:48 (EET)


Arutelu:Jälg

Sellel lehel peaks rääkima jäljest sõna otseses mõttes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. veebruar 2009, kell 08:55 (UTC)

Jälge saab jätta ka muu kehaosaga (ja objektidel polegi kehaosi), seega pole "jalajälg" seal lause alguses täpne. Adeliine 15. jaanuar 2013, kell 11:29 (EET)

Parandatud. --Hardi (arutelu) 15. jaanuar 2013, kell 15:32 (EET)

Süsteemsuse pärast tuleks siia suunata märksõna Jäljed ja teha ilmselt täpsustuslk Jäljed (täpsustus)--Estopedist1 (arutelu) 10. jaanuar 2016, kell 10:34 (EET)


Kasutaja arutelu:Kadakas~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kadakas! Andres 8. veebruar 2009, kell 12:07 (UTC)

Tänan väga. Kadakas 8. veebruar 2009, kell 12:21 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kadakas~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Kolmas riik

Kolmanda Riigi tegemistest on üpris põhjalikult ja ladusas stiilis kirjutatud [http://www.kool.ee/?7817]. Kas ka kõik seal on tõsiselt võetav, otsustavad asjatundjad.--[[Eri:Contributions/85.253.44.216|85.253.44.216]] 8. veebruar 2009, kell 16:44 (UTC)

Riigi nimi oli ju Saksa Riik. Andres 31. jaanuar 2010, kell 19:15 (UTC)

Kust võiks selle nime õige kasutuse kohta täpsemalt lugeda. Ma olen nende nimetustega hädas. Küll on ta Saksa Riik, siis Suur-Saksamaa, siis Kolmas Riik jne.. Seda peaks siinses artiklis ka selgitama. --kanakukk 20. veebruar 2010, kell 17:45 (UTC).

Pakun, et selles artiklis räägitaks ainult mõistest, Saksamaa ajalooperioodist võiks rääkida saksa viki eeskujul artiklis Natsionaalsotsialismi aeg. Niisuguste hüüdnimede all kirjutamine ei ole soliidne. Andres (arutelu) 10. oktoober 2017, kell 10:04 (EEST)

Tahtsin seda jälle öelda. Saksakeelse artikli pealkirja on vahepeal muudetud. Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 15:35 (EET)

Selle riigi nimi pole kunagi olnud Drittes Reich. Andres (arutelu) 29. jaanuar 2018, kell 22:09 (EET)

Kuidas seda ajajärku eestikeelses kirjanduses tavaliselt siis nimetatakse? Kolmas Riik oli vist natside enda propagandaväljend, aga kui ajaloolased seda tänapäeval nii kutsuvad, siis las ta olla. Norra Vikis on artikkel "Saksamaa ajalugu (1933-1945)" - kui eesti keeles mingit kindlat väljendit pole välja kujunenud, siis oleks see ehk kõige neutraalsem pealkiri tolle perioodi kirjeldamiseks. --Minnekon (arutelu) 30. jaanuar 2018, kell 22:24 (EET)

:Ma ei tea, kas on mingit üldlevinud väljendit. Saksamaa ajaloo ülevaates "Eesti entsüklopeedias" kasutatakse väljendit "fašistlik diktatuur", kolmandat riiki ei mainita. Aga ka see, samuti "Natsi-Saksamaa" tunduvad sõimusõnadena. Jah, "Saksamaa ajalugu", "Saksamaa" või "Saksa Riik" koos aastaarvudega oleks minu meelest sobivad, samuti "Natsionaalsotsialismi aeg".

