Kasutaja arutelu:Andres

*Kasutaja arutelu:Andres/Arhiiv
*Kasutaja arutelu:Andres/Arhiiv2
*Kasutaja arutelu:Andres/Arhiiv3
*Kasutaja arutelu:Andres/Arhiiv4
*Kasutaja arutelu:Andres/Arhiiv5
*Kasutaja arutelu:Andres/Arhiiv6
*Kasutaja arutelu:Andres/Arhiiv7

Kas tõesti on vajalik pidevalt "vaata ka" sektsiooni lisada väga kaudselt seotud linke (leebe näide; on palju hullemaid)? Vähemasti mina pean seda ebavajalikuks infomüraks ja leian, et see ei ole nende artiklite leidmisel eriti oluline. Ivo (arutelu) 27. oktoober 2014, kell 11:42 (EET)

Ma ei tea, mis need hullemad näited on. "Vaata ka" asemel oleks parem rääkida teksti sees, aga minu meelest on siin otsene seos. Andres (arutelu) 27. oktoober 2014, kell 17:26 (EET)

: Minu meelest ka ei ole "Vaata ka" selleks mõeldud. Kui, siis peaks "Vaata ka" all olema mõni kitsaste kriteeriumite järgi ligidane teema. Kaugemalt (ja lähemalt) seotud asjade sidumine, on just see, mille jaoks on kategooriad. Lihtsalt lingi kuskile artiklisse suskamine ei tohiks olla eesmärk omaette, kui pole sisu, mis seda nõuab. Pikne 28. oktoober 2014, kell 16:03 (EET)

:: Te räägite nii, justkui mina suskaksin "vaata ka" alla asju, mis on lihtsalt kuidagi seotud. Enda arust ma küll ei tee seda. Ma panen peaaegu alati ainult niisuguseid linke, mis niikuinii peaksid artiklis olema, kui see oleks lõpuni kirjutatud. Ma leian küll, et erandjuhtudel on õigustatud ka niisuguste linkide panemine, mis lihtsalt täiendavad artikli sisu. Kategooriate ja siselinkide vastandamine on minu meelest kunstlik. Kui teemad on artiklites välja arendatud, siis needsamad seosed, mis tekivad kategooriate kaudu, tekivad ka siselinkide kaudu, sealhulgas loenditest. Kategooriate olemasolu ei saa minu meelest olla argumendiks, et linke keelata. Andres (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 18:09 (EET)

::: Kas või link, mille Ivo näiteks tõi, see võib n-ö lõpuni kirjutatud artiklis mingis seoses näitena toodud olla ja samas ka ei pruugi. Sellegipoolest pole "Vaata ka" minu meelest mõeldud lihtsalt edasise töö käigus võib-olla vajalike linkide korjamiseks. Muidugi on artiklid seotud ka siselinkide kaudu, aga need seosed pole süstemaatilised, need seosed lihtsalt toetavad seda, mis parasjagu kirjas on, mitte pole mõeldud selleks, et sihipäraselt midagi muud otsida. Või kui kirjutatakse muuseas mingitest kaudsetest asjadest, lihtsalt selleks, et on artikkel, millele saaks linkida, siis minu meelest on see kunstlik. Ma saan aru, et püüad sedasi linkidele kohta leida, kuna muidu pole artiklid justkui leitavad. Aga tegelikult on, kui nad on kategoriseeritud. Kui lisaks on põhjust viidata kuskilt artiklitekstist, siis on muidugi hea, et saab luua veel täiendavaid seoseid. Pikne 28. oktoober 2014, kell 19:20 (EET)

Ka mina panen "Vaata ka" alla linke, mis peaksid sellest artiklist lähtuma. Näiteks leian, et linna artiklist peaks minema link selles linnas asuvale lennujaamale; külade artiklites oleks loomulik rääkida objektidest, mis seal asuvad, jne. Pole mõeldav, et ma jõuaksin kõik need artiklisse sisse kirjutada. Minu jaoks on enesestmõistetav, et artiklid on eelkõige seotud linkide abil, see on ju õigupoolest kogu interneti point. --Epp 28. oktoober 2014, kell 19:42 (EET)
Kategooriad on igatahes vähem paindlik riist kui siselingid ja isegi "Vaata ka". Kategooriad ei kirjelda seoseid ega tee valikuid. Jutt ei ole mitte sellest, et leida mingit kindlat artiklit, vaid sellest, et anda artikli teemast ammendav käsitlus. Kõike ei saa ühte artiklisse panna, tuleb edasi suunata. Kui me räägime mingist taimeliigist (Ivo näites küll perekond, sest liik ei ole teada), siis on ju esituse osa tutvustada tähelepanuväärseid isendeid ja isendite rühmi. Ei ole tarvis näidet, vaid täielikku esitust.
Ma ju räägin, et ma panen "vaata ka" alla ainult neid linke, mis on minu arvates kindlasti vajalikud, mitte võib-olla vajalikud. Andres (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 00:36 (EET)

Siselinkide vastu iseenesest minul ega Ivol polnudki midagi. Seoseid kirjeldab tekst, seda ei tee minu meelest ka link kui selline. Link ja kategooria lihtsalt seovad artikleid kui selliseid.

Kui kirjeldatakse tähelepanuväärseid isendeid ja isendite rühmi, siis peaks minu meelest olema tegu antud konteksti ja artikli proportsioonide juures mõistliku valikuga. Kui tähelepanuväärseid isendeid on palju, siis samas nende kõigi tutvustamine minu meelest küll kohane ega vajalik pole. Pikne 29. oktoober 2014, kell 22:18 (EET)

: Enamasti peaks link olema teksti sees, aga meil on artiklid enamasti nii puudulikud, et seda kohta pole, kuhu panna. Juurde kirjutada ma kõike ei jõua, aga artiklite sidumist ma pean ikkagi tähtsaks. "Vaata ka" lingid erinevad kategooriatest selle poolest, et kirjutaja saab ise otsustada, millised lingid seal peaksid olema. Kategooriad ei ole selle suhtes nii tundlikud (etteheited seose kauguses, mis "vaata ka" kohta võiksid käia, käivad kategooriate kohta ammugi), pealegi minu meelest ei saa eeldada, et lugeja kasutab kategooriaid.

: Minu meelest tuleb linkide lisamisel näha artikleid perspektiivis.

: See "kõigi tutvustamine" võib olla ka mõnes loendis, millele lingitakse. Kas tõesti näiteks Eestis on nii hirmus palju tähelepanuväärseid ebatsuugasid, et neid kõiki ei võiks mainida? Maailmas võib-olla on, aga selleni me pole jõudnud. Andres (arutelu) 30. oktoober 2014, kell 00:36 (EET)

:: Kuidas etteheited seose kauguse kohta käivad kategooriate kohta? Noh, kategooriaid muidugi ei pea kasutama, aga kui lugejat huvitavad kõikvõimalikud seonduvad teemad, mille mainimine antud artiklis pole otseselt vajalik, siis on minu meelest loomulik, et vaadatakse kategooriaid. Võib-olla pole väga palju tähelepanuväärseid ebatsuugasid, aga analoogselt näiteks tähelepanuväärseid tammepuid üsna kindlasti on, isegi Eestis. Pikne 30. oktoober 2014, kell 11:42 (EET)

::: Kui mind huvitavad artiklid, mis käivad mingis külas olevate objektide kohta, siis küla artikli linkidest peaksin need kätte saama. Kui kategooria käib valla kohta, siis enamik sealseid artikleid ei ole külaga otseselt seotud ja mul on raske leida neid, mis on.

::: Kõik need tammepuud ei pea olema artiklis mainitud, nad võivad olla mainitud ka mõnel lehel, kuhu artiklist link läheb, näiteks loendis. Aga kui asju on vähe, pole mõtet eraldi loendit teha. Sellegipoolest kuuluvad ka tammed täiesti otseselt artikli teema juurde. Loendid täidavad kategooriatega sarnast ülesannet. Andres (arutelu) 4. november 2014, kell 01:32 (EET)
Enamik kategooriates leiduvaid linke ei ole sellised, mis peaksid artiklis kindlasti olema. Andres (arutelu) 4. november 2014, kell 01:40 (EET)
kas see märkus Arutelu:Mägiotsa on seotud jälle sellesama aruteluga? Kui on, siis ma ei saa aru sellest. Üldiselt "Vaata ka" alla minevaid asju reglementeerida on üsna mõttetu; samas pikkadena mõjuvad nad tõesti infomürana. --Bioneer1 (arutelu) 3. november 2014, kell 20:00 (EET)

Noh, neid saab terve mõistuse järgi korrastada. Kui "vaata ka" on pikk, viitab see tõenäoliselt artikli poolikusele. Mõnikord on ka liiga kaugeid linke kuhjatud. Andres (arutelu) 4. november 2014, kell 01:40 (EET)
Kas Andrese ülesanne siin keskkonnas on kustutada kasutajate poolt lisatud sisu, pidurdades sellega kogu edasise sisuloome? Isiklikult arvan, et sellise inimese kasutajaõigused tuleks senikauaks peatada kuniks tema terve mõistus taastub - tõsiselt häirib selline labiilne ja alusetu tegevus! 23. märts 2015, kell 17:30

Milles konkreetselt on probleem? Andres (arutelu) 23. märts 2015, kell 17:51 (EET)

Kui jutt on leheküljest Henriku Liivimaa kroonika, siis ma selgitasin asja lehel Arutelu:Henriku Liivimaa kroonika. Andres (arutelu) 23. märts 2015, kell 18:06 (EET)
----
Meenutan jälle seda "Vaata ka" teemat. Palun mitte kasutada seda linkide kuhjamiseks. Kaua ma pean korrastama neid ülepaisutatud Vaata ka sektsioone, mis sisaldavad jumal-teab-mis linke? Sama teema artikleid grupeerivad kokku kategooriad. Kui on tarvilik välja tuua otsene seos mingite artiklite vahel, siis tuleks seda teha artikli tekstis. Ivo (arutelu) 4. aprill 2015, kell 18:02 (EEST)

Me ei jõudnud selles asjas kokkuleppele.

Muidugi on tavaliselt parem seostada artikli tekstis, aga mina ei jõua artiklit nii palju arendada, et kõik tekstis koha leiaks. Kui artikkel kirjutatakse pikemaks, siis saab ka "vaata ka" osa kärpida. Andres (arutelu) 4. aprill 2015, kell 18:09 (EEST)
Tõenäoliselt on sellele alapeatükile kõige mõistlikum läheneda nii, et mida rohkem, seda uhkem. Osalt on probleem ilmselt selles, et algkujul oleva artikli puhul võivad eri kasutajate nägemused lõpptulemusest erineda ja mis ühe jaoks on vajalik tulevikulisand, on teise jaoks, kelle meelest sellele lingile lõppkujul artiklis kohta ei ole, infomüra. Paraku olen ise rookinud välja iidamast-aadamast muudetud artiklites esinenud linke Vaata ka all, mis muudetud artiklis juba sees olid, nii et see alapeatükk on infomüra allikas ka objektiivselt võttes. Ilmselt tuleks kokku leppida, et kõik seal olevad lingid, mis mujal artiklis ka esinevad, me eemaldame - nii et eeskujulikus artiklis mingile artiklile me sedasi linke ei lisa. olemasolevate kustutamisel ja mittevajalike eemaldamisel  võib selle osa olematuks  taandada (andesiidi juures sellist osa enam ju ei ole). Samas on selliseid asju, nagu loetelud, mida mingil mõistlikul kujul artiklisse kirjutada minu meelest ei saagi ja mille jaoks see lahter lõppkujul artikli puhul minu nägemuses jääks. - Melilac (arutelu) 14. august 2016, kell 23:16 (EEST)

See on juba algusest peale nii, et "vaata ka" alla pannakse ainult lingid, mida tekstis ei ole. Mõned kasutajad eksivad selle vastu teadmatusest, mõnikord ka sellepärast, et ei leia linki artiklist üles. Pika artikli puhul tuleb hoolitseda selle eest, et kõige tähtsamad lingid oleksid  artikli alguses. Ka heas artiklis ei tohiks minu meelest olla selliseid "vaata ka"-linke, mida saaks artiklisse sisse kirjutada. Andres (arutelu) 15. august 2016, kell 12:25 (EEST)

:Selles sektsioonis ei tohiks olla linke, mida tekstis muidu ei esine (või mida seal ei esineks siis, kui tekst oleks mõistliku pikkusega). See ei pea tingimata nii olema, aga sellest kõrvalekaldumine vajaks väga head põhjust. Tekstis mitteesinevate linkide põhimõtte rakendamine soodustab tugevalt prügistamist ja artikliteemaga väga kaudselt seotud artiklilinkide lisamist. Praktikas võiks seal sektsioonis olla ikkagi lingid ainult kõige olulisematele antud artikliteemaga seotud teistele artiklitele, millega tutvumine võiks olla lugejale kasulik valdkonna paremaks mõistmiseks. Ivo (arutelu) 11. oktoober 2017, kell 17:41 (EEST)

:: Sellega, mis Sa ütled, olen nõus. Nähtavasti on lahkarvamus milleski muus. Andres (arutelu) 11. oktoober 2017, kell 17:56 (EEST)
----
Tõstataks taas vana teema. Eelkõige ajandatuna sellest. Palun mitte seda sektsiooni üle küllastada linkidega, mida sinna lisama ei pea. See on kõige kõrgema taseme koondartikkel. Sinna ei tohiks 'Vaata ka' alla risu tekitada. Ivo (arutelu) 11. oktoober 2017, kell 17:41 (EEST)

Ma ei ole nõus. Minu meelest on nii artikkel Disain kui ka kogu disaini teema halvas seisus, nii et pole lihtsalt kohta, kuhu neid linke panna. Kui see artikkel ja teema oleks välja arendatud, siis oleksid kõik need lingid teksti sees sobival kohal. Andres (arutelu) 11. oktoober 2017, kell 17:56 (EEST)

:Halvas seisus on see tõesti. Nüüd hakkavad EKA tudengid selle teemaga tegelema ning loodetavasti saab selle valdkonna käesoleva õppeaasta lõpuks juba enam-vähem korralikku seisu. Tõenäoliselt peab neid küll entsüklopeedilise teksti iseärasuste suhtes veel abistama.

:Nt sellele disainiaastale on artikli tekstis juba vaata, et liigselt tähelepanu juhitud ja link samuti olemas (ning üldse on see pigem asi, mida siduda Eesti disaini teemaga ja mille võiks sealt artiklist kohe välja võtta, kui vastav alamartikkel tekib). Samuti on seal mõni link tarbetu (skeuomorf), pole päris selle valdkonna teema (CAD), tuleks asetada artikli vastavasse lõiku (teenusedisain) jne. Ivo (arutelu) 11. oktoober 2017, kell 18:38 (EEST)

:: "Disainiaasta" panin siis ilmaaegu, ma lihtsalt nägin seda pealkirja ja arvasin, et link pole.

:: Skeuomorf ja CAD olid siin juba enne sees.

:: Teenusedisaini mina sisse kirjutada ei oska. Andres (arutelu) 11. oktoober 2017, kell 18:44 (EEST)
Skeumorfile ei tule peale Disaini kuskilt linki. Andres (arutelu) 11. oktoober 2017, kell 18:53 (EEST)

Selliste, punast linki sisaldavate täpsustusmärkuste tegemist minu meelest ei saa nõuda. Inglise vikis näiteks on isegi reegel, et selliseid täpsustusmärkusi ei tohi olla. Kui mõnel juhul on rohkem põhjust karta, et linki muidu tõesti hiljem üles ei leita, siis parem panna see kuskile leitavasse arutelusse. Pikne 28. oktoober 2014, kell 16:03 (EET)

Ma ei tea, ma leian, et linkide üle arve pidamine on nii tähtis, et seda ei tohi juhuse hooleks jätta. Linkide hilisem otsimine tekitab lisatööd, toimetajad on aga niigi tööga koormatud. Peale selle, kui lingi kuju pole nähtaval (loogilisel ja kergesti leitaval) kohal fikseeritud, siis võib iga kirjutaja teha omamoodi lingi, ja see tekitab kindlasti segadust juurde.

Kus see reegel on, et täpsustuses ei tohi punast linki olla? Andres (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 18:09 (EET)

: Ma arvan, et lisasegadus ei oleks suur. Samas aga ei segaks me lugejaid täpsustusmärkustega, millest navigeerimisel abi pole. Inglise vikis on nii: :en:WP:NOARTICLE. Pikne 28. oktoober 2014, kell 19:20 (EET)

:: Sama hästi võiks öelda, et ka teksti sees on punased lingid segavad. Mina pean praegust süsteemi otstarbekaks. --Epp 28. oktoober 2014, kell 19:42 (EET)

:: Aa, et see käib siis ainult täpsustusmärkuste, mitte täpsustuslehtede kohta? Aga kahe lingiga täpsustuslehti ei soovitata luua. Kuidas nad siis artikli pealkirja üle arvet peavad? Ma ei leidnud "punase lingi" teema alt selle kohta midagi. Peab ka arvestama, et inglise vikis on suur osa teemasid kaetud ja punaseid linke vähe, meil on vastupidi.

:: Minu meelest on linkide eest hoolitsemine isegi tähtsam kui artiklite kirjutamine, sest linkimata asju ja valesid linke üles otsida on raskem ja vastikum kui sisu kirjutada. Sellepärast ma leian, et punaste linkide täpsustuses hoidmine on hädavajalik. Kui see häirib, siis palun: kirjutatagu siniseks. Andres (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 00:25 (EET)

: Täpsustusmärkus on lisatekst artikli päises. Minu meelest pole see teksti sees oleva punase lingiga võrreldav.

: Nojah, täpsustusleht, mis viib ainult tagasi eelmisele lehele või ei vii üldse kuskile, on veel halvem. Mulle tundub, et inglise vikis lihtsalt nii väga ei üle tähtsustata linkide üle arvepidamist ning seal püütakse artiklid üles ehitada ja vormistada nii, et nad oleks mõeldud rohkem lugejale kui toimetajale. Kui on tarvis lihtsalt linkide üle arvet pidada, siis peaks selleks mingi parem süsteem olema, näiteks kuidagi arutelulehega seotud. Artiklipäistest ma siiski korjaksin sellised halvad märkused ära. Pikne 29. oktoober 2014, kell 22:18 (EET)

::Tee parem artikkel, sellest on lugejal rohkem kasu.

:: Mõtle selle peale ka, et kui toimetajad peavad rohkem aega ja närve kulutama, siis lugeja kaotab, sest jõutakse vähem sisu luua. Ja õigeid linke tehakse ju ikka lugeja jaoks, ega siis muidu toimetajad nendega vaeva ei näe. Andres (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 23:43 (EET)

:: Sa siis mõtled, et kõik punased täpsustused tuleks panna arutelulehele? Noh, see oleks mõeldav, kuigi see kirjutajatele teeks asja tülikaks. Aga mulle tundub, et lugeja teatav ebamugavus punase täpsustuse juures ei kaalu kaugeltki üles selliste täpsustuste kasu linkide korrashoidmisel. Mulle isiklikult tundub, et siin ei ole üldse midagi kõneväärset, aga noh, ma ei saa teiste eest otsustada, võib-olla tõesti see kedagi väga häirib. Aga nagu öeldud, tehkem lingid siniseks, siis on probleem lahendatud. Inglise vikis ongi nii tehtud. Andres (arutelu) 30. oktoober 2014, kell 00:43 (EET)

: Ma isiklikult ei pea uute artklite tegemist kuigi prioriteetseks, siin on enne mitmele põlvele koristamist. Ja kui mul pole mahti midagi sisukamat kirjutada, siis suurt mittemidagiütleva nupukesega asja kuigivõrd paremaks ei tee. Osalt on inglise vikis küll rohkem artikleid ja sellevõrra vähem punaseid linke, aga seal pööratakse samas kindlasti rohkem tähelepanu ka ülelinkimisest hoidumisele.

: Olgu täpsustusmärkuse link pealegi õige, aga lugejal pole sellest vähimatki kasu. See on ju mõeldud ainult selleks, et näidata kirjutajale, milline link valida. Ma ei usu ka, et sellest arvestatavat lisaraskust tuleb, kui me linkide üle nii suure hoolega arvet ei pea, rohkem kui valede linkidega niikuinii raskust on. Lõppude lõpuks lingitakse suur osa asju vaistlikult õigesti. Kui on vaja täpsustusega linki, siis ka suur osa täpsustustest on vähegi kogenud kirjutajate jaoks hõlpsasti ära arvatavad. Ja sageli leiab lingi niigi hõlpsasti mõne seonduva artikli sisuosast (või ka infokastist), nii nagu mittesünonüümsete märksõnade korralgi.

: Kui on täpsustusleht, kus on ka mitu sinust linki, siis seal vast pole punastest linkidest väga lugu. Aga ka täpsustuslehel võiks rohkem valida, milliseid täpsustuskirjeid on mõtet teha, vähemalt kuskilt artiklist võiks varasemast samale asjale olla viide.

: Minu meelest tuleks artikleid kirjutada selles mõttes perspektiivis, et täpsustusmärkus võib jääda päisesse kasutuna pikaks ajaks (ja tõenäoliselt jääb), ka sellepärast on parem teha see ühe lingiga märkus alles siis kui seda vaja on. Nii nagu artikli muu ülesehitus võiks sama arvestusega lähtuda artikli hetkeseisust. Sedasi, et kui ressurssi on lühemapoolse artikli jaoks, siis paistaks artikkel antud mahuga piirdumise korral valmis olevat. Mulle tundub, et teistes keeltes lähtutakse enam sellest. Pikne 30. oktoober 2014, kell 11:42 (EET)

:: See märkus tehaksegi ju alles siis, kui seda  vaja on, ehk siis kuskil on sellist linki juba tekstis kasutatud. Ma ei saa üldse aru, miks jääb ette see, et keegi tahab midagi korralikult teha. Inglise vikis on minu kogemuse järgi muide oluliselt rohkem linke, mis lähevad valesse kohta, minu jaoks lausa häirivalt palju. Meil on see ikka päris hästi kontrolli all. Ja see on igatahes eelkõige lugeja, mitte kirjutaja huvides. Kui Sind häirib, et jääb pikaks ajaks, eks tee siis siniseks. --Epp 30. oktoober 2014, kell 12:53 (EET)

:: Mina ei vastandaks koristamist ja uue sisu tekitamist. Mõlemad asjad on vajalikud. Pole mõeldav, et jääksime uue sisuga ootama, kuni kõik on koristatud. Peale selle, koristamise juures tuleb vahet teha, mis on tähtsam, mis vähem tähtis. Paljud asjad on rohkem iluvead, ja see, millele Sina tähelepanu juhid, on minu meelest üks kõige väiksemaid iluvigu. Ma leian, et linkide õigsus on palju olulisem, sest valed lingid jätavad lugeja lihtsalt infost ilma. Nende parandamine on ka üks raskemaid asju. Tavalugejad ei oskaks seda tavaliselt teha.

:: Miks peaks uus artikkel olema mittemidagiütlev nupuke? Kui paar-kolm lõiku kirjutada, siis tuleb infot juba rohkem kui tavaentsüklopeedias. Isegi üks sisukas ja usaldatav lause koos intervikilinkidega on juba väärtuslik.

:: Mina ei mäletaks küll, kuidas ma enne linkisin. Tavaliselt on pealkirja panemiseks ikka päris mitu võimalust, ja eri inimestel on erinev loogika.

:: On küll võimalik, et vajalik link kuskilt leitakse, aga kui pole kindlat kohta, kust seda otsida, siis pole kindlust, et mujal on samamoodi lingitud.

:: Minu meelest on täpsustuslehed enamasti (ja täpsustusmärkused alati) tehtud juba olemasoleva vajaduse järgi. Täpsustusmärkus ei ole (ka mitte lugejale) kasutu, sest ta hoolitseb linkide õigsuse eest.

:: Minu meelest on artiklite omaette täiuslikkuse kallal nokitsemine ressursi raiskamine, sest iga lisandus teeb artikli jälle ebatäiuslikuks. Minu meelest tuleb iga artiklit vaadata selle valguses, mis temast võiks lõpuks saada.

:: Mulle tundub praegu, et me võiksime rohkem keskenduda fundamentaalse (kõige olulisema) sisu arendamisele ja viimistlemisele. Kõige olulisematel teemadel tuleks püüda kirjutada pikad, sisukad ja kvaliteetsed artiklid. Siis oleks meie piiratud ressursid paremini kasutatud. Tühiste, pealegi konstruktiivselt kõrvaldatavate iluvigade kallal nokitsemine pole minu meelest tõhus. 146.255.183.105 30. oktoober 2014, kell 23:30 (EET)

: Ma ei tahtnudki koristamist ja uute artiklite kirjutamist vastandada. Lihtsalt ütlesin, miks mina isiklikult ei kavatse seda "iluviga" sedasi parandada. Asi ei ole ka selles, mis minule ei meeldi, küsimus on lugejasõbralikkuses üleüldiselt. Ma ei vaidle vastu, et märkus on kasulik, kui eesmärk on linkide üle arvepidamine, ma räägin sellest, et lugeja (mitte kirjutaja) jaoks on märkus kasutu ja segav. Selline segav märkus artikli alguses on silmatorkav puudus ning kui iluvigu ja ka pisut suuremaid vigu saab hõlpsasti parandada, siis siin pole praegu konstruktiivset lahendust ja "iluviga" tehakse põhimõttekindlalt edasi. Sellepärast ma ei saa aru, kuidas saab tegu olla lihtsalt iluveaga.

: Muidugi võiks Vikipeedias juba olla kõigest kirjutatud või vähemasti lähitulevikus võiks olla. Aga see pole ju kaugeltki realistlik, sellepärast ütlen, et lahendus, mida pakud, pole konstruktiivne. Nii ei ole ka realistlik hakata artiklit kirjutama lähtuvalt sellest, mis temast kõige lõpus saab. Tuleks arvestada sellega, et Vikipeedia on juba ammu lugejatele kasutatav ja sellepärast peaks siht olema minu meelest, et sisu on igas Vikipeedia arenguetapis enamvähem rahuldav ja pealtnäha valmis (kuigi täiendatav), mitte silmatorkavalt poolik. Siht teha Vikipeedia selliseks nagu ta tõenäoliselt mitte kunagi (vähemasti mitte meie eluajal) ei saa, on lihtsalt lugejavanelik (pean silmas tegelikku lugejat, mitte hüpoteetilist lugejat, kes Vikipeediat saja aasta pärast loeb). Sellepärast minu meelest Vikipeediat valdavalt nii ka ei tehta, vähemasti mitte teistes keeltes. Pikne 31. oktoober 2014, kell 10:40 (EET)

::: Siin on minu jaoks miskit pisut segamini - tean inimesi kes igapäevaselt Vikipeediat loevad aga siniste punaste linkide kohta arvet ei pea -sest nemad Vikipeedia toimetamisel kaasa ei löö - inimene otsib kiirelt, tasuta ja kohe midagi kindlat --- praegune valge-musta-punase-sinise värvigamma ei ole palju - võiks ju veel lisanduda rohelised, kollased jpm - lugeja loeb tähti mitte värve - kas tulevikus on Vikipeedia Braille kirjas ja/või häälettelugemisprogrammina me ei tea seda - minu silme alt on läbi käinud 1 ja veel ja koma Eesti entsüklopeediaid ja kõige lõppu ei paistagi tulevat - aga kui vaadata Vikipeedia tegijaid ja arengulugu siis jah kindlasti on tulevikus mida lugeda küll - ainult, et kasutaja Pikselt vast mitte nii väga - tal kas vististi ei olnud aega või ajas ta vahel sassi Vikipeedia ja 'Piknpeedia' kes seda enam mäletab...

::: Mariina 1. november 2014, kell 16:20 (EET) alias Простота

:::: Andestust, et ma oma isikuga sulle nii palju mõtteainet pakun. Mis teha, mõnele on raskem meele järele olla, kui teistele. Pikne 1. november 2014, kell 23:18 (EET)

::::: Tere Pikne!

