Arutelu:Teine maailmasõda

Kui keegi teab, millal oli Krimmi ehk Jalta konverents, paigutage see kronoloogia alla. [[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 16:43, 12 Mar 2004 (UTC)

Jaan, palun kasuta aastaarvude sidumisel mõttekriipsu. Andres 20:56, 14 Mar 2004 (UTC)

Olgu. Redigeerimiskasti tulevad nad mõlemad millegipärast ühesugused, aga copy-paste'iga artiklist (artiklilehelt) ajab asja ära. Jaan513 21:05, 14 Mar 2004 (UTC)

Rahvasteliit, mis loodi 1919–20, ei suutnud ära hoida riikidevahelisi vastuolusid, sest Jaapan ja Saksamaa astusid sellest organisatsioonist 1933 välja, Nõukogude Liit aga heideti välja 1939.
Esiteks, arvan, et jutt võiks olla pigem vastuolude lepitamisest sõdade ärahoidmiseks. Teiseks, tundub kahtlane, et sõja vältimiseks oleks piisanud sellest, kui nimetatud riigid oleks Rahvasteliitu jäänud. Andres 15:48, 13 Jun 2004 (UTC)

Jagasin lause kaheks. Muud ei oska ma hetkel teha... Jaan513 18:57, 13 Jun 2004 (UTC)

On plaan võtta käsile artikli täiustamine, kirjutades kronoloogia ka tekstiks. Küsimus on, et kui ma teen seda oma ajaloo-õpiku abiga, siis kas ma pean seda kusagile märkima (ma ei kirjuta sõna-sõnalt maha) ja kuidas seda märkida? kystilla 13:21, 13 juuni 2006 (UTC)

Võid märkida alla bibliograafiasse nt. nagu on tehtud artiklis Landesveeri sõda--Boy 13. juuni 2006, kell 10.24 (UTC)

Kui täpsemalt viitad võid kasutada stiili nagu on artiklis Taarapita--Boy 13. juuni 2006, kell 10.33 (UTC)

: Aitäh! :) kystilla

Tegelikult peaks valmis kirjutama artikli Vikipeedia:Viitamine. Peep 13. juuni 2006, kell 12.31 (UTC)

:: Soovitan tungivalt teha eraldi jutustus ja kronoloogia. Mõlemat on tarvis. Andres 13. juuni 2006, kell 12.04 (UTC)

::: Ma seda teengi, polnud plaaniski kronoloogiat kustutada. Lihtsalt kirjutan ta ümber ka jutustava teksti kujul. kystilla 13. juuni 2006, kell 16:48 (UTC)

Artiklis on lause: 1943 jaanuaris murdis Punaarmee läbi ka piiramisrõnga Leningradi ümber, millega lõppesid selle elanike kannatused. Leningrad oli ligemale poolteist aastat kannatanud piiramise all; viletsa varustamise tõttu suri nälga üle 640 000 elaniku. Leningradi piiramisrõngas ehk Leningradi blokaad murti minu teada läbi alles 1944. jaanuaris. Midagi tõsi küll toimus seal ka aasta varem, kuid Leningradi inimeste kannatusi see oluliselt ei leevendanud.--Animagi 14. juuni 2006, kell 02.20 (UTC)
Eelmisele täienduseks on artiklis kronoloogia all ka õeldud 27. jaanuar 1944 Lõppes Leningradi blokaad. Siin on vastuolu. Üks lause väidab, et piiramisrõngas murti läbi 1943. aastal ning teine, et blokaad lõppes 1944. Piiramisrõngas linna ümber ju oligi see, mis blokaadi tekitas.--Animagi 14. juuni 2006, kell 02.25 (UTC)

Huvitav, õpik andis aastaks 1943. Ma kontrollin oma allikaid tänase päeva jooksul, sest ka internetis räägitakse 1944. aastast. Selgitame. kystilla 14. juuni 2006, kell 16:11 (UTC)

: EE 5 annab, et piiramisrõngas murti läbi 12-30. jaanuar 1943.

::Kui ma nüüd õigesti mäletan siis 1943. aasta jaanuaris murdis punaarmee kitsa maismaakoridori Lenigradi mõõda Laadoga järve kallast. Palju kasu sellest siiski ei olnud.--Animagi 14. juuni 2006, kell 14.50 (UTC)

:::Jah, tõesti, õpikus on kirjas, et jaanuaris 1943 murti piiramisrõngast läbi ja lõppes Leningradi blokaad. EE annab küll ajaks 10. juuli 1941 - 9. august 1944, ent samas on seal lause: Blokaadirõngas murti läbi Leningradi rinde ja Volhovi rinde vägede pealetungiga Laadogast lõuna pool 12.-30. jaanuar 1943. Ei teagi, millist vastust õigeks lugeda; samas nagu ei usu, et ka ajaloo-õpikud ja -õpetajad valet aastat ütlevad. kystilla 14. juuni 2006, kell 20:24 (UTC)

::::piiramisrõngas murti läbi tõesti, kuid vaid üsna kitsas lõik laadoga lõunakaldal, kuid blokaad kestis edasi. Linnast põhjas olid endiselt Soome väed, lõunas Saksa, idas oli Laadoga järv ning läänes Soome laht. See pisike koridor ei muutnud Leningradlaste elus sisuliselt midagi.--Animagi 14. juuni 2006, kell 18.04 (UTC)

Teeks selle asja siis nüüd selgeks. kystilla teeb siin küll tänuväärset tööd, kuid artiklis on endiselt vastuolu Leningradi blokaadi osas. Mina väidan endiselt, et piiramisrõngas murti 1943 jaanuaris, kuid blokaad aasta hiljem 1944 jaanuaris.--Animagi 14. juuni 2006, kell 19.36 (UTC)
1943 jaanuaris murdis Punaarmee läbi ka piiramisrõnga Leningradi ümber, millega lõppesid selle elanike kannatused. Leningrad oli ligemale poolteist aastat kannatanud piiramise all; viletsa varustamise tõttu suri nälga üle 640 000 elaniku.

Võtsin selle lõigu välja, sest see ei olnud nii tähtis sündmus, et ta ülevaates peaks sees olema, pealegi on seda ekslikult näidatud Leningradi blokaadi lõpuna. Andres 14. juuni 2006, kell 19.45 (UTC)

:Lisaks siia ka ühe lõigu Eesti vabadusvõitlejate liidu internetilehelt:1944.a. 14. jaanuari hommikul algas Oranienbaumi platsdarmilt Leningradi rinde 2. löögiarmee pealetung Ropa suunas. Järgmisel päeval alustas Pulkovo kõrgustikult Krasnoje Selo suunas pealetungi 42. armee. Volhovi rindel asusid pealetungile kolm nõukogude armeed. Suurrünnaku eemärk – Leningradi vabastamine blokaadist ja saksa vägedegrupi „Nord“ ümberpiiramine ning hävitamine kogu Leningradi-Volhovi rindel. Esmalt aga taheti vallutada Narva ja Pihkva, et sealt edasi liikuda Tallinna ja Pärnu suunal.
20. jaanuariks 1944, kuue päevaga, purustati Saksa vägedegrupi tiibadel asunud üksused. Oli loodud hea eeldus nõukogude vägede pealetungi jätkamiseks kogu rindel Soome lahest Ilmeni järveni. Eesti kohale oli kerkinud ähvardav oht olla taasokupeeritud suure idanaabri poolt. Kartes oma armeede sissepiiramist hakkas saksa väejuhatus 21. jaanuaril vägesid tagasi tõmbama, mida muide katsid kõrge lahingumoraali säilitanud eesti mehed eesotsas majorite Rebase ja Soodeniga. 22. jaanuaril lõid eesti mehed Vaskovo küla juures kuulsa lahingu, mille eest lahingujuhti Alfons Rebast autasustati esimese eestlasena Raudristi Rüütliristiga. 27. jaanuariks oli Leningradi blokaad murtud. Samal päeval anti käsk Narva elanikkonna evakueerimiseks. 30. jaanuaril  kuulutas Eesti Omavalitsuse juht H.Mäe eesti seaduste alusel välja üldmobilisatsiooni.--Animagi 14. juuni 2006, kell 19.50 (UTC)

Jah, 27. jaanuar 1944 on ka see kuupäev Leningradi blokaadi murdmise kohta, mille annavad Chris Cook ja John Stevenson oma käsiraamatus "Euroopa ajalugu 1763–1991". Jaanuari 1943 sündmuseid ei pea nad mainimist väärivaks. See on vast veel üheks toetuseks Animagi seisukohale ja Andrese lahendusele. -- Sacerdos79 14. juuni 2006, kell 19.54 (UTC)

: Kronoloogia osas see sündmus peaks olema. Üldse peaks kronoloogia olema palju põhjalikum ning tõenäoliselt tuleb ta varem või hiljem viia eraldi leheküljele.

: Praeguse eisuga jutustuses vist puudub Leningradi blokaadi lõpu mainimine. See tuleks sinna sisse panna. Andres 14. juuni 2006, kell 20.36 (UTC)

::Panin selle sisse.--Animagi 14. juuni 2006, kell 20.40 (UTC)
Leningradi blokaad on üks vägagi kaheotsaga asi. Kui vaadelda N-liidu statistilisi aruandeid blokaadi ajast, ja veidi enne sõda, siis tuleb välja, et sõjalist toodangut andnud tehaste toodang oli langenud väga vähe kohati oli isegi kasvanud. Siit järeldus, et blokaad tegelikult ei pidanud.  Sest, tooraine oli vaja linna viia ja valmistoodang välja viia, mida ka tehti. See mida tehti rahvaga oli tegelikult kurb ja julm tsirkus. Muide Dekterjovi kergekuulipildujaid valmistati  kogu sõja aja ainult Leningradis ja neid asju oli veel mida ainult seal tehti.Akra 14. juuni 2006, kell 21.01 (UTC)
Kas see on mõne kooliõpilase referaat? Kole kahtlane kirjaviis, liiga üldine.

Artikli autorite kohta saad vaatata vajutades artikli kohal olevat linki "ajalugu". Oleks kindlasti väga tore, kui suudaksid artiklit põhjalikumaks kirjutada. Loetavuse mõttes oleks hea kui kirjutaksid oma kommentaaridele alla. Selleks kirjuta järjest 4 ~ märki või vajuta redigeerimisakna kohal oleval nupureal paremalt teisele nupule. --Boy 10. jaanuar 2007, kell 17:52 (UTC)
kui põhjalik kronoloogia peaks olema?--194.204.59.175 14. jaanuar 2007, kell 14:47 (UTC)

Võib teha kaks kronoloogiat. Üks vähem põhjalik artiklisse Teine maailmasõda ning teine põhjalikum kronoloogia artiklisse teise maailmasõja kronoloogia. Inglise Vikis igatahes niimoodi tehakse.--Animagi 14. jaanuar 2007, kell 14:51 (UTC)

: Lõplik kronoloogia võib olla kui tahes põhjalik.

