Malli arutelu:ESBL

Kui see ütlemata selge pole, siis minu meelest näeb parem välja, kui sarnased lingid on välislinkide all sarnaselt vormistatud, nii nagu näiteks artiklis Ernst Joll praegu pole. Võiks vormistada seniste mallide eeskujul (vt Mall:ISIK). Ja n-ö muuseas pandud siselingid võiks välislinkide hulgas, viidetes ja mujal sarnastes kohtades pigem olemata olla, et oleks kergem õige asja otsa sattuda. 193.40.10.180 4. aprill 2012, kell 10:22 (EEST)

Nõus, vormistus võiks olla sarnane.--Morel (arutelu) 4. aprill 2012, kell 11:08 (EEST)

: Sellisel juhul tuleb selle isiku mall ära muuta. -- Ahsoous 4. aprill 2012, kell 19:32 (EEST)

:: Mispärast? Enamvähem kõik välislinkide mallid on seni vormistatud nii nagu ISIK. 193.40.10.180 4. aprill 2012, kell 19:39 (EEST)

:::Anonüümse kasutajaga nõus. Vaata ka nt Mall:ETIS.--Morel (arutelu) 4. aprill 2012, kell 19:44 (EEST)

:::: Ei nõustu teie kummagagi. Ja seda kah, et välislingi mall reeglina peaks sisaldama ka siselinki lehele, kus seletatakse millise saidiga on tegu.  -- Ahsoous 4. aprill 2012, kell 19:58 (EEST)

:::::Siselink võib olla, aga millega sa siis nõus ei ole? Et "Biograafia" asemel võiks olla inimese nimi? Miks sa sellega nõus ei ole?--Morel (arutelu) 4. aprill 2012, kell 20:27 (EEST)

:::::: Antud juhul pole selle isiku nime näitamisel mitte kõige vähimatki pointi, sest see viitab nagunii üksnes biograafiale /lisan juurde, et selles veebiversioonis on nii mõnegi inimese kohta muudki - lisapildid ja tulemused näiteks/ ja parameetrite lisamine teeb asja üksnes keerulisemaks. Ja seda, et kõik mallid ühesugused peavad välja nägema... milleks? Ja samas selgitus, miks ma meelega panin juurde sõna veebiversioon on, et tekst on paljudel puhkudel raamatu tekstist erinev (täiendatud ja/või parandatud), samuti on veebis biograafiad vist ka juba juurde lisatud. (ah ja veel kuna enamik linke, mis sellele teosele viitavad viitavad praegusel ajal just nimelt lühendile siis linkisin ka nimelt sellele, kui artikkel ja suunamine tekib, siis on loomulik linkida täielikule pealkirjale)  -- Ahsoous 4. aprill 2012, kell 20:43 (EEST)

:::::::Ma ei saanud põhjendusest aru: kui veebiversioonis on rohkemat kui ainult biograafia, siis seda enam tuleks ju kasutada viites inimese nime, mitte ainult sõna "biograafia"? Mind ausalt öeldes muu selle malli juures ei häirigi kui see, et on seal see "Biograafia", mitte isiku nimi. Nime saab ju automaatselt võtta lehekülje nimest, ja kui see peaks erinema, siis saab ju lisada valikulise teise parameetri nime jaoks (nagu Mall:ETIS).--Morel (arutelu) 4. aprill 2012, kell 20:55 (EEST)

::::::::Mis sellel Pikse parandusel häda oli, see tegi ju asja korrektseks? Sa pole põhjendanud, mismoodi inimese nime esitamine on kitsendavam kui sõna "biograafia" kasutamine. Minu meelest oli siin loogiline vasturääkivus.--Morel (arutelu) 5. september 2012, kell 00:34 (EEST)

::::::::: Ma ei tea kui palju sa seda malli kasutanud oled, aga mina küll ei viitsi hakata vahtima, kas nüüd nimi seal lingis ikka alati õigesti kirjutatud on või on seal mingi sulgudes täpsustus või mida iganes. -- Ahsoous 5. september 2012, kell 01:18 (EEST)

:::::::::: Seda malli pole keegi veel palju kasutanud. Need paar täpsustusega juhtu ma parandasin ennist. Kui ka endale natuke kõrvalist juttu lubada, siis see on juba päris krooniline, kuidas mitmele ja mitmele administraatorile igasugused argumendid midagi ei tähenda. Loeks justkui vaid see, et kui "mina, suur ja tark administraator, kord nii tegin, siis see on hea ja nii jääb". Pikne 5. september 2012, kell 10:30 (EEST)

: Selle viimase lause peale nõuan ma, et kasutaja PIKNE igaveseks ajaks blokeeritakse ja et blokeeritaks ka kõik IP-aadressid, millelt ta siin tegutsenud on. -- Ahsoous 5. september 2012, kell 10:41 (EEST)

::Kõrvalist juttu jätkates tundub mulle pigem Pikne ise selline, keda argumendid ei huvita. Aga ilmselt me oleme ses suhtes temaga nõus, et kumbki arvab seda teise, mitte enda kohta. Nii et see pole suurem asi argument. Tema viimase lause kohta peab kyll nentima, et olen märksa hullematki ytelnud. Märksa häirivam on "being bold"-meetodil teistest ylesõitmine nagu teerulliga, ilma igasuguse mõttepojatagi, et äkki see ei ole ainuõige ning võiks teiste arvamuse ära oodata. Siiski, blokkimine on ysna äärmuslik vahend. --Oop (arutelu) 5. september 2012, kell 12:15 (EEST)