::::: nüüd kukkus küll pisut kummaliselt välja, minu kui kaastöötaja portfellis on palju patoloogilist ja nüüd siis 'isiklik Pikne' ka veel - meeled ja mälud ei ole minu jaoks kuigi kindlad väärtused mille poole püüelda ja seetõttu ei paku minu isik Vikipeedias ei kõne-ega mõtteainet - nende keskis kes mind on kohanud vast küll pisut aga isikud ei ole siin tähtsad - mina ei püüa siin kellegi-millegi meele-mõtte järele olla - kas tõesti tundub Sulle, et seda mõtteainet on palju? - ma saan aru, et ma pole Vikipedist nemad teevad Maakerale igaüks vähemalt seitse tiiru peale ja rohkemgi veel, keeravad ringi iga kivi ja leiavad iga ussikese männipuu koore alt  - ma usun, et tegelikkus on enamikel inimestel üsna ülisuured mentaalsed võimed aga korraga Vikipeediasse saab neid vajutada sõna-sõna-artikkel ja link haaval - kui tulevikus on inimestele korraga abiks kas 100 arvutit? mis otseühenduses ajuga ja sisestavad nii filosoofiat, ajalaugu, keemiat, kokandust ja toiduvalmistamise retsepte üheaegselt (ühe inimese pea kaudu) siis - või jälle kui Vikipeedia hakkab koostööd tegema  ahvidega, kassidega, madudega mis siis...

::::: Mariina 2. november 2014, kell 06:39 (EET) alias Простота

: Linkide üle arvepidamine kõealuses vormis minu meelest lihtsalt pole kuigi vajalik. Mulle tundub, et linkide mitteleitavus on suuresti otsitud probleem (nii nagu eelmises kommentaaris juba seletasin). Jah teatud juhtudel on lingid nii paremini leitavad, aga üldine kasu tundub väike, punase lingiga märkus seevastu on silmatorkav ja segav. Pealekauba suurem osa veel tegemata artiklite linke pole seotud täpsustusega, aga üldjoontes saame ka nendega hakkama, ilma et oleks eraldi arvepidamine. Pikne 31. oktoober 2014, kell 10:40 (EET)

:: Mina ei usu, et punane link täpsustusmärkuses oleks kellelegi tõsiselt segav. Kas tõesti on lugejaid, kes ei saa aru, et Vikipeedia on poolik ja sellepärast on ka punased lingid täpsustusmärkuses?

:: Peaaegu kõik artiklid on poolikud, isegi kui see formaalselt välja ei paista. Kui me püüame iga artikli poolikuse pärast iga täiendust uuesti ära peita, siis me teeme tühja tööd, ja iga tühi töö toimub lugeja arvelt.  Ka siin kehtib see, et lugeja saab aru, et artiklid on poolikud, ja nii neid ka võtab.

:: Linkide õigsus on minu meelest väga oluline ja minu jaoks on see prioriteetne. Paistab, et inglise vikis on linkide parandamine jäetud lugeja õlgadele. Mina näen kasu ja kahju suhet vastupidisena: ühel pool otseselt mitte kasutatav, kuid kahjutu täpsustusmärkus ja teisel pool lingid, mis on punased, kuigi artikkel on olemas.

:: Täpsustusega tuleb siduda ainult need lingid, millel on sulgudes täpsustav märkus. Teine Vikipeedia tegijate eksimus on see, et uue artikli tegemisel ei kontrollita sissetulevaid linke. Ja muidugi tuleb teha ka põhilehekülg, kui tehakse sulgudega artikkel. Andres (arutelu) 31. oktoober 2014, kell 20:30 (EET)

: Ma ei mõtlegi, et pole arusaadav, et Vikipeedia on poolik. Ma ei saa aru, kuidas poolikuse n-ö ärapeitmiseks peab eraldi vaeva nägema. Pigem on vaev viia vähene sisu kokku ülesehitusega, mida veel pole ja võimalik, et ei saagi olema. Ja lugejatele on artiklid nii raskemini loetavad.

: Noh, ütled, et linkimiseks on eri võimalused ja eri kirjutad valivad erineva lingi. Sama lugu on ju niikuinii kõigi linkidega, ka nendega, mis pole täpsustusega seotud. Sellepärast ja kuna paljud lingid pannakse ka arvepidamiseta õigesti ja on ka muidu leitavad, siis ütlengi, et kahju ei saa olla kuigi suur, kusjuures see puudutab ainult neid juhte, kus ainus link on punane ja ka täpsustuslehe tegemine pole veel õigustatud. Ja samas, kui päises on liigne tekst, mis lugejat Vikipeedia sirvimisel ei aita, millest tuleb üle minna, siis ma ei saa aru, kuidas lugejale sellest kahju pole. Pikne 1. november 2014, kell 11:14 (EET)

:: Täpsustusmärkus raskendab lugemist samamoodi ka siis, kui seal on sinine link. Aga lugeja õpib kiiresti seda teises kirjas olevat märkust eirama. Pealegi on artiklis niikuinii osi, mis iga lugejat ei huvita.

:: Kuidas on artikkel raskemini loetav, kui osa linke on "Vaata ka" rubriigis? Seda ju kasutatakse, kui olemasolevas ülesehituses pole lingi jaoks kohta ja pole aega artiklit täiendada, nii et link ei oleks kunstlik.

:: Noh, neid juhtumeid, kus täpsustusmärkuses on ainult punane link, pole ka nüüd teab kui palju, tühine osa artiklite üldarvust, nii et kahju ei saa suur olla :)

:: Aga kahju, mis sünnib valest lingist, on ju võrreldamatult suurem. Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 12:58 (EET)

::: Vahe on ju selles, et sinise lingi kaudu saab edasi navigeerida, sellist märkust on lugejal mõtet taluda. Minu meelest meil pole tegelikult raske siinkohal lugejale vastu tulla.

::: Ülesehituse all pidasin silmas rohkem materjali jagamist peatükkideks ja lõikudeks, kuivõrd jutt kuidagi artikli poolikuse peale läks.

::: Valestilinkimise kahju iseenesest on suur küll, aga see kahju tuleks ainult osaliselt arvepidamise puudumisest; arvan, et pigem harva sellest. Pikne 1. november 2014, kell 23:18 (EET)

:::: On vähemalt välja töötatud protseduur, kuidas on võimalik vigu vältida ja parandada. Iseasi, kui seda mingil põhjusel ei järgita.

:::: Oleks muidugi võimalik arvet pidada ka arutelulehel, aga see oleks tunduvalt tülikam, nii et ma ütleksin küll, et on raske. Peale selle, kui punane link lugeja silma eest ära on, siis võtab selle siniseks minemine ka rohkem aega. Ja mina ei oleks üldse nii kindel, et see punane link lugejale ebahuvitav on. Mis puutub edasi navigeerimisse, siis seda kasutavad ju eeskätt need, kellel seda tarvis on. Teistel ei ole vahet, kas link on punane või sinine.

:::: Mis puutuvad peatükid ja lõigud "vaata ka" alla linkide panemisse? Muide, ma olen nüüd iga kord kategooriaid vaadanud ja pole ühelgi korral leidnud, et kategooriad saaksid linki asendada. Artiklit, millele lingitakse, ei ole kategoorias, ja kui ka oleks, siis ei teaks, milline link artikliga seotud on. Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 23:35 (EET)

::: No inglise vikis ja mujalpool üldiselt arvatakse, et on vahe, kas täpsustusmärkuse ainus link on sinine või punane. Ühel juhul on seda paratamatult tarvis, et olemasolev artikkel oleks leitav, teisel juhul ei ole.

::: Jah, ülesehitus ei puutu otseselt ei täpsustusmärkuse küsimusse ega eelmisse teemasse. Lihtsalt püüdsin sellega näitlikustada, kuidas Vikipeedia artiklid ei pea olema taotluslikult ja rõhutatult poolikud, jällegi mõne suurema viki praktikate eeskujul.

::: See käib nüüd rohkem eelmise teema kohta, aga ma ei tea, mis kriteeriumitest linkide asendatavuse juures lähtud. Kui kategoorias pole artiklit, mis seal peaks olema, siis lihtsalt tuleks artikkel sinna kategooriasse lisada. Milline link peab millise artikliga seotud olema? Võimalik ka, et kui link pole "Vaata ka" all otseselt tingimata vajalik, siis pole ta ka kategoorias (või selle ülem- ja alamkategooriates) kohane. Pikne 2. november 2014, kell 11:16 (EET)

:::: Ma saan sellest vahest aru küll, aga lugejale, kellel seda linki tarvis pole, jääb täpsustusmärkus samamoodi ette ka juhul, kui link on sinine. Seetõttu ei ole minu meelest lugeja segamisel siin erilist tähtsust.

:::: Poolikus ei ole ju taotluslik ja rõhutatud, see tekib iseenesest. Leian lihtssalt, et pole mõtet välja visata asju, mis niikuinii peaksid sees olema. Ja selle, et "vaata ka" asemel tuleks sisse kirjutama midagi ainult selle pärast, et link sisse panna, järelikult pole ka "vaata ka" linki tarvis, mõtlesid Sa ise välja. Mina ei leia, et peaks ainult lingi pärast midagi kirjutama või et peaks panema linke, mis on artikli teemast kauged ja kuhu mõttejärg ei lähe.

:::: Ma ei vaidle, et kategooriaid annab niimoodi seada, et vajalikud lingid leitaks, aga kategooriaid ei koostata niisuguse arvestusega, neid on hulga keerulisem sättida kui linki lisada ning kategooriate juhtimine on hajutatud ja pole mingit garantiid, et kategooriate ümberkorraldamisega link ära ei kao. Konkreetsed näited: vaata näiteks Arutelu:Tartu Ülikooli Viljandi Kultuurikolledž, rohkem ma ei mäleta, kas Sa ei pannud neid tähele? Pealegi ei saa minu meelest üldse eeldada, et inimene hakkab kategooriaid vaatama selleks, et samast teemast rohkem teada saada. Kategooriad on mõeldud mingite tunnuste järgi sarnaste artiklite leidmiseks. Andres (arutelu) 2. november 2014, kell 11:45 (EET)

::: Rõhutatud poolikuse all pean silmas, et mujalpool polda nii altid tegema näiteks ühe lausega alaosi või lõike, lähtudes sellest, milliseks artikkel võib-olla kunagi saada võib. Nii nagu ei lisata ka täpsustusmärkusi, mis võib-olla kunagi kasulikuks osutuvad.

::: Sa ju ütled, et kogud "Vaata ka" alla asju, mida artiklis peaks mainima. Kui tegu on asjaga, mida tingimata ei pea mainima, nagu see allee, siis tundub küll, et mainitaks vaid lingi pärast. Või ma ei saanud nüüd aru, mille ma välja mõtlesin.

::: See link kultuuriakadeemia artiklis tundub olevat üsna otseselt artikli teemaga seotud. Nojah, minu meelest ka kategooriast ei otsita sama teema kohta. Jutt oli sellistest kaudsetest linkidest "Vaata ka" all, mis hästi ei kvalifitseeru "samaks teemaks". Pikne 2. november 2014, kell 12:09 (EET)

:::: Ma mitte ainult ei kogu, vaid need lingid juba ka töötavad lugeja jaoks. Minu arust peaks see allee täpselt samuti olema mainitud ja on samateemaline.

:::: Mõtlesid välja selle, et ma täiendaksin artiklit ainult lingi pärast jne.

:::: Kui eri teemad pannakse ühte lõiku kokku, siis on info hulga raskemini leitav, sest siis ei tea ilmaski kindel olla, kas see pole mõne teise teemaga kokku pandud. Andres (arutelu) 2. november 2014, kell 22:24 (EET)

::: Olgu, võib-olla sa ei lisa linke "vaata ka" alla selleks, et neile lihtsalt kohta leida, aga mõnikord tundub nii. Iga tähelepanuväärse isendi mainimine on liigi või perekonna käsitluse suhtes ju väga spetsiifiline, kuigi mõnd valitud isendit võib olla põhjust mainida. Umbes sama hästi võiks artiklis "Inimene" mainida kõiki tähelepanuväärseid isendeid.

::: Minu meelest ei ole üht kindlalt teemade jaotust, mille puhul on kindel, millest räägitakse koos ja millest eraldi. Üks ühelauseline lõik võib olla osa laiema(te)st teema(de)st ja võib materjali lisandudes jaguneda veel mitmeks alamteemaks. Pikne 2. november 2014, kell 22:53 (EET)

:::: Mahukad teemad on mitme artikli vahel jaotatud, sellepärast ei pea kõik lingid olema nimiartiklis. Isendid võivad olla mainitud ka loendites, nagu on inimeste puhul Biograafiad, kus peaksid olema kõik tähelepanuväärsed isendid.
h::::: Teemade jaotus ei ole kindel jah, selle üle otsustab iga kirjutaja ise. Juhtudel, kui ma olen lõigud lahutanud, on mulle tundunud ilmne, et tegu on eri teemadega. Andres (arutelu) 4. november 2014, kell 01:51 (EET)

Palun anda kontole MamboBot boti õigused. Mul on kavatsus seda kasutada viidete linkide arhiveerimiseks, kuupäevade parandamiseks, mallide asendamiseks. Hiljem ehk ka muudeks ülesanneteks. Taavi (arutelu) 5. november 2014, kell 04:09 (EET)

Tehtud. Andres (arutelu) 5. november 2014, kell 09:53 (EET)

üle toodud artikli Tallinna Merekool arutelust:
Palun ärge kasutage sellist konstruktsiooni: "oli Tallinnas tegutsenud". Andres (arutelu) 5. november 2014, kell 00:06 (EET)

tundub nii keeleomane olevat. Kas see grammatiliselt on väär või ebasoovitatav?--Bioneer1 (arutelu) 6. november 2014, kell 21:11 (EET)

: See on ebaloogiline: see ju tähendab, oli kool, mis varem oli tegutsenud, tähendab, oli kool, mis enam ei tegutsenud. Pealegi on see kohmakas sõnastus. Andres (arutelu) 8. november 2014, kell 13:15 (EET)

::naljakas. Võrdle nt:
 Riigi Trükikoda oli trükikoda Tallinnas Kalamaja piirkonnas.
 Riigi Trükikoda oli Tallinnas Kalamaja piirkonnas tegutsenud trükikoda.

::Minu meelest põhisõna (trükikoda) kui info tuum peaks minema lõppu. Ehk info edastamise mõttes oleks teine lause parem. Eeldusel, et see "oli olnud" struktuur on keeleliselt õige--Bioneer1 (arutelu) 12. november 2014, kell 12:20 (EET)

::: Miks põhisõna peab lõppu minema? Pigem mitte. Me ütleme ju alati "on linn" jne.

::: Ei, see konstruktsioon ei ole õige, pigem siis juba "oli tegutsev", kuigi ma seda ka ei kasuta. Andres (arutelu) 12. november 2014, kell 12:53 (EE

::::Keeleloogiliselt ei oska ma vaielda, ent mulle siiski tundub, et see konstruktsioon on õige. Vt nt sõnakasutust EKSS otsingumärksõnana "oli teinud". Ka üks vikikasutus "Tallinna linnusekohus oli Tallinnas Rootsi ajal tegutsenud kohus". Minu meelest on see igati OK lause--Bioneer1 (arutelu) 20. november 2014, kell 14:10 (EET)

:::::"oli Tallinnas tegutsenud" on mõtlemise peale keeleliselt ebaloogiline küll, kuigi paljud nii räägivad. Mina eelistaks toodud lausetest esimest, sest minu meelest on meil pigem tava tuua põhisõna kohe alguses ära ja sõna "tegutsenud" ei ole defineerimiseks vajalik. Adeliine 20. november 2014, kell 16:06 (EET)
----
Pole ilmne, et tuleb rangelt eristada ja eraldi artiklid teha. Võiks vähemasti püüda arutada. Pikne 22. november 2014, kell 12:02 (EET)

Ma polnud seda arutelu näinud. Vastasin seal. Andres (arutelu) 22. november 2014, kell 12:17 (EET)

:: Palun abi. Ei saanid siiani aru, kuidas otsustada, kas -s lõpp muutub omastavas -se või -si vormiks. Mis on põhimõtte? Geonarva (arutelu) 22. november 2014, kell 12:29 (EET)

::: Kui rõhk on viimasel silbil, siis -si, muidu -se. Andres (arutelu) 22. november 2014, kell 12:30 (EET)

Tere Andres!
Vaatasin, et sa muutsid meie Wikipedia artikli pealkirja inglise keelseks.
Mulle tundub, et eestikeelne oleks siiski parem järgmistel põhjustel:
* inimesed, kes oskavad inglise keelt halvasti, leiavad artikli paremini üles
* eestikeelne pealkiri ühildub artikliga paremini, kuna artikkel tervikuna on eesti keeles
Kui soovid rõhutada originaalartikli pealkirja inglise keeles, võib selle lisada näiteks artikli määratlusse "Õnnetunde levik suures sotsiaalvõrgustikus (Dynamic spread of happinness in a large social network" on James H. Fowleri ja ... "

Kas nii tunduks sulle hea või kas sinu meelest on ingliskeelne pealkiri millegi poolest oluliselt parem?
Parimat,
Andres

Kui artiklit ei ole eesti keelde tõlgitud, siis on ju originaalpealkiri kõige parem ankur, mille järgi otsida. Pealkirja saab eesti keelde mitut moodi tõlkida, kust peaks siis lugeja teadma, millise pealkirja alt seda otsida. Ja muide, vana pealkirja alt on ümbersuunamine, nii et ta on ka selle järgi leitav.

Selleks et artikkel oleks esialgu kuidagigi leitav,  panin lingi artiklisse Suhtlusvõrgustik. (Lingi taha võib ju sulgudes panna ka pealkirja tõlke, aga see peaks olema võimalikult täpne.)  Lõppude lõpuks tuleb ikkagi kirjutada teemade ülevaateartiklid, kust saab soovi ja vajaduse korral loogilistest kohtadest edasi minna konkreetseid uurimusi käsitlevate artiklite juurde. Andres (arutelu) 28. november 2014, kell 10:52 (EET)

Samuti peaksid oluliste autorite kohta artiklid olema, ka nende järgi oleks hõlbus leida. Andres (arutelu) 28. november 2014, kell 10:55 (EET)

Õnnetunde levik suures sotsiaalvõrgustikus

Здравствуй Андрес, это Ваагн из Армении. Как ваши дела? Передайте привет Свен-Эрика, Раула, Еви и ее мужа.  Я хочу спросить кое что про Тартуский университет. Дорпатский и Тартуский это тот же университет, или они разные? На сколько я знаю это один и тот же университет. Если разние, то можете паказат статия про Дорпат в Эстонцком Википедии? (Извини за плохой русски.)--Gardmanahay (arutelu) 30. detsember 2014, kell 15:03 (EET)

Здравствуй, Ваагн! Дорпатский и Тартуский – это один и тот же университет. Andres (arutelu) 30. detsember 2014, kell 16:06 (EET)

:Спасибо :)--Gardmanahay (arutelu) 30. detsember 2014, kell 17:25 (EET)

::Minu teada Dorpat transkribeeriti vene keelde alati kui Derpt, nii et peaks olema Derptskii universitet.

::: Derpt oli Tartu venekeelne nimi, aga ju siis "Dorpat" mõnes tekstis esineb, kui juba niimoodi küsiti. Andres (arutelu) 30. detsember 2014, kell 19:01 (EET)

::::Aitäh. :)--Gardmanahay (arutelu) 31. detsember 2014, kell 09:57 (EET)

Дорпатский  университет

Happy new year (С новым годом)
		С новым годом мистр Андрес.--Gardmanahay (arutelu) 31. detsember 2014, kell 21:51 (EET)

Ma ei tõstaks pilte galeriist välja. Leian, et tekst ja pildid peaksid lõppema samal maal ehk kui teksti on vähe, siis oleks kujunduslikust küljest parem hoida pilte galeriis.
Kui pildid tunduvad sulle galeriis liiga väikesed, siis tegelikult peakski neid suurelt vaatama. Selle hõlbustamiseks on sisse toodud ka too Media Viewer. Korralik kvaliteetpilt on märgatavalt suurem, kui keskmine ekraan ja selle pisipildina vaatamine ei saa olla piisav hoolimata sellest kas pisipilt on küljepikkusega 150 või 300 px. Seega võivad pidid rahumeeli galeriis olla: kui keegi neid lähemalt vaadata tahab, siis ta ei piirdu nende pisipiltide jõllitamisega. Ivo (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 16:44 (EET)

Mina näen teksti äärel olevaid pilte üldjuhul piisavalt suurtena, nii et kvaliteetpilt midagi olulist juurde ei anna. Aga galeriis olevad pildid on vaatamiseks liiga kribud.  Ekraanist suuremat pilti ei saa ju normaalselt vaadata, see on liiga suur. Pealegi tähendaks  see tüütut klõpsimist. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 17:00 (EET)

Kujundus oleneb seadetest, minu meelest ei olnud kujundusel viga midagi, kui ka natuke üle ääre läks. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 17:01 (EET)

:Valdav osa lugejaid näeb vaikekujundust (+ vaevalt, et ka paljud vikipedistiti on enda jaoks kujundust eriti muutnud). Sinul on minu mäletamist mööda pisipiltide suurust aga oluliselt tõstetud. Väikekujunduses pole neil kaugeltki nii suurt erinevust galeriis olevatest piltidest ning seega ma ei ütleks, et üks on teisest kvalitatiivselt parem.

:Mida pidasin silmas pildikvaliteeti puudutavana, siis Commonsisse korjame täisresolutsioonis fotosid. Piltide puhul on kvaliteet sama oluline kui artikliteksti puhul. Väikese resolutsiooniga ja tehniliste puudujääkidega foto on kehv ning seda võib vabalt võrrelda lühikese ja vigase artikliga. Iseasi, kas igaüks oskab seda kvaliteedierinevust märgata (ega igaüks oska ju ka artikliteksti kvaliteeti objektiivselt hinnata). Küll on aga korraliku foto puhul pisipildiga piirdumine sama, mis pika ja kvaliteetse artikli puhul ainult esimese lõigu lugemine – eks tihti piisab ka sellest, aga see pole päris SEE (teemast saab ju aimu, aga midagi sisulist suurt ei taba).

:P.S: Kas võiks äkki sinu arutelulehekülge vähe arhiveerida? Ivo (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 17:24 (EET)

:: Kui ma mingi pildi vastu erilist huvi tunnen, eks ma siis vaata suurt pilti, aga nagu ma ütlesin, suured pildid, mis ekraanile ära ei mahu, ei täida esmast ülesannet, nimelt ei saa nendelt tervikust ülevaadet. Pealegi võtab nende laadimine tükk aega.

:: No, ma ei tea, see, et pildid ulatuvad tekstist pisut allapoole, on tühiasi, võrreldes sellega, et pilte ei saa vaadata (ja galerii pildid on kas liiga kribud või liiga suured). Muidugi mingi üldine mulje jääb, kui palju detaile pole. Galerii on ju niikuinii ajutine: kui teksti tuleb juurde, siis  saab need galeriist ära võtta.

:: Kui tahad, siis arhiveeri. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 17:40 (EET)

:::Arhiveerisin. Arutelulehekülgi ei tohiks lasta nii pikaks minna. Ivo (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 18:02 (EET)

::::Iga veebilehitseja võimaldab nii piltide täpset ekraanile ära mahutamist kui ka piltide suurendamist. Jutt ekraanile mitte ära mahtumisest ei päde. Samahästi võiks rääkida, et ükski artikkel ei tohi olla nii pikk, et täies ulatuses ekraanipinnast üle ei läheks.

::::Laadimine võtab aega ainult aeglase internetiühenduse puhul (või kui arvuti on väga vähese jõudlusega). Ärme nüüd selle taha poe.

::::Ma ei ole nõus, et galerii on ajutine. Teatud kohtades on piltide esitamine galeriina kõige mõttekam lahendus, kuna võimaldab edukalt samasisulisi pilte kokku grupeerida.

::::Pildi suuruse hindamine kribuks või mittekribuks on suhteline. Nagu juba eelnevalt välja tõin, siis sinu seaded olevat üldse hoopis erinevad sellest, mida tavakasutaja näeb. Eelkõige peaks olema huvi just tavakasutajatele mugava lahenduse pakkumise järele.

::::Ivo (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 18:13 (EET)

::::: Noh, ma tahtsin pilte normaalselt näha, siis mulle tehti selgeks, et võin vastava seade panna. Me võiks ju siis rohkem tutvustada seda võimalust, et pilte saab vaadata ka nii nagu raamatus. Raamatus me ju ei nõua, et inimesed pilte luubiga vaataksid. Illustratsioonid peaksid ikka olema vaadatavad ka ilma abivahenditeta. See puudutab minu meelest kõiki kasutajaid. Praegu on vastu tuldud nendele, kes ei tahaks üldse pilte näha, sellepärast on need  tehtud nii pisikeseks, et nad võimalikult vähe häiriks (aga saab vist veel pisemaks sättida). Need arutelud peaksid kuskil alles olema.

::::: Sa ju ise ütlesid, et küll on nüüd hea pilte vaadata, need on isegi suuremad kui keskmine ekraanisuurus. Ja ükskõik kui suured või väiksed need ka poleks, viib nende vaatamine artiklist välja, on tülikas ja katkestab lugemisprotsessi.  No ma ei tea, ma ei usu, et enamikul inimestel on kiirem arvuti ja ühendus kui minul.

::::: Mõnes kohas võib ju galerii olla mõttekas, aga Sa ju ise räägid, et galeriid kasutatakse sellepärast, et muidu ulatuvad pildid üle ääre. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 18:36 (EET)

::Selleks ongi nüüd vikis selline lahendus nagu Media Viewer, mis lahendab selle igivana probleemi, et pilte ei saa korralikult vaadata ilma artiklist välja minemata. Ma ei tea, miks sa selle endal ära oled keelanud.

::Ivo (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 18:41 (EET)

::: Media Vieweriga oli niisugune asi, et sellega oli tülikas või keeruline vaadata pildi andmeid. Pilti ennast vaadata pole mul peaaegu kunagi tarvis. Võib-olla olen ära keelanud, ma ei mäleta. Ma ei tea igatahes, kuidas sellele lähedale pääseda.  Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 18:50 (EET)

::::Kui tahad tingimata näha täiendavaid andmeid, siis vajuta Ctrl enne alla ja klikka siis pildile. Nii jääb artikkel ette alles ning pildi saab eraldi tab-ina lahti. Selle pärast ei pea Media Viewerit ära keelama. Ja täiendvate andmete jaoks oleks niikuinii vaja pildilehekülg avada. Ivo (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 19:00 (EET)

:::::: Mul pole aimugi, kuidas seda Media Viewerit nüüd käima panna. Ja kust ma pidin teadma, et Ctrl-nupule pidi vajutama?

:::::: Praegune süsteem on mul niisugune, et ma näen andmeid kohe, kui pildi lahti teen. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 19:37 (EET)

: No tegelikult näeb tavalugeja ka pildileheküljel pilti enamvähem parasjagu nii suurena, et see aknasse korraga ära mahuks (kui pole mingeid erisätteid ega brauseri suurendusi peale keeratud).

: Mis puutub võrdlusese raamatutega, siis ka seal kasutatakse väikseid pilte, mis on võrreldavad galeriipiltidega. Sellised pildid, kust detailid välja ei pruugi paista, ongi siis ju lihtsalt asjast üldise ettekujutuse loomiseks. Vikipeedias saab siiski soovi korral eraldi ka detaile uurida. 88.196.241.249 6. jaanuar 2015, kell 19:17 (EET)

:: Brauseri suurendus on mul küll (et kirja lugemine silmi ei pingutaks), erisätteid ei tohiks olla. See, kui suurena pilt paistab, oleneb ikka sellest ka, mitu pikslit seal on, või midagi sellist. Ja laadimise kiirus oleneb ka sellest.

:: Raamatus ju eeldatakse, et pilte ei pea luubiga vaatama. Mulle piisab raamatukvaliteedist küll, ütlen lihtsalt, et galerii pildid ei taga seda kvaliteeti. Aga raamatus on kõik pildid raamatukvaliteedis. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 19:35 (EET)

:::Kui galerii pildid tunduvad liiga väiksed, siis tuleb siin vikis galerii vaikeseadeid timmida. Piltide galeriist eemaldamine, kuna sulle ei tundu need muidu piisavalt suured, ei ole minu arvates aktsepteeritav. Ivo (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 20:02 (EET)

::::: Ma ei puutu siis neid enam. Ma lihtsalt vaatasin, et mõne pildi saaks lehekülje äärele üle viia. Timmi siis neid vaikeseadeid. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 20:05 (EET)

::: Kirjelduslehel on pildi suurus vaikimisi 800×600 px. (Kui pilt on originaalis sellest väiksem, siis küll jah pilti originaalist suuremaks ei venitata.) See peaks kuvari tavalisemate eralduste juures korraga aknasse mahtuma. Võib-olla oled seda sätet endal muutnud. Lisaks võib mõni tekstisuurendus ka pilte suurendada.