: Esialgu võib piirduda kronoloogiaga artikli sees. Andres 14. jaanuar 2007, kell 16:03 (UTC)

::k siis. kirjutan mõned read juurde. head pärastist sorteerimist--Wabariigi parm. 14. jaanuar 2007, kell 22:58 (UTC)

"1941. aasta suveks oli Saksamaa ja Itaalia käes 12 Euroopa riiki, kus oli kehtestatud range okupatsioonirežiim. Neil aladel hakati teostama juutide hävitamise kava, mille tagajärjel tapeti miljoneid juute kogu Euroopas. Neid hirmsaid tapatalgusid hakati nimetama holokaustiks. Vaatamata vallutajate hirmuvalitsustele, tekkis paljudes riikides ka vastupanuliikumisi."
Oh, mulle ei meeldi ükski tsiteeritud neljast lausest, kuna need kõik on kas osaliselt või täielikult valed ja põlistavad valet nägemust sõjast.
Esiteks - 12 Euroopa riiki Saksamaa ja Itaalia käes range okupatsiooniga? OK, Holland, Belgia, Luksemburg, Taani, Norra, Tšehhi, Kreeka, Jugoslaavia jah; st enamvähem. Ehk siis 8 riiki. Aga edasi ehk ülejäänud neli? Prantsusmaast okupeeris Saksamaa vaid põhjapoolse osa, lõunapoolne osa jäi (vormiliselt) iseseisvaks vasallriigiks, nn Vichy vabariigiks. Austria liitmine (nn anšluss) oli küllaltki vabatahtlik, mingist rangest okupatsioonist seal rääkida ei saa. Ungari ja Rumeenia olid aga teljeriikide liitlased ja samuti on kohatu rääkida seal okupatsioonist. Ja Poola - tõsi küll Saksamaa selle okupeeris, kuid mitte üksi, vaid koostöös N.Liiduga. Ehk siis ca 40% Poola aladest oli enne Saksa idakampaania algust okupeeritud N.Liidu poolt.
Teiseks - holokaust ehk juutide hävitamise kava. See viidi läbi mitte ainult enne 1941.a. allutatud aladel, vaid ka hiljem idakampaania (nn Suure Isamaasõja) ajal allutatud aladel. Ja kogu see ettevõtmine algas suuresti 1942, enne seda vähemalt suuremahulisi juudi tapatalguid ei olnud, olid vaid teatud mahus tagakiusamised. Kui holokausti teema sisse tuua, siis vast kusagil 1942.a. sündmuste juures vast.
Kolmandaks - erapooletuse huvides tuleks rõhutada ka N.Liidu okupatsiooni 1941. aasta suveks. Täpsemalt - täiesmahus oli okupeeritud 3 riiki - Eesti, Läti ja Leedu, millele lisandus veel tükke kolmest riigist - Soomest (Karjala kannas), Rumeeniast (Bessaraabia ja Bukoviina) ja Poolast (kogu idapoolne osa + Belostoki ümbrus). Ja olgem ausad - N.Liidu okupatsioonirežiim neil aladel  oli Saksa omast ikka palju julmem.
Kui leian aega, püüan ümber sõnastada selle lõigu...?--Valdopraust 17. jaanuar 2007

Unustasid Albaania, kus olid itaallased. Liitlasteks olid ka bulgaarlased. - Melilac (arutelu) 31. oktoober 2021, kell 23:18 (EET)

Ma pole kindel, et meil säärast tiitelpilti tarvis on. Andres 2. juuni 2007, kell 19:36 (UTC)

Minu arvates on see etem kui tükk tühja valget maad. Mina mõtlesin hoopis, et arvestades artikli suurt mahtu võiks kronoloogia eraldi lehele panna. See tundub siin artiklis kuidagi võõrana ja üleliigsena--Hiraanitiger 2. juuni 2007, kell 20:06 (UTC)

: Commonsis on Teise maailmasõja kohta palju pilte. Siinne pilt rõhutab holokausti, millel pole sõjaga suurt pistmist.

: See on tõsi küll, et artikkel kipub pikaks minema, nii et selle tõttu tuleb kronoloogia varem või hiljem eraldi lehele panna. Iseenesest aga on ta ju täiesti teemakohane. Andres 2. juuni 2007, kell 20:29 (UTC)
Arvestades et sõjategevuse etapid on artiklis juba pikemalt lahti kirjutatud, pole samas artiklis nagu eraldi kronoloogial mõtet (minu arvates ;))--Hiraanitiger 2. juuni 2007, kell 20:31 (UTC)

Jutustus on seostatud iseloomuga, kronoloogia järgib ainult kuupäevi. Kronoloogia võimaldab sisse panna rohkem sündmusi (neid peaks olema palju rohkem, kui neid praegu seal on). Andres 2. juuni 2007, kell 20:40 (UTC)

Põhjuste varasem redaktsioon:
''Teist maailmasõda peetakse paljuski [[Esimene maailmasõda|Esimese maailmasõja]] loomulikuks jätkuks, sest [[Saksamaa]] tahtis kätte maksta Esimese maailmasõja kaotamise ja pärast seda [[Versailles'i rahuleping]]uga kehtestatud [[reparatsioon (õigus)|reparatsioonide]] ning territooriumide kaotamise eest.
''Põhjuseid on veelgi. Paljudel [[Euroopa]] riikidel, sealhulgas [[Suurbritannia]]l, [[Prantsusmaa]]l, [[Holland]]il, [[Taani]]l jt olid hiiglaslikud [[koloonia|koloniaalvaldused]] üle kogu maailma. Saksamaa ja [[Itaalia]], ehkki mereriigid, olid koloniaalvallutuste ajal nõrgad ja killustatud ning olid jäänud koloniaalvaldustest ilma. Soov maailma ümberjagamiseks oli olemas ka [[Jaapan]]il, kel samuti praktiliselt puudusid kolooniad.
''Veel oli kriisikoldeks [[Nõukogude Liit]], kus [[1919]]. aastal loodud [[Komintern]]i (Kommunistliku Internatsionaali) eesmärgiks oli [[maailmarevolutsioon]] (loe: ülejäänud maailma riikide kavakindel vallutamine ja allutamine). Selleks arendas [[Jossif Stalin|Stalin]] Nõukogude Liidus [[1930. aastad|1930-ndatel aastatel]] kavakindlalt raske- ja relvatööstust, mis oli arvatavalt maailma üks võimsamaid, sest totalitaarne riik sai (erinevalt demokraatilikust riigist) selleks eesmärgiks konsolideerida pea kogu oma majanduse.
''Jaapan okupeeris [[1931]]. aastal [[Hiina]]lt [[Mandžuuria]] (tekkis [[Mandžukuo]] riik, mis eksisteeris kuni [[1945]]. aastani). Itaalia vallutas [[Etioopia]]. [[Hispaania]]s toimus aastatel [[1936]]–[[1939]] [[Hispaania kodusõda]].
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. juuli 2007, kell 09:28 (UTC)

Veel varem oli sama idee korduvalt välja käinud Lenin, kes selle omakorda laenas Engelsilt.
17.septembril teatas J.V.Stalin Ülematele Sõjajõudude Koolide lõpetajatele:sõda tuleb,,ja sõda tuleb pidada teistel territooriumitel(mitte kodumaal,Venemaal vms.),vaid vastase territooriumil(Lääne-Euroopas ja mujal).Selleks valmistuti ka Eesti vabariigis:kaitserajatised(küsimus-kelle vastu?) Lääne-,Põhja-,ja Saarte-Eestis.Tegelikult oli 17.-s september see päev,mil 2.ilmasõda sai oma kütuse ja detonaatori.Ja kogu asja kulissidetagune looja oli Jossiv Vissarjonovitsh  Shukatshvili (Stalin).

Välja. Andres 5. jaanuar 2008, kell 02:31 (UTC)
Kas sõjaaegsetele rindel vändatud filmikaadreile kehtivad autoriõigused? Djreichsfuhrer 7. september 2008, kell 16:30 (UTC)

Minu meelest ei ole "kallaletungil" viga midagi. Rünnak peaks vist olema millegi vastu, mitte millegile? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. september 2008, kell 21:30 (UTC)

Mihkelmil on võib-olla õigus, aga ma taastasin igaks juhuks varasema redaktsiooni.
Artiklis väidetakse kord, et Saksamaa ei tahtnud sõda, kord et tahtis. Nii et jutt on vastuoluline. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. jaanuar 2009, kell 08:45 (UTC)

http://mdz1.bib-bvb.de/cocoon/rtb2/Blatt_bsb00000613_00046.html Kuhu see panna? --Improvisaator 27. aprill 2009, kell 13:14 (UTC)
Ei jõudnud kohale ... enne seda läks vähe pikaks.
Hädapäraseks oleks vajalik ka lühike Lend-Lease (aluseks An Act to Further Promote the Defense of the United States) poliitika ja programmi tutvustus. Sellele kulus USA-l $50,1 miljardit ($656 miljardit praeguses vääringus). Venemaa on veel praegugi võlgu, ehki suurem osa on sellest kustutatud. Muidu võib tasakaalupoliitikat mittetundvale inimesele jääda eksitav mulje sõja võitjast.

Pane sisse. Andres (arutelu) 5. aprill 2014, kell 22:21 (EEST)
----
Rumeenia ja Ungari võeti liitlaste hulgast välja. Andres (arutelu) 30. juuni 2015, kell 19:06 (EEST)
----
"Niall Ferguson toob maailmasõja lahingutegevuste lõpuna välja Korea sõja lõpu 1954. aastal." Peab vist ikka olema 1953. aastal. Velirand (arutelu) 7. märts 2016, kell 16:22 (EET)

Ei saa typot välistada, kuid iseenesest võib ka 1954 olla. Vaata :en:Operation Glory.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 7. märts 2016, kell 16:46 (EET)
----
 Kas Wilhelm Gustloffi kohta öeldud kruiisilaev on ikka õige?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. jaanuar 2018, kell 12:31 (EET)

Riigipäeva protokoll 1. septembrist 1939

Ilma viiteta tekst:

"Nii tekkis 1940. aasta kevadsuvel plaan Barbarossa – Saksamaa ennetav rünnakuplaan Nõukogude Liidu vastu, et hoida ära Nõukogude Liidu kavandatav esmarünnak Saksamaa vastu. 22. juunil 1941 tungis Saksamaa kallale Nõukogude Liidule, ennetades arvatavat Nõukogude Liidu rünnakut Saksamaa vastu umbes kahe nädala võrra. Oletatav Punaarmee rünnakupäev Päev "M" oli 6. juuli 1941." ... jne
Artiklis en:Operation_Barbarossa#Soviet_preparations on aga seda ideed kommenteerides öeldud (koos viidetega):

... It has been strongly rejected by most historians ... The majority of historians believe that Stalin was seeking to avoid war in 1941, as he believed that his military was not ready to fight the German forces.
Siin artiklis on teisigi väiteid, mis tunduvad kahtlased, ja enamasti puuduvad ka viited, et kirjutatut kontrollida. Samuti on tekst kohati ilukirjanduslik ja kohati mitteneutraalne. Nt Hitler ennetas kommuniste kõigest paari nädalaga, teades, et kui Stalin ründab esimesena, pole Euroopal mingit lootust esitleb Hitlerit justkui Euroopa kaitsjana. --Minnekon (arutelu) 5. aprill 2018, kell 17:47 (EEST)

Tõesti, kuidas saab millegi sellise peale üldse tulla? Tegelikult oli Euroopa kaitsja ja vabastaja ikka võitmatu Punaarmee. --37.157.107.44 5. aprill 2018, kell 17:59 (EEST)