::: Võiks ju küsida, milliseid argumente silmas pead, aga kuna järgnev mõistujuttki meid ilmselt edasi ei vii, siis see selleks. Võiks arvata, et being bold lause käis Ahsoouse kohta. Aga kui viimase lause järgi tuleks arvata, et siiski minu kohta, siis nendin, et siin on mitme mõttepojaga arutelu ja sellega, mis siin vähegi loogiline ja arusaadav on, ma vastuollu ei läinud. Ei, minu lahendus ainuõige muidugi polnud ja edasine arutelu selle kohta, kuidas veel paremini saab, on (oleks olnud) teretulnud. Andestust oma eelmise kommentaari viimase lause pärast, aga kui kasutatakse lihtsalt jõudu ja ei argumenteerita, siis mida pean mõtlema? Pikne 5. september 2012, kell 12:50 (EEST)

::::Mehed, te räägite ju aiaaugust. Aga aia juurde tagasi tulles: Sina, Ahsoous, ju ise esitasid põhjenduse, et "selles veebiversioonis on nii mõnegi inimese kohta muudki - lisapildid ja tulemused näiteks" – seetõttu oleks inimese nime kasutamine mallis märksa loogilisem kui sõna "Biograafia". Mina ei ole seda malli tõesti kasutanud, küll olen aga päris palju kasutanud malli , mis võtab nime automaatselt lehekülje pealkirjast, kui aga pealkirjas olevat nime on vaja esitada teisel kujul (nt on seal sulgudes täpsustus vm), siis saab nime lisada parameetrina mallile. Töötab õlitatult, ja täpsustusi on vaja harva.

::::"Mina küll ei viitsi hakata vahtima" ei ole mingi argument, Pikse blokeerimise nõue on aga lihtsalt mõttetu plärtsumine, isegi kui ma ka ise ei ole alati tema kustutamistega päri. Muide ka minule jäi täpselt sama mulje nagu Piksele: "minu mall, mis te siin tulete parandama, ma tean ise kõige paremini". Täpselt selline mulje.--Morel (arutelu) 5. september 2012, kell 14:45 (EEST)

::::: Sorry, aga see mida sa nimetad plärtsumiseks, on minus viimase aasta jooksul kinnistunud veendumus ja nüüd pärast sellist sõnavõttu ütlesin ma selle siis siin lõpuks ka avalikult välja. Enne ma ütlesin nii lühidalt ja lihtsalt põhjuse välja, miks ma selle tagasi pöörasin. Aga malli muutmise koha pealt – kõike saab paremaks teha, otse loomulikult, kuid enne kui hakata malli selle kasutajate jaoks harjumuslikust kujust mingile muule kujule viima, võiks...   -- Ahsoous 5. september 2012, kell 16:54 (EEST)

:::::: OK, ma võtan selle teema veel kord üles, sest Ahsoous ei ole esitanud ühtegi põhjendust selle kasuks, miks peaks mallis olema "Biograafia", mitte vastava isiku nimi, on aga ise väitnud, et "selles veebiversioonis on nii mõnegi inimese kohta muudki - lisapildid ja tulemused näiteks", mis just nagu välistaks lihtsalt sõna "biograafia" kasutamise. --Morel (arutelu) 23. oktoober 2012, kell 00:37 (EEST)

:::: Sinna lingitud(!) tulemused pärinevad portaalist sport24, aga need ei ole ESBL-i osa. Lisapilte on aga väga üksikute inimeste kohta ja ka need ei ole ESBL-i osa. -- Ahsoous (arutelu) 23. oktoober 2012, kell 01:01 (EEST)

Kui malli muutmisega ollakse päri, siis tuleb ka dokumentatsiooni muuta--Bioneer1 (arutelu) 21. jaanuar 2014, kell 16:14 (EET)

Malli muutmine ja vaatamise kuupäeva lisamine

Malli võiks esitada nii, et konstruktsiooni "ESBL|id=nimi" asemel oleks lihtsalt "ESBL|nimi"--Bioneer1 (arutelu) 2. september 2014, kell 15:08 (EEST)

kordan. See on mallide seas unikaalne, sest kasutab segadust tekitavat koodi , aga peaks olema   . Et aga kood on kasutusel rohkem kui 500-s leheküljes, siis oleks siin vaja roboti abi--Estopedist1 (arutelu) 15. august 2018, kell 09:15 (EEST)

: Ma ei tea, kas "id" tekitab segadust. Kui sa ei taha siin parameetrit "id" millekski muuks kasutada, siis minu meelest pole otsest vajadust midagi asendada. Võib teha lihtsalt nii, et sama asja saab sisestada nii parameetri "1" kui ka "id" all. Pikne 15. august 2018, kell 15:39 (EEST)