::: Ma ei tea, mulle tundub, et n-ö raamatukvaliteet on galeriides üldjuhul olemas ja galeriipiltide vaikesuurust muutma ei peaks. Vahel võib-olla pole ka, kuna erinevalt raamatust pole siin pilte artiklitesse valitud suuruse järgi ja pilte pole otstarbekas teatud pisipildi suuruse järgi kärpima hakata (s.t mittehuvipakkuvaid servi maha lõikama), kuna need suurused pole siin niikuinii fikseeritud. 88.196.241.249 6. jaanuar 2015, kell 20:09 (EET)

::::: Jah, mul oli suurem, panin selliseks, nagu Sa ütlesid. Nüüd on pildid sellised, et on umbes ekraani suurused, natuke suuremad.

::::: Galerii piltidelt saab umbes aru, mis on kujutatud, kui just pildil palju detaile pole. Aga vaatamiseks on need pildid liiga suured. Teised pildid on mul seatud 300 piksli peale ja need tunduvad mulle parajad. Mõned üksikud pildid on sellised, mis vajavad suuremat suurendust. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 20:22 (EET)

::::::Mida arvad nt sellisest galeriist? Ivo (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 20:40 (EET)

::::::: See on palju parem, suurus peaaegu juba nagu minu normaalsel pildil. Kusjuures nii head pildi kvaliteeti ma pole enne näinud. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 20:48 (EET)

:::::Eeldan, et mitte minu fotod pole kahtlaselt hea kvaliteediga, vaid oled lihtsalt oma pidiseaded nii paigast ära kruttinud, et sul ei näita teisi pilte norm kvaliteediga.

:::::Arhiveerisin veel natuke vanemat arutelu. Kes teab, mil keegi viimaks jälle seda arhiveerima juhtub. Ivo (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 20:52 (EET)

:::: See Taheva näide tundub häirivalt pealetükkiv. Sedasi võiks ehk 2–3 pilti kõrvuti panna. 88.196.241.249 6. jaanuar 2015, kell 21:43 (EET)

::::: Nojah, muidugi oleks ilusam, kui piltide vahel oleks rohkem õhku. Ja pildiallkirjade jaoks peaks ka ruumi jääma. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 22:37 (EET)

:::::: Ma pean silmas peamiselt seda, et pildid on suured ja neid on palju. 88.196.241.249 7. jaanuar 2015, kell 15:35 (EET)

:::Andresele: kui tavaline kasutaja pildile klikkab, siis peaks ta seda nägema (liigu edasi parema nooleklahviga). Ivo (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 21:55 (EET)

:::: See on OK. Aga artiklist ju sisuliselt ikka liigub välja, nii et ma ei saa aru, mille poolest see parem on. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 22:37 (EET)

:::::Tehniliselt võttes ei liigu artiklist välja, aga see selleks. Enam ei pea piltide vaatamiseks edasi-tagasi klõpsima nagu varem. Ivo (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 23:23 (EET)

Tahtsin küsida, mis reeglid käivad artiklite kohta, kus kirjutatakse kindlast isikust? Ala kas ma võin mõnest oma sõbrast artikli teha, kui ta nt. mängib heas jalgpalli tiimis ning on võitnud mõningaid mänge/turniire jne?--Aksu851 (arutelu) 8. juuli 2014, kell 15:08 (EEST)

Peab olema märkimisväärne isik. Jalgpallihuvilised teavad paremini. Vist on nii, et kui on Meistriliigas, siis võib teha. Andres (arutelu) 8. juuli 2014, kell 16:57 (EEST)
----
Kuidas on lood teadlaste biograafilise leksikoniga, kas on mingeid reegleid trükitud köidete artiklite Vikipeedias kasutamise kohta? Praegu on niisugune huvitav diskrimineerimine, et need, kelle nime algustäht on tähestikus nii kaugel, et paberköiteisse ei jõudnud, on kenasti Vikis, aga tähestikus eespool olijate Vikisse jõudmine sõltub muudest kriteeriumitest/asjaoludest kui ETBL-i sattumine. Kas võib Vikis puuduvate teadlaste kohta ETBL-i paberköiteist artikleid Vikisse toksida? Või on neist ehk elektroonne versioon ja saab kõik siia tõsta niisamuti kui 3. köite artiklid? 193.40.5.245 6. jaanuar 2015, kell 17:26 (EET)

Kindlasti võib kasutada sealseid fakte. Tõstatan selle küsimuse üldises arutelus. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 20:57 (EET)
-----
Palun mitte linkide välislinkide alt mittevabade piltide juurde kui Commonsis on külluses vabalt kasutatavaid fotosid. See on täiesti ebavajalik infomüra. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 21:48 (EET)

Ei ole nõus. Parimad pildid ei ole vabad, ja Commonsis olevad ei saa neid asendada. Need pildid on olulised, eriti modelli puhul.

Ja siis, kui need lingid pandi, polnud Commonsis midagi. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 21:51 (EET)

:Nüüd on olemas ja tuleb järjest kiirenevas tempos juurde. Ma ei ole jällegi nõus parimate piltide väitega.

:Mingi hädine pisike pilt kuskil reklaame täis saidil ei ole asi kuhu peaks kasutajaid suunama. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 22:43 (EET)

:: Piltide kvaliteedi ja konteksti uurimine on omaette töö. Kui Sa pead silmas Diane Krugeri artiklit, siis ma panin ainult ühe pildi tagasi. Võib-olla tõesti oli see vilets pilt, aga Sa ju ei öelnud ka, miks Sa selle välja võtsid.

::: No vaata, enne filminäitlejaks saamist oli Diane Kruger fotomodell. Commonsisse ei panda üles pilte, kus ta on modelliks, ega pilte, kus ta näitleb. Ah jaa, info mõttes ei ole oluline mitte piltide tehniline kvaliteet, vaid see, mis seal on kujutatud. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 23:18 (EET)

::::Piltide puhul on kvaliteet vähemalt sama oluline kui artiklite puhul.

::::Mõne suvalise pildi lisamine välislinkide alla ei täida seda informatiivset ülesannet.

::::Sellist piltide lisamist on harrastatud ka mujal. Praeguseks paljud neist linkidest enam ka ei tööta. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 23:44 (EET)

::::: Mille järgi otsustada, milline pilt on suvaline? Minu meelest on eelkõige just Commonsi pildid suvalised.

::::: Minu meelest ei saa piltide ja teksti kvaliteeti võrrelda. Välislinkide all on professionaalsete fotograafide tehtud pildid. Võib-olla on mõni neist väikese lahutusega, aga see ei saa olla ainus valikukriteerium.

::::: See, et link ei tööta, on ju üldine probleem. Siin ei loe, kas tegu on pildi või tekstiga. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 00:02 (EET)

::::::Pildikvaliteet kätkeb endas hulka kriteeriume, kuid seda kõike on võimalik hinnata lihtsalt kiire visuaalse vaatlusega. Teksti kvaliteedi hindamine võtab oluliselt rohkem aega. Kriteeriumid on ka natuke teistsugused, aga mitte niiväga. Leian, et tekst sobib siinkohal heaks võrdlusaluseks.

::::::Kui lingi nimi on "pilt" või "pildid", siis see on ikka pehmelt öeldes väga sobimatu nimetus, kuna ei anna edasi mingit olulist infot selle kohta, mis seal lingi taga tegelikult on. Samuti toidab see hästi seda suvalisuse tunnet: kas lingi lisaja ise ka teadis, miks just see pilt peaks oluline olema või mis seal kujutatud on.

::::::Commonsi piltide seas on ka rämpsu, aga neid ei pea seepärast veel artiklitesse liitma. Nagu ma olen juba varemalt maininud: justnagu me siin töötame teksti kvaliteedi parandamise kallal, siis samal ajal käib töö ka selle nimel, et teksti kõrvale oleks võimalik võtta korraliku kvaliteediga meediamaterjali. See töö edeneb muide päris hästi. Ivo (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 01:23 (EET)

::::::: Loomulikult võib välislingi juurde panna rohkem infot, kui see, et tegu on pildiga. Aga pildi või pildigalerii valikut sellega ei põhjenda. Kahtlusest selles, mis pildil kujutatud on, ei saa aru.

::::::: Kordan, et kõige olulisemaid pilte lihtsalt pole võimalik Commonsisse panna, mitte enne kui saja aasta pärast. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 02:31 (EET)

Tere!
Ei, ma ei oota "juhtkirja", aga, Sinu kui bürokraadi, ja Eesti Vabariigi kodaniku poolt, oleks hea oodata arvamust, nt mix ISISe võitlejad ja VF föd kontrollitavate terr-de võitlejad kannavad sama "Voentorgi" hilpe; vana võlg politoloog nagu neid on treitud, on u samas korrelatsioonis kui arstiteadlane ja... Pietadè (arutelu) 17. jaanuar 2015, kell 00:14 (EET)

Ma ei pea ennast selles asjas pädevaks. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2015, kell 08:59 (EET)

Mind huvitab, millised on Eesti Vikipeedia ~sammud käimasoleva sõja tingimustesMaailma omadesT tean, aga siin? —Pietadè (arutelu) 17. jaanuar 2015, kell 00:27 (EET)

Vikipeedia ülesanne ei ole sõjas osalemine, vaid faktide objektiivne kajastamine. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2015, kell 09:00 (EET)

On valgevenemaal selline küla, endine alev, asub Homieli oblastis. Väidetavalt olevat Vladimir Lenin ehk reaalselt Vladimir Uljanov (kelleni viib ka link Lenini juurest) just selle alevi järgi omale kasutajanime (pseudonüümi) võtnud. Minu meelest artiklit vääriv koht, kuigi lähemail päevil selle tegemiseni ei jõua. Nõuanded? Artikkel Lenin teha asulast, lingid Leninile ümber teha? Teha artikkel Lenin (Homieli oblast)? - Melilac (arutelu) 17. jaanuar 2015, kell 09:34 (EET)

Tavalise versiooni järgi on pseudonüüm võetud Lena jõe järgi.

Meil on nii tehtud küll, et paljas perekonnanimi on linna kohta, aga ma pakuks praegu siisk artiklipealkirjaks Lenin (Valgevene). Andres (arutelu) 17. jaanuar 2015, kell 10:03 (EET)
Kirjutasid artikli Tryškiai arutelus koplytstulpise kohta:"Pühamu" jääb arusaamatuks, sest see tundub kirikuna, aga ma ei tea, kuidas seda tõlkida. Inglise keeles on nähtus wayward shrine ehk teeäärne pühamu, mitmes teises keeles on kabeli eri liik. Eestimaal nähtust ei esine, seega puudub ka otsene tõlkevaste (kuigi budistlike sarnaste objektide kohta, kus palveveskid ja palvelipud üles seatakse, on pühamut kasutatud ja seega kasutasin ka ise). Samas on sul õigus - pühamu seostub eestlase jaoks hoonega, kuhu saab siseneda. Ehk sobiks pühapaik? Sellel taolist varjundit ei ole, pühapaik on kasutusel ka hiite puhul? - Melilac (arutelu) 27. märts 2016, kell 19:07 (EEST)

Las ta olla "teeäärne pühamu",
paremat nimetust meil praegu ei ole. Andres (arutelu) 27. märts 2016, kell 20:20 (EEST)

:Rocca al Mare vabaõhumuuseumis on üks selline, seal kannab too nime teeäärne tsässon. Paraku on tsässon väga setuspetsiifiline ja üldterminina sellist varianti kasutada poleks vist hea mõte. - Melilac (arutelu) 29. august 2017, kell 18:12 (EEST)

::Õige vaste on tulpkabel. - Melilac (arutelu) 30. september 2017, kell 16:46 (EEST)

Please don't block stewards on the wiki. If you have a concern, then please discuss it with the steward in question. Thanks. Billinghurst (arutelu) 24. jaanuar 2015, kell 14:05 (EET)

Tere
Täiendasin paguluse artiklit, kuid ei oska artikeleid pagulus ja pagulane üheks kokku panna. Soovin artikli pagulane liita pagulusega.

Mina paneksin jälle kokku artiklisse Pagulane. Aga see pole nii tähtis. Kõigepealt tuleb teisest artiklist sisu üle kanda ja integreerida (kui Sa ei oska seda sisuliselt teha, küll siis keegi teine teeb), seejärel asendada teise artikli tekst kirjaga #suunaPagulus . Andres (arutelu) 28. jaanuar 2015, kell 17:33 (EET)

Tere!
8. juunil lisasite Gustav Mahleri artiklisse hulganisti uusi fakte, millest nii mõnegi puhul olete ka ise kirjutanud juurde märkuse "lisa viide". Nüüd, kui see on Hea artikli kandidaat, tekitasid need faktid Kasutaja:Kruusamägis (ja ka minus) küsimusi: kust need pärinevad ja miks neil viidet ei ole? Pärtel Toompere (arutelu) 4. märts 2015, kell 00:30 (EET)

Need asjad, mis on ilma viiteta, on nähtavasti võetud mõnest teisest vikist, kus viidet polnud. Kui nendele viidet ei leia, võib need ära jätta. Üldiselt tahaks, et detaile oleks rohkem. Lapsepõlvest räägivad teised vikid vastuolulist. Ma lugesin kuskilt, et ta hakkas 6-aastaselt klaveritunde võtma, see õpetamise jutt ei pruugi tõsi olla.

Vaatasin nüüd Fischeri raamatut, see on väga põhjalik. Seal on see ka sees, et umbes kolmeselt ta õppis akordioni mängima, ja natuke vanemalt kui kuueaastaselt hakkas klaverit õpetama. Küllap sealt saab teisi asju ka kontrollida.    Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 01:26 (EET)

Kui ma aega saan, siis täiendan ja viitan Fischeri järgi. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 01:27 (EET)

Kui kustutad ilmset vandalismi, siis palun tühjenda resümee kast. Roppused jms ei pea näha jääma. Ivo (arutelu) 9. märts 2015, kell 13:21 (EET)
Andres, kui sa küsid, miks ma sinu muudatuse ka tühistan, siis põhjus on see, et Iraan on Lõuna-Aasia riik. Afganistaniga on küll aga hoopis see asi, et selle maa majandust ei loeta Lõuna-Aasiasse. Tundub, et selle IP poolt massiliselt tehtud kaardivahetus erinevates vikides on igal pool tagasi pööratud, ega ma küll ei hakka uurima, kas äkki põhjuseks see, et kaarte jpeg-failidena vikides reeglina enam ei kasutata. Aga tõenäolisem põhjus on tema poolt peetav redigeerimissõda.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. märts 2015, kell 12:33 (EET)

Ma olen selle kasutajaga korduvalt tegemist teinud.

Traditsiooniliselt ei ole ei Afganistan ega Iraan Lõuna-Aasia riik, kuigi muidugi võimalikke käsitusi on mitmesuguseid, nagu artiklis öeldaksegi. Andres (arutelu) 12. märts 2015, kell 14:34 (EET)
Artikli "Astroloogia" juurest võiks maha võtta vähemalt sildi: sisaldab õigekeele- või stiilivigu. Mina neid seal ei näe. Täiendasin artiklit ka kõvasti, minu meelest on see ka neutraalne küll.--Astromaailm (arutelu) 15. aprill 2015, kell 16:15 (EEST)

Ehk ütled, kas "Rünnak Bardo rahvusmuuseumi vastu" oleks kontekstuaalselt "haakuv" päälkiri? –Pietadè (arutelu) 19. märts 2015, kell 22:51 (EET)
Samas ei ole see "kunstivastane" rünnak, esialgu vist oli parlament sihikul, päälkiri pääx olema teises sõnastuses. —Pietadè (arutelu) 19. märts 2015, kell 23:14 (EET)

Jah, praegune pealkiri on tabavam. Andres (arutelu) 20. märts 2015, kell 00:11 (EET)

: ;-) Praegu tuli kõrva väide, et paavsti sõnul ei pea katoliiklased "paljunema nagu küülikud", Filipiini preester räägib, ja naerab... (BBC Hard Talk)samas, siin olles, kas oleksid ehk nii hea inimene ja kusutaksid ümbersuunamislehekülje Gorgonzola, et sinna asemele teisaldada "valla" lehe, mu mäletamist mööda on kõik ametlikult linnaks deklareeritud "linn-asutused" primaarselt ilma vald lisandita, pealegi ei käi sääl esilause ja plk kokku... aitähh! —Pietadè (arutelu) 20. märts 2015, kell 01:00 (EET)

: Ma jätaks pealkirja Gorgonzola keskasulale, või kui soovid, kesksele "fraktsioonile". Geonamesis on selle piirid selgelt välja joonistatud. Pealkiri võib ju olla ka Gorgonzola linn.

:: Praegu on ju nii, et lõid lk "Gorgonzola" ja mina ei saa ju seda alt ära kustutada, et "vallaks" tituleeritud artiklit asemele panna. On sul mõni konstruktiivne mõte, kuis seda "tsentraalasulat" sealt välja võtta, + praegu on kõik haldusandmed comune kohta, seega näib mulle korrektsem nimetada artikkel lihtsalt "Gorgonzola"-ks ja sealt edasi minna;kõrvalt: kuidagi ei leia nime üles: 19. III suri 80+ vanuses Kanada peaminister, kes väärib ilmselt artiklit. —Pietadè (arutelu) 20. märts 2015, kell 01:48 (EET)

::: Kustutasin, aga ma leian eniselt, et pealkiri peaks olema Gorgonzola vald või siis Gorgonzola linn. Andres (arutelu) 20. märts 2015, kell 02:03 (EET)

:::: Ei leia sellist. Võib-olla mõtled Austraalia peaministrit Malcolm Fraserit, kes suri 20. märtsil 84-aastaselt? Andres (arutelu) 20. märts 2015, kell 02:11 (EET)

::::: Tema jah, noor-tädi toanurga kastis pesastunud BBC-st ütles, mõnikümmend min tagasi, et ametlik surmakuupäev on 19. III (enwiki ütleb 20. III), see aga GMT, seega ripub ära kellaajast. —Pietadè (arutelu) 20. märts 2015, kell 02:23 (EET)

::: Jälle, red konf-s, seega kopeerin samaaegselt kirjutatu:Otse ja ausalt tundub mulle see mu tehtud ümbernimetmine totrana, ehk siis peaks nt olema ka artiklid à la Purtapurtu, Purtapurtu vald ja Purtapurtu linn; Itaalia ca 8000 yhiku puhul teex see kokku ca 25 000 artiklit, kuidas see kasutajat aitama peaks?Ja vastuseks: kui meil on "põhi-baas"-ühik G, siis sealt saab alati edasi (kuigi allapoole) minna; ei väsi unustamast, kuidas meie tänased "klahviharjutused" nt sajandi pärast välja näevad –Pietadè (arutelu) 20. märts 2015, kell 02:08 (EET)

:::: Enamik valdu ei kanna linna nime, ja Gorgonzola linn on sama mis Gorgonzola vald, nii et kahte artiklit pole siin tarvis. Aga Gorgonzola valla osa on Gorgonzola kitsamas mõttes. Artiklile valla osa kohta võib muidugi ka teistsuguse pealkirja panna. Andres (arutelu) 20. märts 2015, kell 02:15 (EET)
----
Ḩusnī Mubāraki "surma" edastas eile pealelõunal üks UKR väljaanne ja ka enwikis oli ta eile mingi aja surnuna kirjas. —Pietadè (arutelu) 16. aprill 2015, kell 07:41 (EEST)

Jah, ma nägin, et seda teadet levitati. Andres (arutelu) 16. aprill 2015, kell 08:00 (EEST)
---- Mis arvad artikli Bütsants hetkeseisust? -Melilac (arutelu) 1. mai 2016, kell 10:38 (EEST)

Ma tegin hulga märkusi, ja osa neist on ikka veel aktuaalsed.  Andres (arutelu) 1. mai 2016, kell 10:46 (EEST)
Aga artikkel Minose kultuur? Oleks teretulnud ka märkused/kommentaarid selle artikli kohta. - Melilac (arutelu) 1. mai 2016, kell 11:16 (EEST)

Võtan selle kuu aja jooksul ette. Andres (arutelu) 1. mai 2016, kell 12:49 (EEST)

On tarvis läbi toimetada, siis võib asja saada. Hea oleks materjali ka mujalt juurde võtta. Andres (arutelu) 6. juuni 2016, kell 14:44 (EEST)

Tere,
Palun avalda oma arvamust uue esilehe kasutuselevõtu kohta siin. Postituvi (arutelu) 18. aprill 2015, kell 17:44 (EEST)

Tere,
Kuidas saaksin lisada lehele Finncomm Airlines ingliskeelsest Vikipeediast logo? Postituvi (arutelu) 22. aprill 2015, kell 21:48 (EEST)

Logo ei ole vabalt kasutatav. Siia saab panna ainult lingi. Andres (arutelu) 22. aprill 2015, kell 22:47 (EEST)

Mul on nüüd aeg oma desorienteerivaks muutunud kasutajanimi "Bioneer1" muuta nimeks "Estopedist" (kui see nimi on kasutusel, siis Estopedist1). Vaevalt, et enam bioloogia/ökoloogia teemasse süüvin. Kui on kaalukaid vastuargumente, siis teada anda--Bioneer1 (arutelu) 29. aprill 2015, kell 13:18 (EEST)

Muutmine ei käi enam minu kaudu, vaata Vikipeedia:Kasutajanimi. Andres (arutelu) 29. aprill 2015, kell 13:47 (EEST)

:sul vist õnnestus siiski see kasutajanimi (Estopedist) lukku panna. Kontrolli . Selle kasutajanime kinnipanek on ilmselt liigselt bürokraatlik ja ei tasu vaeva ära--Bioneer1 (arutelu) 29. aprill 2015, kell 22:10 (EEST)

:: Ma ei saa aru, millest Sa räägid. Mis mõttes mina selle lukku panin? Andres (arutelu) 29. aprill 2015, kell 22:13 (EEST)

:::Naljakas, selsamal päeval (29. aprill) lõi keegi konto kasutajanimega "Estopedist" (). Ilmselt keegi luges seda arutelu ja arvas, et tuleks kasutajanimi endale reserveerida. Sellega on nüüd klaar--Bioneer1 (arutelu) 30. aprill 2015, kell 12:59 (EEST)

:::: Kas enam numbriga nimi ei kõlba? - Melilac (arutelu) 30. aprill 2015, kell 13:05 (EEST)

Hi Andres, sorry for the inconvenience, the problem was reported here. --Euphydryas (arutelu) 30. aprill 2015, kell 20:25 (EEST)

Kui Sa lingid tagasi ime+ulme lingiks, ehk siis selgitaksid lähemalt, minule näis/kuuldus teistkordsel vaatlusel topeltjaatusena, à la ime-kommunism vms, 2h faasanijaht jne... —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 19:58 (EEST)

Meil on olemas artikkel Imeulme, pole minu välja mõeldud sõna. Kui link ära võtta, siis ei muuda see sisuliselt asja, aga teeb halvemaks, sest kaob võimalus ühe liigutusega artikli juurde jõuda. Andres (arutelu) 6. juuni 2015, kell 21:07 (EEST)

: Nu jah, ma ep täädnud art. (ime+ulme) olemasolust, ja, esmapilgul, suga nõus; kuigi, oskad sa siis näiteks tuua "eksemplare" mitte-ime-ulmeliste juhtumuste kohta (mina mõnda oskaksin, aga, need ei käix kudagi siia...)... ootan "pinguldatud-huvil" vastust, mis see #vastaspoolus" siis voix olla. —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 21:33 (EEST)

:: Vaata artiklit Ulme. On veel teadusulme ja õudusulme. Andres (arutelu) 6. juuni 2015, kell 21:39 (EEST)

::: Tähh ütlemast, ehk homme jõuan; praegu olen lõpetamas RV kohtu tabelit (oleksin tänulik ylevaatamise eest), ja siis on tänanae p otsas —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 22:40 (EEST)

::: Selle RV art kohta - see jääb ilmselt homsesse (seal on omajagu ekvilibristikat, tabelis). —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 23:16 (EEST)

Hello, what language do you prefer English or Russian. If you prefer Russian I could translate my message. I have a question about Toomas Hellat. As I understand he is son of Aleksander Karl Hellat , / and his father Aleksander Hellat  was former Minister of Foreign Affairs of Estonia. Is it correct? If it's so, as I understand, Aleksander did not escape to Finland, he died in concentration camp in Kemerovo. With best regards, Hunu (arutelu) 17. juuni 2015, kell 22:01 (EEST) P.S. Sorry that I'm not able to speak Estonian Hunu (arutelu) 17. juuni 2015, kell 22:02 (EEST)

Yes, Toomas was Aleksander's son. Yes, Aleksander died in Kemerovo Region. Andres (arutelu) 18. juuni 2015, kell 02:47 (EEST)

Hello Andres :))) Gardmanahay (arutelu) 27. juuli 2015, kell 21:39 (EEST)

Greetings.
Could you create a long and detailed article about the Azerbaijani cuisine in Estonian?
Thank you.

Sorry, I won't. Andres (arutelu) 28. juuli 2015, kell 22:51 (EEST)

:«Azerbaijani cuisine» consist of from Armenian, Georgian, Iranian, Lezgi dishes. Our azerbajanian friend says that dolma is azerbajanian dish, but it isn't truth. I belive that Estonian Wikipedia won't spread misinformation. --Gardmanahay (arutelu) 31. juuli 2015, kell 20:42 (EEST)

Hello my friend, I want to give you an Armenian old carpet as a gift.
<noinclude>
_______________
See et sa oled siin miskit asjapulk, ei anna sulle õigust rikkuda Vikipeedia reegleid, vastupidi, kohustab hoopis rohkem iseenda tegevust analüüsima. Lõpeta palun vandaalitsemine ja lampi ümber pööramine. Kui sulle ei meeldi minu tekst, siis on sul vaba voli  se teksti muuta ja oma tegevust põhjendada, nagu reeglid ette näevad. Kui ma võtan välja MÕTTEKORDUSED (ja neid oli palju), ja seda põhjendan, olen ausam mees kui sina, kes lampi tagasi muudab. Kui ma võtan välja viitevaled, siis olen ausam mees kui sina, kes lampi tagasi muutis. Kui ma võtan välja ilmselge katse hämada (Meinhardi lugu) ning seda põhjendan ja sina lampi tagasi pöörad selgitamata, sii soled sa vandaal ning viki reeglite rikkuja. Kui sa seda veel teed et lampi kustutad kuigi on argumendid muutmiseks,  esitan kaebuse rahvusvahelisele vikile ja saadan ka Oopile kaebuse.  --Hallsilm (arutelu) 14. august 2015, kell 10:28 (EEST)

Aitäh, et sa Heine artikliga tegeled! Mul ei ole hetkel võimalust ega häid materjale, aga tulen ka ühel hetkel kindlasti tagasi selle juurde.--Morel (arutelu) 16. august 2015, kell 14:51 (EEST)

Andres.  Pole vaja kiirustada ega sekkuda asjadesse milles pole täit pädevust. Selleks on teised, kui neid ikka on. Ega neidki pole niisama varnast võtta. Keegi Teie pädevust  toimetajana ei vaidlusta. Taime kasvamist selle väljatirimisega ei kiirenda. See ainult traumeerib. Parem on kasvõi alguses lasta olla olemas sellel mis on vähemalt terviklik, ilmselgelt puudulik ja alles kujunemas ning kohendada ja parandada seda järk-järgult, tasapisi ja kooskõlastatult. Kui tekitada selline jamps: lipp lipi peal, lapp lapi peal.  Kas minulgi pole tööd ja muret selletagi vähe? Materjalid olid tihendamisel.
Loll lugu. Minu (ruttasin esialgset visandit ära tooma) ja Teie kiirustamise (püüdsite kujunevat ja pooleliolevat üksi ühekorraga korda teha) pärast jäi võimalik tulemus ära. Praeguseks jõudsin endale vajaliku juba uusajale keskendatud ajaloolisest esseest ammendada, järeldused ja eskiisid teha ning asi on kõrvaliseks muutunud. Kui ma siia midagi kirjutan siis on see vaid oma töö kõrvalt ja möödaminnes. Selline sehkendamine, närveldamine ja põdemine võtab niigi vähest aega ja hajutab põhiteemalt kõrvale. Oma viga mida saab parandada vaid läbi enda hõivamise oma tööga. Ent ühistööst ja teineteisest võiks rõõmu ka olla. Klaar.--80.235.7.239 27. august 2015, kell 14:00 (EEST)

Mina ei otsusta neid asju ainuisikuliselt, lihtsalt tegutsesin oma parema äranägemise järgi. Tekst on arutelulehel (ja ka artikli ajaloos) alles, seda on alati võimalik kasutada. Kui keegi tahab, võib ta selle artiklisse tagasi panna. Seni tehtu on entsüklopeedia nõuetega nii karjuvas vastuolus, et mõni teine nõuab isegi artikli kustutamist. Tarvis ei ole subjektiivset teejuhti teose juurde, vaid teose sisu selget edasiandmist ning ülevaadet selle retseptsioonist. Minu pädevus ei puutu siin üldse asjasse. Eeltöö tekstiga võib toimuda ka väljaspool Vikipeediat. Me kõik tegutseme siin põhitöö kõrvalt vabast ajast ning sageli ka kulutame närve. Palun vabandust, et minu tegutsemine rõõmu ei tee. Küsimus ei ole selles, kas tekst on hea, vaid selles, kas ta sobib entsüklopeediasse. Andres (arutelu) 27. august 2015, kell 14:43 (EEST)

Andres, palun vaata artiklit Seaduslik varas, seal on nüüd vist alanud redaktsioonisõda. 90.190.71.25 4. oktoober 2015, kell 18:23 (EEST)

Sõda ei ole. Andres (arutelu) 4. oktoober 2015, kell 19:10 (EEST)
Ma ei taha astuda redigeerimissõtta, aga see täpsustusleht peabki olema ilma ülakomata pealkirja all.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. oktoober 2015, kell 10:50 (EET)

Ma saan aru, et Sa nii leiad, aga kui Sa seda ei põhjenda, siis Sa ei saa teisi selles veenda. Ma arvasin, et Sa jätsid ülakoma kogemata ära.