Artikkel esitab Viktor Suvorovi teooriaid aktsepteeritud tõe pähe ja see ei ole aktsepteeritav.Miacek (arutelu) 15. juuni 2018, kell 22:34 (EEST)

guugli järgi kasutatakse sellist lühendit küll

Guugeldamisel võib igasuguseid asju leida. Suurtähtlühend II MS ei vasta eesti õigekirjale, eesti keeles ei kirjutata II Maailma Sõda, vaid II maailmasõda. Ursus scribens (arutelu) 3. august 2018, kell 17:49 (EEST)
Vastavalt Ursus scribensi märkusele

Ma ei mõelnud seda nii. Ma ei tea, kas erialases kirjanduses kasutatakse I ja II maailmasõja kohta lühendeid I ms ja II ms. ÕS ja EKSS selle tähendusega lühendeid igatahes ei tunne (ms tähendab midagi muud). Ursus scribens (arutelu) 3. august 2018, kell 20:11 (EEST)
 7. detsembril 1941 ründas Jaapan Ameerika Ühendriikide Pearl Harbori mereväebaasi ja päev hiljem Suurbritannia kolooniat Malaial, ning vallutas kiiresti enamiku Vaikse ookeani lääneosast.
Hoolimata kohalikust kuupäevast rünnati britte 90 minutit varem kui Pearl Harbori. --WikedKentaur (arutelu) 25. mai 2019, kell 12:47 (EEST)

Viimati lisatud lõik () on probleeme. Paistab nagu jupp kellegi anonüümse isiku esseest, kus on kasutatud küsitava autoriteetsusega juba sõja ajal kirjutatud teoseid, mille puhul pole isegi ilmne, kui palju nad lõppjäreldust kinnitavad. Kui keegi tegeles Saksamaa relvastumise abistamisega, siis tuleks see selgelt välja öelda koos asjakohaste viidetega värskematele ajaloolaste töödele. --Minnekon (arutelu) 11. oktoober 2021, kell 19:10 (EEST)

: Okei. Oli jah osati nagu esse. Peamiselt Hobsbawmile lisatu ja viimane lause, mis oligi mahavõtmiseks mõeldud. Kuid  kõik teostest polnud sõja ajast. Kasvõi Hobsbawm. Asepresidendi kõne on ka aegunud või? Muide ega minagi poleks võõrast tööd viimistlema ja parandama hakanud. Kahjuks on artiklis ainult 11 viidet. Lisan alla materjale inglise vikist  (Nazi saksa ökonoomikast ja vene viki II MS artiklist.) Kes tahab võib kasutada. Mul pole tiivaripsutamiseks vajadust ega aega ... Aga aitäh vähemalt, et niisama ära ei kustutanud.
Tohutut sõjalist ülesehtitust rahastati suures osas puudujääkidest, sealhulgas Mefo arvetest. Aastatel 1933–1939 oli Saksamaa valitsuse kogutulu 62 miljardit Reichsmarki, samas kui valitsuse kulutused (millest kuni 60% koosnesid relvastamiskuludest) ületasid 101 miljardit, põhjustades sellega suure puudujäägi ja riigivõla suurenemise (ulatudes 38 miljardi margani) aastal 1939).[31] [32]  Joseph Goebbels , kes muidu mõnitas valitsuse finantsasjatundjaid kitsarinnaliste koonerdajatena, väljendas oma päevikus muret plahvatava puudujäägi pärast. [33] Hitler ja tema majandusmeeskond ootasid, et eelseisev territoriaalne laienemine annab võimaluse hüppeliselt kasvanud riigivõlga tagasi maksta, kasutades vallutatud riikide rikkust ja tööjõudu.[9]
II MS Sõja eelõhtul oli Saksamaa peamiseks naftaproduktidega varustajaks USA. Peaaegu pool strateegilisest toorainetest ja materjalidest imporditi USA-st, SB-st ja Prantsusmaalt. Nende kompaniide abil ehitati Saksamaal lühikese ajaga üle 300 suure sõjalise tehase. (Antony C. Sutton. Wall Street and the rise of Hitler. New Rochelle, New York: Arlington House, 1975;    Сталин: правда и ложь. — М.: Сварогъ, 1996. Жухрай В. М.)   Pidurdumatu Saksamaa militariseerimine viis kolossaalsele disproportsioonile ökonoomikas ja tohutule riigivõla kasvule. Kui 1933 aastal moodustasid Kolmanda Reichi sõjalised kulud kogu eelarvest 4 %, siis 1934 − 18 %, 1936 —  juba 39 % ja 1938 aastal 50 %. (Внешняя политика третьего рейха (1933—1945) / Н. В. Павлов )
Hitler lootis riigivõlga tasuda vallutatavate idapoolsete maade arvelt.  (Пикер Г. Застольные разговоры Гитлера. Смоленск: Русич, 1993.)   Saksamaa ökonoomilise staabi „Ida“ nõupidamisel 1. V 1941 leiti, et sõda saab jätka ainult juhul, kui kolmandal sõja-aastal toimub kogu Saksa relvajõudude varustamine Venemaa tööstuse arvelt. (В. И. Дашичев. Банкротство стратегии германского фашизма. Исторические очерки, документы, материалы. М., 1973, том 2.)
----
Nõukogude Liidu osalemisaastad Teises maailmasõjas muudeti ära. Varem oli 1939–1945, nüüd on 1941–1945. Kuidas suhtuda? Velirand (arutelu) 14. detsember 2021, kell 13:38 (EET)

Mõte vist selles, et NL on esitatud liitlasriikide tulbas ja liitlaste poolel oli ta alates 1941. aastast. Aga siis tuleks ikkagi täpsustada, et sõjategevuses osales juba alates 1939. aastast. --Minnekon (arutelu) 14. detsember 2021, kell 14:14 (EET)


Arutelu:Karjala Vabariigi lipp

Ma arvan, et trikoloori puhul ei ole vahet, kas pilt on ise tehtud või kuskilt võetud. Andres 19:13, 13 Mar 2004 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vik-lomancov.narod.ru/subjects/karelia.htm
** In Karjala Vabariigi lipp on 2013-06-24 11:36:14, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Karjala Vabariigi lipp on 2013-07-06 06:32:07, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:32 (EEST)


Arutelu:Malta ordu

Artikli pealkiri peaks olema "Malta ordu"?
Kui Malta palee on eksterritoriaalne, kas ordul siis ikkagi on pindala? Andres 02:22, 14 Mar 2004 (UTC)

Artikli pealkirja osas täiesti nõus.

Kuidas lugeda kokku nende mõne ordu Rooma palee (ja võib-olla ka saatkondade?) pindala? -- Urmas 08:37, 14 Mar 2004 (UTC)

: Kui me paneme pindala kohale kriipsu, siis see ju tähendab, et pindala on null, aga nii see ju ei ole. Võib-olla jätame pindala üldse mainimata? Andres 09:51, 14 Mar 2004 (UTC)

::Siis tuleks ju ka Eesti puhul kõigi suursaatkondade territoorium kokku lugeda?

: Moto tahaks ka ära tõlkida. Kas tõlge võib ka olla tabelis? Ma ei oska hästi tõlkida sõna obsequium. Andres 09:56, 14 Mar 2004 (UTC)

Parem jätta pindala ära.

Õigem on kasutada moto asemel kasutada deviis (vaata nt. prantsuse vikit). Nõukogude Liidu "Kõigi maade..." oli deviis. ENE nimetab heraldikaga seotuna vaid deviisi; motot aga kirjandusteose juhtlausena. ÕS annab deviis: lipukiri, juhtlause, vapikiri ja moto: teose osa ette paigutatud, teksti mõttele osutav mõttetera või tsitaat.

Seega - eesti keel ei ole üks-ühene tõlge inglise keelest. -- Urmas 10:21, 14 Mar 2004 (UTC)

: Jah, Sul on õigus. Andres 10:53, 14 Mar 2004 (UTC)
Malta ordu on küll rahvusvahelise õiguse subjekt, aga mitte riik. --Metsavend 18. detsember 2008, kell 11:20 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.guidetomalta.net/knights_of_malta.htm
** In Malta ordu on 2013-06-24 12:14:34, 404 Not Found
** In Malta ordu on 2013-07-06 12:46:08, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:46 (EEST)
----
Kas Malta ordu liikmeid nimetatakse johanniitideks (suunab siia artiklisse)? Kui jah, siis on ilmselt johanniitide ordu sama mis Malta ordu?--Bioneer1 (arutelu) 20. mai 2014, kell 15:51 (EEST)
----
Ordumeister on surnud. https://en.wikipedia.org/wiki/Giacomo_dalla_Torre_del_Tempio_di_Sanguinetto Seda ma väidan. --37.157.97.120 29. aprill 2020, kell 22:27 (EEST)
Keegi võiks ka selle teema artiklis lahti kirjutada: . Inglise artiklis on see käsitletud alapealkirja all Mimic order.

Hea Kasutaja:37.157.97.120 ja hea Kasutaja:37.157.101.230. Arutelulehel tuleb väited ja arutlused allkirjastada. Selleks kirjuta lõppu neli tildet: ~~~~

Ursus scribens (arutelu) 30. aprill 2020, kell 03:26 (EEST)


Arutelu:Programmeerimiskeel

Püüdsin vältida sõna "kood", mis on mitmetähenduslik. Andres 03:20, 7 Jul 2004 (UTC)

Muide, siin on kasutatud väljendit "C-keel". Aga "C (programmeerimiskeel)" oleks parem. Aga tead mis, võiks ehk olla lihtsalt "C (keel)". Andres 13:46, 15 Mar 2004 (UTC)
C-st räägitakse tihti kui lihtsalt C-keelest. "C (keel)" on kõll õige, kuid tundub veidi imelik, sest on ka näiteks "eesti keel". Enne artikli kirjutamist proovin leida õige kirjutusviisi. "C (programmeerimiskeel)" tundub tegelikult hästi sobivat, kui paremat varianti ei leia. Jaan513 13:54, 15 Mar 2004 (UTC)

Vaata, kumb on levinum, kas "C", või "C-keel". Igal juhul, "C-keel" võiks olla ümbersuunamislehekülg".