::kasutaja:Pelmeen10 tegi juba mu soovitud muudatuse, vt Eri:Diff/5074350. Ma ei uskunud, et vana koodiga mall jääb tööle, aga õnneks jäi--Estopedist1 (arutelu) 16. august 2018, kell 17:10 (EEST)

Üsna tihti tuleb ESBL-is artikli asemel ette kiri (Gustav Sule näiel) 'Gustav, Sule' nimelist biograafiat ei leitud andmebaasist! St mingil hetkel on andmebaas "tühi", ühtki artiklit ei näita. Milles asi on? --Pelmeen10 15. august 2018, kell 23:51 (EEST)

mul töötavad ESBLi lingid, sh Gustav Sule--Estopedist1 (arutelu) 16. august 2018, kell 17:10 (EEST)

:Praegu küll, aga üsna tihti ei tööta. Pigem just hilisematel kellaaegadel. --Pelmeen10 16. august 2018, kell 17:14 (EEST)

V-o teha mall ESBLpuudub vms nendele sportlastele, kes ESBLis (veel) pole. V-o mitmetel juhtudel pole need ka tähelepanuväärsed? Korjasin kokku need Eesti sportlased, kellel Wikidata andmeüksus puudub (andmepäring https://petscan.wmflabs.org/?psid=26662489):
# :Ago Elbing
# :Eugenie Feldhuhn
# :Harry Frey
# :Meinhard Glücke
# :Richard Jan
# :Reginald Jürgens
# :Eerik Lepp
# :Anatoli Luts
# :Väino Metsis
# :Enn Riisalu
# :Leivo Sepp
# :Reeda Tuula-Fjodorov
# :Jaak Viikma
# :Margit Viirmaa
Estopedist1 (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 22:52 (EET)
# :August Anmann
# :Leo Eentalu
# :Paul Gnadeberg
# :Viiu Gutmann
# :Salme Adeele Hollas
# :Kelli Ilisson
# :Hillar Irves
# :Ott Järvela
# :Raido Kalbach
# :Margit Kalk
# :Kaisa Kuusnõmm
# :Allar Lamp
# :Tambet Leetsi
# :Jaan Ludolf
# :Maris Meikar
# :Mehis Muru
# :Heleri-Anete Neider
# :Kristi Nõlvak
# :Merilin Paalo
# :Hannula-Katrin Pandis
# :Mario Paiste
# :Raivo Peetsmann
# :Raigo Piho
# :Jorgen Rikberg
# :Richard Rooden
# :Maris Terno
# :Alfred Timmo
# :Riho Tipp
# :Karl Toom
# :Erki Urvik
# :Tanel Visnap
===jalgpallurid===
# :Sten-Egert Paap
# :Andrei Smirnov
# :Karl Orren
# :Mairo Miil
# :Rihard Meesit
# :Otto-Robert Lipp
# :Sander Alex Liit
# :Andero Kivi
# :Artjom Jermatšenko
# :Aleksander Iljin
# :Markus Allast
# :Aleksandr Ivanjusin
# :Karel Eerme
# :Kevin Dubrovski
# :Mihkel Järviste
# :Kaur Kivila
# :Mihhail Kolobov
# :Kristen Lapa
# :Markkus Seppik
# :Tony Varjund
# :Ingmar Krister Paplavskis
# :Mathias Villota
# :Kristofer Põldme
# :Markus Miiter
# :Reno Mark
# :Raimond Eino
# :Ronaldo Tiismaa
# :Kristjan Kask (jalgpallur)
# :Raimond Tiidermann
# :Ranet Ristikivi
# :Robin Limberg
# :Enrico Veensalu
# :Reimo Madissoo
# :Martin Käos
# :Hendrik Vainu
# :Joonas Sild
# :Sander Kapper
# :Uku Kõrre
# :Ott Nõmm
--Estopedist1 (arutelu) 25. jaanuar 2024, kell 10:22 (EET)


Arutelu:Viinistu

Miks neid panoraami linke ära võetakse? Minu meelest võiks tagasi panna. --Epp 5. aprill 2012, kell 17:18 (EEST)

Minu meelest on need lingid suvalisevõitu, rohkem nagu vastava saidi reklaamimiseks ja võiks küll pigem siin olemata olla. Eriti ei peaks sama link mitmes artiklis korduma. 90.190.114.172 5. aprill 2012, kell 20:10 (EEST)

: viitamine, eriti pildina nähtavale infole on wikis hädavajalik, pilt ütleb rohkem kui mõned laused ... suwa 5. aprill 2012, kell 20:39 (EEST)

:: Nõus eelkõnelejaga. Andres (arutelu) 6. aprill 2012, kell 23:40 (EEST)

:: See on demagoogia. Las ta ütleb rohkem kui mõned sõnad, sellepärast ei pea ju link olema veel Vikipeedia artikli välislinkide alaosas. 90.190.114.172 7. aprill 2012, kell 09:03 (EEST)

::: Leian, et just sellepärast peabki. Mida rohkem pilte, seda parem, ja kui pilti ei saa artiklisse panna, saab panna lingi. Andres (arutelu) 7. aprill 2012, kell 09:39 (EEST)