Kuidas sellist täpsustuslehte Sinu meelest saaks kasutada, eriti kui see on ilma ülakomata pealkirja all?

See arutelu peaks olema täpsustuslehe arutelulehel.  Andres (arutelu) 28. oktoober 2015, kell 10:56 (EET)

Hello, these are 2 different things. That is why what you say here has nothing to with transcription. Because you can not put 2 times s letter for one letter according to scientifical transliteration. Manaviko (arutelu) 14. detsember 2015, kell 00:51 (EET)

Kui oskaksid öelda, kuidas enwi konventsiooni järgi on :uk:Троїцьке (Попаснянський район) pealkiri, siis oleksin tänulik. Panin kogemata alevi alla (see on suht kaugel põhjas, kuigi samas oblastis) lahingupiirkonna viited; 'Troitske' paistab olevat kokku lepitud (st, ilma "y"-ta), aga, neid on väga palju - Troitske, Popasna region ???—Pietadè (arutelu) 27. detsember 2015, kell 18:55 (EET)

Proovi seda: Troitske, Popasna Raion
Andres (arutelu) 27. detsember 2015, kell 19:31 (EET)

: Aitäh, proovin; kuigi, ei kujuta hästi ette, kuis nende ümbersuunamislehel 100 Troitsket välja hakkavad nägema —Pietadè (arutelu) 27. detsember 2015, kell 19:57 (EET)

: Eks see ole siis mingil ajal näha: Troitske, Popasna Raion Pietadè (arutelu) 28. detsember 2015, kell 13:08 (EET)

:PS! Kõige rikkalikum sõjaajalugu on vist rootslastel, kes tahusid nii mõndagi kividesse/-dele; eelnevate aegade (aastatuhandete) "saviraamatud" ei olnd nii vastupidavad. Pietadè (arutelu) 28. detsember 2015, kell 17:07 (EET)

:Tegin "hooga" lisaks veel Kominternove, ja tõdesin (eelmisega nii ei olnud, kuigi kindel ei ole), et sääl on olemas veel säänte leheke, nagu Page curation log... ;-) Head uut aastat, wishing hereby you and yours!—Pietadè (arutelu) 1. jaanuar 2016, kell 21:51 (EET)

:: Sulle ka! Andres (arutelu) 2. jaanuar 2016, kell 12:02 (EET)

Tere.
Olen Eesti Discgolfi Liidu spordi-tehnilise komisjoni liige ning sooviksin Teiega koostööd teha, seoses inimeste teadvustamisega, et taldrikugolf on tegelikult discgolf. Liidupoolsed arutelud EKIga endiselt käivad vastava termini kasutusele võtmiseks. Taldrikugolf ja kettagolf on samuti kuskilt puusalt leiutatud sõnad, mis ei näita discgolfi tegelikku olemust.
Parimat ja loodan koostööle.

Noh, kui arutelud lõpevad, siis saame meiegi teada, millist terminit kasutada. Mina lihtsalt panin tähele, et kaks artiklit rääkisid ühest ja sellestsamast asjast, kusjuures tundus, et artiklis Discgolf on tehtud mehaaniline asendus, mis artikli alguses tekitab mõttetuse. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2016, kell 19:00 (EET)
Mõte ei olnud mehaaniliselt asendada, vaid anda inimestele õige ja korrektne info, mida discgolf endast kujutab. Praegune leht on ikka vägagi aegunud. Kui lastaks vähemalt uuendadagi infot, kuid IP 90.190.70.70 on raudkindel, et praegune info on adekvaatne, mida ta päris pole. Wikipedia eesmärk on ju inimestele edastada korrektset infot. Selleks on ju isegi loodud Eesti Discgolfi Liit (www.discgolfiliit.ee).

Mulle jäi mulje, et IP-numbriga kasutaja püüab lihtsalt hoolitseda korrektse keele eest. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2016, kell 20:54 (EET)

Ma saan täiesti aru, et EKI ei saa nõustuda sõnaga "discgolf" kas või sellepärast, et sellel on sees võõrtäht. Võõrtähega sõnad peaksid olema kursiivis. Ja sel juhul oleks lahkukirjutamine loomulik, sest lähtekeeles, milleks on inglise keel, kirjutatakse lahku. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2016, kell 20:59 (EET)

Mulle ei ole ka arusaadav, kuidas "discgolf" asja olemust paremini näitab. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2016, kell 21:00 (EET)

: Mainin siin, et mitmed korraldajad kasutavad Eestis sõna "diskgolf", nt , , . Tõesti, pole põhjust sündmustest ette rutata, las EKI kujundab oma seisukoha. MTÜ nimi iseenesest pole määrav, sest riik ei saa takistada vabaühendusel võtmast omale meelepärast nime, seni kuni see pole ebasünnis. Ent MTÜ asutajate valitud nimi ei saa määrata ette, kuidas inglisekeelset mõistet "disc golf" tuleks eesti keelde tõlkida.--VillaK (arutelu) 6. jaanuar 2016, kell 21:29 (EET)

: Inglise keeles paljude sõnaraamatute järgi (Silvet, Merriam-Webster jm) disc=disk ja tähendab see eesti keeles ketast.--VillaK (arutelu) 6. jaanuar 2016, kell 21:40 (EET)
Seda, et kui sa neid tagurpidi küsi- ja hüüumärkidega lehekülgi teed, siis oleks kena kui sa teeksid ka ümbersuunamised nendele lehtedele.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. jaanuar 2016, kell 14:54 (EET)

Tegin ümbersuunamisi. Tõenäoliselt rohkem selliseid lehekülgi ei tule. Andres (arutelu) 24. jaanuar 2016, kell 11:39 (EET)

Greetings.
Could you create Portaal:Aserbaidžaan in Estonian Wikipedia?
Thank you.

Vaatan, et sul pole siia: Kasutaja:Andres/common.css lisatud need read, mis näitavad automaatselt täpsustuslehekülgedele viivaid linke. Need kolm rida kopeeri siit: Kasutaja:Estopedist1/common.css. Selle skripti või kuidas teda nimetada puudus on see, et kui link viib täpsustusleheküljele ümbersuunamisena, siis skript seda ei tunne ära, nt Lydia Koidula tänav--Estopedist1 (arutelu) 31. jaanuar 2016, kell 18:22 (EET)

Aitäh, ma siis lisan. Andres (arutelu) 31. jaanuar 2016, kell 18:24 (EET)

siiski, tundub, et keegi on toda skripti muutnud ja nüüd teeb see roheliseks ka siselingid, mis on ümbersuunamised täpsustuslehekülgedele. Loodame, et see pole lühiajaline skripti täiustus--Estopedist1 (arutelu) 23. veebruar 2016, kell 00:09 (EET)

Tere Andres, palun lisa võimaluse korral "Tsiteeri seda artiklit" malli kirjendi stiil ka vastavuses Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia üliõpilastööde vormistamise juhendile.
Näiteks artikli Imitatsioon tsiteerimise kirje peaks lehel https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Eri%3ATsiteerimine&page=imitatsioon välja nägema:
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia üliõpilastööde vormistamise juhend
Imitatsioon. – Vikipeedia, vaba entsüklopeedia, https://et.wikipedia.org/wiki/J%C3%A4ljendamine, vaadatud 1.02.2016.
Parimat, --Andrus Kallastu (arutelu) 1. veebruar 2016, kell 14:45 (EET)

Tsiteerimise lehele ka EMTA üliõpilastööde vormistamise juhendi kohane kirjendi stiil

Küsisid/palusid kunagi mult seletust/täpsustust, mis vahe neil on; äsja manalateele läinud kaheksakümnendat eluaastat kündnu paistes: tema kohta ütleme, esimesena, 'arstiteadlane', ja seejärel alles, pausi järel, arst, tohter jne. Samuti nt Churchilli kohta, esmalt poliitikateadlane, "politoloog"; "ajaloolaste" ja "ajalooteadlaste" vahelise piiri tõmbamine ehk tüsilikum, siiski, kas nt Aristoteles oli esmalt ajaloolane, seejärel ajalooteadlane, semantika...—Pietadè (arutelu) 21. märts 2016, kell 14:44 (EET)

Ei saa aru. Andres (arutelu) 21. märts 2016, kell 16:55 (EET)

Hi, in my home wiki, the Swedish, where I am administartor, there was a deletion request of the page IMMAGINE&POESIA for maybe a month ago. Apparently, it is a movement which is not notable enough for Wikipedia. There have been some editors focusing only on getting an article of the movement in many languages. There has also been a hoax image of a meeting with a well-known poet (see ). More general info can be found in the deletion request in the English Wikipedia (). The article has been deleted in over 40 languages during the past month. So I ask you, who seem to be an administartor and active user, to delete the page. I am not asking you to read through all the discussions I linked to; I only wish to inform you, together with clear evidence, of the fact that this has been judged unnotable many times in different Wikipedias, and ask you to delete it. I am not going to engage much in the issue here; I only wish to inform the local community of this issue, so that you may decide what to do. Feel free answer in Estonian, if you are uncomfortable with English. I understand it relatively well, but I thought it to be better to write this in English. K9re11 (arutelu) 30. märts 2016, kell 20:53 (EEST)

I would be glad for an answer. K9re11 (arutelu) 1. aprill 2016, kell 13:21 (EEST)

: We have no consensus for deleting the article. Andres (arutelu) 1. aprill 2016, kell 23:03 (EEST)

::I only wanted to inform you of some facts relating to the article. However, as you do not seem to have any interest in discusing the issue, I will leave the issue. K9re11 (arutelu) 2. aprill 2016, kell 11:44 (EEST)

Hi Andres.
You moved Jose Rafael Cordero Sanchez, created by the Venezuelan IP , to José Rafael Cordero Sánchez which could be understood as an endorsement of the article as fulfilling Vikipeedia:Tähelepanuväärsus. This would be the first time out of 260+ times on dozens of Wikimedia projects that anyone found José notable. I have tagged the article for speedy deletion, as subject is a notorious cross-wikimedia spammer, and would be very surprised if you decline the proposition. Please revisit the article, examine and read the sources. For further info on this vandal, visit the LTA file on Dutch Wikipedia.
Thanks, Sam Sailor (arutelu) 6. aprill 2016, kell 12:48 (EEST)

I don't think that by moving I am committed to a judgment about the topic's notability. Andres (arutelu) 6. aprill 2016, kell 17:06 (EEST)

:What kind of answer is this? "I am committed to a judgment" does not even make sense. We are trying to get rid of a cross-wiki vandal, and you are not helpful. Had you read the references cited in the article - and you obviously have not - you would have deleted it right away. Sam Sailor (arutelu) 6. aprill 2016, kell 17:26 (EEST)

:: Sorry, I wanted to say "I am not committed".

:: I need time. And I don't think I deserve such reproaches. Andres (arutelu) 6. aprill 2016, kell 21:52 (EEST)

Avastasin täna kirje: "was automatically updated from (none) to extended confirmed user" — kui tead, tähendust, ehk huvitab vastus ka teisi. Aitäh!Nagu meil mõlemal, second thoughts, piinlik on kasutada arvuti võimalustest ainult 0,5 protsenti, e-riigis, ja on palju "lullasid", mis Vi-sse panduna teeksid meie kõigi elu lihtsamaks...—Pietadè (arutelu) 7. aprill 2016, kell 15:28 (EEST)

Vaata :en:Wikipedia:User_access_levels#Extended_confirmed_users. Andres (arutelu) 7. aprill 2016, kell 23:20 (EEST)

:Aitäh!Praegu hakkan ingleesidele selgitama, miks "Panama paberid" põhipealkirjanna on vale (u 15 min tagasi jõudis samale järeldusele ka BBC, agamitte väga järjekindlalt), aga, võib-olla homme (nt, riigi solvamise kõrvale, kui homme ilmuvad Panama 2. dokumendid, ülehomme P 3. paberid)—Pietadè (arutelu) 7. aprill 2016, kell 23:54 (EEST)

Tere,
Kas üldise arutelu teemasid, mis olid viimati aktiivselt arutelus (või lisati) rohkem kui neli aastat tagasi, võib arhiveerida säilitamaks arutelu kergesti loetavust (lühidust)?
Postituvi (arutelu) 2. mai 2016, kell 20:28 (EEST)

Jah. Andres (arutelu) 2. mai 2016, kell 20:34 (EEST)

:Aitäh vastamast. Postituvi (arutelu) 2. mai 2016, kell 20:36 (EEST)
Oleksin väga tänulik, kui heidaksid pilgu siia (Teemaks üldise arutelu arhiveerimine) ning lisaksid oma arvamuse. Postituvi (arutelu) 3. mai 2016, kell 15:01 (EEST)

Aitäh. Postituvi (arutelu) 3. mai 2016, kell 17:19 (EEST)

Hi!
Iberocoop has launched a translating contest to improve the content in other Wikipedia related to Ibero-American Culture.
We would love to have you on board :)
Please find the contest here: https://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Translating_Ibero_-_America/Participants_2016
Hugs!--Anna Torres (WMAR) (arutelu) 10. mai 2016, kell 17:22 (EEST)

Participate in the Ibero-American Culture Challenge!

Dear Andres. Warm greetings from Armenian Wikipedia! Could you help please help me to translate the article Robert Abajyan into your unique and honourable language? Even a couple of sentences is good enough and in return I could translate something your choice in our Wiki. Thanks in Advance. BTW I've had the pleasure of participating in Eesti-Armeenia koostöönädal a couple of years ago. --Narek75 (arutelu) 13. mai 2016, kell 19:36 (EEST)
Thank you very much, sir ! Don't forget if you need something to translate, contact me . God bless ! --Narek75 (arutelu) 13. mai 2016, kell 21:48 (EEST)
Ei hakka tagasi pöörama, aga ukraina transkriptsioonis (ж järel) sai i-st õ alles 2009, ehk siis 2005 ja 2008. aasta kohta on õige just Dniprodzeržinsk.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. mai 2016, kell 13:13 (EEST)

See ei puutu asjasse. Ei muudetud nime, vaid transkriptsiooni. Loeb see, millal nime kasutatakse, mitte see, millisest ajast räägitakse. Mina saan sellest nii aru. Andres (arutelu) 21. mai 2016, kell 13:22 (EEST)

: Ajaloo poole pealt on õige ikkagi tollane kirjapilt ja mitte hilisem.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. mai 2016, kell 13:26 (EEST)

:: Ei ole nõus. Aga võib ju keelekorraldajatelt küsida, mis me ikka vaidleme. Andres (arutelu) 21. mai 2016, kell 13:29 (EEST)
Hea küll. Ma katsun näitlikustada. Kui me räägime 19. sajandist, kas me peaksime siis "Aafrika" asemel rääkima "Ahwrikast"? Andres (arutelu) 21. mai 2016, kell 13:33 (EEST)

Ma ei mõista, miks sai Mariina blokeeringu eemaldasid. Pärast seda, kui tema kasutaja arutelusse oli kirjutatud märkus, pööras ta selle peale lihtsalt artikli "Paju" jälle sellele kujule nagu enne Iifari muudatusi oli olnud. Nii on ta teinud varem ka mujal. Ta ei võta absoluutselt kuulda seda, mida tema arutelusse kirjutatakse. Iiafi märkus on nüüd tema arutelust lihtasalt ka kustutatud. See ei saa niimoodi enam ju edasi kesta!!--Raamaturott (arutelu) 28. juuni 2016, kell 19:14 (EEST)

Pööras tagasi, aga saab ju omakorda tagasi pöörata, nagu Sa tegidki.

Meil tuleb siin koostööd teha, mitte asju nugade peale ajada. Andres (arutelu) 28. juuni 2016, kell 21:33 (EEST)

.Aga ta ju ei tee koostööd.--Raamaturott (arutelu) 28. juuni 2016, kell 21:58 (EEST)

: Kui tahta, et teine teeks koostööd, tuleb alustada sõbralikust suhtumisest. Andres (arutelu) 28. juuni 2016, kell 22:01 (EEST)

:: Kui ta siis vaid ometi kuulda võtaks seda, mida talle öeldakse.--Raamaturott (arutelu) 28. juuni 2016, kell 22:27 (EEST)

::: See oleneb sellest, kuidas ja mida öelda. Andres (arutelu) 28. juuni 2016, kell 22:37 (EEST)

:::: Palun demonstreeri, et antud kaasuses on konstruktiivne koostöö võimalik ja ütlemist võetakse kuulda. Näita isiklikku eeskuju, sõbraliku suhtumise ja sobivas toonis ütlemisega. Teoorias on kõik tugevad, aga näita veebisuhtluses toimivat praktikat ja lahenda akuutne probleem! --VillaK (arutelu) 28. juuni 2016, kell 23:40 (EEST)

:::::Kuidas siis ohjeldada, kui blokeerida ei saa? --Morel (arutelu) 30. juuni 2016, kell 16:43 (EEST)

:::::: Kui inimesse mitte suhtuda nagu metsloomasse, siis ta ka käitub inimese moodi. Andres (arutelu) 30. juuni 2016, kell 16:47 (EEST)

::::::: Ma ei suhtugi nagu metsloomasse, aga mulle tundub, et inimene ei soovi järgida teatud reegleid ja põhjustab sellega palju lisatööd. Ega hooli sellest.--Morel (arutelu) 30. juuni 2016, kell 17:08 (EEST)

:::::::: Tema suhtumine on niisugune, et ta paneb oma asjad kirja, nii nagu oskab, ja need, kes paremini oskavad, panevad selle Vikipeediasse sobivasse vormi.

:::::::: Mis reeglid need on, mida ta ei järgi? Mina küll ei tea, et oleks mõni selline reegel.

:::::::: Kui sellest, mis ta teeb, lihtsalt kustutatakse sõimu saatel suured tükid ära, siis pole ime, kui ta hakkab tõrkuma. Andres (arutelu) 30. juuni 2016, kell 17:30 (EEST)

:::::::::Suurem osa Mariina kaastöödest on ju täiesti normaalsed - ei ole sellised, et vaatad peale ja hakkad nutma või siis lööd käega, kuna ei suuda mõtet mõista. probleemiks on see, et vahel tuleb tal peale "barokne" loomingupuhang, mida tuleks talitseda, aga tema puhul oleks minu isikliku hinnangu kohaselt pigem abiks see, kui teatavad artiklid redigeerimiskaitse alla panna. -Melilac (arutelu) 30. juuni 2016, kell 18:25 (EEST)

::::::::::Jah, ma olen põhimõtteliselt nõus, ei ole nutused tekstid. Aga ta ei arvesta ka sellega, et teistel on õigust tema tekste reorganiseerida.--Morel (arutelu) 7. juuli 2016, kell 23:37 (EEST)

::::::::::: Just nimelt. Kui tema tekstid oleks nutused, siis tasuks blokeerida Mariinat. Kuna see nii aga ei ole, siis vikipeedia sellisest pigem kannataks kui võidaks. Kuna ta tõesti ei arvesta mõnede artiklite puhul (on artikleid, kus see pole probleemiks olnud) sellega, et teistel on õigust tema tekste parandada, siis see, kui taolised artiklid täielikult lukustada (ehk siis tagada, et Mariina neile ise ligi ei pääseks), aitaks ehk tal asjade üle veidi järele mõelda See peaks igati vastama siin ära toodud põhimõtetele. - Melilac (arutelu) 20. juuli 2016, kell 13:18 (EEST)

Ehk polüglotina oskad midagi teha Eesti kategooria artiklites olevate ilmselt liigsete siselinkidega
*מצה
*إستونيا
*استونيا
*استونیا
*เอสโตเนีย
--Estopedist1 (arutelu) 7. juuli 2016, kell 14:19 (EEST)

Jah, võtsin lingid ära. Andres (arutelu) 7. juuli 2016, kell 19:43 (EEST)

: Gordioni sõlm :-) --Morel (arutelu) 7. juuli 2016, kell 23:37 (EEST)
----
Palun ära lisa läbitoimetamata toormaterjali artikliruumi, pealegi läks osa tekstist artiklisse kahekordselt. --Ivar (arutelu) 8. juuli 2016, kell 19:30 (EEST)

Ma panin selle sinna selleks, et toimetada. Küll ma siis üleliigse kustutan. Praegu Sa kustutasid minu töö ära. Andres (arutelu) 8. juuli 2016, kell 20:10 (EEST)

Greetings.
Could you create the article :en:Climate of Azerbaijan in Estonian?
Thank you.

Hea päiv lugupeetud Andres, ma vaevalt oskavad eesti, kuid sa teha, et: Te saate oma artikli kohta eesti muusik Nikolai Noskov? Kui sa seda artiklis, ma väga tänulik! Tänu!  --217.66.158.197 12. august 2016, kell 17:00 (EEST)

Tänan teid südamest artikli eest Katre Õimust. Üritan seda oma jõudumööda täiendada.
Lisaks pidas ta teid alati hea sõnaga meeles ka meie kodus.
Poeg, --Mistersun (arutelu) 31. august 2016, kell 01:36 (EEST)

Aitäh! Andres (arutelu) 1. september 2016, kell 13:55 (EEST)

Kas "Vaata ka" lingid vormistatakse suure või väikese algustähega? Vikipeedia vormistusreeglites ei ole alajaotuses Vaata ka selle kohta midagi öeldud. Artiklite pealkirjad kirjutatakse Vikipeedias üldjuhul suure algustähega. Kas ka siin? 2001:7D0:87FF:6480:BC27:B43F:5622:81C1 8. september 2016, kell 14:18 (EEST)

Meil ei ole selle kohta kokkulepet. Andres (arutelu) 8. september 2016, kell 15:14 (EEST)

Nagu ma aru saan, oled mingil põhjusel (mis iganes see ka poleks) otsustanud, et ainuõige ja hea on, kui Poola vojevoodkondadest on osa ainult omaenda kategoorias ja osa ka Poola vojevoodkondade kategoorias, ning mitte mingil juhul ei tohi kategoriseerimist ühtlustada. Võimalik, et mõned vojevoodkonnad on snu hinnangul kategoorilisemad, poolalisemad või siis vojevoodkondsemad, võib-olla on mõni vähem oluline kui teine või on lihtsalt sulle lapsepõlves võikaid kannatusi põhjustanud - kes ikka teise inimese hinge näeb, aga küllap on ka kõige jaburamal teol tegija enda silmis mingi mõte. "Keep up the good work!", nagu robot Bender "Futuramas" ütles, kui keegi jälle mingi jamaga hakkama sai.

Kuidas nii? Ma ei ole ammu kategooriate korraldusse sekkunud, ja kui olekski, siis minul pole võimu neid asju otsustada.

Pean mõistlikuks, et nad oleksid kõik mõlemas kategoorias, oma kategoorias siis esiletõstetuna.

Tõsi küll, mul on ähmaselt meeles, et ma pöörasin hiljuti ühe kategooriate muudatuse tagasi, võib-olla Su märkus on sellest ajendatud. Kui ma midagi kogemata valesti tegin, siis palun vabandust. Andres (arutelu) 17. september 2016, kell 23:12 (EEST)

:Nähtavasti on siin silmas peetud neid muudatusi (näide). Nimetatud muudatuste tagasipööramine oli viga. Mis tast ikka, juhtub. Ivo (arutelu) 17. september 2016, kell 23:18 (EEST)
Mina pidasin enesestmõistetavaks, et kõik Poola vojevoodkonnad on kategoriseeritud Poola vojevoodkondade kategooriasse, nii nagu kõik Poola presidendid on kategoriseeritud Poola presidentide kategooriasse, seepärast ma pöörasin tagasi selle, mida pidasin ilmseks veaks. Vojevoodkondade  kategooriate panemine Poola vojevoodkondade kategooria alamkategooriateks on minu meelest alamkategooriate väärtarvitamine, sest alamkategooriatesse tuleb paigutada ainult sellised artiklid, mis sobiksid ka kategooriasse endasse, aga Poola vojevoodkondade kategooriasse sobivad ainult vojevoodkondade artiklid. Poola linnade kategoorias on osa linnu kategooriatena, osa artiklitena. Peale ülalöeldu on sel veel need puudused, et kategooria terviklikkus on lõhutud, artiklit on tähestiku järgi raske leida ja kategooriast ei pääse otse artikli juurde. Andres (arutelu) 18. september 2016, kell 00:25 (EEST)
Ma soovitaksin võtta eeskuju saksa vikist. Andres (arutelu) 18. september 2016, kell 00:38 (EEST)
Olen oma seisukohta väljendanud siin: Vikipeedia:Üldine_arutelu/Arhiiv_20#Kategooriad. Aga ma poleks arvanud, et asi nii kaugele läheb, et artikleid hakatakse üldiste kategooriate alt välja võtma. Ma ei usu, et see lugeja huvides on. Andres (arutelu) 18. september 2016, kell 01:51 (EEST)

Kui püstitada eeldus, et Vikipeedia kategooriasüsteem ei peagi matemaatiliselt loogiline olema, siis läheb asi kohe lihtsamaks.

Pigem on probleem loenditega. Need on täiesti juhuslikel teemadel, nõuavad veel ulatuslikumat tööd, olles siiski sageli endiselt ülimalt ebatäielikud ja ei sisalda reeglina mingit täiendavat infot kategooriatega võrreldes. Paras peavalu. Nendega võrreldes on isegi need loogikareeglitega sageli vastuollu minevad kategooriad väga asine lahendus. Mina ei suuda mõista, kuidas sa ei usu kategooriatesse (millel küll on oma puudused), aga usud loenditesse (mis kujutavad endast vikis eepiliste mõõtmetega katastroofi). Ivo (arutelu) 18. september 2016, kell 15:21 (EEST)

: Võimalik, et selline süsteem on kellegi jaoks lihtsam, aga minu meelest pole lugeja jaoks erilist keerukust, kui näiteks panna kategooria "Poola" alla kategooria "Poola teemad kohtade kaupa" vms ning selle alla kategooriad "Suur-Poola vojevoodkond" ja "Varsavi", või kuidagi teisiti samas vaimus.

: Ja kui selline lihtsus on tõesti oluline, siis ei tohiks ikkagi kategooriast "Poola vojevoodkonnad" vojevoodkondade artikleid ära võtta, sest nii ei täida see kategooria oma põhieesmärki.