Ja "keelt" soovitasin "programmmeerimiskeele" asemel sellepärast, et see on lühem. Pikka sõna igas lingis kirjutada on tülikas. Mina ei arva, et on karta segiminekut loomuliku keelega. Andres 14:17, 15 Mar 2004 (UTC)
Pythoni puhul tuleks arvestada, et selle sõna põhitähendus on mütoloogiline. -- Andres
Python (programmeerimiskeel) on parem? Tõnis/Tonis

Jah, ja veel parem oleks "Python (keel)" põhjustel, mis on kirjas paar lõiku eespool. Andres 21:07, 2 Apr 2004 (UTC)

Paari keele puhul oli siin ära toodud ka näidisprogramm, a'la: main(){ return 0; }
Kuid selline programm ei tee ju mitte midagi peale käivitumise. Minu arvates on siiski klassikaline näide, mida kasutatakse erinevate keelte võrdlemisel "Hello World!"-programm. Kuigi jah, ka inglisekeelses vikis oli samasugune mittemidagitegeva programmi näide, aga sealsamas all oli ka HelloWorld. Mulle lihtsalt ei mahu pähe, mis kasu võiks olla sellisest näitest, mis mitte midagi ei tee? Mingi Basicu või Pythoni progrommi puhul jätab siis lihtsalt tühjuse??? Rene 16. juuli 2004

No pane siis HelloWorldi programmid. Või veel parem, pane sinna eestikeelne tekst "Tere, maailm!". Andres 04:57, 16 Jul 2004 (UTC)

: Kena, standardtekstiks jääb siis edaspidi fraas "Tere, maailm!". Vastav lehekülg ka olemas nüüd. Rene 16. juuli 2004

:: Nüüdseks on kujunenud standardtekstiks siiski Hello world, nagu maailmapraktikas tavaks. Rene 12. aprill 2010, kell 23:12 (EEST)

See artikkel tuleks ümberkujundada, nagu on inglise keelses vikipeedias: keeled eraldi loendis, tähestiku ja liikide järgi --Tõnis 21:55, 9 Apr 2004 (UTC)

Aga keeled ju ongi eraldi loendis (olid seda ka 2004 aastal). Või pidasid silmas eraldi artiklit - seni kuni nimekiri veel piisavalt lühike, ei näe selleks vajadust. Liikide järgi lahterdamine on omaette ooper - keeli võib liigitada paljude omaduste järgi. Rene 12. aprill 2010, kell 23:31 (EEST)
----
Interpreteeritavad ja kompileeritavad keeled (skriptimiskeeled ja programmeerimiskeeled) võiksid minu arvates olla eri loendites -- nende vahe on sedavõrd suur, et neist eraldi rääkida ei teeks paha. Või siis märkida skriptimiskeeltele järgi, et tegu on skriptimiskeeltega. Samuti võiks olla jaotus kasutusala järgi, kus keeled kõige levinumad on.  12. märts 2005

Interpreteeritavate ja kompileeritavate keelte eristamine on meelevaldne, sest iga programmeerimiskeele jaoks on väimalik luua nii interpretaator kui kompilaator. Paljudel keeltel ongi olemas mõlemad. Rene 12. aprill 2010, kell 23:35 (EEST)
----
Lisasin keelte loetelusse Visual Basic'u. Põhjendan seda väitega, et keele süntaks on tavalise Basic'uga sedavõrd erinev, et lõhe on suurem kui c, c##, c pluss pluss ja Python'i vahel. Kui tavaline Basic on algajale mõeldu ja puudub vajadus isegi muutujaid deklareerida, rääkimata faktist, et selle keele võimalused on üsna piiratud, siis Visual Basic 2005'te võib pidada üheks kõige võimsamaks objektile orjenteeritud programeerimisse keeleks. Samuti on VB 2005 oma eelkäijatest märgatavalt erinev.  14. aprill 2006
Kuna aga tegemist on VB(8) ja tulemas on VB(9), siis ei olnub mul soovi lisada järel VB versiooni.
Tähele tuleb panna ka fakti, et võhikule võiks tunduda, et- Basic on Visual Basicule (juba 7+) on nagu C pluss pluss on Visual C pluss pluss'ile on väär. Sest sellel juhul on lihtsalt teeke uuendatud ja visualiseeritav autoehitaja lisatud (+muu nänn), aga tegemist on sama keelega.  14. aprill 2006

Arutelu lehel kirjuta palun alla, vajutades neli korda ~ . Andres 14. aprill 2006, kell 09.49 (UTC)
=== GML ===
millise programmeerimiskeele nime lühend on GML ? suwa 17. september 2011, kell 19:28 (EEST)

Minu meelest on "Arvamuste" all öeldu tarbetu. Kontekstist välja rebitud üsna tühisõnaline tsitaat. Andres (arutelu) 25. september 2016, kell 18:31 (EEST)
Paljud programmeerimiskeelte keelenditest põhinevad inglisekeelel, on olemas ka teistel, nt eesti keele põhjal loodud programmeerimiskeeli.

Miks on see sektsioonis "Arvamused"?
Kui keegi midagi ei arva, siis ma kustutan. Andres (arutelu) 26. september 2016, kell 08:27 (EEST)


Arutelu:Emajõgi

On veel Pärnu Emajõgi ja Pihkva Emajõgi. :-)
"Emajõe" all on mõistlik rääkida siiski vaid Suurest Emajõest. Väike-Emajõgi olgu eraldi. -- Urmas (geograaf)

Hea küll, tee siis palun siin asjad korda. Andres 14:19, 15 Mar 2004 (UTC)

: Mis on Pärnu Emajõgi, kas Pärnu jõgi? Andres 15:47, 15 Mar 2004 (UTC)

Tekkis küsimus, miks on vaja eraldi märkida jõe võrukeelset nime - tegu ju siiski võrdlemisi väikese häälduserinevusega. Pealegi Emajõe ääres võru keelt ei räägita - kui murdekeelset nime mainida, siis tuleks vist alustada tartu ja mulgi murdest.

Ei ole tõesti vajadust. Võrukeelse nime võib kupatada vikisõnaraamatusse (ja võru vikipeediasse). Andres 10. veebruar 2006, kell 06.57 (UTC)
=== Voolu suund ja tänased Emajõgi ning Pärnu jõgi ===
Mõlema jõe puhul on viide teineteisele, kuid ei ole kirjas põhjust
s.t minuteada voolas vesi maapinna tõusmiseni Peipsi-Emajõgi-Pärnu, st oligi üks jõgi?
Kas mõni geoloog kommenteeriks ja integreeriks?opo
suwa 2. juuni 2007, kell 13:37 (UTC)

Pole küll geoloog aga minu teada oli Viljandi järv millalgi läbivoolujärv, kust ühest otsast voolas Raudna jõgi Pärnu jõkke ja teisest otsast Tänassilma jõgi Võrtsjärve.Mustronk 2. juuni 2007, kell 14:38 (UTC)
Mnjah, ma mäletan ka seda juttu, et keskajal voolas Emajõgi teistpidi, aga praegu kiire otsinguga sellele väitele allikat ei leidnud. Selline asi peaks siin tingimata sees olema. --Oop (arutelu) 19. veebruar 2013, kell 15:09 (EET)
Kas sellest, milline on Emajõe ja Tartu suhe - mis seal peal ja ääres on või olnud on jne -, peaks olema siin väike lõik või eraldi artikkel? --82.131.108.237 14. juuni 2015, kell 13:59 (EEST)

Mulle tundub, et aastaaegade vaheldumist näitav .gif fail võiks aeglasemalt muutuda. Ma ei jõua peale üldplaani seal midagi fikseerida kui järgmine pilt juba peale tuleb. --Minnekon (arutelu) 4. september 2021, kell 22:00 (EEST)


Arutelu:Vepslased

Mõtlesin tabeli neile, kes vajavad infot rahva kohta ning on nõus kasutama võõrkeelseid allikaid. Et nad otsiksid ikka õige rahva kohta ;-). Keelte valik põhineb järgmisel: inglise keeles on ilmselt kõige rohkem interneti vahendusel kättesaadavat infot; saksa ja vene keeles on aga kättesaadav suur hulk väga asjatundlikku kirjandust muul kujul. Muude keelte lisamine aga koormaks tabelit ja nendeni jõudmiseks piisab toodud kolmest keelest.
Samuti lubab see tabel kontrollida, kas kasutaja arvatav rahva nime tõlge inglise, saksa või vene keelest on õige. -- Urmas 19:06, 16 Mar 2004 (UTC)

Tabel on hea. Mina isiklikult arvan, et võimaluse korral tuleks tekstis, väljaspool tabelit, loetleda nimetusi ka teistes keeltes. Andres 00:14, 17 Mar 2004 (UTC)

:Nõus -- Urmas 13:33, 17 Mar 2004 (UTC)

siin peaks olema link ka Vepsamaale, kui selline eksisteeris. Leedu viki järgi võiks seda tähendada :lt:Zavoločjė (Zavolotšje) (vt ka ruwiki keelelinki); ruwikis ja fiwikis on ka artikkel Zavolotšje tšuudid, vt :ru:Чудь заволочская. On ka keelekomplekt :wikidata:Q11011248.--Estopedist1 (arutelu) 11. juuli 2018, kell 14:41 (EEST)


Arutelu:1980. aastad

Ma tegin 0. aastate järgi selle lehekülje. Kas aastate kaupa peavad sündmused ikka olema? Jaan513 19:53, 17 Mar 2004 (UTC)

Ei pea. Siin võib märkida kõige tähtsamad sündmused, aga põhiliselt siiski suundumused. Andres 00:36, 18 Mar 2004 (UTC)

* Gunnar Grapsi juhitud bänd Magnetic Band väljastab oma esimese ja ainukese albumi "Roosid Papale"

Võtsin selle välja, sest see pole nii tähtis sündmus, et seda siia panna. See võiks olla aastaartiklis. Andres 30. september 2007, kell 08:33 (UTC)

:Heakene küll Magnetic Bandi võtsid välja. Korjasin ka GGG välja ...
*(1988) Gunnar Grapsi juhitud bänd GGG väljastab oma esimese ja ainukese albumi "Põlemine"

Palun sajandeid mitte lühendada. Ja 19. sajand on päris valesti. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. juuni 2008, kell 15:39 (UTC)

Minu meelest oli enne parem. --Epp 29. jaanuar 2011, kell 04:59 (EET)

Kui lähtuda ikkagi sellest, mis on definitsioon, siis see variant on korrektsem. Alts 29. jaanuar 2011, kell 05:07 (EET)

: Minu arvates ei pea püüdma kuidagi keeruliselt ja kummaliselt väljenduda, vaid ütlema kõige lihtsamal võimalikul viisil. Mõtlen lihtsalt seda, et mitu korda pole mõtet nendega viimaseid muudatusi reostada, sellepärast oleks hea enne kokkuleppele jõuda. --Epp 29. jaanuar 2011, kell 05:11 (EET)

::Iseenesest omapärane väljendus tähistamaks muudatusi, mida keegi nagunii ei viitsi teha. Sellised artiklid vedelevad mõttetuna aastaid ja nende paranduste ilmumist viimastes muudatustes nimetatakse reostamiseks. Alts 29. jaanuar 2011, kell 05:15 (EET)

::: Ma pidasin silmas seda, kui peaks mitu korda tegema. --Epp 29. jaanuar 2011, kell 05:33 (EET)
Miks praegune korrektsem on? Palun taasta igal pool endine sõnastus. Olen Epuga nõus. Andres 29. jaanuar 2011, kell 10:47 (EET)
Ja selline sõnastuse muutus on sisuline parandus. Seda ei tohi märkida pisimuudatuseks, kui asi pole kokku lepitud. Andres 29. jaanuar 2011, kell 10:49 (EET)

Ega see Altsi sõnastus ju halvem pole. Tagasimuutmine oleks järjekordne viimaste muudatuste ummistamine.--WooteleF 29. jaanuar 2011, kell 13:44 (EET)

:Ma märkisin seda pisiparanduseks sellepärast, et pärast oleks lihtsam seda peita. Aga edaspidi ei märgi siis. Alts 29. jaanuar 2011, kell 15:09 (EET)

::Nüüd käib juba aktiivne tagasimuutmine, kuid ma ei pea seda õigeks. Altsi sõnastus on minuarust parem kui varasem.--WooteleF 29. jaanuar 2011, kell 15:21 (EET)

:::Võiks siis ükskord kuidagi konsensusele jõuda. Alts 29. jaanuar 2011, kell 17:04 (EET)

:::: Altsi variant on täpsem, kuid raskemini arusaadav. Kui me tahame täpselt öelda, siis tuleks öelda "ajavahemik 1980. aasta algusest kuni 1989. aasta lõpuni. Andres 29. jaanuar 2011, kell 17:18 (EET)

:::::Väga hea sõnastus.--WooteleF 29. jaanuar 2011, kell 17:51 (EET)

::::::Minu arvates ei peaks midagi tsensuurima sellepärast, et ta raskemini arusaadav on. Jääb siis 1980. aastad on ajavahemik 1980. aasta algusest kuni 1989. aasta lõpuni? Alts 29. jaanuar 2011, kell 19:49 (EET)

:::::::: Minu poolest võib nii jääda. --Epp 30. jaanuar 2011, kell 00:23 (EET)

::::::: Mis mõttes tsensuurima? Me taotleme nii täpsust kui ka arusaadavust ja head stiili. Täpsusel pole mõtet, kui pole arusaadav.