:::: Pilte võib internetiavarustest leida ju tohutul hulgal. Kõigi vastavate linkide loetlemine pole minu meelest kuidagi mõistlik. Las nad olla muul viisil internetist leitavad. 90.190.114.172 7. aprill 2012, kell 10:09 (EEST)

:::::Noh, nyyd võib öelda, et see on demagoogia. Et internetis on hulgaliselt pilte, millest mõni siin-seal ka Viinistut käsitleb, ei puutu asjasse. Sama struktuuriga argument oleks, et internetist võib leida hulgaliselt tekste, mis olgu muul viisil leitavad, seega kaotame yldse kõik välislingid. Niisugune väide oleks absurdne, seega argument ei tööta. - Kysimus on selles, kas lisatud link annab lugejale antud teemal olulist infot. Kui viidatud saidil on piisavas koguses Viinistut käsitlevaid tekste, et see avaks teema mõnes olulises, artiklis mainimata aspektis, on linkimine õigustatud. Kui viidatud saidil on piisavas koguses pilte just nimelt Viinistust, nii et selle kaudu tekib lugejal-vaatajal tost paigast visuaalne yldmulje, on link samuti õigustatud. Kui pilte on vähe, viletsaid või liiga kitsast rakursist (nt "400 telefonifotot Viinistu vallamajast"), siis tõenäoliselt ei ole. --Oop (arutelu) 7. aprill 2012, kell 10:26 (EEST)

::::: Ehk siis kõik (v.a viletsad pildid) või mitte midagi? Ma räägin üldiselt, Viinistust võib-olla pole väga palju pilte, aga Tallinast või Eestist on ja neid saaks kuhjata vastavate artiklite lõppu. Mis tekstidesse puutub, siis Vikipeedia peaks olema orienteeritud oma sisule, mitte suures osas muude materjalide juurde juhatamisele. Kui artiklis on mõni oluline aspekt seni puudu, siis tuleks see kunagi katta, mitte lihtsalt välislingiga asendada. Võimalike välislinkide ring peaks olema võimalikult kitsalt defineeritud, et neid poleks põhjust artikli lõppu ebaproportsionaalselt palju kuhjata. Ja enne kui mind vesivõsuteoreetikuks nimetatad, vaata kuidas teistes vähem kaootilistes Vikipeediates toimitakse. 90.190.114.172 7. aprill 2012, kell 10:46 (EEST)

::::::Visuaali eriti ikka artiklis kirjeldades ei kata. Kui rääkida nüüd neist konkreetsetest panoraamidest, siis on need minu meelest täiesti asjakohased ja annavad vastavast kohast sellise visuaalse ülevaate, mida tavapiltidega ei saa. Seega, kui nad just aktiivselt ei reklaami oma teenust vms, siis minu meelest võiks nad olla.--Morel (arutelu) 7. aprill 2012, kell 10:59 (EEST)

::::::Vesivõsuteoreetik? Ma poleks seda ise leiutanud, aga aitäh toreda sõna eest. Kuidagi peab inimest ju kutsuma, egas numbri järgi saa. - Ma pole eriti kindel, milliseid Vikipeediaid sa vähem kaootilisteks pead, aga inglisviki ei paista kyll su kriteeriumitele vastavat, seal ei pyyta välislinkidest loobuda. Ebaproportsionaalselt palju pole muidugi mõtet, vastupidi, mind häirivad tihtipeale artiklitesse siginenud elutööloendid (a la "Kõik artiklid, kus A.-M. Galojani kunagi mainitud on") - kui keegi neid oluliseks peab, võiks selle jaoks vähemalt eraldi loend olla. Aga, armas Vesivõsuteoreetik, ma ei näe ka põhjust keelata inimesi lisamast artikli sappa linke paarile suuremale ja ylevaatlikumale fotogaleriile. Kui me peame mõistlikuks ja asjakohaseks yht-kaht mingit tyypi linki, ei tähenda see veel, et kohe peabki need kõik ära kataloogima. Tuleb vaid leida olulisemad. --Oop (arutelu) 7. aprill 2012, kell 13:01 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.viinistukunst.ee/
** In Viinistu on 2013-06-24 14:13:43, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Viinistu on 2013-07-07 21:57:17, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:57 (EEST)


Arutelu:Rootsi rahvuspargid

Pealkiri on eksitav. Võiks olla Rootsi rahvuspargid vms. --Epp 6. aprill 2012, kell 05:36 (EEST)

Panin selle pealkirja teiste keelte järgi, kus analoogilise struktuuriga artiklit (alguses ülevaatetekst ja seejärel tabel) on nimetatud loendiks, nt inglise, vene, soome, norra, hollandi jne. Seejuures inglise keeles on ta märgitud isegi heaks loendiks. Sama lugu on Norra rahvusparkide loendiga.

Ma ei tea, kuidas te olete kokku leppinud, mida loend eestikeelse Vikipeedia puhul tähendab. See, et üldiselt ei viitsita loendile muud teksti- või pildimaterjali lisada, ei tähenda ju, et nii peabki olema. Probleem, kuidas olla, on koostajatel ilmselgelt tekkinud näiteks Norra liustike loendi juures.