:Ja infokastis peaks ikkagi olema riigi ametlik nimi. Andres (arutelu) 31. jaanuar 2018, kell 01:12 (EET)
Endiselt aktuaalne. Praegune definitsioon on ebasobiv. Andres (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 08:28 (EET)
Jälle samad sõnad. --Andres (arutelu) 20. aprill 2023, kell 08:52 (EEST)

Pealkiri võiks olla Natsi-Saksamaa, Natsistlik Saksamaa vms. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 6. mai 2020, kell 01:15 (EEST)

Mis praegusel pealkirjal viga on? Ursus scribens (arutelu) 6. mai 2020, kell 14:15 (EEST)
Peamine probleem seisneb selles, et Kolmas riik ei olnud kunagi riigi ametlik nimi. Seetõttu oleks parem pealkiri Natsionaalsotsialistlik Saksamaa või Natsi-Saksamaa. Aga teisaldamisest siin kahjuks ei piisa. Ka sisu poolest on artikkel praegu üsna segane: pole selge, kas taheti kirjutada režiimist või mõistest. --Manilaid (arutelu) 18. juuni 2022, kell 13:03 (EEST)


Arutelu:Hulgateooria

Hulgateooria tegeleb hulkade ja relatsioonide uurimisega. Seosel on matemaatikas konkreetne tähendus ja sellele tuleks viidata. --Hardi 9. veebruar 2009, kell 13:36 (UTC)

Relatsioonid hulkadel ei ole ju hulkadevahelised seosed, millest siin räägitakse.

Pealegi oleks niisugune määratlus liiga kitsendav. Hulgateooria uurib ju ka näiteks tehteid hulkadega ja hulkade võimsusi. Andres 9. veebruar 2009, kell 16:19 (UTC)

: Hulkade võimsus tuleneb relatsioonidest hulkade vahel, samuti on tehted mingis mõttes väljendatavd relatsioonide abil. Samas on märkus tehete kohta õige. Teen vastava muudatuse. --Hardi 9. veebruar 2009, kell 17:36 (UTC)

: Hulgateooria uurib ka seoseid hulkade sees, ja veel muid asju. Andres 9. veebruar 2009, kell 18:43 (UTC)

:: Lisa, mida pead vajalikuks. --Hardi 9. veebruar 2009, kell 20:29 (UTC)

::: See on üsna komplitseeritud, ma ei suuda seda käigupealt teha. Tundub, et seda on peaaegu võimatu loogiliselt määratleda; see, mida hulgateooria alla arvatakse, on ajalooliselt määratud. Vaata :en:Set theory, loe lõpuni.  Sellepärast ma ei rõõmustagi sääraste läbi mõtlemata ja kohe pooleli jäetud artiklite üle.  Andres 9. veebruar 2009, kell 20:50 (UTC)

:::: Täiendasin artiklit paari sõnaga. Antud probleemi seal enam pole, kuid paar lauset kõlavad siiski veidi kahtlaselt. --Hardi 9. veebruar 2009, kell 22:30 (UTC)

Minu nägemus hetkel oleks luua hulk lühikesi ent omavahel seostatud artikleid ja neid järk-järgult täiendama hakata. Oleks see mõeldav? Antud artiklis öeldakse vähemalt üldsõnaliselt ära, mis see hulgateooria on. --Hardi 9. veebruar 2009, kell 20:59 (UTC)

See on mõeldav küll. Aga parem oleks juba öelda lihtsalt, et ta uurub hulki, kuigi pole hästi selge, kuidas hulki uurida, ja päris tõsi see ka pole. Mida rohkem detaile, seda valemaks läheb, sest siis tekib petlik mulje, et definitsioon on täpne (või et kirjeldus on ammendav).     Andres 9. veebruar 2009, kell 21:52 (UTC)

: Nõus. Lühikeste artiklite juurde kuulub mall {{Lisa materjali}}? --Hardi 9. veebruar 2009, kell 22:30 (UTC)

:: Seda ei pea lisama, kui täiendamise vajadus karjuv pole. Andres 9. veebruar 2009, kell 22:41 (UTC)

::: Mingisugune liiga lühikese, kui mitte piisavalt lühikese, et seda kustutada artikli mall võiks siiski olemas olla. On see olemas? --Hardi 10. veebruar 2009, kell 01:33 (UTC)