: Mul ei ole põhimõtteliselt midagi kategooriate vastu, aga leian, et need nõuavad liiga palju vaeva, sest nendesse on sisse kirjutatud, et neid tuleb ühtelugu ümber teha.

: Loendid nõuavad ulatuslikku tööd? Selleks et neis oleks sama info nagu loendites, minu meelest mitte, aga igatahes ei ole neid hiljem tarvis ümber teha nii nagu  kategooriaid.

: Minu meelest enamik loendeid just sisaldab lisainfot. Loendeid on võimalik täiustada ja juurde teha. Nendega on sama lugu nagu artiklitega.

: Ma ei näe loendite juures midagi katastroofilist. Andres (arutelu) 18. september 2016, kell 16:20 (EEST)

:: Nõustun, et oma koht on nii loenditel kui kategooriatel. Loendite pluss on just see lisainfo, mida kategooriatesse panna ei saa. Samas muide võib olla kategooriatest kasu loendite tegemisel ja ka vastupidi, loendite järgi artiklite kategoriseerimisel.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. september 2016, kell 16:45 (EEST)

::: Jah. Loendi alguses tuleks märkida, milline kategooria loendile vastab, ja ümberpöördult. Andres (arutelu) 18. september 2016, kell 17:00 (EEST)

::::Minu nägemus asjast on selline: kasutajasõbralikumaks olen ma alati pidanud kategooriaid. Nende abil on kerge ühelt teemalt teisele üle minna ja täiesti uute ja huvitavate asjadeni, mida algselt ei otsinudki, välja jõuda. Loendid kui sellised on rohkem just tegijasõbralikud nähtused: kui üksikud "gigandid", mis on entsüklopeediate sisuloendite analoogiks, välja arvata, võib sinna panna mingi teema kõik asjad (näiteks kõik Nicaragua riigipead) ja siis on hea lihtne ühest kohast vaadata, mis vastava teema edasi arendamiseks ära teha saab. Kui aga mingi loend on täidetud vaid siniste asjadega ja on kindel, et sealt midagi puudu enam ei ole (näiteks Leedu linnade loend), siis tuleks hakata mõtlema selle artikliks edasi arendamisele (mille üheks osaks vastav loend edaspidi jääks) ja sellele, kuidas seda artiklit teistest artiklitest kätte leida annaks. - Melilac (arutelu) 19. september 2016, kell 16:39 (EEST)

Palun taasta artikli Kilogramm arutelu! Seal oli lisaks teemavälisele kraaklemisele ka mitmeid asjakohaseid kommentaare.--193.40.142.252 20. september 2016, kell 13:16 (EEST)

Oli küll, aga midagi kuigi olulist või sellist, mis pole niigi ilmne, ei ole. Valikuliselt taastada minu meelest ka ei saa.

Iga administraator saab selle lehekülje taastada, nii et kui keegi leiab, et ma tegin vale sammu, siis taastagu. Andres (arutelu) 20. september 2016, kell 15:24 (EEST)
Nende Soome raudteejaamade artiklites olevate kilomeetrite kohta saad mingit aimu lehelt :fi:Ratakilometrijärjestelmä. Nagu ma aru saan siis 26+575 tähendab seda, et too jaam on 26,575 kilomeetri kaugusel Helsinkist. Nagu sa näed, ei ole ka see Helsinki vaksal mitte just päris nullpunktis, et äkki siis on see mingi raudtee lõpp või algus.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 25. september 2016, kell 03:11 (EEST)

See võib ju olla, aga me ei saa eeldada, et lugeja sellest st aru saab. Andres (arutelu) 25. september 2016, kell 08:57 (EEST)

Tere! Kirjutasid mulle märkuse, et pisipiltide suurust muuta ei tohi. Olin veidike suurendanud artikli parempoolse ülanurga infokasti all olevat pisipilti - infokasti laiuseks. Sest minu arvates näeb artikkel vormiliselt märksa „korralikum“ välja, kui infokast ja sellele vahetult järgnevad pisipildid on sama laiad. Mis põhjusel peab pisipildi laius infokasti laiusest tingimata erinema?  Maasaak (arutelu) 30. september 2016, kell 00:52 (EEST)

Meil on erinevate eelistustega kasutajaid. Ühed tahavad, et pildid oleksid kohe nii suured, et neid saaks ilma klõpsimata vaadata. Teised leiavad, et suured pildid on pealetükkivad, ning eelistavad, et pildid oleksid pisikesed, ning huvi korral vaatavad neid klõpsides. Igaüks saab oma eelistustes pildi suurust reguleerida. Kui pildi suurus paika panna,  võib see olla ühtede jaoks liiga suur ja teiste jaoks liiga väike. Arvan, et see on olulisem kui lehekülje kujundamine. Muide, lehekülje kujundamisega ei maksa minu meelest eriti vaeva näha, sest erineva suurendusega paistab lehekülg niikuinii erinevalt (see küll ei puuduta praegust juhtumit). Andres (arutelu) 30. september 2016, kell 08:32 (EEST)

Tere Adeliine,
Minu nimi on Kristiina Piperal ja minust on Eesti Vikipeedias artikkel ajast, kui võtsin osa saatest "Eesti otsib superstaari". Olen juba ammu soovinud, et pilt artiklist eemaldataks, kuid ei ole siiani leidnud võimalust.
Seega, mida peaksin tegema, et pilt artiklist eemaldataks? Sooviksin seda teha nii pea kui võimalik, kuna artikkel on osutunud tüütuks minu eraelule.
Suured tänud ette ning kõike paremat,
Kristiina Piperal

Ma võtan pildi välja. Andres (arutelu) 5. oktoober 2016, kell 22:40 (EEST)

Palun lõpeta arutelulehe risustamine. Soovi korral võid selle kopeerida lehele Kasutaja:Mariina/materjal --Ivar (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 19:24 (EEST)

Vaata Vikipeedia:Üldine arutelu#Paju. Andres (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 21:46 (EEST)

Hi. Could you have a look at this user: 80.235.17.138 and maybe do something about it? -- Tegel (arutelu) 12. oktoober 2016, kell 10:20 (EEST)

Hi. It looks like one of your admin colleagues already handled it. -- Tegel (arutelu) 12. oktoober 2016, kell 10:22 (EEST)

Greetings.
Could you expand the article Aserbaidžaani kirjandus? The article is composed of only one short sentence.
Thank you.

Praeguse seisuga on sulgpalluri artikkel Bbb23 poolt kustutatud (viitega mass pollution vms, konkreetse isiku poolt), kirjutasin vastu, et algsest jäi vaid infobox ja esilause, mida siis kolm autorit täiendasid (mõte siis selles, et kõik lingid peaksid "pidama").—Pietadè (arutelu)

Taastasin artikli. Kui veel kustutatakse, anna teada. Andres (arutelu) 18. oktoober 2016, kell 21:36 (EEST)

:Nägin, Tänan! Koos sulgpalli(de)ga!(Tegelt, pärast loodut, ++, vaevalt et sel mulle tähendust on), anyway, thanks!—Pietadè (arutelu)

Tere, ma ei ole just kõige kogenum Wiki kasutaja, aga mina lisasin Accelerista peatüki. Kuna Wikis on olemas nii Autoleht, Tehnikamaailm kui mitmed muud Eesti päritolu või tegijatega väljaanded, ei näinud ma takistust selle peatüki kirjutamisele. Oli ka paar inimest, kes soojalt soovitasid jälg maha panna. Seega, mida ma valesti tegin või mispoolest on üks õhinapõhine portaal kehvem neist, mis loodud ärilistel eesmärkidel ja Wikis olemas on? Tervitades, lugupidamisega.

Mul ei ole kindlat seisukohta. Kahtlen sellepärast, et ma ei leia sõltumatut infot selle portaali kohta. Andres (arutelu) 15. november 2016, kell 20:47 (EET)

Ma ei jaksa ausalt öeldes vaielda, sest Wiki ei ole mulle nii tuttav. Unikaalne lugejanumber on võetud Google Analyticsi andmetest ning ühtlasi on artiklis viidatud, et Delfi Forte on meie suurim refereerija. Lisaks veel Õhtuleht, Postimees, mitmed netiajakirjad jne. Me oleme aasta aega tegutsenud, oma hinge asjasse pannud, rrikkaks keegi ei looda saada - tegime, sest tundsime, et on vaja uut ja värsket verd ja uusi tegijaid tuua valdkonda. Ma olen omal ajal püsti pannud noorte teadussaate Rakett69 ja teinud järjest telesaateid, mille ainus eesmärk on inimesi tänapäevasel moel harida.
Ma ei jaksa end õigustada. Ise tegin, ise panin Wikisse, kui adminnidele ei meeldi või valdkond ei huvita, võtke maha. Aga võtke siis maha ka kõik sama valdkonna väljaanded, võrdse kohtlemise printsiip.  Selgitus veel - sõber õpetas, kuidas siia allkirja alla lasta, aga ma ei oska. Tereloom on olnud aastaid üks mu nn. kirjanikunimesid. Pärisnimi on Ylle, ehk siis ma olen A vastutav toimetaja. Edu.

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ või klõpsi redigeerimiskasti kohal pliiatsiga nuppu.

Seda, kas teema väärib artiklit, me arutasime omavahel. Meil on selle kohta omad reeglid, kus põhinõue on, et teema kohta peavad olema usaldatavad sõltumatud allikad. Siiski on põhimõtteliselt võimalik sellest reeglist mööda minna, kui on tunne, et teema väärib artiklit hoolimata sellest, et niisuguseid allikaid ei ole.

See, kas mingi asi meile meeldib või kas valdkond huvitab, ei puutu asjasse ja seda me ei arvesta.

Me ei saa kohelda võrdselt tuntud ja tutvustatud väljaandeid vähetuntud ja tutvustamata väljaannetega, sest Vikipeedia ei tohiks olla vahend suhtelise tuntuse mõjutamiseks. Minu meelest ei puutu see asjasse, kas on tegemist õhinapõhise ettevõtmisega või lihtsalt rahateenimisvahendiga. On siiski väga võimalik, et oleks mõistlik kõiki analoogseid väljaandeid artiklivääriisteks pidada.  Andres (arutelu) 16. november 2016, kell 00:49 (EET)

Meie lugejanumbrit lööb kokku levinud arvutaja, Google Analytics. Tegelikult on numbrid juba mitu kuud märksa suuremad, aga me lubame endale neid võtta teatavate reservatsioonidega, sest GA loeb unikaalseks lugejaks iga seadme, mis tähendab, et kuu jooksul käib 1 inimene minimaalselt 2-3 seadmega internetis. Just sellepärast me ei afišeeri oma lugejanumbrit ning võtsin selle ära ka tutvustavast peatükist. Et oleks rahu maa peal minu poolest.

Lugejanumbri võib esitada koos viitega nii, et oleks selge, mida see arv tähendab. Andres (arutelu) 16. november 2016, kell 00:51 (EET)

Mul on vastakad tunded. Ma tunnen end reedetuna ja ühtaegu mul on häbi, et olen kraakleja. Andres (arutelu) 10. detsember 2016, kell 17:19 (EET)
----
See on väga hea, et Teil on aega ja energiat uute kasutajatega suhtlemiseks, kuid kardan, et neile võib suur kommentaaride hulk väga ehmatavalt mõjuda, isegi kui need reaalsuses pärinevad yhelt ja samalt inimeselt. Nii et kui kasutaja T.S. on öelnud, et päevas 30-40 kirja uute kommentaaride kohta tema arutelulehel käib talle yle jõu, siis tasuks kõik oluline yhekorraga ära öelda, mitte veel 10 sellist teadet juurde genereerida. Daniel Charms (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 18:06 (EET)

Minu meelest oli jutt e-kirjadest. Mina vastasin temalt saadud e-kirjadele, ja neid oli kümmekond. Ülejäänud kirjad on nähtavasti saadud teistelt inimestelt. Kirjadele ma vastasin vastusefunktsiooniga. Ma ei leia, et ma peaksin kirjad kokku koguma ja neile korraga vastama. Pealegi tekitavad vastuseid uusi vastuseid, nii et see ei olegi võimalik. Ja need kirjad ei puudutanud arutelulehel öeldut, vaid põhiliselt artiklit Edgar Savisaar. Vastasin ka mõnedele üldistele küsimustele Vikipeedia põhimõtete ja praktika kohta.

Arutelulehel ma vastasin mitmes jutis sellepärast, et jutt oli pikk ning liigendatud mitme alapealkirja alla. Kas ka see oli häiriv? Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 18:47 (EET)

:Pidasin tõesti silmas arutelulehe muudatusi, kuid eeldasin, et ka selle kohta tulevad vaikimisi teated meilile - aga nähtavasti mitte, seda tuleb ise eraldi seadistada. Vikisisese märguanded tulevad siiski kõigi teadete kohta eraldi ja ka see vilkumine võib päris koormav olla. Teisalt muidugi raskendab mitme muudatuse korraga salvestamine (mina oleks niimoodi teinud - vastused erinevatele lõikudele valmis kirjutanud ja tildedega varustanud ning kõik korraga salvestanud) nende kõigi leidmist, kuna eeldaks, et 1 muudatus = 1 kommentaar. Ma ei teagi seega, mis päris õige oleks. Daniel Charms (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 20:30 (EET)

::Sellist põhimõtet ei saa vikis teistele ette kirjutada. See on ikka justkui igaühe enda otsustada, millise sagedusega jne ta suhtleb.

:: Ma ei usu hästi, et see mitmes jutis kirjutamine koormav oli. Ja sellest ei tule ka kuidagi kokku 30 kuni 40 kommentaari, nii et vist ikka ei olnud sellest jutt.

:: Ma oleksin tehniliselt küll võinud korraga salvestada, aga paraku mu tähelepanuvõime ja intellekti tase ei võimalda nii keerulise ülesande ühes jutis lahendamist. Ja ma poleks eales arvanud, et niisugusest asjast probleem tekib, eks ma muidu oleks pingutanud.  Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 20:54 (EET)

:: Muide, üks asi veel. Mitmesse kohta korraga kirjutamine ei ole hea ka redigeerimiskonflikti ohu tõttu. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 21:02 (EET)

:::Nõus, tehniliselt tõesti väga muud võimalust ei ole. Isiklikult sain tagantjärele aru, et oleksin pidanud lihtsalt paariks päevaks sellest kärast eemale astuma (siis, kui märkasin, et ka teised temaga vaidlevad). Kokkuvõttes ju miski ei põlenud. Daniel Charms (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 21:23 (EET)

::::: Noh, praegu oli asi lihtsalt sellest, et ma ei suutnud Sinu pika jutu eest järge pidada.

::::: Aga Sina ei pea ka selle pärast kõrvale astuma, et keegi võib solvuda. Seda ei tea kunagi ette, mille pärast keegi solvub. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 21:29 (EET)
Palun vabandust, tõesti on palju, tervelt 12 juppi. Palun vabandust tüli tegemise pärast. Mul on kahju, aga ma ei suutnud selles tekstis ainult toimetamiskasti abil orienteeruda. Halb pea, palun vabandust! Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 21:07 (EET)

Jah, ega nüüd muud üle ei jää, tuleb teha reegel, kuimitu korda tohib üks inimene ühes arutelus rääkida. Kokkuvõttes, mida vähem midagi ütled, seda parem. Ei saa küll üldse aru, miks Andres peaks vabandust paluma.194.150.65.158 8. jaanuar 2017, kell 21:16 (EET)

Kui nüüd meilidest rääkida, siis on täiesti võimalik, et iga kord, kui kasutaja arutelulehele keegi midagi kirjutab tuleb selle kohta meil. Siis võib küll tekkida olukord, et neid meile saab ikka liiga palju. Seadistustest küll muudetav, aga selle peale ei pruugi tulla. Mulle tundub, et viki seadistustes on selline asi sees, et teistest vikidest peale koduviki on selline meilide saatmine vaikimisi sisse lülitatud. Oma konto lõi ta algselt inglisvikis.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. jaanuar 2017, kell 21:19 (EET)

:Minu meelest on viisakas välja tuua, miks on artiklit mingi malliga kaunistatud ja selgitada meie ootusi sisule (pidades silmas siin just uusi kasutajaid). Küllap on tegu intelligentse inimesega, kes suudab artikli ka ise korda teha. Seepärast ei pea ma sellist kommentaari tarvilikuks.

Ehk siis, jah, saame ka meie teksti kohendada, aga 1) see pole põhjus vältida suhtlust uue kasutajaga ja 2) praktikas me sageli ei jõua paljude artiklite puhul kohendamiseni. Võib eeldada, et kasutajale on mugav, kui tal on konkreetne inimene, kelle poole probleemide korral pöörduda, ja samuti võiks arvata, et artikli loojal on huvi, et tulemus oleks võimalikult hea. Vastandlike signaalide andmine on siin minu arvates segadusse ajav. Ivo (arutelu) 31. jaanuar 2017, kell 21:15 (EET)

:Võib-olla küll. Aga minu meelest ei tohiks jätta valemuljet, et teised selle artikliga tegelema ei hakka ja artikli algataja peab kõik ise korda tegema. Andres (arutelu) 31. jaanuar 2017, kell 22:55 (EET)

::Mingi vastutus võiks olla. Või vähemalt arusaamine, et miks teised tema ilusat artiklit nii julmalt nudima hakkavad. Muidu võib see Vikipeedia mainele kahju teha, kui selliseid asju ei mõisteta. Ivo (arutelu) 1. veebruar 2017, kell 00:19 (EET)

Kasutaja:TohaomgBot tuleks botina registreerida. Saad sa seda teha? Cumbril 17. veebruar 2017, kell 17:55 (EET)

Peaks olema tehtud. Andres (arutelu) 17. veebruar 2017, kell 18:45 (EET)
Palun pane see kasutaja ka bottide sekka: Kasutaja:ListeriaBot. Cumbril 18. veebruar 2017, kell 16:37 (EET)

Tehtud. Andres (arutelu) 19. veebruar 2017, kell 07:30 (EET)
Aitäh! Ja veel üks: palun lisa Kasutaja:CommonsDelinker ka bottide sekka. Cumbril 19. veebruar 2017, kell 13:07 (EET)

Minu meelest oleks hea näha, mida ta teeb. Andres (arutelu) 19. veebruar 2017, kell 13:19 (EET)

: Kas ta on siis kunagi midagi sellist teinud, mille peale oled midagi ette võtnud? Cumbril 19. veebruar 2017, kell 13:25 (EET)

::Võib-olla mitte, aga hea on teada, kui mõni pilt ära kaob. Ja tegevust ei ole seal nii palju, et see häiriks. Andres (arutelu) 19. veebruar 2017, kell 13:36 (EET)

::: Neist kahest botist tegutseb ta igatahes tunduvalt rohkem. Mind ka viimastes muudatustes ei häiri, kuid kui botid pole bottidena kirjas, siis nad rikuvad ka Vikipeedia statistikat. Ja igasugused andmepäringud, mida tööriistad teevad, ei saa siis botte tavakasutajatest eristada. Cumbril 19. veebruar 2017, kell 13:42 (EET)
See kasutaja tuleks botina registreerida: Kasutaja:YiFeiBot. Cumbril 24. veebruar 2017, kell 00:06 (EET)
Veel jäi üks silma: Kasutaja:ErfgoedBot. Lisa palun see ka. Cumbril 2. märts 2017, kell 16:42 (EET)

Tehtud. Andres (arutelu) 2. märts 2017, kell 16:56 (EET)

Välde läks kuidagi käändega sassi; tore, et sabast kinni said! --Vihelik (arutelu) 20. märts 2017, kell 21:34 (EET)

Palun ära lahmi, kui Sul pole aega sisusse süüvida. Sinu taastatud variant on osaliselt uute ja osaliselt vanade andmetega. --Ivar (arutelu) 21. märts 2017, kell 11:09 (EET)

Ma pole midagi taastanud, lihtsalt tõstsin kustutatud sisu arutelulehele, et see kaduma läheks ja asja saak arutada. Andres (arutelu) 21. märts 2017, kell 11:10 (EET)

:Need ümbertõstetud andmed ei ole korrektsed. --Ivar (arutelu) 21. märts 2017, kell 11:11 (EET)

Ma nüüd ei mõista, miks sellise ümbersuunamise tegid, rahvas kutsub ikka kanepiks. Taim on taim. Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 16:09 (EEST)

Sellest on juttu artikli arutelus. Miks Sa siis ei öelnud, et Sa sellega rahul ei ole? Andres (arutelu) 9. aprill 2017, kell 16:14 (EEST)

:Loe, ütlesingi. Aga las siis olla nagu mujal maailmas Mari nime all. Rahvas ei julge tegelt välja öeldagi, see nagu Voldemort. Öeldakse bob või kivi või suits või midaiganes. Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 16:18 (EEST)

::Ja kuna see illegaalne ning kallis (20 eurot 1 gramm) siis nagunii tarbitakse pigem keemiat. Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 16:19 (EEST)

::: 'Beebilõust: Kallis söber, kui palju kanda sa suudad?'

::: Hepatotsellulaarse kartsinoomi uuringus oli Nexavari saanud patsientide keskmine elumus 10,7 kuud, platseebot saanud patsientidel aga 7,9 kuud. Seega loetakse tõendatuks, et vähiravimil on elumust pikendav toime.European Medicines Agency, EUROOPA AVALIK HINDAMISARUANNE, NEXAVAR Kokkuvõte üldsusele, EMEA/H/C/690, veebiversioon (vaadatud 28.01.2015)

:::: Nexavar'i N30 (200 mg) maksumus on varieeruv kas 3046,68 kuni 3128,89 dollarit.Nexavari hinnad, veebiversioon (vaadatud 28.01.2015) (inglise keeles)
Kuna ei hakka mujalt otsima, siis küsin siit: kas kasutajat on võimalik ära kustutada? Pelmeen10 (arutelu) 11. aprill 2017, kell 23:48 (EEST)

:::: Selle võib ära kustutada, lihtsalt minu viis jätta inimesele viimaks informeeritud otsustusõigus, valikuvabadus ja mõtlemiseaeg... Mariina 12. aprill 2017, kell 06:15 (EEST) alias Простота

Palun kustuta minu konto, kui see võimalik. Pelmeen10 (arutelu) 11. aprill 2017, kell 23:51 (EEST)

: Konto kustutamine pole võimalik. Vaata täpsemalt: https://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Courtesy_vanishing - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. aprill 2017, kell 00:17 (EEST)
Kasutajakontot kustutada ei saa. Mida konkreetselt Sa tahaksid kustutatuna näha? Andres (arutelu) 12. aprill 2017, kell 12:06 (EEST)

Tere, Andres! --Roheline Siga (arutelu) 6. mai 2017, kell 13:13 (EEST)

Kas sooviksid koostada mõnda sellele sarnast küsimustikku nt matemaatika või filosoofia teemadel? Võiks siia enam komplekte kokku saada ja siis neid koolides levitada. Ivo (arutelu) 28. mai 2017, kell 02:54 (EEST)

Kui mahti saan, siis mõtlen. Andres (arutelu) 28. mai 2017, kell 08:10 (EEST)

:KES KIRJUTAS WIKIPEEDIA ARTIKLI MARTIN PRIKASKIST? PALUN KONTAKTEERUGE MINUGA heigo.ritsbek@gmail.com 146.255.182.89 31. mai 2023, kell 23:40 (EEST)

Tere! Kas selgitaksite, miks te olete kustutanud lehekülje "Suur majanduslangus"?

Sest see oli originaaluurimus. Andres (arutelu) 29. mai 2017, kell 18:56 (EEST)

Tere!Te saate artiklit tõlkida?Ma võin tõlkida kaudu tõlkija.Suur Tänu!
https://et.wikipedia.org/wiki/Rudolf_Schumann

planeet Maa õhukiht on ka kosmosest vaadatuna sinine, seega ei ole väljend taevas piisav kirjutises sinine, ehk viitsid oma muudatuse tühistada? suwa 31. mai 2017, kell 15:07 (EEST)

Taevas ei ole vale, see on arusaadav sõna, miks taevast ei võiks mainida? "Maa õhukiht" ei öelda ju. Võib-olla võiks siis nii öelda, et selge taevas on päeval sinine ja Maa paistab kosmosest Päikese valguses sinine. Andres (arutelu) 31. mai 2017, kell 15:24 (EEST)

: ok suwa 31. mai 2017, kell 15:31 (EEST)

::Maa  värv kosmosest vaadatuna sõltub muidugi suunast, nii et see, et õhukiht kosmosest vaadatuna sinine tundub, pole kindel. Sinised kohad on üldiselt meri, mis on sinine seetõttu, et peegeldab sinist taevast. - Melilac (arutelu) 3. juuni 2017, kell 07:40 (EEST)

Tere,
Kas on võimalik kuidagi saada kustuatud teema sisutekst?
Kahjuks ei ole mul sellest koopiat.
Tänades.
Mida oleks pidanud tegema, et seda ei kustutataks?
https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Pane_laik

Artiklis esitatud väited peavad olema tõendatud usaldatavate avalike allikatega. Mulle tundus, et see pole siin võimalik, sestap kustutasin. Andres (arutelu) 21. juuni 2017, kell 11:04 (EEST)
"Pane laik" - kedagi pöial püsti puudutamine keha piirkonda.
Tegevus  on tuletatud Facebook-ist "Like" ikooni vajutamisest.
"Pane laik", kasutatakse kui soovitakse koheselt väljendanda meeldivat emotsiooni füüsilise puudutusena.
"Pane laik" - sai alguse sellest kui Vassil Marjunitš soovis, et inimesed teine teisele väljendaks hetkes kogetavaid meeldivaid tundeid koheselt.
See teeb inimesti teineteise suhtes sallivamateks, sõbralikemaks ja lähedasemaks, sest suureneb positiivsete kontaktide hulk.
"Pane laik" - sooritatakse käelaba rusikas surutud ja pöial püsti, teise inimese keha piirkonda vastu.
Laigitavaks keha piirkonnaks on tavaliselt  pöial püsti käsi ja õlg.