Käesolevat artiklit võib minu poolest nimetada ka kuidagi teistiti, aga oleks hea, kui objektide nimekirja juurest oleks kättesaadav ka taustainfo nende objektide kohta, kas otse tekstina või siis lingina mingile teisele artiklile. Rainerk32 (arutelu) 6. aprill 2012, kell 10:45 (EEST)

: Loend on meil tavaliselt loetelu. Sealt ei osata muud infot otsida. Asi pole selles, et ei viitsita. Minu meelest pole see loendi otstarve. Loendist lähevad lingid artiklitesse, kust saab asjade kohta lugeda ja pilte vaadata. Loendi võib muidugi ka eraldi teha. --Epp 6. aprill 2012, kell 11:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.naturvardsverket.se/Start/Naturvard/Skydd-av-natur/Nationalparker/Forslag-till-nya-nationalparker/
** In Rootsi rahvuspargid on 2013-06-24 13:16:27, 404 Not Found
** In Rootsi rahvuspargid on 2013-07-06 22:51:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:52 (EEST)


Arutelu:Õõvaorg

Kahjuks pole antud termin mulle eesti keeles ette jäänud, seega tõlkisin otse meelevaldselt. Loodetavasti teab keegi rohkem ja parandab. [[Kasutaja:Tonusamuel|Tonusamuel]] ([[Kasutaja arutelu:Tonusamuel|arutelu]]) 6. aprill 2012, kell 16:23 (EEST)

Siia ei viita midagi. Andres (arutelu) 7. aprill 2012, kell 01:08 (EEST)

Mitte, et ma ümber nimetamisega rahul ei oleks aga äkki oskad seda põhjendada? Tonusamuel (arutelu) 8. aprill 2012, kell 13:46 (EEST)

: Ma uurisin, kuidas seda eesti keeles on nimetatud ning panin pealkirjaks kõige sagedamini ja kõige soliidsemates allikates kasutatud nimetuse. Andres (arutelu) 9. aprill 2012, kell 00:19 (EEST)

:: Uurisin lähemalt, mida Jentsch ja Freud sõna 'uncanny' (Jentsch küll saksa keeles) all mõtlesid ning võrdlesin erinevaid võimalusi EKI abiga (õõv/kummastamine/võõrandamine) ning leidsin suhteliselt täpse vaste. notrauno (arutelu) 1. mai 2016, kell 23:25 (EEST)

::: Pealkirja valik on originaaluurimus. Andres (arutelu) 2. mai 2016, kell 02:47 (EEST)

:::: "Õõvaorg" on terminina kasutust leidnud näiteks Ülo Pikkovi poolt raamatus "Animasoofia" ja näiteks Tartu Ülikooli semiootika magistritöös "Semiootiline vaade õõvaoru ületatavusse: 3D graafikaga loodud tehisinimeste tajumine". Leian, et artikli pealkiri peaks olema primaarselt "õõvaorg" ja alternatiiv "võõrastamise org" laiendusena sissejuhatuses. Kui Andresel pole just täpsustada konkreetseid allikaid, kus "võõrastamise org" "kõige sagedamini ja kõige soliidsemates allikates" konkreetselt kasutust leiab, teen ettepaneku muutuseks. Barhiid Stuudio (arutelu) 29. juuni 2018, kell 15:18 (EEST)

::::: Mina leidsin tookord, et eesti keeles on kasutatud väljendit "Õõva org" ning teisaldasin tolle pealkirja alla. Vahepeal on pealkirja jälle muudetud. Teisaldasin nüüd pealkirja "Õõvaorg" alla, sest see on levinum. Andres (arutelu) 29. juuni 2018, kell 19:49 (EEST)

Üle kirjutatud:
{{keeletoimeta}}
[[File:Repliee Q2.jpg|pisi|[[Actroid|Repliee]] Q2]]
'''Õõva org''' ehk '''kõheduse org''' (inglise keeles ''uncanny valley'') on teaduslik oletus [[robootika]]s ja 3D animatsioonis, mis ütleb, et kui [[Android|inimese koopiad]] näevad välja ja käituvad peaaegu, kuid mitte päris nagu ehtsad, siis nad mõjuvad võõrastavalt.<ref>[http://www.arclight.net/~pdb/nonfiction/uncanny-valley.html The Uncanny Valley. Why are monster-movie zombies so horrifying and talking animals so fascinating?]</ref>
Termini lõi [[1970]]. aastal robootikaprofessor [[Masahiro Mori]] ning algsel kujul kõlas see Jaapani keeles: ''Bukimi no Tani Genshō'' (不気味の谷現象).

Mori esialgne hüpotees väidab, et kui robotite välimus muutub rohkem inimeste moodi, siis inimesest vaatleja emotsionaalne reaktsioon muutub alguses üha positiivsemaks ja on empaatiline kuni jõutakse kriitilisse punkti, millest reaktsioon muutub kiiresti, ja tekib hoopis tugev vastumeelsus. Kuid kui robot muutub veelgi sarnasemaks inimesele, emotsionaalne reaktsioon muutub uuesti positiivseks ja läheneb empaatiale inimeste vahel.