::::::::1980. aastad on aastakümme ajavahemikus 1980–1989. Mis siin nimelt arusaadav ei ole? Alts 29. jaanuar 2011, kell 23:18 (EET)

::::::::: "Aastakümme" on iseenesest haruldane sõna. Edasi, aastakümme tähendab üldiselt mis tahes kümne aasta pikkust ajavahemikku. Selleks peab mõtlema, et taibata, et kui aastaarvud on sellised, siis see võib tähendada ainult üht ajavahemikku (muidugi kui mitte arvestada ajavööndite erinevust).

::::::::: Ja miks "pKr" pidi ära jätma? Andres 30. jaanuar 2011, kell 00:05 (EET)

:::::::::Kõik ei pruugi aru saada, kuna pKr-i kasutatakse harva. Alts 30. jaanuar 2011, kell 00:22 (EET)

:::::::::: Võib selle lingistada: pKr.

:::::::::: Ja mulle tundub loomulikum sõna "ajavahemik" sellisel viisil kasutada siis, kui asi jääb mingisse vahemikku, mitte ei kattu sellega. No nt tundub mulle imelik öelda, et "lõuna on tund ajavahemikus 12st 13ni", aga nt "tund ajavahemikus 12st 15ni" tundub loomulikum. --Epp 30. jaanuar 2011, kell 00:23 (EET)

:::::::::::: Tuleb öelda mitte "tund ajavahemikus", vaid "ajavahemik". See, mida Sina näiteks tood, on tõesti ebaloomulik. Andres 30. jaanuar 2011, kell 09:35 (EET)

Mis see lõppversioon siis lõpuks on? Alts 30. jaanuar 2011, kell 00:26 (EET)

::::::: Nüüd võiks oodata, mis Epp ütleb. Ja kui muudad, võid panna pisimuudatuseks. Andres 29. jaanuar 2011, kell 20:34 (EET)

:::::::: Kui juba, siis esiteks peaks ütlema mitte 'ON' vaid midagi, sinnakanti, et siin lehel mõeldakse neid aastaid. Sest teate ju küll et väga paljude isikute jaoks ikkagi kümnend on nati teised aastad. -- Ahsoous 29. jaanuar 2011, kell 20:47 (EET)

::::::::: Minu meelest siin ei kehti see, mis sajandi või aastatuhande või aasta puhul. Neil on järjekorranumbrid. Aga kaheksakümnendaid nimetatakse teisel põhimõttel. Ma ei ole kunagi kuulnud, et keegi vaidlustaks seda definitsiooni, mis siin kirjas on. Andres 29. jaanuar 2011, kell 21:17 (EET)

:::::::::: On ka siin olnud vaidlusi. Ja minugi jaoks on 1980. aastad just aastad 1971–1980 -- Ahsoous 29. jaanuar 2011, kell 22:23 (EET)

::::::::::: Ma kuulen sellisest asjast esimest korda. On Sul mõnd näidet, kus keegi seda nii tarvitab?. Andres 29. jaanuar 2011, kell 22:59 (EET)

:::::::::::: Vaata artiklit Aastakümned  -- Ahsoous 30. jaanuar 2011, kell 00:24 (EET)

::::::::::::: Seal on tõesti nii kirjas, aga viidet ei ole. Sealt on puudu näiteks jutt 20. sajandi esimese kümnendi kohta, mis tõesti on 2001–2010. Andres 30. jaanuar 2011, kell 09:40 (EET)

Siit arutelust ei selgu põhjus miks on sellel artiklil märge "ootab keeletoimetamist". Jah, siin pole eriti sisu aastakümnete järel, kuid seda pole ka näiteks siin 1760. aastad. RawBots (arutelu) 14. jaanuar 2024, kell 17:19 (EET)

Lausete lõpus võiks punkt olla. Panen punktid ja võtan märkuse ära. --Andres (arutelu) 14. jaanuar 2024, kell 21:37 (EET)

Miks see artikkel ootab keeletoimetamist?

Millel põhineb artiklis teave, et Iraani-Iraagi sõjas hukkus miljon inimest? Teemaartikli põhjal hukkus 700 000, ingliskeelse artikli põhjal aga 1,2 miljonit. RawBots (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 11:08 (EET)

Meie artiklis on jutt hukkunud sõduritest. Ingliskeelses artiklis on öeldud, et eri hinnangute järgi hukkus kokku miljon kuni kaks miljonit inimest. Allikas on Britannica: https://www.britannica.com/event/Iran-Iraq-War
--Andres (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 11:18 (EET)


Arutelu:Sünaps

Siin on raskusi sõnade "närviimpulss", "ärritus", "ergutus" ja "erutus" tähenduse eristamisega. Ma pole kindel, kas neid sõnu on alati õigesti kasutatud. Andres 19:55, 17 Mar 2004 (UTC)

Erutus on närviimpulssi edastava raku seisund. (Üks närvirakk suudab erutuda ehk impulssi tekitada maksimaalselt 500 korda sekundis.) Ärritus on närviimpulssi esile kutsuv tegur. Nii saan ma aru. Ergutus oli ühes kohas valesti, pidi olema erutus. Jaan513 20:21, 17 Mar 2004 (UTC)

: Kui ärritus on närviimpulssi esilekutsuv tegur, mis on siis "ärrituse kandmine lihasesse"? Milles see tegur seisneb? Ma arvan, et siin ei ole jutt äritusest, vaid erutusest, mis on närvirakkudele spetsiifiline ärritumisviis. Erutuse ülekandumine tähendab närviimpulsi ülekandumist.

: Ma püüan ümber kirjutada nii, nagu ma asjast aru saan. Andres 01:10, 18 Mar 2004 (UTC)
Ma ise mõtlesin ka seda ärrituse asja. Bioloogia gümnaasiumile III osa (Tartu, 2001) - sealt võtsin selle näite, kusjuures arvasin, et sõna ärritus on õigesti kasutatud. Aga võib vist erutus ka olla. Jaan513 12:49, 18 Mar 2004 (UTC)

: Vaatasin ENE esimesest väljaandest märksõnu "ärritus" ja "ärrituvus". Need peaksid vastama saksakeelsetele sõnadele Reiz ja Reizbarkeit ning ingliskeelsetele sõnadele irritation ja irritability. Ärrituse all mõistetakse selle järgi sise- või väliskeskkonna muutust, mis kutsub esile erutuse või pidurduse. Mina arvasin, et Reiz on eesti keeles "ärritaja". Räägitakse ärrituse vastuvõtust ja edastamisest (retseptorite (meeleelundite mõttes) puhul) ning erutuse edasikandmisest. Ärrituvus on võime reageerida ärritustele erutusega. Erutus peaks olema saksa keeles Erregung ja inglise keeles excitation. Erutus ja pidurdus on omased kudedele ja neuronitele, teistel andmetel ka lihas- ja näärmerakkudele. Andres 15:19, 18 Mar 2004 (UTC)
Kui sünaps hääldatakse tõesti [sün'aps] , siis kas ei peaks olema 'sünapside' (mitte 'sünapsite' nagu ma arvasin) mitmuse omastav kääne? Seda ma ei teadnud... Koolis öeldi [s'ünaps]. http://ee.www.ee annab ka [sün'aps]. Seal on ka üks lühike definitsioon. Jaan513 15:59, 18 Mar 2004 (UTC)

Jah, peab küll olema "sünapside". Kui kuskil on teistmoodi, siis tuleb ära parandada. Mina ise oleks ka hääldanud rõhuga esimesel silbil, aga vaatasin samalt saidilt järele. Kuigi norm ja tegelik hääldus kipuvad lahku minema, arvan, et peame jääma keelemeeste poolele. Andres 17:11, 18 Mar 2004 (UTC)

Integreerida:
'''''Sünapsid''' on kohad, kus ühe [[neuroni]] [[neuriit]] puutub kokku järgmise neuroni [[dendriitidega]] ja annab [[närviimpulsi]] edasijärgmisele rakule. Signaal liigub neuronist neuronisse ühes kindlas suunas. Sünapsid võimaldavad neuronil ärrituda või pidurduda. Reguleerivad ka impulsi tugevust. Sünapsid on [[elektrilised]] või [[keemilised]].Signaalid saabuvad neuronisse kas [[erutussünaps]]ide või [[pidurdussünaps]]ide kaudu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. detsember 2007, kell 17:13 (UTC)

Kust tuleb väide, et rõhk peaks olema teisel silbil? Igatahes professionaalses kasutuses olen kohanud valdavalt esisilbirõhulisena. Kk 21. jaanuar 2009, kell 14:06 (UTC)

Viimases ÕS-is seda sõna pole (võiks vaadata "Võõrsõnade leksikoni"), 1976. aasta ÕS-is on rõhk teisel silbil. ENE-s on rõhk esimesel silbil (puudub rõhumärk a all; ma ei vaadanud, kuidas tekstis käänatakse). Horisondis on alati "sünapside", mitte "sünapsite". Google'is on 205 korda "sünapsite", 193 korda "sünapside"; 127 korda "sünapseid", 276 korda "sünapse". Võib ju küsida keelenõust. Andres 21. jaanuar 2009, kell 21:19 (UTC)

:Nüüd on "sünapsite"/"sünapside" suhe Google'is juba 7090/1880, hoolimata siin seisnud vastupidisest soovitusest. Võtan tagasilbirõhu maha. --Kk 9. detsember 2010, kell 22:04 (EET)

:: EKSS-is on sõna olemas, käändub nagu "kurt", seega rõhuga teisel silbil. Leian, et me ei peaks juhinduma Google'ist, vaid keelekorraldajate soovitustest. Küsime keelenõust järele. Andres 9. detsember 2010, kell 23:11 (EET)

::: ÕS 2018-s on olemas ja näidatud kaks käänamisviisi: "sün`aps <22e: -napsi, -n`apsi>, sünaps <2e: -i, -it> moodustis, mille kaudu kanduvad üle närviimpulsid". Nii et mõlemad käänamised on lubatud, kuid ühe artikli piires tuleks kasutada vaid üht käänamist. Ma ise eelistaksin pigem ÕS-is esimesena esitatut, kuid ka teine pole vale. Kuriuss (arutelu) 12. juuni 2020, kell 21:25 (EEST)