Minu kasutajanimi on aktiivsete kasutajate loendist kadunud, ehkki olen teinud hulga muudatusi viimase 30 päeva jooksul. Ma ei pruugi olla ainus "kadunud hing," aktiivsete kasutajate arv on kuu varasemaga umbes saja võrra väiksem. Ehk oskad bürokraadina midagi selle kohta öelda? --Vihelik (arutelu) 29. juuni 2017, kell 17:37 (EEST)

Never mind. Peale mitmetunnist vahet ilmus mu kasutajanimi loendisse tagasi. Müstika. --Vihelik (arutelu) 29. juuni 2017, kell 17:57 (EEST)

Oskad ehk öelda eksperimendi nime?Sisu: katsealustele (min 5 maailma suurema pealinna elanikud, sh ka NY) näidati dražeedega täidetud läbipaistvast plastist valmistatud siga (st, kuju) ja küsiti dražeede arvu; tulemusena ei saadud ühtki õiget vastet, kõigi katsealuste (1-5 milj, ei mäleta) vastuste aritmeetiline keskmine ent andis vastuseks dražeede täpse arvu. Aitäh!—Pietadè (arutelu) 15. juuli 2017, kell 17:25 (EEST)

Ei oska kahjuks. Andres (arutelu) 15. juuli 2017, kell 18:38 (EEST)

:See oli hr Tulviste loengust (kui mitte Pärli), ehk siis mõte(?) selles, et kooslus, jätku/alalhoiu vms eesmärgil, on suuteline leidma lahenduse...Pietadè (arutelu)

::Monte Carlo meetod. - Melilac (arutelu) 15. juuli 2017, kell 18:55 (EEST)

::: Minu meelest mitte. Monte Carlo meetodid eeldavad, et tõenäosusjaotus on teada, või ma saan valesti aru? Andres (arutelu) 15. juuli 2017, kell 19:03 (EEST)

::: Ei pea teada olema, küll aga isiklikul tasemel hinnatav olema, mille alla ka konkreetne juhtum satub. - Melilac (arutelu) 15. juuli 2017, kell 21:12 (EEST)

:::: Kuidas saab puhtalt statistikaga põhjendada, et keskmine hinnang läheb täppi? Andres (arutelu) 15. juuli 2017, kell 21:28 (EEST)

:::::Meetodid on erinevad, (sestap artikli nimigi Monte Carlo meetodid). Antud variandi puhul on eelduseks, et inimesed hindavad midagi, mis on neile hinnatav, mis loob seega hinnangutest tõenäosusliku jaotuskõvera. Hinnata saab midagi, mis ei varieeru, kui inimestel paluda hinnata muutuvat suurust, näiteks Kuu kaugust Merkuurist, või siis midagi, mida nad hinnata ei oska (kiirliftiga Kuule sõiduks kuluvat aega, mis on kümme tundi), pole  tulemus saavutatav, kuna statistika suvaliste tulemustega täpset keskmist vastust ei loo. Inimesed ei tea täpset tulemust, küll oskavad nad aga hinnata suurusjärku, määratledes sel konkreetsel juhul jaotuspiirkonna ise. Raamat "Suurte väejuhtide saladus" oli üsna hea lugemismaterjal, seal oli juttu Monte Carlo meetoditest ja ka sellest konkreetsest juhtumist. - Melilac (arutelu) 15. juuli 2017, kell 22:04 (EEST)Konkreetse "kommisea" puhul oli iga mandri sea "kõhus" täpselt sama kogus dražeesid...Pietadè (arutelu)
Minu mõte oli pigem selles, et mida rohkem "valeväiteid" me konstrueerime, seda tõenäolisem on sellest "tõdeväite" väljakoorumine, mille autoreiks ei ole keegi meist.Pietadè (arutelu)
Ma taipan enam-vähem, aga kuidas ette arvata, mida inimesed hinnata oskavad? Andres (arutelu) 15. juuli 2017, kell 22:55 (EEST)

Miks tahad alati olla võimeline "ette arvama"? See ei ole ei Newtoni ega Einsteini kooslus, pigem organisatsiooni/olemi/kogumi enesealalhoiu "geenikoodiga" etteantud muster/mall. Umbes sedalaadi, et suvele järgneb talv jne, mõni loodu (taim, näiteks) kasvab (ellujäämiseks) ülespoole, mõni teine allapoole. Kui mulle oleks veel u 250 aastat elu antud, siis ehk oskaksin paremini selgitada (kellele), ja põhjendada ka seda, miks vajaksin veel vähemalt paari veerandtuhandet, et paremini aru saada...Pietadè (arutelu)

: Siiski, kui asi pole mingilgi määral ette arvatav, siis pole ka tulemus saavutatav. Küsi ükskõik kui paljudelt inimestelt tahes, kui kaua aega võtaks liftiga Maalt Kuule sõitmine ja õiget tulemust ei tule. - Melilac (arutelu) 23. august 2017, kell 23:52 (EEST)

::Ehk siis - Andrese küsimus sellest, kuidas teada, kas  tol meetodil saavutatav tulemus on relevantne või ei, on vägagi relevantne... - Melilac (arutelu) 28. aprill 2018, kell 07:54 (EEST)

Leidsin hiljuti internetiavarustest hiljutise uuringu teatavatest matemaatikaülesannetest, mida inimesed tavaliselt valesti lahendavad. Neid nimetatakse mitteintuitiivseteks, sest a: reaalse arvutustöö asemel usaldab inimene sellise ülesande lahendamisel intuitsioonile ja b: saab sedasi vale tulemuse. Just selle kirjeldatud juhtumi vastand - see, et rohkem inimesi küsitleda, ei anna õigemat tulemust,  kaalukauss ongi pidevalt vale vastuse kasuks nihkutatud. Reaalselt muidugi lahendavad neid ülesandeid kõige õigemini väga tugeva intuitsiooniga inimesed, seega nimetus päris kohane pole. Kindlasti pole aga see veel määratletud, kas tulemus on mitteintuitiivne või ei. - Melilac (arutelu) 28. oktoober 2022, kell 21:16 (EEST)

:Jah, Monty Halli ülesanne on hea näide selle kohta. Märkus väga hea intuitsiooni kohta on minu meelest ka õige. --Andres (arutelu) 28. oktoober 2022, kell 22:52 (EEST)

Tee kindlasti oma kommenteeritud arutelulehtedele vajaduse korral lingid. Nt tegemata siin arutelu:Hungaroloogia--Estopedist1 (arutelu) 20. juuli 2017, kell 12:44 (EEST)

lingistada on nutikas ka kasutajanimed, et neile automaatselt teavitus tuleks. Nt tegemata siin: Arutelu:Admiral von Trotha, ent mille ma tegin--Estopedist1 (arutelu) 20. juuli 2017, kell 14:12 (EEST)

Artklit täiendades tuleks viited üle kontrollida. Praegu on lingid viidetele olemas, aga viiteid endid polegi. --Ivar (arutelu) 25. juuli 2017, kell 19:46 (EEST)

Arutelulehel on sellest juttu. Tule appi, kui oskad. Andres (arutelu) 25. juuli 2017, kell 21:05 (EEST)
----
Kui on tahtmine täpsustusi korda teha, siis siit leiab pidevalt kasvava loetelu. --Pelmeen10 16. august 2017, kell 00:47 (EEST)

Need tuleb kohe korda teha, kui need tekivad, aga meil ei jätku toimetajaid. Ja kõigepealt, neid ei tohi üldse tekitada. Andres (arutelu) 16. august 2017, kell 08:19 (EEST)
Mõtlesin su käest nõu küsida, et kuidas sa tõlgiksid eesti keelde sellise asja nagu ВЦСПС (:ru:Всесоюзный центральный совет профессиональных союзов) spordivõistluste puhul (näiteks Первенство ВЦСПС) ehk siis tegu ametiühingute spordiühingu (mille alla käisid siis näiteks spordiühingud Trud, Zenit, Krõlja Sovetov, Avangard jne) võistlustega. Omal ajal kirjutati lihtsalt Ametiühingud /olid ka sellised asjad nagu Maanoored ehk Урожай ja ka Relvajõud ehk физкультурно-спортивное объединение Вооруженных сил/, aga tänapäeval need enam väga hästi ei kipu kõlbama.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. august 2017, kell 11:52 (EEST)

Organi nimi oli Üleliiduline Ametiühingute Kesknõukogu, lühend ÜAÜKN. Jah spordi kontekstis räägiti tõesti Ametiühingutest (või ametiühingutest?). Ma ei saa aru, miks see ei kõlba. Andres (arutelu) 17. august 2017, kell 12:02 (EEST)

kirillitsas linkide kordategemisel leidsin ka kolm pähklit: Функция_(математика), Множество
ja Opolje_(природный_район). Ma arvan, et sul käib nendest jõud üle--Estopedist1 (arutelu) 23. august 2017, kell 10:13 (EEST)

Funktsioon (matemaatika), Hulk. Kolmanda tegin ümber: Opolje (Venemaa piirkond). Andres (arutelu) 23. august 2017, kell 11:11 (EEST)

:neid su vastatuid linke (Функция_(математика) ja Множество) ma tegelikult teadsin, ent need on ühes ja samas artiklis sellises (v-o vigases) kontekstis, kus ma ei oska neid parandada--Estopedist1 (arutelu) 23. august 2017, kell 11:57 (EEST)

:: Need on tarbetud, kustutasin ära. Andres (arutelu) 23. august 2017, kell 12:20 (EEST)

Olen rajanud: :Kategooria:Usbeki lauljad, :Kategooria:Tadžiki muusikud. Kas ma pean teisaldama (Usbekistani lauljad, Tadžikistani muusikud)? Munojotxon Yoʻlchiyeva on usbeki laulja, sest ta on sündinud ja töötas Usbeki NSVis. Bojmuhammad Nijozov ei ole Tadžikistani, vaid tadžiki muusik. Tadžiki inimene on Tadžikistanist või TNSVist, jah? --Janggun Dungan (arutelu) 28. august 2017, kell 19:42 (EEST)

Ei, "usbeki" või "tadžiki" tähendab rahvust, etnilist päritolu. "Usbekistani" või "Tadžikistani" tähendab seotust riigiga (või liiduvavariigiga). Andres (arutelu) 28. august 2017, kell 22:47 (EEST)

: Jah, ma saan aru, aga mu küsimus oli: Tadžikistan≠Tadžiki NSV, Usbekistan≠Usbeki NSV → tadžikistani inimene ei ole TNSVist, vaid Tadžikistanist? Olen teisaldanud. --Janggun Dungan (arutelu) 29. august 2017, kell 00:44 (EEST)

:: Ka Tadžiki NSV on Tadžikistan ja ka Usbeki NSV on Usbekistan. Nii vahet teha ei saa ja minu meelest ei ole see vahetegemine ka vajalik. Andres (arutelu) 29. august 2017, kell 10:15 (EEST)
----
Miks Oü Pinska artikli teisaldasid? Sellised võib julgelt kustutada. --Pelmeen10 2. september 2017, kell 23:48 (EEST)

Mul ei olnud aega uurida, kas teema on tähelepanuväärne, aga see oli kohe näha, et pealkiri on vale. Andres (arutelu) 3. september 2017, kell 13:14 (EEST)

Maroko koeratõug, en:Aidi / fr:Aïdi, kumb neist etwi-s põhiartikli pealkirjaks sobib?— Pietadè (arutelu) 4. september 2017, kell 12:00 (EEST)

Ma märgin samanimelisi inimesi arutelulehtedele, kui leian neid teenetemärkide kavalere korrastades. Kahjuks ei ole jaksu ise kõikide kohta artikleid teha, aga arvan, et on kasulik, kui see info on kuskil olemas.--Morel (arutelu) 1. oktoober 2017, kell 17:31 (EEST)

Jah, muidugi ei pea just Sina tingimata neid artikleid tegema. Aga mulle tundub, et sellistes olukordades tuleks artiklipealkiri  ordenisaajale jätta ning ordenisaaja artiklile täpsustusmärkus lisada. Seda ei saa ilma artiklita teha, nii et ilma artiklita ei saa olukorda lahendada. Andres (arutelu) 1. oktoober 2017, kell 17:36 (EEST)

:Loomulikult saab teha täpsustusleheküljed, kus kõik võimalikud variandid on punased, ent eelistada tasuks ilmselt tõesti täpsustusmärkusi. - Melilac (arutelu) 1. oktoober 2017, kell 18:25 (EEST)

:: Asi on ju selles ka, et pole mõtet panna põhinime neiupõlvenimega ühele pulgale. Andres (arutelu) 1. oktoober 2017, kell 19:28 (EEST)

Kuidas neid kustutada, et jääks alles ainult õige lehekülg? – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas MoroccoCentral (arutelu • kaastöö) 14. november 2017.

Kustutada saavad administraatorid. Andres (arutelu) 15. november 2017, kell 09:04 (EET)

: Ümbersuunamiste kustutamiseks pole enamasti aga ka vajadust.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. november 2017, kell 10:17 (EET)

Kuna mitmel riigil on kõrgliigad Prva Liga, siis tegin täpsustuslehekülje. Prva liga võiks sinna suunata. --LeeMarx (arutelu) 5. detsember 2017, kell 14:36 (EET)

Jah, nõus.

Muide, Sloveenia liiga jaoks ette nähtud (ja ka praegune) pealkiri ei ole nimi. See tuleks pigem tõlkida või siis kasutada nime. Andres (arutelu) 5. detsember 2017, kell 14:47 (EET)

Minu teada on selline tegevus Wikipedia reeglite vastu. Palun, ära enam tee niimoodi!--90.191.198.230 3. jaanuar 2018, kell 17:03 (EET)

Vabandust, kui tegin, siis kogemata. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 19:05 (EET)
Ma saan aru, et sa oled juhindunud mingitest soovitustest, kui siiski palun ära muuda vene kabet Vene kabeks. Mängul pole riigiga midagi pistmist, pealegi tundub et see on pärit tänapäeva Ukraina ehk siis endise Poola riigi aladelt.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. jaanuar 2018, kell 00:31 (EET)

Ma juba muutsin. Kui ta on pärit Ukrainast, siis "vene" on ju veel valem. Nimi ei ole ju ometi paadi järgi? Igatahes nii ESBL-is kui ka TEA-s on "Vene kabe". Andres (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 00:44 (EET)

: Sugugi mitte. Õige on vene kabe. Ja nimetus on rahvuse ning mitte riigi järgi. Tuleta meelde, et rahvused ja keeled käivad eesti keeles ikka endiselt väikese tähega.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. jaanuar 2018, kell 01:01 (EET)

:: Kabel ei ole rahvust. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 01:13 (EET)

:: Igatahes Sa peaksid seda põhjalikumalt selgitama ja põhjendama. Mille poolest vene kabe erineb Vene kirvest? Andres (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 01:15 (EET)

::Minu meelest on "Vene kabe" nagu "Vene vodka". vt .--Hirvelaid (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 08:23 (EET)

::: Pigem nagu rootsi kardinad, vodka võib olla väga hästi ka Venemaalt toodud ja sel juhul oleks see suure algustähega. - Melilac (arutelu) 18. august 2018, kell 07:40 (EEST)

:::: Praeguste reeglite järgi on "Rootsi kardinad". Andres (arutelu) 18. august 2018, kell 08:45 (EEST)

Hi, at svwiktionary we're discussing language names in Estonian, but since we don't speak Estonian, the discussion is unproductive. Are you good at grammar? :-)
                         	Name of the language (noun/nimisõna)	Name of the country (noun/nimisõna)	Adjective (omadussõna)
English                  	Albanian, Swedish, Estonian

I speak <language>. The grammar of <language> is difficult.	Albania, Sweden, Estonia

I come from <country>. The capital city of <country>.	Albanian, Swedish, Estonian

A <adjective> woman. <Adjective> Wikipedia.
Estonian  (alternative 1)
* albaania keel, rootsi keel, eesti keel (correct forms)
* albaania, rootsi, eesti (incorrect forms)	Albaania, Rootsi, Eesti            	albaania, rootsi, eesti
Estonian  (alternative 2)
* albaania keel, rootsi keel, eesti keel (correct forms)
* albaania, rootsi, eesti (also correct forms)	Albaania, Rootsi, Eesti            	albaania, rootsi, eesti
Can you tell whether Estonian alternative 1 or 2 is accurate? According to wikt:eesti it seems like alternative 2 is possible, but highly unusual. Skalman (arutelu) 16. jaanuar 2018, kell 23:33 (EET)

Yes, in the contemporary Estonian "albaania", "rootsi", "eesti" are not normally used for the languages but the linguist Paul Ariste used to use them so. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2018, kell 01:03 (EET)

This use was introduced in the first half of the 20th century as a loan from Finnish. Now it is probably obsolete except in jocular speech. (But Ago Künnap used it in 1994.) It has been also found in some Estonian dialects. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2018, kell 01:24 (EET)

:(Thanks a bunch!) Do you have an explanation for why, on a page like wikt:inimene, the title is "Eesti" and the translations seem to have language names like "rootsi", without "keel"? Skalman (arutelu) 17. jaanuar 2018, kell 20:26 (EET)

:: Because it would be tedious to repeat the word keel all the time.  Andres (arutelu) 17. jaanuar 2018, kell 20:34 (EET)

::: Thanks! Skalman (arutelu) 17. jaanuar 2018, kell 23:40 (EET)
Andres, mul on selline tunne, et ma hakkan su muudatusi seal 1993. aasta juures kohati uuesti tagasi pöörama. Asi selles, et see kuidas ja mis isikud sa artiklisse jätad ja millised eemaldad ei ole päriselt ka vastuvõetav. Osade eemaldamistega ma olen nõus, osadega aga mitte mingil juhul. Näiteks kui sa surnute nimekirjast Bobby Moore'i, Arthur Ashe'i ja River Phoenixi eemaldasid, siis ma hakkasin küll vanduma.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. jaanuar 2018, kell 02:18 (EET)

Pane need tagasi, kes Sinu arvates peavad seal olema. Andres (arutelu) 28. jaanuar 2018, kell 02:23 (EET)

Ja surnute nimekirjast võta need välja, kelle eemaldamisega Sa oled nõus. Andres (arutelu) 28. jaanuar 2018, kell 02:26 (EET)

:please help translate this message into your local language via meta
	The 2017 Cure Award
	In 2017 you were one of the top ~250 medical editors across any language of Wikipedia. Thank you from Wiki Project Med Foundation for helping bring free, complete, accurate, up-to-date health information to the public. We really appreciate you and the vital work you do! Wiki Project Med Foundation is a user group whose mission is to improve our health content. Consider joining here, there are no associated costs.
Thanks again :-)  -- Doc James along with the rest of the team at Wiki Project Med Foundation 26. aprill 2018, kell 06:30 (EEST)

Thank you for being one of Wikipedia's top medical contributors!

Kas sinu tegeled lehekülgede ühendamisega ka? Erikeelsete vikipeediate vahel ma mõtlen. MoroccoCentral (arutelu)

Jah.

Soovitan kasutada nelja tildet, et aeg oleks näha. Andres (arutelu) 16. august 2018, kell 09:56 (EEST)
----
Kasutajaliidese muutmise õigust piirati mõnedel lehtedel (teadaanne saatkonnas). Ma arvan, et võiksid uude kasutajarühma (liidese administraatorid) lisada need, kes on vastavaid lehekülgi varem muutnud. Need oleks järgmised neli kasutajat: Cumbril, WikedKentaur, Ahsoous ja mina. Pikne 19. september 2018, kell 18:30 (EEST)
Lehti nagu MediaWiki:Common.css ei saa praegu muuta ükski kohalik kasutaja. Sina saad lisada kasutajaid ülalnimetatud rühma, mille liikmed saavad neid lehti muuta. Kas oleks võimalik õigused saada? Ma kibelen mõnd liidese lehekülge uuesti muutma. :) Pikne 24. september 2018, kell 16:54 (EEST)
Tõepoolest, mille taga selle õiguse andmine seisab? Kui tahaksin oma loodud Viidete Korrastaja tööriistas vigu parandada või seda täiustada (nii, et muudatused kõigi tööriista kasutajateni jõuaks), siis pole mul seda võimalik hetkel teha. Cumbril (arutelu) 24. september 2018, kell 23:27 (EEST)

Tehtud. Andres (arutelu) 24. september 2018, kell 23:44 (EEST)

: Mul endiselt ei ole seda õigust. Cumbril (arutelu) 24. september 2018, kell 23:47 (EEST)

:: Kuidas nüüd? Andres (arutelu) 24. september 2018, kell 23:51 (EEST)

::: Nüüd on. Aga WikedKentauril pole. Cumbril (arutelu) 24. september 2018, kell 23:52 (EEST)

vaataksid, palun, Gravitripsi 3. lõiku, ma pole päris kindel korrektsuses. Ette tänades, —Pietadè 10. detsember 2018, kell 17:52 (EET)

Hello! Please see Special:Contribs/193.40.104.194. Their edits are death threats, and although likely not serious, should still probably be blocked. Thanks, Vermont (arutelu) 9. jaanuar 2019, kell 13:08 (EET)

Mida see tähe "J" korduv lisamine siis on, kui mitte sodimine? Kõrvalküsimusena: mille poolest on allikaviidetega kinnitatud avaliku elu tegelase avalik vaidlus seksuaalküsimuses mittevajalik info? Palun selgita, et edaspidi oleks selge. Ursus scribens (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 09:35 (EET)

Tähe J korduvat lisamist ma ei märganud. Artikli ajaloost nägin, et ta pööras tagasi ka selgelt pahatahtliku muudatuse. Ma ei näe tema tegevuses pahatahtlikkust. Mulle tundub ka, et see seik on liiga kergekaaluline (seda kajastavad ainult meluleheküljed ja kirjeldatu toimus ainult Youtube'is) ja vähemalt sellisel kujul on seda entsüklopeediast lugeda imelik (ka liiga suur kaal). Muidugi see on vaieldav, aga blokeerimise asemel oleks minu meelest tulnud dialoogi astuda. Minu arvates võib selle lõigu ära jätta küll, aga lingid võib panna välislinkide alla. Andres (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 09:51 (EET)

:Sodimise puhul pole nagu midagi arutada. P.S. Miks me näiteks poliitikute isikuartiklites selliseid avaldusi kergekaaluliseks ei pea ja erandi teeme? Ursus scribens (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 10:31 (EET)

:: Ma ei tea, kas see nii on. Kui poliitik kritiseerib seadust, siis on see oluline, sest poliitikut teevadki seadusi. Siinset juhtu võib ka nii tõlgendada, kuid see pole üheselt mõistetav, see võib olla ka lihtsalt loba ja pullitegemine. Samuti pole skandaali ega huligaansust ega ilmselt ebaeetilist käitumist, vähemalt minu arvates mitte. Ja kui tahta esile tuua  seaduse kritiseerimist, miks siis artikkel seda ei maini? Sellepärast ma leiangi, et sellisel kujul on see ebavajalik. Aga ma ei taha seda asja sisuliselt arutada, ma tahtsin ainult selgitada, miks ma bloki maha võtsin. Andres (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 11:09 (EET)

:::Ei, ta ei kritiseerinud seadust. Vastupidi, ta äratas avalikku tähelepanu sooviga talle seadusega antud õigust kasutada. Ursus scribens (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 12:14 (EET)

Noh, see J-täht jäi nähtavasti kogemata sisse. Andres (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 10:00 (EET)

Ei ole sodinud, eemaldas mittevajalikku infot

Kuule, Andres, mul tekib aina sagedamini küsimusi, mida kuradit sa õigupoolest teed. Kui viidatud leheküljel on autoriks märgitud Hilmar Alquiros, aga sina nõuad, et selle asemel oleks perekonnanimeks Klaus, või et vaikitaks maha, kui üks tõlge on tehtud soome keele kaudu - mis toimub? Kas sa lihtsalt käid ringi ja tühistad suvalisi muudatusi, sest on selline tuju? Oma tegevust põhjendama sa ju ei vaevunud. --Ehitaja (arutelu) 6. märts 2019, kell 12:22 (EET)

Vabandust, ju ma siis eksisin. Aga kui Sa neid kolme muudatust koos vaatad, kas see ei näe siis välja nagu vandalism? Aitäh, et märkasid! Andres (arutelu) 6. märts 2019, kell 12:26 (EET)
----
Palun roboti õigusi kasutajale PikseBot. Teeksin sellega mõningaid süntaksiparandusi ning võib-olla parandan hiljem välislinke vmt. Pikne 10. märts 2019, kell 12:10 (EET)

Tehtud. Andres (arutelu) 10. märts 2019, kell 14:07 (EET)

Hello Andres, As a senior editor in the Estonian Wikipedia would you be able to remove the tags from these two articles?  Many Estonian editors have contributed to these articles over the years.  I just thought I'd ask.  I apologize for being unable to write to you in Estonian. Nicola Mitchell (arutelu) 14. märts 2019, kell 17:58 (EET)

[[Plekkpurgi katedraal]] and [[Cyril Genik]]

Puti Kaisar-Mihara: "Tema isa on rahvuselt minangkabau" või "Tema isa on rahvuselt minangkabaulane? --Janggun Dungan (arutelu) 13. aprill 2019, kell 13:03 (EEST)

Vabandage, kasutaja:Ursus scribens suhtub töösse väga tõsiselt ja on parandanud artiklit. Töö on lõppenud. He has already explained what is the Estonian for "a Minangkabau person". Sorry, I didn't want to be any trouble to you. --Janggun Dungan (arutelu) 15. aprill 2019, kell 00:15 (EEST)

Kuidas võiks tõlkida "pseudo-Riemannian metric"? --Hirvelaid (arutelu) 22. aprill 2019, kell 22:33 (EEST)

Minu meelest sobib "pseudo-Riemanni meetrika". Andres (arutelu) 23. aprill 2019, kell 00:41 (EEST)

:Aitäh! --Hirvelaid (arutelu) 23. aprill 2019, kell 05:52 (EEST)
Aga "Собственно псевдориманов метрический тензор" – kuidas seda? Kas nii: "päris pseudo-Riemanni meetriline tensor" --Hirvelaid (arutelu) 23. aprill 2019, kell 06:21 (EEST)

Selles vallas tuleb vast keelenõuandlasse pöörduda. Tõeline või ehtne - alternatiive on mitu. - Melilac (arutelu) 23. aprill 2019, kell 07:30 (EEST)

:See ju termin. Mida nemad sellest teavad. --Hirvelaid (arutelu) 23. aprill 2019, kell 08:43 (EEST)

:: Ma ei tea, kas nii kasutatakse, aga eesti keeles tuleks põhimõtteliselt öelda "pärispseudo-Riemanni meetriline tensor". Andres (arutelu) 23. aprill 2019, kell 09:02 (EEST)

:::Aitäh! --Hirvelaid (arutelu) 23. aprill 2019, kell 09:12 (EEST)

Arutelulehel ära toodud kitsaskohad tunduvad aegade jooksul lahenenud olevat. Küsimus: Kas vastuhääl hea artikli staatusele veel kehtib ja kui, siis miks? - Melilac (arutelu) 26. aprill 2019, kell 22:30 (EEST)

Uurisin pisut, aga jäi pooleli. Esmapilgul torkab silma, et viiteid igal pool pole. Kas on  kasutatud uuemat kirjandust lipu ajaloo kohta? Andres (arutelu) 27. aprill 2019, kell 10:46 (EEST)

Mul ei ole otseselt midagi nende artiklite vastu, aga leian, et need sobiks Vikipeediasse vähe paremini, kui nende juures oleks natuke täiendavat infot peale praegu esitatu. Alustuseks võiks teostes käsitletavatest teemadest olla ka artikli enda sissejuhatuses väike lõik, et ei peaks artiklit läbi lugema, et üldse teada saada, et millest mingis teoses juttu. Ning muidugi võiks nende juures olla mingit infot teoste enda kohta (nt mis keeltesse on tõlgitud, kui palju välja antud, kuidas on keegi kolmas teost arvustanud). Kas see oleks tehtav? Samuti saab alati juurde tekitada infokaste (nt nagu siin) ja/või navigeerimismalle (kus on välja toodud mingi autori olulisemad teosed, et lugejal oleks hõlpsam selliste artiklite vahel liikuda). Ivo (arutelu) 29. aprill 2019, kell 21:31 (EEST)

Sel hetkel, kui ma neid kirjutan, huvitab mind eelkõige sisukokkuvõte ja mul ei jätku tavaliselt kannatlikkust, et muud üle ühe lause kirjutada. Kui sisukokkuvõte on valmis, võib sellega rohkem tegelda. Love's Vision on näide, kus sisukokkuvõte on valmis ning on lisatud ka sissejuhatav lõik ning kokkuvõte arvustustest. Navigeerimismalle ja infokaste ma ei hakka tegema, ma ei tee neid kunagi, aga kes soovib, võib teha. Andres (arutelu) 30. aprill 2019, kell 01:45 (EEST)

Miks sa arvad, et peaks olema olemas sõna "sekslelu"? Vrd nt piim+lehm=piimalehm (piimlehm?), jooks+king=jooksuking (jooksking?) jne°—° Pietadè 15. mai 2019, kell 18:27 (EEST)

Võib-olla ei ole, aga on olemas kategooria Sekslelud. Selle kategooria võib ka ümber nimetada. Andres (arutelu) 15. mai 2019, kell 18:29 (EEST)

:Oli olemas, sest, jäi silma ja teisaldasin 13. V Seksilelude alla.15. mai 2019, kell 18:31 (EEST)

:: Vabandust, ju ma siis eksisin, lugesin valesti või midagi. Andres (arutelu) 15. mai 2019, kell 18:34 (EEST)

:::Oli vist "punane" kategooria; samas, ‘seksmänguasjad’ on ilmselt "keeleliselt" lubatud...°—° Pietadè 15. mai 2019, kell 19:38 (EEST)