:::: See, mida Sa kasutasid, on praegu ainuke. Andres 10. veebruar 2009, kell 07:06 (UTC)
Õigupoolest pole probleemiks see, kui artikkel on lühike. Halb on hoopis see, kui esitus pole korrektne. Igal artiklil tuleb ikkagi nii kauaks peatuda, et veenduda selles, et öeldu on õige ega ole eksitav. Andres 10. veebruar 2009, kell 07:06 (UTC)

Nõustun, kuid mida arvad lühikese artikli mallist? Lühike artikkel tähendab antud kontekstis seda, et öeldu on õige ega pole eksitav (piirdutud on näiteks pelgalt definitsiooniga), kuid oleks veel palju mida öelda. --Hardi 10. veebruar 2009, kell 07:29 (UTC)

: Arvan, et seda malli pole tarvis. Meil on valdav enamik artikleid sellised, et asja kohta oleks veel palju öelda. Pigem tuleks esile tõsta seda, et asja kohta pole enam suurt midagi öelda. Andres 10. veebruar 2009, kell 09:10 (UTC)

:: Siis küll. --Hardi 10. veebruar 2009, kell 09:35 (UTC)

Valime Galilei liikumisteisendusega seotud 2 üldelementi V ja (O')
Esitame selle teisenduse funktsionaalkujul:
VO = x = ct; f(ct) = ct(1 - v/c); ja g(ct) = ct/(1- v/c);                                                     ... (1)
"Sündmus 1": t = 0; x = ct;
"Sündmus 2": x* = ct/(1 - v/c);
"Sündmustevaheliste intervallide jäävus": (x*) - (v*) = ct/(1 - v/c) - vt/(1 - v/c) = (ct - vt)/(1 - v/c);      ... (2)
//Eelnevalt oli arutelu all "hulga võimsus" ja "relatsioonid". Siin vaatleme Leibnitzi käsitlust kui "hulga üldelemendi monaadsust ja orientatsiooni.//
Maailmavaatelise mudeli (mingi hulga) elementide väelisusest - monaadina, on esitanud prof. Eduard Tennmann, teoses "Hinge surematus" - lugedes ennas ses mõttes "personalistiks". 'KaldkiriSiinjuures ei pääse me ei üle ega ümber vajadusest nii eristada kui ühitada mõisteid: 'KaldkiriBaeri jõud, koos Coriolise kiirendusega (F = ma) - ja monaadset keha/elementi ning selle väelisust (kui võimet ostada Baeri jõudu - koos selle orientatsiooniga (paremakäeline või vasakukäeline, vastavalt liikumisteisendustes sdisalduva tasandi yz "püürdega w' = kw".' //Autori poolt... Tönu:veebiruum //
Määratleme 2 erinevat hulga-elementi:
'KaldkiriTühine (NB! mitte "tühi!) - kui mingi hulga keha, millel puudub võime saata/vastuvõtta Signaali c (olgu see siis mistahes).
Tühisel elemendil võib olla (ja paratamatult on!) kollektiivne Signaali peegeldusvõime - Vt. nn. Einsteini peeglikatset, kui erinevate keskkondade-vahelise tasandi Signaali peegeldust. Siiani on seda proovitud elementaarosakeste-voogude energiatasemete tõstmiseks, kuid see on olonud ebaefektiivne.
'Rasvane kiriOluline - Vaatlejana. 'KaldkiriOlulisel elemendil on kõik Vaatlejale omane: nii Vägi, teise keha trajektoori mõjutamisel; nii Vägi - Jõuna pöördehulga omandamisel, relatiivsest kiirusest v; nii Signaali saatmise kui ka vastuvõtmise mehanismid (arutlev Vaatlöeja.''
Näitena: kuivõrd lihtne on sellises terminoloogias "lahendada" ülesannete kuju - "rongide kohtumisest" või siis koguni "Einsteini rongi nii pikkuse kui kõrguse mõõdistamisel, funktsioonidega fa ja g!

Liikumisteisenduse funktsioonidega f ja g = 1/f seotud Hulkade E ja F = f(E) üldliikmete võrreldavus Vaatlejaina.