Ala, kus toimub järsk negatiivne reaktsioon alade "nagu inimene" ja "inimene" vahel ongi võõrastamise org. Hüpoteesi nimi tuleneb sellest, et peaaegu inimese moodi robot näib "imelik" ja seetõttu tekitab võõrastamise tunde. Võõrastamise tõttu aga inimene keeldub lähemast suhtest, mis aga (suhe) on eesmärk robot-inimene vahel sideme loomisel.

Kategooria:Robootika
Üle kirjutada ei tohi. See on häbematus. Andres (arutelu) 2. mai 2016, kell 02:53 (EEST)


Kasutaja arutelu:Trossek~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Trossek! Andres (arutelu) 6. aprill 2012, kell 20:44 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Trossek~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Avorein

Tere tulemast Vikipeediasse, Avorein!
Tõstsin artikli Morenost täisnime alla – Jacob Levy Moreno.--Morel (arutelu) 7. aprill 2012, kell 15:29 (EEST)

Tuleks täpsustada kuupäevad:   Kui vaadata kuupäevade artiklit 12. veebruar, siis võib leida, et Werner põles 12. veebruaril 2000. Artiklis Kohvik Werner on märgitud, et Werner põles 22. oktoobril 1983. Minu mäletamise järgi oli see 1983, sõitsin just siis sealt mööda, üks mu tuttav elas selles majas.

Kas ta kaks korda ei võinud põleda? Andres (arutelu) 17. veebruar 2018, kell 22:50 (EET)

Kohvik Werneri põlemine kuupäevade artiklis.


See kategooria ja ka nimetus ise tuleb kaheks lahutada. Nimelt nii Народный артист СССР kui ka Народный художник СССР tõlgiti eesti keelde sedaviisi.

Jaah, aga kuidas seda siis teha? "Nõukogude Liidu rahvakunstnikud 1" ja "Nõukogude Liidu rahvakunstnikud 2" ei saa ju? Yhtesid "artistideks" ymber nimetada oleks ka veider. --Oop (arutelu) 8. aprill 2012, kell 12:41 (EEST)

:Eesti keeles ühed olidki algul artistid. Üks võimalus oleks lisada sulgudes venekeelne täpsustus. --193.40.110.50 8. oktoober 2019, kell 13:35 (EEST)

Peaks olema "NSV Liidu rahvakunstnikud". --Hirvelaid (arutelu) 8. oktoober 2019, kell 12:35 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Nõukogude Liidu rahvakunstnikud


Arutelu:Viru rinne

:Kontrollivajav

Pihkva piirkonnas alustasid pealetungi Läänerindel 1. Punaarmee polk (Первый красноармейский полк), 2. Punaarmee polk, (Второй красноармейский полк), 1. Tallinna Punane Eesti polk (Первый Ревельский Красный Эстонский полк), 6. Tukumsi Läti polk (Шестой Тукумский Латышский полк), 5. Läti polk, 7. Läti polk, 8. Läti polk, Moskva tagavara revolutsiooniline kütipolk, (Московский стрелковый резервный революционный полк) ja 3. tagavara revolutsiooniline kütipolk, (Третий стрелковый резервный революционный полк), Pihkva punaarmeelaste salk (отряд Псковских красногвардейцев) ja raudteevägede sõduridРождение Красной Армии.


Arutelu:Chromium (veebilehitseja)

See peaks olema mitte ümbersuunamine vaid täpsustusleht -- Ahsoous 9. aprill 2012, kell 13:40 (EEST)

Tegin valmis artikli, aga mitte liiga pika. -Mardus (arutelu) 2. jaanuar 2013, kell 19:59 (EET)

Unustasin lisada, et artikkel võib vajada keelelist toimetamist, eriti viidete all, kus on kasutatud ingliskeelsest Wikipediast võetud viidete malle. -Mardus (arutelu) 2. jaanuar 2013, kell 20:01 (EET)

: Tee artikkel Google Chromium (see link on Google Chrome lehel, et pikemalt seal) ja sellest tee täpsustuslehekülg (malliga ). --Tiuks (arutelu) 2. jaanuar 2013, kell 20:28 (EET)

::Algselt oli Chromium nagunii ümbersuunatud. Miks peaks just Google Chromium olema? -Mardus (arutelu) 2. jaanuar 2013, kell 22:16 (EET)

::Lisaks Google'ile lasevad Chromiumi välja ka teised; seepärast ei ole Google Chromium praktiline. Pakun, et parem oleks Chromium (lehitseja) või Chromium (veebilehitseja) ning olemasolev artikkel lihtsalt ümber nimetada. -Mardus (arutelu) 2. jaanuar 2013, kell 22:18 (EET)

::: Kategoorias  on täpsustuseks kasutatud nii brauser kui veebilehitseja. Vast eestipärane "Chromium (veebilehitseja)" sobiks paremini. --Tiuks (arutelu) 2. jaanuar 2013, kell 22:53 (EET)

::Mis õieti täpsustuslehekülje alla läheb, kui praegu on ainult Chromium (veebilehitseja)? -Mardus (arutelu) 2. jaanuar 2013, kell 23:02 (EET)

::: Sinna võib kõik artiklid panna, mis on chromium. :en:Chromium (disambiguation) järgi :en:Chromium (computer graphics) ja Chromium OS. --Tiuks (arutelu) 2. jaanuar 2013, kell 23:11 (EET)