Selline küsimus tekkis. Praegu värviartiklid kategoriseeritud nii, et kategooria Värvused all on artikkel Punane ja alamkategooria Punase varjundid (tõlgitud võõrast keelest nt shades of red) eraldi - mis tekitab justkui olukorra, nagu need punase varjundid poleks enam värvused, kuigi mõned neist 'varjunditest' on väga sarnased spektri keskmisele punasele või vastupidi, on vägagi tugevalt omanäolised ja pikalt keeles olnud oma nimega värvitoonid. Probleem on selles, et niisugune põhivärviks ja varjunditeks kategoriseerimine pole loogiline st tekitab kunstliku hierarhia, mis pole põhjendatud ei füüsikaliselt ega igapäevakogemuse seisukohalt - . Prantsuse keeles on hästi, seal on olemas mõiste champ chromatique (eesti keeles sellele mõistele vastet ei ole), mis on seotud nii tajuga kui põhivärvinimega keeles ja mille alla kuulub nii nn põhivärv kui ka selle mitmesugused lähemad ja kaugemad sugulased.
Minu ettepanek oleks ehitada kategooriad nii: Värvused all on alamkategooriad Punased värvitoonid (praeguse keeleliselt kohmaka Punase varjundid asemel), Sinised värvitoonid, Kollased... jne, mille sees sisalduks nii põhivärviartikkel kui ka põhivärvi variatsioonide artiklid. Sellisel juhul jääks Värvused alla ainult mitmesugused üldmõistetega seotud artiklid. Kui mõni värvus asetseb nii-öelda mitme vahel, siis võib talle lisada mitu kategooriat: Sinised... Rohelised... Keeleinimestega juba konsulteerisin, oleks üheselt arusaadav.
Mulle endale tundub väljapakutu vähem vastuoluline kui praegu olemasolev süsteem, mida arvate? Evlper (arutelu) 11. juuni 2019, kell 19:44 (EEST)

Õieti on kõik praegu olemasolevad värviartiklid tegelikult värvinimede artiklid. Värvikastis olev klots ja pildid illustreerivad värvinime. Nii et võib ka keelepõhiselt lähenada. Evlper (arutelu) 11. juuni 2019, kell 20:09 (EEST)

: Ma saan Su loogikast aru. Segadus tuleb sellest, et mingi kategooria alla kuuluvad artiklid jagunevad põhikategooria ja alamkategooriate vahel, nii et antud juhul on ka alamkategooriate all värvused. Aga noh, nagu näha, pole see lugejale enesestmõistetav. Mulle see süsteem üldse ei meeldi, sest see teeb kategooriad ebaülevaatlikuks. Aga noh, ega Sinu ettepanek ka selle süsteemi vastu ei ole. Minu poolest võid nii ümber teha, aga aruta teistega ka.  Andres (arutelu) 11. juuni 2019, kell 20:26 (EEST)

Kuidas tekitada uut artiklit wikidata abil?
Näiteks: , kuidas selle abil teha meile artikkel Osho?--Lulu (arutelu) 14. juuni 2019, kell 16:06 (EEST)

Minu meelest nii ei saagi. Tuleb lihtsalt artikkel alustada, ja siis saab Wikidataga ühendada. Andres (arutelu) 14. juuni 2019, kell 19:20 (EEST)

:Hea küll. Tegelikult peaks saama selle abil artikli põhja moodustada küll. Aga kuidas olemasolev või uus artikkel Wikidataga ühendada? Kas on mingeid juhiseid?--Lulu (arutelu) 15. juuni 2019, kell 06:42 (EEST)

::Ühendada saab ikka seda, mis olemas on, ehk siis alustatud ja salvestatud, tegemisel ühendada ei saa. Kui artikkel on mingis keeles olemas, siis vasakul on riba keeled, sealt siis valid keele, millega ühendada, ja artikli nime selles keeles. Kui mingil põhjusel aga on üksus olemas vaid wikidatas (näiteks alustas keegi mingis keeles artiklit, aga lõi ennem wikidata andmeüksuse, kui artikkel valmis), siis andmeüksusel on ka keelte osa olemas (lahter Wikipedia, täpsemalt küll vikide, sest igal keelel oma vikit pole, mõnel on aga mõne murde jaoks ka), kuhu saab lisada eesti artikli.  Melilac (arutelu) 15. juuni 2019, kell 08:00 (EEST)

Mitmete mu uute artiklite autoriõigused on pandud kahtluse alla. Nendes on kasutatud CC-BY-SA litsentsiga andmeid  ning sellele allikale on ka kõigis vastavates artiklites korrektselt viidatud. Seega ei tohiks olla probleeme nende kasutamisega meie Vikipeedias. --Lulu (arutelu) 16. juuni 2019, kell 14:44 (EEST)

Ma ei tea, millistest artiklitest jutt on, aga nii palju kui mina aru saan, ei käi see litsents "Ida mõtteloo leksikoni" kohta. Seda allikat võib kasutada küll, aga tuleb ümber sõnastada. Andres (arutelu) 16. juuni 2019, kell 16:55 (EEST)

:Jutt on artiklitest Ületava mõistmise suutrad, Sārnāth, Ületav mõistmine ja Subhūti. "Ida mõtteloo leksikon" on CC-BY-SA litsentsiga juba alates 2017. aasta augustist ja neid andmeid peaks saama kasutada nagu kõiki samasuguse litsentsiga allikaid. Leian, et autoriõiguste rikkumises kahtlustamise mallid tuleks maha võtta. --Lulu (arutelu) 17. juuni 2019, kell 06:55 (EEST)
Mul käivad need autoriõiguste asjad üle mõistuse. Ma ei saa näiteks aru, mida tähendab "community content" ja ma ei saa ka aru, mis litsents see on ja kas see Vikipeediasse sobib. Pikne ja Ivo teavad neid asju paremini. Aga sisulisest küljest arvan, et on parem, kui Vikipeedia artiklid ei ole mõtteloo leksikoni koopiad, vähemalt ei ole hea, kui selliseid artikleid on massiliselt. Andres (arutelu) 17. juuni 2019, kell 09:37 (EEST)

Minu meelest on parem ülikooliartiklite pealkirju sedasi mitte parandada. Kirjutasin eile siia: Arutelu:Johannes Gutenbergi Mainzi Ülikool. Pikne 20. juuli 2019, kell 17:22 (EEST)

: Jah, ma tean, et see on Sinu meelest parem.

: Ma lähtun sellest põhimõttest, et üldjuhul kirjutatakse asutuste nimed läbiva suurtähega.

: Me võime selle asja arutusele panna, kas või hääletada. Andres (arutelu) 20. juuli 2019, kell 20:13 (EEST)

:: Minu meelest vähemasti ülikoolide nimesid kirjutatakse toimetatud väljaannetes sageli ka nii, et liigisõna on väikese tähega. Miks ei peakski, kui keelereeglid selle ette näevad. Minu meelest me ei peaks hääletama keelereeglite järgimise üle.

:: Ma saan aru, et Eesti ülikoolide ametlikud nimed on läbiva esisuurtähega ja küllap sellepärast on nad sellisel kujul levinud, aga välismaa ülikoolidel pole ametlikke eestikeelseid nimesid. Pealegi kõigi ülikoolide nimesid ei kirjuta ju sa ka ise niikuinii läbiva esisuurtähega. Pikne 21. juuli 2019, kell 10:50 (EEST)

::::Keelereeglid mitte ei "näe seda ette," vaid kõigest lubavad. --Vihelik (arutelu) 24. juuli 2019, kell 00:39 (EEST)

::::: Täpsustasin viidatud arutelus ja ka allpool: keelereeglid näevad ette, väikest tähte kasutatakse tavatekstis (vastandatuna ametlikule tekstile), milleks on ka Vikipeedia tekst. Vt . Pikne 24. juuli 2019, kell 16:11 (EEST)

::::::Õigekeelsuskäsiraamatu käsitluses on Tartu Ülikool nimetus, seetõttu tavatekstis lubatud ka väiketäht. Kusagil pole öeldud, et suurtäht on keelatud; vastupidi, vahel on selle kasutamine liiginimest eristamiseks isegi vajalik. Tartu Ülikooli enda materjalides, ka tavatekstides nii võrgus kui paberil, kasutatakse peaaegu alati läbivat suurtähte. Olen sügavalt veendunud, et Tartu Ülikool on nimi (mitte nimetus), seetõttu tuleb kirjutada läbiva suurtähega. Meil Eestis polegi arutatud ega konsensusele jõutud, kas ülikoolidel on nimed või nimetused. Õigekeelsuskäsiraamatu soovitusele pole eelnenud mingit arutelu. Nt inglise keeles on ikka tähtis küll, kas on Oxford University või University of Oxford. Sellest sõltub isegi ülikooli prestiiž. Esimene neist on "nimem" kui teine. Muidugi on võimalik öelda ka university of Oxford, kui on vaja rõhutada "liigikuuluvust." Ma ei saa aru, miks me peame kõike vene keele järgi tegema. --Vihelik (arutelu) 24. juuli 2019, kell 20:28 (EEST)

::::::: Ma ei tea, kust õigekeelsuskäsiraamatus sa sellise nime ja nimetuse eristuse leiad. Minu eelmises kommentaaris viidatud lehe sõnakasutuse järgi on nimi asutustel, mille nimi ei ole kirjeldav. Tartu ülikooli nimi on seal toodud näidete järgi nimetus sõltumata sellest, kas kirjutatakse väikese tähega (tavatekstis) või suure tähega (ametlikus tekstis).

::::::: Jah, ei ole öeldud, et suur täht on keelatud. On lihtsalt öeldud, millal sobib kasutada väikest tähte ja millal suurt.

::::::: Tartu ülikooli nime kohta on öeldud, et ülikool ise kasutas mujal kui ametlikes dokumentides väikest tähte, aga eelmisel aastal läksid nad suurele tähele üle. Sellepärast, et väike täht olla inimestes pahameelt tekitanud, eriti inimestes väljastpoolt ülikooli, ning ülikoolis polnud keegi ülemineku vastu. Eks nad võivad muidugi nii teha, võib juhinduda oma stiiliraamatust, üldisi keelereegleid järgima ei saa sundida. Aga me siin Vikipeedias oleme siiski püüdnud keeleasjades keelekorraldajate soovitustele tugineda, eriti sellepärast, et meil pole autoriteeti, millega nõuda kirjutajatelt, et nad teisiti kirjutaks (kui ka õnnestuks mingi oma stiiliraamat koostada ja selle kasutuselevõtus kokku leppida).

::::::: "Eesti keele grammatika II" (1993) räägib muu hulgas põgusalt algustähega seotud didaktilistest raskustest. Muu hulgas teadupärast kiputakse eeldama (või isegi ollakse veendumusel), et sõnadel, sõnapaaridel jne on üks õige kirjakuju, mis passib igasse kasutusse. Sellest tulenevalt on n-ö kõvem ametlik variant väikese tähega varianti teatud määral välja tõrjunud ja eks sellest ka eelnevalt mainitud pahameel väikese tähe üle. (Muuseas, niisamuti kohtame siin Vikipeedias inimesi, kes on veendunud, et ei ole riiki nimega "Suurbritannia" või et Läti parlament ei ole seim, kui meenutada paari hiljutist näidet.)

::::::: Liigisõna kirjutamine väikese tähega on eesti keeles üleüldine, vaevalt see nüüd vene keele eeskuju on. Mainitud "Eesti keele grammatika" sedastab hoopis, et "tingituna ametiasutuste suurest mõjust Nõukogude argielule on asutuste ametlikkussuurtäht siiski muutunud ka Eestis kirjutamata, õnneks aga veel mitte möödapääsmatuks seaduseks." Pikne 26. juuli 2019, kell 16:50 (EEST)

::: Keelereeglid ei keela läbiva suurtähe kasutamist.

::: On ametlike nimede ühesed tõlked.

::: Ei kirjuta jah, kui pole tegu ametliku nime tõlkega.

::: Peale selle, kaugeltki mitte alati ei sisalda ülikooli nimi liigisõna. Andres (arutelu) 21. juuli 2019, kell 15:13 (EEST)

:::: Keelereeglite järgi on liigisõna tavatekstis väikese tähega ja Vikipeedia tekst on laadilt tavatekst, mitte ametlik tekst. Et tegu on ametliku nime ühese tõlkega, see iseenesest ei tähenda, et tuleb kasutada läbivat esisuurtähte. Kusjuures eesti keeles võib ka ametlikes nimedes olla liigisõna väikese tähega.

:::: Uue keele käsiraamatu mustandis on seda asja varasemast rohkem lahti kirjutatud: . On eraldi välja toodud, et tõlgitud nimetuste juures on kindlam kasutada väikest tähte, kui muu hulgas pole teada, kas tõlge on ametlik. Välismaa ülikoolide kohta me teame üsna kindlalt, et nende nimedel pole ametlikku eestikeelset tõlget. Pikne 21. juuli 2019, kell 17:31 (EEST)

::::: Seal on viide Maire Raadiku artiklile, kus on öeldud, et ühe teksti, näiteks kooli ajaloo raamides võib ka kokku leppida, et kasutatakse ametlikkussuurtähte. Minu meelest oleks just entsüklopeediale omase täpsuse huvides hea suurtähti kasutada, kui see on võimalik.

:::::: Selle näite järgi võiks kooli ajalugu mõnel juhul võib-olla ametlikuks tekstiks pidada. Aga Vikipeedia teksti juures peaks olema üsna selge, et see pole ametlik. Selle näite juures on veel öeldud, et tuleb ikkagi veenduda, et tegu on tõesti ametlike nimedega. Välismaa ülikoolide nimede juures on selles jällegi raske veenduda.

:::::: Ametlikkussuurtähe eesmärk pole ju täpsuse taotlemine ning minu meelest suur täht ei tee asju täpsemaks. Muud liiki asjade juures me enamasti ikkagi järgime seda, et liigisõna on väikese tähega. Täpsuse peaks tagama kontekst, Vikipeedias ka lingid. Kui veel mõelda sellistele levinud nimekujudele nagu "Moskva Riiklik Ülikool", siis näib, et kui suur täht ka on levinud, siis kasutatakse seda üsna suvaliselt. Pikne 22. juuli 2019, kell 19:41 (EEST)

:::::::: Ma ei saa aru, mille poolest kooli ajalugu ametlikum on kui entsüklopeedia.

:::::::: Minu meelest me faktiliselt kasutame (vähemalt pealkirjades) asutuste nimede ametlikke kujusid, kui see on võimalik ja kui see ei ole liiga kohmakas. Välismaa asutuste puhul see ei pruugi võimalik olla, ma mõtlen juhtumeid, kus pole ilmne, kuidas tõlkida. Ametlikku nime kasutataksegi minu meelest täpsuse huvides.

:::::::: Minu meelest ei tohiks ametlikkuse näitamiseks kasutada "Moskva Riiklik Ülikool", sest see ei ole ametlik nimi. Teisest küljest, kui võtta seda nimena, siis suur täht on sellega õigustatud. See ei ole ju kirjeldus, riiklikke ülikoole on Moskvas teisi ka. Ma ise ütleksin "Moskva ülikool". Andres (arutelu) 22. juuli 2019, kell 19:58 (EEST)

:::::: Mulle on ka segane, millisel juhul pidada kooli ajalugu ametlikuks tekstiks. Võib-olla võib mõelda, n-ö ametlik versioon kooli ajaloost on see, mille kool ise üllitab, või on mingi muu eriline põhjus esitada konkreetset teksti kui ametlikku teksti. Sellegipoolest, sa ei väida ju, et Vikipeedia tekst on ametlik, ega? Kui teksti ametlikkuse astet hästi määrata ei õnnestu, siis jällegi on kindlam kasutada väikest tähte.

:::::: Faktiliselt kasutame suuri tähti pealkirjades minu meelest eelkõige sellepärast, et sa neid pealkirju hoolega teisaldanud oled.

:::::: Ametlik on tõlge lõppude lõpuks siis, kui sellist tõlget kasutatakse dokumentides või eestikeelses asjaajamises. Et tõlge on sõna-sõnaline või võib olla ilmne, kuidas tõlkida, see iseenesest ei tee tõlget ametlikuks.

:::::: Raadiku järgi on suure tähe eesmärk rõhutada, et nimetus on "ametlik, täielik ja nimetatud asutus on iseseisev". Ma ei näe põhjust neid asju täpsusega seostada, ka mitteametlik nimekuju võib ju täpne olla. Ja on ju öeldud, et vahe on ainult teksti laadis (ameti- või tavatekst) ning et väikest tähte soovitatakse igasugustes tavatekstides (sh tarbetekstides).

:::::: Kui Moskva ülikoolil pole ametlikku eestikeelset nime või nimetõlget, siis ametlikkuse näitamiseks ei peaks seda keelereeglite järgi üheski variandis suure tähega kirjutama. Mis sellest, et riiklikke ülikoole on Moskvas teisigi? See on nagu Tartu ülikool, mis pole ainuke ülikool Tartus, aga mille nimi on Tartu ülikool. Kui kirjutakse suurte tähtedega "Moskva Riiklik Ülikool", siis eks see on kas inglise keele eeskujul või siis mõne Eesti ülikooli ametliku nime eeskujul, pööramata tähelepanu sellele, et tõlge tõenäoliselt pole ametlik. Pikne 23. juuli 2019, kell 18:43 (EEST)

::::::: Minu arust kasutatakse suurt tähte üldiselt nime ja kirjelduse eristamiseks ning jutt ametlikkusest on selle põhimõtte tuletis. Ametlikkus tähendabki minu meelest seda, et kasutatakse asutuse nime, mitte kirjeldust. Ja väikese tähega kirjutada soovitamine tähendabki seda, et kui nimi pole oluline, siis kasutatagu väikest tähte. Ja minu meelest on Vikipeedias oluline nime ja kirjelduse lahushoidmine. Seal kus tegu on nimega, tuleks minu meelest vähemalt pealkirjas kasutada suurt algustähte. Ise asi on liigisõnad. Aga ülikoolide nimede puhul on need liigisõnade moodi asjad minu meelest üldjuhul ikkagi ka nime osad.

::::::: Ma olen teisaldanud ainult välismaa ülikoolide puhul. Eesti ülikoolide (ja teiste asutuste puhul) puhul ei taheta väikse tähega kirjutada.

::::::: Tartu Ülikool ongi üks keelekorraldajate näide: see kirjutatakse suure tähega selleks, et eristada seda mõnest teisest Tartu ülikoolist. Teiste sõnadega, nime kirjeldusest. See näitab, et "ülikool" ei ole siin lihtsalt liigisõna. Sama lugu ka Moskva puhul.

::::::: Ma teen ettepaneku viia see arutelu üldisesse arutelusse. Andres (arutelu) 23. juuli 2019, kell 22:53 (EEST)

:::::: Ei, "Tartu ülikool" on keelekorraldajatel just näide ainult sellest, kuidas väikse ja suure tähe kasutus sõltub teksti laadist, mitte sõnapaari tähendusest (vt eespool juba viidatud lehte ).

:::::: Sellest nime ja kirjelduse eristusest on meil enne juttu olnud, oleme ka keelenõust selle kohta küsinud, aga sellise eristuse olemasolu pole minu teada seni kinnitust leidnud. Lihtsalt mõned nimed on kirjeldavad, sõltumata suure ja väikese tähe kasutusest. Samuti on arusaamatu, kust sa võtad, et väikest tähte kasutatakse siis, kui nimi pole oluline või et väike täht on justkui ebatäpne. Keelekorraladajad millestki sellisest ei räägi. Kas need nimed, milles kirjutatakse liigisõna alati väikese tähega, nt "Kanepi vald" ja "Kanepi kirik", on siis sinu meelest ka väikese tähega sellepärast, et "nimi pole oluline"?

:::::: Sellest ma räägingi, et välismaa ülikoolide artiklipealkirjade selline parandamine ongi kõige problemaatilisem. Enamasti ei ole teada, et neil oleks eestikeelne ametlik nimi ja veel selline eestikeelne ametlik nimi, milles kasutatakse läbivat esisuurtähte. Eesti ülikoolide kohta vähemasti on teada, et neil tegelikult on ametlik nimi, mis kirjutatakse eesti keeles läbiva esisuurtähega.

:::::: Ma ei mõtle siin neid asju ise välja, vaid tuginen keelekorraldajate soovitustele ja selgitustele.

:::::: Minugi poolest võib ka üldises arutelus artiklipealkirjade üle arutada, aga siin minu meelst praegu asi eelkõige paaris ilmselgelt ekslikus eelduses, millest sina teisaldamisel lähtud. Pikne 24. juuli 2019, kell 16:11 (EEST)

::::::: Ma ei muuda rohkem midagi, arutada ma rohkem ei jaksa. Palun pane see asi üldise arutelu lehele, las teised arutavad edasi. Andres (arutelu) 26. juuli 2019, kell 18:52 (EEST)

Mu tagasihoidliku arvamuse kohaselt peaks Johannes Gutenberg-Universität olema tõlgitud nii, et need kolm sõna jäävad ka tõlkes kokku, ja linna nimi ees või taga: Mainzi Johannes Gutenbergi Ülikool või Johannes Gutenbergi Ülikool Mainzis, mis aga suupärasem tundub. Reeglit ei oska küll anda.Evlper (arutelu) 20. juuli 2019, kell 17:59 (EEST)

: Mul käis ka see mõte peast läbi. Andres (arutelu) 20. juuli 2019, kell 20:13 (EEST)

allikas ei väida seda. Miks? "The Top 50 Hottest Asian Stars of All Time (sic!)" tähendab, et teda peetakse kinoajaloo üheks ilusaimaks (inglise keeles one of the hottest, the most beautiful) naiseks. --Janggun Dungan (arutelu) 26. august 2019, kell 15:09 (EEST)

Ei tähenda, jutt on Aasia kuumadest (seksikatest) pornotähtedest. Sõnad Asian ja Porn jäid Sul kahe silma vahele. Ja hot ei ole sama mis beautiful. Andres (arutelu) 26. august 2019, kell 21:32 (EEST)

: Nüüd ma saan aru. Tänan. --Janggun Dungan (arutelu) 28. august 2019, kell 08:52 (EEST)

Artikkel Peitusemäng on juba olemas....Teomees 26. august 2019, kell 23:12 (EEST)

Mis siis sellest? Andres (arutelu) 26. august 2019, kell 23:45 (EEST)

Ei saa aru, kas saab kasutada sellistes artiklites tegusõna "olema" vormi (on, oli) või mitte.
Teistel täpsustuslehekülgedel on seda kasutatud. Ma arvan, et sobib.
Siin tõmmati maha. Põhjendust ei ole, aga viisakas oleks.Teomees 10. september 2019, kell 17:56 (EEST)

Saab kasutada, pigem maitse asi. Tõsi küll, õigekiri on sel juhul tülikas, sest punktloendis ei tohiks (minu meelest) kasutada suurt algustähte ega punkti, aga ilma punktita on täislaused poolikud. Andres (arutelu) 10. september 2019, kell 19:01 (EEST)

Hello Andres! If You think that Risto hot sir has done good work at Estonian Wikipedia and Wikiquote could You please tell it here: . You can see that it happens not much at Wq now.--80.223.94.235 11. september 2019, kell 10:58 (EEST)

hommikul mõtisklustes.°—° Pietadè 28. september 2019, kell 23:27 (EEST)

Dear Andres, please create article on famous Yusgoslavian academician prof. Ratko Janev, consultant of the Nobel Prize Committe (for Nobel Prize awards for phisics) and the first Head of the UN/IAEA Programme for the use of Termonuclear Fusion as energy source. Thank you.79.101.147.37 18. veebruar 2020, kell 16:15 (EET)

Please contribute in creation of article on  famous Yusgoslavian academician prof. Ratko Janev

Selle võib vast botiks märkida? Paistab kenasti töötavat.
PS: seda arutelulehekülge võiks siin natuke arhiveerida. :P Ivo (arutelu) 28. juuni 2020, kell 20:50 (EEST)

Kirjutasid, et sa ei oska juhendada. Tarvis oleks kirjutada foto autorile ja küsida, kas ta nõustub nimetatud pildi avaldamisega nimetatud vaba litsentsi tingimustel. Kui vastus on jaatav, siis tuleks see edasi saata aadressile permissions-etwikimedia.org. Sama ka pildi :Fail:MT juuni 2007a.jpeg kohta. Üks näidiskiri on siin: Vikipeedia:Kuidas küsida luba pildi üleslaadimiseks. Pikne 19. juuli 2020, kell 15:47 (EEST)

Tänan märkuste eest artiklite "militaarriik" ja "modernne riik" arutellu seoses ettepanekuga need kustutada. Siin on tegemist märksa laialdasema probleemiga. Kasutaja "Pault" (teadlikult jätan lingi panemata) on juba mõnda aega süstemaatiliselt loonud ja redigeerinud artikleid nii, et need oleksid kooskõlas tema originaalse "sotsiaalse korra teooriaga". Tema omakirjastuslik teos  sisaldab omakorda hulgaliselt linke vastavatele artiklitele Vikipeedias. Meil on olnud mitmeid kogemusi tegelastega, kes on siin üritanud süstemaatiliselt propageerida mingeid oma teooriaid või tõekspidamisi (Leon/Ats, VanemTao/Vello Väärtnõu jne). Siiamaani ootavad tolle viimase aktivisti tegevuse tagajärjed ikka veel korrastamist. Kõigi nende puhul võib tekitada küsimusi ka nende vaimne tervis. Mida varem me suudame seesugusele tegevusele piiri panna, seda parem. --Lulu (arutelu) 25. aprill 2021, kell 10:27 (EEST)

Ma saan sellest aru, et see kasutaja esitab originaaluurimust, aga minu meelest tuleks need artiklid
sisuliselt üle vaadata, nii et see sisu, mis on kasutatav, jääks alles. Andres (arutelu) 25. aprill 2021, kell 12:57 (EEST)

Selline küsimus. Kuidas toimida olukorras, kus artikkel "Kerjusmunk" on juba kirjutatud millegi Aasia religioonidega seonduva kirjeldamiseks, aga enamikus Lääne-Euroopa ja Eesti ajalooga, arhitektuuriga jm seonduvates artiklites (nt paavstide erinevad seisukohad kerjusmunkade küsimuses keskajal olid väga olulised näitajad) esineb see sõna sageli kerjusmungaordu liikme tähenduses ja tahaks pildi kokkumineku huvides linkida? Midagi ümber suunata vms? Evlper (arutelu) 26. aprill 2021, kell 15:28 (EEST)

Ma arvan, et siin tasub esiteks vaadata, kas konkreetselt sellisele asjale nagu kerjusmungaordu liige, wikidatas midagi viitab. Kui jah, siis on selge: artikkel valmis ja päisesse mall see artikkel..... Kui ei, siis tasub kerjusmunk teha täpsustuslehena. - Melilac (arutelu) 26. aprill 2021, kell 17:00 (EEST)

:Lääne-Euroopa kerjusmungale vastav wikidata elemant on Q548320, "Catholic friar". Eesti keeles ei tehta vahet friar ja monk vahel, meil on kõik ühed mungad, aga friars ajalookirjanduses tõlgitakse kerjusmunkadeks. Evlper (arutelu) 26. aprill 2021, kell 17:23 (EEST)

:: No siis tuleb ümbersuunamislehest artikkel teha ja suunamine selle päisesse panna. - Melilac (arutelu) 26. aprill 2021, kell 17:58 (EEST)

:::Selge, aitäh nõuande eest. Evlper (arutelu) 26. aprill 2021, kell 18:02 (EEST)
----
Kas sul on mainimise teavitused välja lülitatud? Vt näiteks Arutelu:Aleksandr Nevski orden (Venemaa Föderatsioon) ja Arutelu:Vanimate inimeste loend. Pikne 10. oktoober 2021, kell 17:47 (EEST)

Mul on üle 99 teavituse, ma ei jõua neid vaadata. Andres (arutelu) 29. oktoober 2021, kell 18:22 (EEST)

: Võib-olla oleks abi sellest, kui lülitad eelistuste all välja osa teist liiki teavitustest. Pikne 2. november 2021, kell 17:44 (EET)

Selle boti võiks vastavalt markeerida. Senimaani paistab igati tublilt toimetavat. Ivo (arutelu) 4. november 2021, kell 12:03 (EET)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Good day, Andres! You started editing the article in 2016 and stopped to edit. The article  needs language improvement to promote. Please, change it. Frontfrog (arutelu) 9. jaanuar 2022, kell 16:33 (EET)

Tere,
Meil on soov teha valmis põhjalikud wikipedia küljed Tõrva valla ja linna kohta. Aga meie sooviks oleks, et nimetus "Tõrva" sisaldaks endas valla(omavalitsuse infot ja praeguse "Tõrva vald" nimetuse asemel oleks teiseks leheks "Tõrva linn".
Kuna linn on samanimeline vallaga, siis oleks eksitav, kui nimetus "Tõrva" all oleks ainult linna kohta käiv info, sest see hõlmab kogu omavalitsust.
Kuidas oleks võimalik seda ümber mängida ja suunata niimoodi, et me hakkaksime materjale lisama just nii nagu kirjeldatud?
heade soovidega
Egon
MrDzeimz (arutelu) 19. jaanuar 2022, kell 16:34 (EET)

Lisasin artikli Tõrva algusesse täpsustusmärkuse, nüüd ei tohiks küll mingit eksitavust olla. Artiklis Tõrva tuleb kirjutada linnast ja artiklis Tõrva vald vallast. --Andres (arutelu) 21. jaanuar 2022, kell 14:50 (EET)

Palun eemaldada lehekülje Ivo Kruusamägi kaitse. OskarRand1 (arutelu) 18. märts 2022, kell 20:12 (EET)

Hi, Andres. Could you take a look at this user? user:46.131.42.201 they seemed to be a vandalism-only IP --PAVLOV (arutelu) 6. mai 2022, kell 12:12 (EEST)

ei ole mingit vajadust kustutada – Kuidas nii? Lehel Arutelu:Henry Moseley on ju praegu tõesti lihtsalt mõlgutatud mõtteid artikli teema üle. Artikli enda kohta pole seal otsesõnu midagi öeldud. See on ilmselge arutelulehe väärkasutus. Pikne 11. juuni 2022, kell 16:36 (EEST)

Minu meelest on seal materjali, mida saaks artikli edasiarendamisel kasutada. Võib-olla mõni asi on tarbetu, aga kõik sellel leheküljel küll mitte. Andres (arutelu) 11. juuni 2022, kell 17:14 (EEST)

Aga mina pean lehe väärkasutamiseks seda, kui sinna pannakse metainfot artikli kohta. --Andres (arutelu) 11. juuni 2022, kell 17:15 (EEST)

: Mis ei ole tarbetu? Välislingid? Selle asemel, et neid linke, isiklikke hinnanguid ja muid uitmõtteid ning mõnd juhuslikku fakti seal sorteerima hakata, on minu meelest on palju lihtsam ise guugeldada või vaadata allikaid teiste Vikipeediate artiklites. Kui arutelu on hiljem vaja kasutada asjakohasteks kommentaarideks, siis on praegused kommentaarid desorienteerivad ning need on jällegi eeskujuks arutelude edasisel väärkasutamisel.