Selline ettepanek,
et kas oleks võimalik teha antud teemakohaste küsimuste alajaotuse, kus teadjad saaksid küsimustele vastata. Näiteks võtta see sünapsi osa. Minu lapselik küsimus on selline: Kui närvirakud omavahel päriselt kokku ei puutu, kuidas nad siis ikkagi nii kindlalt koos püsivad!?
Elektromagneetilised jõud? Kuna tegemist on väga väikeste osadega, siis gravitatsioon on siin tühine. On see kuidagi paralleelne, võrreldav kvantfüüsika maailmaga? Selle VAHE olemasolu on kuidagi väga kõnekas. On ju sünapsid meie aju imepärasuse ehituskiviks, meele, kui sellise toimimise aluseks. Kui see nn. ühendus poleks kindel, pudeneks kogu meie teadvus lihtsalt koost. Samas see vahe tundub ainuvõimalik, ainuvajalik variant olema. Selline mõlgutus.
Ja sarnaseid selgete vastusteta küsimusi tekib ju igasugustes valdkondades. Wikipeedias võiksgi olla selline küsimuste alajaotus...Saaks seda teha?
Nimelik 12:45, 29 juuni 2013

:Vahepeal olen teada saanud, et jah on küll materiaalsed sillad molekulidest, mis nagu terekäed ületavad sünaptilise pilu ja hoiavad nii kahte rakku koos, paraja väga väikese vahemaaga, mis just sobib virgatsainete ülekandeks. Need on transmembraansed valgud neureksiin (https://en.wikipedia.org/wiki/Neurexin) ja neuroligiin. Kahjuks enamik sünaptilist pilu kirjeldavaid jooniseid jätab selle olulise ühiku kui mittevajaliku ja üleliigse välja. See on see asi, et tihtilugu on selgitav (lihtsustav) pilt, nö mudel petlik, valede ettekujutuste allikas. Ja see puudulik ettekujutus hakkab oma elu elama..paljuneb nagu umbrohi, meem. Nimelik (arutelu) 5. oktoober 2020, kell 19:31 (EEST)
Tere Teile Nimelik!
Ma ei püüa Teie küsimistele ega ettepanekutele vastata ehk tulevikus jõuavad selleni aktiivsed vikipedistid- äkki!
aga
tegelikkuses ma ei usu, et vikipeedia vabatahtlikud ja ka toimetajad meelega ressursse kinni hoiavad, lihtsalt Teie näiteks täna vaatlete sünapseid, homme sipelgaid....kas te paugu pealt kohe sünapsid ka neile üle saate kanda
ehee ei saa või vähemalt teaduse kaudu (aru võib vahel asjad õige kiiresti paika saada) sest teaduses on kehtivad teooriad ja hüpoteesid ja mudelid ja katsed ning protokollid katsete kirjeldamiseks ja avaldamiseks jne.... seda püüab ka vikipeedia ikkagi rakendada- tõendatuse huvides....
Näiteks kui ilmub artikli: Sünaps esiselga lõik, kus seisab näituseks, et:
Sünapseid on ajus rohkem, kui Linnuteel tähti. Et inimese aju neuronid suudavad luua üksteisega umbes sada triljonit kontakti ja Linnuteel on ca kaks korda kümme astmel kaksteist tähte, siis on Linnutee päris väike võrreldes meie ajuga. Pole siis ime, et meie aju nii paljuks võimeline on. Piltlikult vaadeldes on sünaps nagu wikipeedia link, mis erinevaid rakke elik lehekülgi ühendab....

:Jah, muidugi minu viga. Minu esitatud info vorm ei olnud sobiv Vikipeedia entsüklopeedilise formaadiga. Aga info ise pärineb oma ala tippteadlaselt Mart Saarmalt: http://veebiakadeemia.ee/puramiidi-tipus/mart-saarma/kuidas-remontida-aju/ Ma usaldan siin teadlast, ega kahtle tema pakutud võrdluses. Piltlikud võrdlused mu meelest aitavad seostada kuivade faktide rida, tuima terminoloogiat. Nõus, esiselg on selle info jaoks vale koht, mis ei muuda infot ennast valeks.Nimelik 22:40, 11 mai 2014

:: Tere Nimelik!

:: Ei see ei olnud viga, näituseks mina Teie poolt nimetatud tippteadlast ei tunne, püüdke alati viidata ja artikli esiselga võivad käia võrdlused vast küll ja küll ilmselt on see kooskõlas täna käibivate teooriatega... ja inimesi ma üldiselt tavaeluliselt usaldan küll aga minul kipub igas asjas oma arvamus ja ka teooria olema (ehk konkreetses kohas mitte) aga elus tuleb krutskeid ka ette võtame näituseks artiklist Maria Thun biodünaamilise põllunduse meetodi- jah proovisin meetodit sibulate, küüslaukude, tomatite ja salati ning kurkidega... kasvuvahend olid tõepoolest silmaga märgata aga see eestlase sirgselgsus ehk, kui soovite minu rumalus, kiuste (nimme) vahetan päevi ära ebasoodsamate vastu ja kasvavad taimed ka siis - sest mina tean, et taimed ja lapsed on kasvamiseks ja arenemiseks...

:: ma ei kirjuta siia, et minu arust närvid on hoopis lihastega koos näiteks 1 närv, 1 arter, 1 veen, 1 lümfisoon ma lihtsalt tunnen nii aga ilmselt on see tunne siiski vale ....

:: sünapsite esiselg on pooleli, sest niipalju kui mina aru saan võib tema ka tagasi põrkuda ja loope teha...

:: Mariina 12. mai 2014, kell 07:22 (EEST) alias Простота
Siis võib minul (tekkiski) ja ka mõnel teisel lugejal tekkida küsimus, kes need mõlemad arvukogud liitis, millise võrrandiga, millise mudeliga, neid on hulgim,
inimese rakkude koguarv saadakse ka tuletatud mudeli alusel, seega ebatäpne, sest 1 cm kudet võib sisaldada erineva hulga rakkusid, millede mõõtmed võivad suuresti erineda (sõltuvalt katseloomast, tervislikust seisundist, meeleolust, mõõtmisajast ja vahenditest jne) .....
Edasi igas rakus käib oma elu ja omad molekulid ning aatomid ja bakterid, neid loetakse inimese iga raku kohta 10 leiduvat inimeses, aatomeid:
An adult is made up of around 7,000,000,000,000,000,000,000,000,000 (7 octillion) atoms.

Nimelik! Kui närvirakud omavahel päriselt kokku ei puutu, kuidas nad siis ikkagi nii kindlalt koos püsivad!?
Mariina: miks Te eeldate, et nad koos ja veel kindlalt püsivad, kuhu neil minna on Teie arvates, nad on tihedalt ja koordineeritult ümbritsetud teiste rakkudega näiteks Schwanni rakud jne...
* Inimese üldise füsioloogia ja eluga seonduvalt ei oma närvisüsteem  prioriteetset seisundit, teda kontrollivad ajuripats ning hüpotalamus (teooriate kohaselt) ning organismis levivad kasvusignaalid ja ka endokriinsüsteem ja egas asjata pole ka närvisüsteem jaotatud kaheks...
aga
kui see kõik Teid tõesti väga huvitab (ma ei tea kuidas Teil inglise keelega on) siis lisan  siinkohal kahe raamatu lingid....
*Nerve Cells and Nervous Systems: An Introduction to Neuroscience, Alan Geoffrey Brown,
*Neurocytology.: Fine Structure of Neurons, Nerve Processes, and Neurological,Ennio Pannese,
Artikkel Sünaps: Pole siis ime, et meie aju nii paljuks võimeline on.
Mariina: järjest huvitavamaks kisub, ajusurma korral võib inimese süda edasi töötada...... ja kuidas on sünapsit(d)ega lood teistel imetajatel, näiteks elevantidel või kaladel aga sääskedel, milline on nende "mälumehhanism", neil ju ka sünapsid ja geenid ja ensüümid ja mitmete inim ravimi katsetustes kasutatakse neid mudelina..
*Neuroscience. 2nd edition. Purves D, Augustine GJ, Fitzpatrick D, et al., editors. Sunderland (MA): Sinauer Associates; 2001.
Mariina 29. juuni 2013, kell 14:01 (EEST)
----
Esimeses lauses on 4 korda sidesõna või..Ilmselge liialdus. Lause võiks lihtsamateks osadeks teha... Näiteks: Sünaps on närvirakkude ühendus, mille kaudu kandub elektriimpulsi signaal ühest neuronist teise.   Nimelik 17.juuni 2014

Võib-olla küll, et saaks paremini sõnastada, aga kui esimene lause on õige, siis ei ole sünaps ainult neuronite vahel. Andres (arutelu) 16. juuni 2014, kell 02:37 (EEST)
----
umbes 190 Å või 20 nanomeetri laiune

Miks need erinevates ühikutes on? Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 01:59 (EET)

Ma ei lugenud korralikult, erinevate ühikute kasutamine samas lauses ajab tõesti segadusse. Nimelik (arutelu) 31. oktoober 2023, kell 19:03 (EET)
Ja huvitav kust allikast see umbes 190 nm (sünaptilise pilu laiusena) pärineb? Saksa lehelt leidsin 20-30 nm. --Nimelik (arutelu) 26. oktoober 2023, kell 17:32 (EEST)
----
Mis tähendab "muutmata kujul"? Andres (arutelu) 13. jaanuar 2018, kell 17:25 (EET)


Kasutaja arutelu:Jvdhoeven~etwiki

Welkom, Jeroen! Ik praat wel niet Nederlands, maar ik kan lezen en schrijven. Als je Estisch kan schrijven, kan je jouw kennis hier aanwenden. Andres 12:06, 18 Mar 2004 (UTC)
Tere tulemast eesti Vikipeediasse, Jeroen! Ma just ei räägi hollandi keelt, küll aga oskan enam-vähem lugeda ja kirjutada. Kui oskad eesti keeles kirjutada, siis palun kirjuta Hollandi kohta Vikipeediasse. Ma hakkasin hollandi vikipeediast järjest tõlkima, aga see jäi pooleli, sest eesti vikipeediasse tuli uusi kasutajaid, mistõttu mul läheb aeg uute artiklite toimetamisele. Andres 12:06, 18 Mar 2004 (UTC)

Aitäh, Andres! Ma oskan lugeda ja ka natuke kirjutada eesti keeles. Räägida ja eestlastest aru saadu on raskem. Kuradi raske keel :-). Mul ei ole nii palju aega, ja kui ma kirjutan artikleit siia, kestab palju aega ja ma teen ilmselt veel palju vigu. Aga vöib-olla.... Aga on väga huvitav lugeda mis siin on kirjutatud. Jeroen 10:13, 19 Mar 2004 (UTC)

: Hästi, aga kui Sa peaksid tahtma kirjutada, siis ära keele pärast karda. Küll me vead ära parandame. Eks mina ju teen ka vigu, kui ma hollandi keeles kirjutan. Andres 08:59, 19 Mar 2004 (UTC)

Aitäh, et Eesti kohta hollandi vikipeedias kirjutad! Andres 11:10, 21 Mar 2004 (UTC)

Vastus: Kasutaja arutelu:Andres, Jvdhoeven 12:07, 22 Mar 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Jvdhoeven~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Rahaühikute loend

See on hea mõte!
Artiklit tuleb hoolikalt toimetada.
Mis siia kuuluvad? Kas siin peaksid olema ka kopikad, sendid jne? Andres 01:12, 19 Mar 2004 (UTC)

Otsin lihtsalt hetkel võimalike raha nimetusi, tulevab vist peenike kah, sest raha ühikud ei ühti riikidel n (Sent pole igal riigil kus käibel on kroon), hetkel lisan ajaloolisi märkusi kah vms, eks näis mis asjast välja tuleb, kuskil F tähe sain alles enamvähem korda, sest tihti pean 10 korda yle midagi otsima ;P naine 01:38, 19 Mar 2004 (UTC)

:Peab ainult vaatama, et ei tekiks vastuolu artikliga Rahaühik. Seal defineeritakse rahaühik põhiühikuna. Ma ei tea, kas see on õige. Seda ka ei tea, kas müntide nimetused on rahaühikute nimetused.