: Võinuks jääda nagu oli, täpsustusleheküljeta, seni kuni teistest Chromiumitest (vähemalt kahest) artiklit pole. Praegu pole neile ka linke. 90.190.114.172 3. jaanuar 2013, kell 10:09 (EET)

:: Lingid tuleb korda teha artiklis, mis viitavad täpsutuslehele. Hetkel vist on parandamata. Täpsustuslehte oleks vaja olnud nagunii. --Tiuks (arutelu) 3. jaanuar 2013, kell 12:19 (EET)

See on tõsi, et Chromium on algselt ladinakeelne sõna, kuid nii programmi kui ka elemendi nimetus inglise keeles on samuti Chromium, seega ei saa öelda, et tegemist oleks ainult ladinakeelse nimetusega. -Mardus (arutelu) 4. jaanuar 2013, kell 22:41 (EET)

Chromiumi algkeeleks jääb ikkagi ladina keel. See, et ta ka inglise keeles on, pole meie jaoks probleem. Täpsustuslehel võib ära märkida ladina keele tähenduse meil ehk on kroom. --Tiuks (arutelu) 5. jaanuar 2013, kell 00:19 (EET)


Arutelu:Saarimaa

Vana elanike arv: 1 039 400 (2007) Taivo 9. aprill 2012, kell 22:28 (EEST)

praeguselt asendikaardilt ei ole ma võimeline liidumaad tuvastama, läheb Luksemburgiga vahetusse, ehk keski saab parandada? suwa 13. oktoober 2019, kell 11:44 (EEST)


Kasutaja arutelu:Eneli27

Tere tulemast Vikipeediasse, Eneli27! --Epp 10. aprill 2012, kell 04:57 (EEST)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 14. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele. Samuti on see talgulistele ja žüriiliikmetele heaks võimaluseks omavahel tuttavaks saada ja väikse veini saatel natuke juttu puhuda.
Euroopa Maja asub Tallinnas aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu


Arutelu:Soodla sild

Jägala-Käravete maanteel on ka Soodla sild. Võib-olla on tolle nimi Soodla kivisild?  Adeliine 10. aprill 2012, kell 16:00 (EEST)

Kas on ikka kindel, et tegu on sama sillaga. Andmed on erinevad. Adeliine 22. aprill 2013, kell 12:00 (EEST)
Tere Adeliine!
Kas on ikka kindel, et tegu on sama sillaga. Andmed on erinevad.
Mina elan perega siin- maa peal- 2 km sellest kõnealusest sillast, ja nägin kapitaalremonti pealt
edasi kontakteerusin Maanteeameti vastava ametnikuga, kes projekti koordineeris (ilusad tänud temalegi) - tema küsis kohe kas maantee sild ehk sild mis läheb liivakarjääri poole (ka see renoveeriti 2012) ...........
minul tekkisid ka kahtlused, sest märkasin Euroopa Linnukesi "Ehitus-reklaam-Plakatil"
aga ausalt üle ma mõõtma ei lähe, autojuhid ei ole harjunud sellel sillal inimest (ka kasse, linde, rebaseid ) nägema, nii et parem mitte, kuigi huvitab ennastki ja ehitusmõõdus mõõdulindi justkui ka leiaks......kui järgmine kord mööda liigun siis püüan tabada sinist posti tee kõrval ehk see annab mingi koordinaadi, et Eesti kaartidel ja vikipeedias ikka üks õige tee kirja saaks...
22.aprill 2013 14:57 Mariina

:Ma pidasin silmas, et kas on kaks erinevat Soodla silda või ainult üks? Adeliine 22. aprill 2013, kell 15:00 (EEST)

::Samanimelisi: "Soodla sild" on siinkandis rohkemgi kui 1,2,3.......... 22.aprill 2013, 15:04 Mariina

Ilusad tänud kasutaja Kyng, kas peale ""aktiivsete vikipedistide" külaskäiku saab artikli Soodla sild vabastada "keeletoimeta" mallist, või jääb see püsivalt? Ja ma ei küsinud ja ei maininud fakte, mis saadud kirjavahetuse teel Maanteeameti registri kaudu.
22.aprill 2013 7:55 Mariina

: Miks neutraalsus vaidlustatud on? Allikaid peaks ju ikka leidma, ega kõigile viitamata asjadele ei saa sellist märkust panna. --Epp 23. aprill 2013, kell 15:38 (EEST)

mis sellega teha? See ei sobi ju entsüklopeediasse--Bioneer1 (arutelu) 23. aprill 2013, kell 15:34 (EEST)
==Kirjavahetuses Maanteeameti ametnikuga palusin tal mulle edastada Maanteeametile kuuluva silla avalikud andmed, mida võib vikipeediasse panna ja tema (tema ise ei ole vikipeedia asjast huvitatud isik, küll aga töötab Maanteeametis) saatis mulle, 17. aprillil meili avalike andmetega:
"Soodla kivisild on ehitatud 1876.a. Viimane kapitaalremont 1950.a.
Silla parameetrid peale 2012.a. remonti:
Laius 11,2 m
Sõidugabariit 10,0 m
Pikkus 53,6 m
Kandevõime 2400 kN