: Metainfo on teine asi ja ühe võimaliku väärkasutusega ei peaks õigustama teist väärkasutust. Pikne 12. juuni 2022, kell 18:40 (EEST)

:: Minu mõtte tabas hästi ära Ivo, kui ta ütles Nimelikule, et administraatorid on kustutamise suhtes umbusklikud ja püüavad kontrollida, kas kustutamine on ikka õige, sellepärast on kustutamine administraatorite aja raiskamine. Ma tunnen ise ka nii, et parem jäägu sinna midagi liigset, kui et midagi väärtuslikku ära kustutatakse. Ma ei usu, et oleks nii enesestmõistetav ja ilmne, mis aitab artikli arendamisele kaasa, mis mitte.

:: Ma ei mõelnudki üht teisega õigustada, lihtsalt ütlesin, mis mul südamel on. Mul on hea meel, et me metainfo asjus ühel meelel oleme. Ma ei tea küll, kas siin midagi muuta annab. Inglise vikis igatahes on aruteluleht suure oma funktsionaalsusest kaotanud, sest kes see ikka viitsib seda vaadata, kui seal tavaliselt on ainult mingid mallid. --Andres (arutelu) 12. juuni 2022, kell 19:07 (EEST)

::: Enda kommentaare ju ikka peaks olema õigus kohendada ja ka tagasi võtta, vähemasti siis, kui neile pole jõutud veel vastata. Sellisel juhul mis umbusku kustutamine ikka tekitama peaks.

::: Tavaliselt on minu meelest üsna lihtne öelda, kas arutelu kasutatakse sihimäraselt. Mõnikord küll pole päris selge, mis ulatuses käib kommentaar artikli kohta või kas mõni mõistukõnelisem kommentaar ehk siiski käib artikli kohta. Aga antud arutelus paistavad olevat küll lihtsalt mingite teiste tekstidega seotud lugemismuljed. Meil on ka juhendis kirjas, mille jaoks artiklite arutelulehed on mõeldud ja enamik kasutajaid on selle järgimisega hakkama saanud. Isegi kui me ei kustuta kommentaari, siis mingit moodi oleks ikkagi vaja suunata kasutajat arutelulehti sihipäraselt kasutama ja väheasti ei peaks julgustama teda samal moel jätkama.

::: Ma ei ole metainfo asjus sinuga päris ühel meelel, aga ma ei tahaks siin praegu mitmest eri asjast korraga rääkida. Pikne 13. juuni 2022, kell 21:46 (EEST)

:::: Tundub, et Nimelik on ennast parandanud. --Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 22:12 (EEST)

Palun kustutada leheküljed Kasutaja:OskarRand1/James Brown ja Kickstarts (laul) ära. Oskar (arutelu) 4. juuli 2022, kell 10:23 (EEST)

Hi, please block this LTA and delete my user page created by him. Thank you! --Mtarch11 (arutelu) 10. juuli 2022, kell 08:45 (EEST)

Miks sa oled hakanud jätma neid pooliku pealkirjaga kommentaare? Näide Ivo (arutelu) 14. juuli 2022, kell 13:14 (EEST)

Jälle? Pealkiri moodustub automaatselt, ma ei mõtle alati pealkirjale, neid on keeruline panna. Hea küll, ma siis edaspidi panen. --Andres (arutelu) 14. juuli 2022, kell 13:27 (EEST)

: Eelistuste kaardil "Toimetamine" saab teha valiku "ava vikiteksti toimeti". Sellega saab arutelulehe alustamisel lahti teema väljaga vormist ja ka sellest vahelehest, kus on nupp "Alusta arutelu". Pikne 14. juuli 2022, kell 21:00 (EEST)

:: Kumb on siis parem, kas see, et ma panen pealkirja, või et ma ei pane? --Andres (arutelu) 14. juuli 2022, kell 22:44 (EEST)

::: Mina saan aru, et pooliku pealkirja all peab Ivo silmas seda, et lisatud on tühi pealkiri (koodis ==  ==). See uus vorm nähtavasti teeb nii, kui teema väli tühjaks jätta. Ma arvan, et pole vahet, kas pealkiri lisada või mitte. Me pole ju seni sellele üldiselt tähelepanu pööranud (v.a mõnes pikemas arutelus). Pikne 14. juuli 2022, kell 23:01 (EEST)

:::: Kas tühja pealkirja peaks kindlasti vältima? --Andres (arutelu) 14. juuli 2022, kell 23:05 (EEST)

::::: Ei tea. Kuigi oluline see ehk ei ole küll. Samas päris korrektne see välja näe ja see võib veidike segadust tekitada. Pikne 16. juuli 2022, kell 17:36 (EEST)

:::::: Siin jätsin teema välja tühjaks ja tulemus oli pealkirjata. Äkki tuleneb probleem variandist, kus lisatud on tühik, mida näha pole, aga mida uus programm pealkirjana registreerib? P.S -  Minu arvates pole pealkirjad alati hädavajalikud, nende järgi tekib vajadus siis, kui arutelu on rohkem ja mitme nurga alt. Ka lühemad artiklid ei vaja ju alapealkirjasid. -Melilac (arutelu) 16. juuli 2022, kell 21:55 (EEST)

:::::::No kui jätta pealkirja lahter tühjaks, siis tekib tühi pealkiri. Ma ei tea, kas Ivo pidas silmas, et tühi pealkiri pole hea, või et ma peaksin seda uut vastamise funktsiooni vältima. Andres (arutelu) 17. juuli 2022, kell 00:18 (EEST)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:04 (EEST)

Hea administraator! Kui aega leiad, siis, palun vaata üle isiku nimekasutus (transnistria, rumeenia, malta, vene...)! Aitäh! ☆☆☆—Yx iNdiviid Kaastöö 12. august 2022, kell 09:46 (EEST)

Praegu on nimi rumeeniapäraselt. Arvan, et tuleks lisada venepärane Boriss Mints. --Andres (arutelu) 12. august 2022, kell 12:27 (EEST)

:Boriss Mintsiga alustasin, seejärel suunasin ümber...(tagasisuunamiseks on vist rohkem õigusi vaja) ☆☆☆—Yx iNdiviid Kaastöö 12. august 2022, kell 13:44 (EEST)

:: Tagasi suunata ei ole tarvis, lihtsalt võiks artikli algusesse panna ka venepärase rööpkuju. --Andres (arutelu) 12. august 2022, kell 16:18 (EEST)

::: Lisasin «vene keeles Boriss Mints, Борис Минц;»  nujah, sünnilinna nimes ka see kena «ț» täht sees... ☆☆☆—Yx iNdiviid Kaastöö 12. august 2022, kell 17:06 (EEST)

Kustutasin aru-t-elu-st su viite youtube'ile, selliseid võib olla nt 10 p pärast sadu (kumb siis ikkagi on kallim, jalgpalliklubi v meediaväljaanne?) ☆☆☆— Yx iNdiviid Kaastöö 27. august 2022, kell 00:36 (EEST)

Ms, ei ole olnud aega/tahtmistki vaadata, kas enne tekitati ruwi killing v enwi kill art, mis minusse puutub: ei ole kindel isiku olematusse suundumise suhteski... ☆☆☆— Yx iNdiviid Kaastöö 27. august 2022, kell 00:57 (EEST)
No ma ei tea, minu meelest on see konkreetne kanal üks asjalikumaid infoallikaid hoolimata müstifikatsioonist. --Andres (arutelu) 27. august 2022, kell 06:19 (EEST)

Tegemist on kohaga, kus tuleb kriitiliselt materjali suhtuda, aga mille väärtuseid niisama kõrvale heita oleks rumalus. - Melilac (arutelu) 27. august 2022, kell 11:06 (EEST)

Mulle pole arusaadav, mis sellele küsimusele ja lingile (Eri:Erin/6183838) oleks pidanud arutelus järgnema ning kuidas see artiklisse puutub. See on pealtnäha üsna Nimeliku stiilis kommentaar. Kui artiklit tuleb täiendada, siis on vaja ikkagi sobiv allikas leida. Pikne 29. august 2022, kell 21:43 (EEST)

: Ma ei ole kindel, kas see allikas on Vikipeedia silmis usaldatav, igatahes see info on väga oluline, kui see tõsi on. --Andres (arutelu) 30. august 2022, kell 09:42 (EEST)

::Siis tuleks esitada argumente allika usaldusväärsuse kasuks või kahjuks. Muidu jääb tõesti arusaamatuks, miks seda siin presenteerida. --Minnekon (arutelu) 30. august 2022, kell 10:26 (EEST)
----
Kasutaja Sillerkiil tuleks kasutajarühmast usaldatud kasutajad eemaldada, sest need, kes administraatoriks saavad, võetakse see sellest kasutajarühmast ära. -- OskarRand1 (arutelu) 28. august 2022, kell 18:00 (EEST)

Kas on sul ehk kavas asjaga oma programmi kohaselt millagi edasi tegeleda? Sealne materjalikogus oleks väärt kvaliteedimärki, ent hetkel on mitmed asjad pooleli. - Melilac (arutelu) 4. september 2022, kell 10:45 (EEST)

Loodetavasti ikka jõuan millalgi tagasi. Tõlge on pooleli, ja kommentaare ja muud oleks ka veel palju. --Andres (arutelu) 4. september 2022, kell 14:44 (EEST)

Küsimus: kuidas nendega toimida? Hetkel on alustatud asulate rahvaarvude tabelina esitamisega, ent viimasel rahvaloendusel on ära toodud vaid nende asulate rahvaarvud, kus oli üle kümne elaniku. Variant a: esitadagi vaid nende asulate rahvaarvud, jälgides leedulaste endi eeskuju. Variant b: toimida nagu Läti valdadega, kandes tabelisse vaid viimased tulemused, ja esitades muud andmed asulate endi artiklites. - Melilac (arutelu) 4. jaanuar 2023, kell 17:24 (EET)

Minu meelest piisab sellest, kui esitada asulate rahvaarvud asulate artiklites. Rahvaarvude uuendamine mitmes kohas on tülikas. Ja kui rahvaarvud loenduse järgi ära tuua, siis miks mitte toimida leedulaste eeskujul? --Andres (arutelu) 4. jaanuar 2023, kell 20:35 (EET)

:Ma usun ka seda, et rohkem uuendamist on tülikam. Seega tasub siis tabelid läti valdade tabeli järgi ümber teha. Selle järgi ei pea kohe uuendama, samas esitab see teatavaid andmeid, mida vallaartiklis ikka näha tahaks. Ka on sel variandil eelis, et on ära toodud asula tüüp (asi, mis ka vahel uuendamist vajab). Tänan mõtete jgamise eest! Melilac (arutelu) 8. jaanuar 2023, kell 09:17 (EET)

Mulle jääb mulje, et sina oled ainuke inimolend, kes seda artiklit https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Rahvusriik&action=history on teinud. Tõesti oleks hädasti vaja allikaid, viiteid ja lugemissoovitusi teemasse süvenemiseks. Kui ise tead, või tead kedagi, kes teab, st kes selle teksti vikipeediasse tootis, väga palun allikaid. Täpsustus: vaja on viiteid eestikeelsetele tekstidele, elektroonilised või paberil, kus käsitletakse rahvusriigi mõistet ja defineeritakse seda terminit. BirgittaMTh (arutelu) 12. veebruar 2023, kell 13:50 (EET)

No ma olen teinud ainult kaks tehnilist muudatust. Põhitegija on anonüümne, aga temaga saab võib-olla IP-aadressi kaudu kontakti. Aga selleks et artikliga töötada, pole algset kirjutajat tarvis. --Andres (arutelu) 14. veebruar 2023, kell 18:38 (EET)

Aga see on nii vana lugu, ja kirjutajaid on selle aadressi all mitu. --Andres (arutelu) 14. veebruar 2023, kell 18:43 (EET)

:Lugemissoovitusena: Benedict Arnold ja kujuteldud kogukonnad on maakeeli täitsa olemas. - Melilac (arutelu) 22. juuli 2023, kell 19:45 (EEST)

Dear interface administrator,
This is Samuel from the Security team and I hope my message finds you well.
There is an ongoing discussion on a proposed policy governing the use of external resources in gadgets and UserJS. The proposed Third-party resources policy aims at making the UserJS and Gadgets landscape a bit safer by encouraging best practices around external resources. After an initial non-public conversation with a small number of interface admins and staff, we've launched a much larger, public consultation to get a wider pool of feedback for improving the policy proposal. Based on the ideas received so far, the proposed policy now includes some of the risks related to user scripts and gadgets loading third-party resources, best practices for gadgets and UserJS developers, and exemptions requirements such as code transparency and inspectability.
As an interface administrator, your feedback and suggestions are warmly welcome until July 17, 2023 on the policy talk page.
Have a great day!
Samuel (WMF), on behalf of the Foundation's Security team 8. juuli 2023, kell 02:02 (EEST)

Need your input on a policy impacting gadgets and UserJS

Arvan, et kasutajale InternetArchiveBot võiks anda roboti õigused. Tal on küll juba globaalse roboti õigused, aga kohaliku robotina oleks tal üks lisaõigus, ilma milleta ei saa ta praegu parandada mustas nimekirjas olevaid linke (logi). Pikne 22. juuli 2023, kell 15:12 (EEST)

Panen ette anda kasutajale InternetArchiveBot roboti õigused. Pikne 30. juuli 2023, kell 12:08 (EEST)

:Peaks korras olema. Andres (arutelu) 30. juuli 2023, kell 16:56 (EEST)

Hea  noorte laulupeo hingetõmbeajal vestlesime tõesti viivuks teemal: “Kaks Pärti: Arvo ja Uusberg”,
kahjuks ka mitmete järjepidevast ebaväärikast kohtlemisest,
siinse vaba entsüklopeedia koostamisel ja vormistamisel.
[---]
===Vikipeedia ja sõsarprojektid ning WMEE===
Ära kasutamiste ja ahistamiste tunnistamisele takkatippu tegeletakse nüüd kambakesi mu mahategemise ja tasalülitamisega. Kaasakribajana olen teinud rohkesti pisiparandusi, sealhulgas neid, mille peale ei ole seni tuldud, väärtustanud olen ettenägelikku (re)konstruktiivsust. Aga, ma ei taha kuidagi saada osa ärplemistest ei tegudes ega rõvedustest sõnades. Häält teinuna püütakse viimastel kuudel nii virtuaalses kui füüsilises reaalsuses mu ümber luuagi sõna-sõna-vastu-situatsioone, et mind problemaatiliseks inimeseks kuulutada, ja tühistada. Ülimaks tänuväärsuseks sadade-ja-sadade (öö)tundide eest jäävad tuimad kustutamised ja blokeeringud. Kas tegelikkuses on nn kaastöö (kuigi tegu ei ole töökohaga, vaid huvi- või hobitegevusega) tühine ja lugupidamatu, see ei huvita kedagi? Vääritud kohtlemised, ebaväärikad kohtlemised ja väärkohtlemised on siin-ja-seal kestnud aastaid, ma teps ei ole kogemustes-tunnistustes esimene või teine või kolmas. Kruusamäe Ivo räägib oma upsakusest, et on personæ non gratæ; vms. Mulle näib, et too viib läbi karistusmeetmeid iseenda subjektiivsuse põhjendusteks, tol ei ole päriselt “Tõde ja õigus”-st, siit ka kannatajad. Tartu Ülikoolis töötaminegi ei mahu tolle hinge, sest too ainuisikuliselt otsustab, et kes-mis-kus. See ongi mulle omistatav süü, et takkajärgi peaksin jääma kõige juures süüdlaseks, kahh...
Vabandan enda sõnavõttusid. Kuid, palun, hoia edaspidi silma peal neil, kes tõesti olemises vajavad tuge.
Püüdsin vaid seda väljendada, ka mina vestlen eesti keelt!
Le Boréalien (arutelu) 27. juuli 2023, kell 23:19 (EEST)

Ma olen püüdnud nende eest välja astuda, keda Vikipeedias kiusatakse. Praegu on selline olukord, et teil on Ivoga tekkinud konflikt väljaspool Vikipeediat ning Sulle pannakse pahaks, et Sa siin Ivot ründad. Sinu jutust ei selgu ikkagi päriselt, kuidas Ivo Sind on kiusanud. Saada mulle e-kiri, siis ma saan asjast paremini aru. Ma soovitan jätkata Vikipeedias kaasatöötamist, mainimata konflikti Ivoga. See konflikt tuleb kuidagi teisiti lahendada, sest see pole tekkinud Vikipeedias. Andres (arutelu) 28. juuli 2023, kell 09:36 (EEST)

You have been a medical translators within Wikipedia. We have recently relaunched our efforts and invite you to join the new process. Let me know if you have questions. Best Doc James (talk · contribs · email) 12:34, 13 August 2023 (UTC)

Invitation to Rejoin the [https://mdwiki.org/wiki/WikiProjectMed:Translation_task_force Healthcare Translation Task Force]

Tere. Kas on mingi mõjuv põhjus miks peab olema just "Ḩamās" aga mitte "Hamas"? "Hiina" asemel me ei kirjuta juu "中华人民共和国". LeeMarx (arutelu) 19. oktoober 2023, kell 14:59 (EEST)

See on entsüklopeedia, siin tuleb nimed vastavalt transkriptsioonireeglitele kirjutada. "Hiina" on erandlik, sest tegu on eksonüümiga. --Andres (arutelu) 19. oktoober 2023, kell 15:32 (EEST)

Sinu näites on jäetud transkribeerimata. Hiina nimede kirjutamiseks on ka oma eeskiri. Andres (arutelu) 19. oktoober 2023, kell 15:34 (EEST)

:Kas tõesti peab eestikeelse vikipeedia lugemiseks teadma tähti nagu "Ḩ" ja "ā"? Ma ei tea, tundub kuidagi ebaloogiline ja lugejavaenulik. --LeeMarx (arutelu) 19. oktoober 2023, kell 17:29 (EEST)

:: Mis mõttes teadma? On ju näha, et on diakriitikuga tähed. Mis siis teha näiteks läti nimedega nagu Ķemeri ja Liepāja. Või Hồ Chí Minh? Artikli alguses võib märkida häälduse. Ka siis kui kirjutada "Hamas", jääb teadmata, kuidas hääldada tuleb. Lätlane ja vietnamlane võiks jälle öelda, et ei tohi kirjutada "Mäeküla". --Andres (arutelu) 19. oktoober 2023, kell 17:38 (EEST)

::: Liepāja võiks olla Liepaja, Hồ Chí Minh - Ho Chi Minh, jne. Teiste vikide kohta ei tea kaasa rääkida, aga eesti keelne võiks küll lugejasõbralikum hoida. Lihtne eestlane teab mis asi on "Hamas" ja kuidas seda hääldada, aga "Ḩamās" (Hamäs?), see ajab vaid segadusse. --LeeMarx (arutelu) 19. oktoober 2023, kell 18:35 (EEST)
Viisin selle üldisesse arutellu üle.

Hamas vs. Ḩamās, Hiina vs. 中华人民共和国, jne.

Hello: the page Ebaõiglased lepingutingimused tarbija teenuslepingus is unsourced, extremely short and the content is quite questionable: it talks about the provision of clauses but practically nothing is indicated. The voice is also the first attempt at a neoutence. It remains to be seen whether it should be kept. Greetings Quinlan83 (arutelu) 25. oktoober 2023, kell 14:35 (EEST)

It seems that it's a student's article that was just started. Of course it cannot remain just like that but let's give her time. --Andres (arutelu) 25. oktoober 2023, kell 14:43 (EEST)

Ebaõiglased lepingutingimused tarbija teenuslepingus

Hi, Andres. Special:Contributions/91.129.99.24 This ip is keep doing vandalism, so probably needs block. Thanks.
Also, where can I report vandalism at etwiki? I cannot find it. LR0725 (arutelu) 30. november 2023, kell 13:53 (EET)

This one, too. Eri:Kaastöö/193.40.179.50 --LR0725 (arutelu) 30. november 2023, kell 14:12 (EET)

Ma panin artiklisse 1. jaanuar ligemale kilo teksti juurde, mis on kõik inglise viki põhjal kontrollitud ja olemasolevate eesti viki artiklitega seostatud, ning ära ei võtnud midagi (osa oli dubleeritud artiklis sündinud 1. jaanuaril, sinna jäi see alles). Sinu tühistamine on põhjendamatu. Ma keeran sinu muudatuse nüüd tagasi, ära seda enam tühista. Taivo 15. jaanuar 2024, kell 23:51 (EET)

Vabandust, ma ei tahtnud kõike tühistada, tegin seda kogemata. Aga Sa oled põhjendamatult palju tuntud nimesid välja jätnud. Siin võib muidugi vaielda, kes peaks esilehel olema, ja sündmuste kohta ma ei oska üldse öelda, mis on tähelepanuväärne. Aga Sa oled lehelt sündinud 1. jaanuaril ka väga palju välja jätnud. Seal ei ole mittetähelepanuväärseid nimesid. Muide, loe läbi, mis Su kasutajalehel on öeldud. --Andres (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 23:59 (EET)

Vaata kas viimati kustutatu oli spämm. Ütle mis on tõde ja sa oled õelnud kes sa oled. 146.255.181.75 20. jaanuar 2024, kell 09:58 (EET)

Sõna-sõnalt võttes mitte, aga metafoorses mõttes küll, sest tegu pole arutelulehe sihipärase kasutamisega. --Andres (arutelu) 20. jaanuar 2024, kell 10:35 (EET)

:Tõesti, tõesti, nii see on. 87.119.182.224 21. jaanuar 2024, kell 12:05 (EET)

Kasutajate lehekülgedel võiks olla ka märge kellega tegu on. Eriti administraatorite korral (, et tegemist on administraatoriga). Samuti artiklite alguses erimärge selle kohta, et need on üle vaadatud ja (mingil astmel, sõnastus) administraatori(te) poolt usaldusväärseteks tunnistatud. Küsimus on usalduses, vastutuses ja tõsiseltvõetavuses. Aus ja aususes. Ütle, mis on ... Tölneri ja variseri nädalal. 87.119.182.224 21. jaanuar 2024, kell 11:42 (EET)

Vikipeedias ei nõuta oma isiku avaldamist. Minu meelest see on mõistetav, sest kirjutatu on halastamatult kritiseeritav. Samuti pole hea, kui keegi toetub oma autoriteedile.

Mõned märgivad oma kasutajalehele, et ta on administraator. Võid teha üldises arutelus ettepaneku seda nõuda.  On olemas administraatorite nimekiri.

Missugune usaldusväärsuse aste see peaks olema? Tee konkreetne ettepanek üldises arutelus. --Andres (arutelu) 21. jaanuar 2024, kell 12:14 (EET)

:Küsimus pole selles kellega muus elus tegu on, vaid kes ta Vikipeedias on. See, et on olemas nimekiri on teada. Lugejal ja kirjutajal on oluline teada saada, kes parajasti parandusi ja muud teeb. Küsimus on nende usutavuse astmest. Esimene aste on artikli korral muidugi, et on administraatori poolt läbi vaadatud ja alles jäetud, siis juba muud ... Niigi on ju märkmed viidete ja toimetamise kohta. (Ent: "Mu kassi nimi on Einstein aga ta on loll.") On ju ka Artiklite kvaliteediklassid. 87.119.182.224 21. jaanuar 2024, kell 13:53 (EET)

:Unustasin lisamast: kuldaväärt vastus. Tasakaalukus, vaate avarus ja arukus. Nii mõnigi kord siin oma "halastamatusega" aega viidetakse ning närve ja tervi(klikku)st rikutakse. Heatahtlikuse, mõistliku halastuse ja koostööga jõuab kaugemale. 87.119.182.224 21. jaanuar 2024, kell 14:16 (EET)

The 2023 Cure Award
	In 2023 you were one of the top medical editors in your language. Thank you from Wiki Project Med for helping bring free, complete, accurate, up-to-date health information to the public. We really appreciate you and the vital work you do!
Wiki Project Med Foundation is a thematic organization whose mission is to improve our health content. Consider joining for 2024, there are no associated costs.
Additionally one of our primary efforts revolves around translation of health content. We invite you to try our new workflow if you have not already. Our dashboard automatically collects statistics of your efforts and we are working on tools to automatically improve formating.
Thanks again :-)  -- Doc James along with the rest of the team at Wiki Project Med Foundation 4. veebruar 2024, kell 00:25 (EET)

Thank you for being a medical contributors!

Tere! Kas Te saaksite praegu mitte Karakullilammaste vikipeedia lehte muuta. Tegemist on ülikooli tööga ja see on veel parandamisel. Raske on teha tööd kui Te seda koguaeg parandate. Tööd tehakse õppejõu käe all õppetööna. Umbes kuu ajapärast peaks töö olema valmis ja siis on Teil voli seda muuta nii palju kui Te seda soovite.
Lugupidamisega. Kertu Triine (arutelu) 24. aprill 2024, kell 13:52 (EEST)

On olemas reeglid selle kohta. Töö juurde pannakse koolitöö mall või tehakse töö mustandiruumis. Kui artikkel on artikliruumis väljas, siis ei saa keelata selle muutmist. Muutmine on Vikipeedia loomulik osa. Lugeja ei tea, et see on koolitöö, ja peab mõttetusi lugema. Ei saa ju jätta kõigile nähtavale, et Kara Kul on vene keeles must järv. --Andres (arutelu) 24. aprill 2024, kell 13:58 (EEST)

:Tere!

:Me mõistame neid reegleid aga töö pidi varem avalikustama hindamise tõttu ja oleme saanud kriteeriumeid enda töö kohta juba enda õppejõu poolt. Me oleme paradamisega alustanud aga seda on raske teha kui Te seda muudate. Kui Teid häirib nii väga meie töö siis palun ärge lugege seda ja laske meil see lõpetada. Kui soovite võime enda töö lõpetamisel teada anda ja siis võite enda parandusi teha.

:Lugupidamiega.  Kertu Triine (arutelu) 24. aprill 2024, kell 14:22 (EEST)

::Ma tegin mõned hädavajalikud muudatused. Võtke neid arvesse, siis on teie töö ka lihtsam. Andres (arutelu) 24. aprill 2024, kell 14:32 (EEST)