Peale selle, arvan, et artikli pealkiri peaks olema "Rahaühikute loend". Andres 01:55, 19 Mar 2004 (UTC)
Kui keegi saab rahaühiku definitsiooni parandada/täiendada, tehkegi seda artiklis rahaühik. Tegin vaid esialgse lehe, et midagi olemas oleks. Kopikate ja sentide kohta ei oska veel midagi öelda. Ja mulle tundub ka paremana selle artikli pealkirjana "Rahaühikute loend", millele algul lehelt "Rahaühik" viitasingi. Jaan513 15:33, 19 Mar 2004 (UTC)

Artikli pealkiri ei vasta sisule. Sisuks on ju rahvusvahelised valuutaTÄHISED, mitte rahaühikud, nagu lubab pealkiri. Kuriuss 2. juuli 2019, kell 05:51 (EEST)

A
*ADP Andorra peseeta
*AED Araabia Ühendemiraatide dirhem
*AFA Afganistani afgaani
*ALL Lek
*ANG Hollandi Antillide kulden
*AOK Angoola kwanza
*ARA Argentiina austral
*ATS Austria šilling
*AUD Austraalia dollar
*AWG Aruba guilder
B
*BBD Barbadose dollar
*BDT Bangladeshi taka
*BEF Belgia frank
*BGL Bulgaaria levi
*BHD Bahreini dinaar
*BIF Burundi frank
*BMD Bermuda dollar
*BND Brunei dollar
*BOB Boliivia peeso
*BRC Brasiilia kruseiro
*BSD Bahaama dollar
*BTN Bhutani ngultrum
*BUK Birma kjatt
*BZD Beliisi dollar
*BWP Botsvana pula
C
* CAD Kanada dollar
* CHF Šveitsi frank
* CLP Tshiili peeso
* CNY Hiina juaan (yuan renminbi)
* COP Kolumbia peeso
* CRC Costa Rica colon
* CSK TSLV kroon (koruna)
* CUP Kuuba peeso
* CVE Cabo Verde eskuudo
* CYP Küprose nael
D
* DEM Saksa mark
* DJF Djibuti frank
* DKK Taani kroon
* DOP Dominikaani peeso
* DZD Alžeeria dinaar
E
*ECS Ekvadori sukre
*ECU eküü
*EEK Eesti kroon
*EGP Egiptuse nael
*ESP Hispaania peseeta
*ETB Etioopia birr
F
*FIM Soome mark
*FJD Fidzhi dollar
*FKP Falklandi saarte nael
*FRF Prantsuse frank
G
*GBP Suurbritannia naelsterling
*GHC Gaana sedi
*GIP Gibraltari nael
*GMD Gambia dalasi
*GNS Guinea syli
*GRD Kreeka drahm
*GTQ Guatemaala ketsaal (quetzal)
*GWP Guinea-Bissau peeso
*GYD Guyana dollar
H
*HKD Hongkongi dollar
*HNL Hondurase lempira
*HUF Ungari forint
*HTG Haiti gurd (gourde)
I
*IDR Indoneesia ruupia
*IEP Iiri nael
*ILS Iisraeli seekel
*INR India ruupia
*IRR Iraani riaal
*IQD Iraagi dinaar
*ISK Islandi kroon
*ITL Itaalia liir
J
*JMD Jamaika dollar
*JOD Jordaania dinaar
*JPY Jaapani jeen (yen)
K
*KPW Korea RDV von (won)
*KHR Kambuchea riaal
*KES Keenia shilling
*KMF Komooride frank
*KRW Lõuna-Korea von
*KWD Kuveidi dinaar
*KYD Kaimani saarte dollar
L
*LAK Laose kip
*LBP Liibanoni nael
*LKR Sri-Lanka ruupia
*LRD Libeeria dollar
*LSL Lesoto loti
*LUF Luksemburgi frank
*LYD Liibüa dinaar
M
*MAD Maroko dirhem
*MGF Malgassi frank
*MNT Mongoolia tugrik
*MOP Macau pataca
*MRO Mauritaania ouguiya
*MTL Malta liir
*MUR Mauritiuse ruupia
*MVR Maldiivide rufiyaa
*MZM Mosambiigi metical
*MWK Malaavi kvatša (kwacha)
*MXP Mehhiko peeso
*MYR Malaisia ringgit
N
*NGN Nigeeria naira
*NIC Nikaraagua cordoba
*NLG Hollandi kulden
*NOK Norra kroon
*NPR Nepaali ruupia
*NZD Uus-Meremaa dollar
O
*OMR Omaani riaal
P
*PAB Panama balboa
*PGK Paapua Uus-Guinea kina
*PEI Peruu inti
*PHP Filipiinide peeso
*PKR Pakistani ruupia
*PLZ Poola zlott
*PTE Portugali eskuudo
*PYG Paraguai guaranii
Q
*QAR Quatari riaal
R
*RWF Ruanda frank
*ROL Rumeenia lei
S
*SAR Saudi-Araabia riaal
*SBD Solomoni saarte dollar
*SCR Seishelli saarte ruupia
*SDP Sudaani nael
*SEK Rootsi kroon
*SGD Singapuri dollar
*SHP Saint Helena nael
*SLL Sierra Leone leone
*STD Sao Tome ja Principe dobra
*SOS Somaalia šilling
*SRG Suriname kulden
*SZL Svaasimaa lilangeni
*SUR NSVL rubla
*SVC Salvadori colon
*SYP Süüria nael
Z
*ZAR LAV rand
*ZRZ Sairi zaire
*ZMK Sambia kvatsha (kwacha)
*ZWD Zimbabwe dollar
T
*THB Tai baht
*TND Tuneesia dinaar
*TOP Tonga pa'anga
*TPE Timori eskuudo
*TRL Türgi liir
*TZS Tansaania šilling
*TTD Trinidad ja Tobago dollar
*TWD Taivani uus dollar
U
*UGS Uganda šilling
*USD USD dollar
*UYP Uruguai peeso
V
*VEB Venezuela boliivar
*VND Vietnami dongi
*VUV Vanuatu vatu
W
*WST Samoa tala
X
*XAF Kesk-Aafrika frankŽCFA frank BEAC
*XAU Kuld
*XAG Hõbe
*XBA EURCO
*XBB E.M.U.-6
*XBC E.U.A.-9
*XBD E.U.A.-17
*XCD Ida-Kariibi dollar
*XOF Mali frank
*XOF CFA frank BCEAO
*XPF CFP frank
Y
*YDD Jeemeni dinaar
*YER Jeemeni-Araabia riaal
*YUD Jugoslaavia dinaar
Tegin vahepeal sellise valiku veel, ma ei tea kumb sobiks paremini
naine 23:27, 22 Mar 2004 (UTC)
----
"Valuuta" on siin minu meelest üleliigne. Andres 19. detsember 2006, kell 14:03 (UTC)
----
Intervikid praegu Valuutade loendi järgi, kuid äkki sobiks paremini :en:List of currency units?--Jaanusele 4. september 2009, kell 11:50 (UTC)
----
Kui tegu on ainult ühe riigi rahaühiku nimetusega, kuidas lingid peavad siis olema? Kas koos riiginimega või ilma? Praegu on näiteks artiklid Baat ja Poola zlott. Pikne 12. aprill 2010, kell 23:58 (EEST)

Tavaliselt on  nii, et lühikeselt nimelt läheb ümbersuunamine pikale. Andres 13. aprill 2010, kell 00:39 (EEST)

: Seega artiklite pealkirjad peaks olema hoopis Tai baat, Gambia dalasi, Ungari forint jne? Ma ise eelistaks antud juhul täiendita mõisteid. Pikne 13. aprill 2010, kell 09:02 (EEST)

:: Mul ei ole kindlat eelistust; lihtsalt ütlesin, kuidas minu teada seni on tavaliselt tehtud. Andres 13. aprill 2010, kell 10:29 (EEST)

::: Ma näen probleemi järjekindluse puudumises – on baat ja Poola zlott. Kas sellega oldakse nõus, et kui tegu on ainult ühe riigi rahaühiku nimetusega, jätame pealkirjast riigi nime ära, nagu varemalt näiteks Tai, Gambia ja Ungari raha puhul on tehtud? Pikne 13. aprill 2010, kell 18:21 (EEST)

::::Ma oleksin nõus, aga siis peab olema teada, et ka minevikus eksisteerinud riikidel ei tohi sellist rahaühikut olnud olla. Taivo 13. aprill 2010, kell 19:53 (EEST)

::::: Just. Andres 13. aprill 2010, kell 22:48 (EEST)
Arvan, et ühtsuse huvides võiks ikkagi olla pikem nimekuju. Andres 14. aprill 2010, kell 15:59 (EEST)
----
Teen ettepaneku kõikide rahaühikute puhul, mitte kasutada mingi suvalise kuupäeva kurssi, vaid näiteks möödunud aasta keskmist ja viidata Euroopa Keskpanga kodulehele.
Kes on poolt? --Napster1003 (arutelu) 16. märts 2013, kell 14:57 (EET)


Arutelu:Jalgpall

Täiesti vigaselt ja valesti kirjutatud teema ju!
Finaalmängude tabeli juures tuleks selgitada, mis süsteemi järgi on tulemused märgitud. Andres 14:29, 21 Mar 2004 (UTC)

Proovisin veidi selgituseks kirjutada. 1982 juures on 3:1 (0:10) ebaloogiline, pole andmeid, et parandada. 1934. aasta seisu esitusviis ei lähe 1966. ega 1978. aasta omaga kokku, tegemist on vist esitamise järjekorra veaga. 1998 ei olnud enam SLV ja SDV erinevad riigid, parandasin Saksamaaks. Tekkis kahtlus, kas Saksamaa oli 1998. aasta Jalgpalli MM finaalis. Jaan513 15:23, 28 Mar 2004 (UTC)

Materjali järjestus ja sõnastus peavad olema sellised, et lugeja ei peaks arusaamiseks allapoole vaatama. Näiteks pole väravat kirjeldades mõtet mainida otsajoont, kui alles allpool selgub, mis see otsajoon on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:57, 10 Jun 2004 (UTC)

Kindlasti peaks alguses vähemalt nimetama ka teisi mänge, mida samuti nimetatakse jalgpalliks. ''Football is the name given to a number of different team sports. The most popular of these are Association football (also known as soccer), Rugby football (Rugby union and Rugby league), American football, Australian rules football, Gaelic football, and Canadian football.'' --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 11. september 2005, kell 10.43 (UTC)

Jalgpall on pallimäng, mida mängib kaks võistkonda ristküliku kujulisel väljakul mille otstes on väravad. Mängu eesmärgiks on jala või peaga mängides lüüa palli vastase väravasse ja võidab võistkond kes lööb palli vastase väravasse rohkem kordi. Võistkonnas mängib korraga 11 mängijat, kaasa arvatud väravavaht, kes ainsana tohib palli kätega puutuda väravavaht Mängus on 2 poolaega, kumbki pikkusega 45 minutit. Rohkem väravaid teinud võistkond on võitja. Kui juhtub, et väravaid ei lööda ja mängu võitja peab kindlasti selguma, võidakse määrata lisaaeg. Kui ka siis ei ole tulemust, määratakse 11-meetri penaltid. Selle mängu mängimiseks on ka spetsiaalsed jalanõud ja kaitsmed et mängijal midagi ei juhtuks. Tahtlikult ei või kaasmängijale viga teha sest siis võib kohtunik sulle määrata kollase kaardi ja kui neid on kaks tulnud siis sind eemaldatakse platsilt.Ja juhul kui sa saad punase kaardi pead platsil koheselet lahkuma ja sinu võistkond jääb vähemuses platsile.
Tõstsin välja, et taastada eelnev versioon. Vajadusel lisada see artiklisse. --[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 27. mai 2008, kell 13:01 (UTC)

Jalanõude nimi on butsa.

Välja. Andres 20. juuni 2008, kell 16:20 (UTC)

Karistusala otsarve on järgmine:
* tähistada väljaku seda osa, kus lüüakse penalti, mis määratakse ükskõik millise kümnest kaitsemängija või väravavahi poolt toime pandud penaltiga karistatava rikkumise eest;
* tähistab väljaku seda osa, kus kaitsva võistkonna väravavahil on lubatud palli käega puutuda;
* tähistab ala, millesse sattudes tuleb pall mängu lüüa väravaesise lahtilöögiga või vabalöögiga, mille õigus antakse kaitsvale poolele oma karistusalas;
* tähistab penalti määramisel ala, millest väljaspoole peavad jääma kõik mängijad, välja arvatud väravavaht ja penalti lööja, või millest väljaspoole peavad jääma kõik vastaspoole mängijad, kui kaitsev pool sooritab väravaesist lahtilööki või vabalööki.
Keskjoonega tuleb arvestada:
* lahtilöögi tegemisel - kui mängijad peavad paiknema oma väljakupoolel kuni lahtilöögini;
* suluseisu korral - mängija ei ole suluseisus, kui ta asub hetkel, mil tema võistkonna liige lööb palli, oma väljakupoolel.

Praeguseks välja võetud.--Mel 17. november 2008, kell 18:16 (UTC)

Mängijad peavad hoolitsema selle eest, et põlvikud kataksid säärekaitseid täielikult kogu mängu aja.
Säärekaitsed võivad olla kummist, plastmassist, polüuretaanist või mõnest muust taolisest ainest.
Mängija ei tohi kanda midagi sellist, mis võib vigastada teisi mängijaid või teda ennast. Prille võib kanda omal vastutusel ja vastavalt väljakukohtuniku äranägemisele.
: nende riietuse värvid peavad olema eristatavad teiste mängijate ja väljakukohtuniku omast. Nähtavad alusriided, näiteks elastikpüksid, on lubatud. Nende värv peab kokku langema võistkonna vormipükste domineeriva värviga ning need ei tohi ulatuda põlvest allapoole. Mängijad peavad särgil kandma numbrit.
Kui ilmneb, et mängija isikliku varustuse hulka kuuluv ese ei ole nimetatud ettekirjutustega kooskõlas, peab ta väljakukohtuniku nõudel väljakult lahkuma, et viga parandada. Mängija ei tohi minna väljakule tagasi enne, kui väljakukohtunik on isiklikult veendunud mängija varustuse vastavuses reeglitele. Mängija võib väljakule tagasi tulla ajal, kui pall on mängust väljas
Jalanõudel on mängija varustuses oluline osa. On korraldatud mitmeid eksperimente ja katsetusi, et toota jalanõusid, mis mängijate nõudmistele vastaksid ja oleks samas ka määrustele vastavad. Mängija vastutab selle eest, et tema jalanõud oleks kaasmängijatele ohutud.

Välja võetud, saab taaskasutada.--Mel 18. november 2008, kell 19:09 (UTC)

Suluseisu reegel on vale. Söödu hetkel peab olema ründavast mängijast rünnatava värava pool 2 vastasmängijat, kellest 1 võib olla väravavaht (tavaliselt ongi, kuid see pole oluline, et väravavaht oleks üks neist kahest kaitsva võistkonna mängijast). Seda muidugi eeldusel, et söödu andmise hetkel on ründav mängija vastasvõistkonna väljakupoolel, vastasel juhul suluseisu reeglit ei kohaldata.

Palun julgelt parandada-täiendada, kogu artiklikt tasub kriitilise meelega lugeda.--Mel 21. mai 2009, kell 13:46 (UTC)

Kuhu see esimese lause [[väljak]] peab linkima? --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 24. jaanuar 2011, kell 07:43 (EET)

Olenevalt võistluse formaadist võib kohtumine lõppeda ka viigiga.

Ma saan aru küll, mida see tähendab, aga seda peaks selgemalt sõnastada. Andres 25. jaanuar 2011, kell 09:01 (EET)

Selles artiklis pole juttu mängijate positsioonidest (välja arvatud väravavaht). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. jaanuar 2011, kell 09:03 (EET)

On olemas ka [[saalijalgpall]] ja [[rannajalgpall]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. jaanuar 2011, kell 09:23 (EET)

Tundub, et eesti keeles ei öelda "assotsiatsioonijalgpall". Kas "Euroopa jalgpall" öeldakse (jalgpalli tähenduses üldiselt)? 193.40.10.180 11. oktoober 2011, kell 20:08 (EEST)

Võtaks neid ka maha. Võiks panna ingliskeelseid variante Association football ja Soccer. --KungFuDuck 11. oktoober 2011, kell 20:21 (EEST)

:Aga miks need peaks just avalauset koormama? Wkentaur (arutelu) 5. juuli 2023, kell 09:06 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.thefa.com/TheFA/TheOrganisation/Postings/2004/03/HISTORY_OF_THE_FA.htm
** In Jalgpall on 2013-06-24 11:22:43, 404 Not Found
** In Jalgpall on 2013-07-06 04:07:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uefa.com/uefa/news/kind=16384/newsid=92221.html
** In Jalgpall on 2013-06-24 11:22:43, 404 Not Found
** In Jalgpall on 2013-07-06 04:08:15, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:08 (EEST)
----
Esimeses lauses on ingliskeelsete nimetuste kirjeldus eksitav. Näiteks Inglismaal on kõige levinum nimetus football. Inglise vikis on terve artikkel nimetuste kohta eri maades. Andres (arutelu) 12. mai 2014, kell 08:09 (EEST)


Arutelu:2004. aasta Vormel 1 hooaeg

Muudatuste kohta käesoleval hooajal tahaks rohkem taustainfot. Ka see, mis on kirjas artiklis [[Vormel 1]], ei võimalda kõigest aru saada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:52, 21 Mar 2004 (UTC)
vb peaks BAR-i puhul viitama nt British American Racing? [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 12:49, 5 Nov 2004 (UTC)

ÕS-i põhjal tuleks pealkirjas "2004. aasta Vormel 1 hooaeg" (ja kõikjal mujal ka) sõna "vormel" kirjutada väikse tähega. Vt http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=vormel&F=M [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 1. aprill 2015, kell 12:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.imolacircuit.it/visita_ita.php?lan=ita
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:01, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:13, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:09:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:09 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.formula1.com/race/circuitmap/718.html
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:04, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:15, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:09:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:09 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.formula1.com/race/circuitmap/719.html
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:05, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:17, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:09:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:09 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.formula1.com/race/circuitmap/720.html
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:05, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:19, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:09:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.formula1.com/race/circuitmap/721.html
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:07, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:20, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:09:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.formula1.com/race/circuitmap/722.html
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:21, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:10:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.formula1.com/race/circuitmap/723.html
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:09, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:22, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:10:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.formula1.com/race/circuitmap/724.html
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:09, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:23, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:10:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.formula1.com/race/circuitmap/725.html
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:10, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:24, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:10:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.formula1.com/race/circuitmap/726.html
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:11, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:29, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:10:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.formula1.com/race/circuitmap/727.html
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:12, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:30, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:11:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.formula1.com/race/circuitmap/728.html
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:13, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:31, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:11:10, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.formula1.com/race/circuitmap/729.html
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:14, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:32, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:11:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.formula1.com/race/circuitmap/730.html
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:16, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:33, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:11:30, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.formula1.com/race/circuitmap/731.html
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:15, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:34, 404 Not Found
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:11:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.chicanef1.dyndns.org/main.pl
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2012-11-16 09:46:08, Socket Error: 'Name or service not known'
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-05-25 13:27:17, Socket Error: 'Name or service not known'
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-22 20:17:35, Socket Error: 'Name or service not known'
** In 2004. aasta Vormel 1 hooaeg on 2013-06-23 21:11:50, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:12 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2004. aasta Vormel 1 hooaeg


Arutelu:1963

Lisasin sündinud ja surnud nii, et vaatasin läbi kõigi vikipeediate 1963. aastale pühendatud artiklid ning valisin välja need isikud, kellest olen kuulnud. Arvan, et ülevaatlikkuse huvides me ei saa vähemalt viimase saja aasta sees siia panna tundmatuid tegelasi. Muidugi tuleb siia lisada ka Eestis tuntud isikud. Täielikum nimekiri võiks olla eraldi artiklites "Sündinud 1963" ja "In memoriam 1963".
Sündmustega on enam-vähem sama lugu. Selles artiklis tuleb sündmused hoolega valida, muidu kaob ülevaatlikkus ära. Edasi võib kirjutada täielikumad kroonikad: "Jaanuar 1963" jne. Arvan, et lõpuks jõuame välja artikliteni üksikute päevade kohta.
Vaadake võrdluseks, kuidas teised vikipeediad on artikli üles ehitanud. Nobeli auhnnad tõstetakse eraldi rubriiki. Peale selle on temaatilised rubriigid: kirjandus, film jne, mis võivad olla ka eraldi artiklid. Prantsuse vikis on sündmused jaotatud piirkondade järgi. Poola vikis on tabel, mis näitab, kus keegi võimul oli. Andres 09:35, 25 Mar 2004 (UTC)

* "Parimaks sportlaseks tunnistati kergejõustiklane Valeri Brumel." – kes tunnistas, mis mastaabis, mille eest?
* "Popmuusika edetabeli esikoht: The Beatles "She Loves You"." – millise popmuusika edetabeli? Neid on maailmas ju tuhandeid.
* "Ameerika folkrokklaulja ja luuletaja Bob Dylan saavutas kuulsuse sõjavastase lauluga "Blowin’ in the Wind"." – kes väidab, et kuulsus just siis saabus ja just selle looga? Mis mastaabiga see tekkinud kuulsus oli?
* "Sõlmiti rahvusvaheline kokkulepe tuumakatsetuste keelamise kohta atmosfääris." – kes? kus? millal? keda hõlmas? Jne. Kuriuss (arutelu) 3. november 2022, kell 18:57 (EET)