Projekteerija Taavi Kolts
Töövõtja TREV 2 Ehituse AS2.....
Kasutatud allikate all on: *Maanteeamet, elektrooniline kirjavahetus vastutava ametnikuga.

mis sellega teha? See ei sobi ju entsüklopeediasse--Bioneer1 (arutelu) 23. aprill 2013, kell 15:34 (EEST)
Kasutaja:BIoneer1: Kas vana faktuaalne vikipeedia artikkel oli "arupärasem" ja "mõnusam"? näituseks.....
Redaktsioon: 12. mai 2012, kell 01:25 (redigeeri)
Adeliine (arutelu | kaastöö)
P (HC: lisatud Kategooria:Anija vald)
← Eelmised erinevused..........
Aga asja on lihtne kontrollida: mina alustasin Anija Vallavalitsuse Ehitustööde spetsialistist, edasi Maanteeameti infotelefon ja edasi vastutav spetsialist ja siis oodata ja helistada veel ja leida õige vastutav spetsilaist ja temaga rahulikult rääkida ja paluda avalikku infot ---nii tegin mina vähemalt....
23.aprill 2013 15:51 Mariina

meil on vaja kirjalikke ja adekvaatseid allikaid, kus neid fakte on mainitud. Kellegi e-mail võib ju vabalt olla tema väljamõeldis. Aga kahjuks on Sinu, Mariina, kommentaaridest aru saamine vähemalt minule üle jõu käiv--Bioneer1 (arutelu) 25. aprill 2013, kell 15:02 (EEST)

::Tere kasutaja Bioneer1!
meil on vaja kirjalikke ja adekvaatseid allikaid, kus neid fakte on mainitud. Kellegi e-mail võib ju vabalt olla tema väljamõeldis.
Noh neid kirjalikke ja adekvaatseid allikaid ja väljamõeldisi kohtab vikipeedias tihemini kui....... . Ja kellegi (kes on Riigi esindaja e-maili ei loeta nii suvaliselt "tema väljamõeldiseks", tema kohe kindlasti ei mõtle Eesti Riigi varasid ja nende mõõtmeid välja. Eesti NSV ajal oli vast Riigivarade Keskus aga nüüd siis eraldi seadusandlikud asutused, Maanteeametile kuuluvatel teedel ja sildadel on Maanteeametil seadusjärgne omandiõigus, saan ma aru ja sealt siis ka minu soov Omaniku kaudu lubatud infot pärida........ Ma kohe kindlasti ei leia, et Keskkonnaministeeriumi poolt/kaudu hallatavad riigile kuuluvad varad jms oleks teistkaudu reguleeritud või oleks seaduslikum/vähem seaduslikm/vaidlustatav vikipeedia kaudu avaldada.....
Selle osa püüan teadmiseks võtta, Teie kaudu kasutaja Bioneer1, et mina (loodetavasti mitte üksnes mina) võiksin vikipeedia allikatele edaspidiselt tihedama sõeluuringu teha.......
Aga kas mitte poleks tore kui inimene(inimesed maalt) loeksid vikipeediat ja näeksid aktuaalset infot ja veel parem kui nad leides, et see nii pole igaüks oma võimaluste piires, kasvõi ühe "silla" kohta käiva informatiivse artikli kaasajastaksid!!!
Kasutaja Bioneer1: Aga kahjuks on Sinu, Mariina, kommentaaridest aru saamine vähemalt minule üle jõu käiv--Bioneer1 (arutelu) 25. aprill 2013, kell 15:02 (EEST)
Mariina: võtsin teatavaks aga ei nõustu, vaadake või näiteks artiklit vähk (haigus) püüdsin paluda täpsustust ja andsin allikad juurde, kellede kaudu süsteemi sättida: nimelt esindab nimetatud valdkondades riiki EV Statistikaamet ja tema omakorda koostab aruanded Eestis kehtivat Rahvusvahelist Haiguste Klassifikatsiooni RHK-10 kasutades........seega on meil EV Statistikameti (nemad paluvad oma kodulehel, et viidatakse allikatele...) kaudu mitte vähisurmad ja vähihaigused
vaid
healoomulised ja pahaloomulised kasvajad (pluss teadmata päritolu kasvajad) jne......
Mind isiklikult ei sega vikipeedia mall
aga antud juhul pole ikkagi päris täpselt teada mõlemad suured sillad siit ca 2 km raadiuses kannavad sinist teeviita ja numbrivälja 10  siis ja mõlemad renoveeriti 2012, nii mul pole kahtlust, et Maanteeameti vastutav isik edastas vikipeedia linki saades minule õige info
aga
siis on üks Soodla sild õhus (nad ei asu teineteisest üldse mitte kaugel kusagil alla 1 km hindan silmaga) - rahvakeeli ja ametnikega suheldes on ka see teine (suurem sild) Soodla silla nimekaim ehk nimi.......
25.aprill 2013 15:42 Mariina
Saan edaspidiseks, siis kui sildade omandiõigus ja/või andmed täpsustuvad lisada allikaid:
 AS Teede Tehnokeskus et al. 2010.
* AS Teede Tehnokeskus, Tiit Kaal, Taavi Kolts. SILDADE ÜLEVAATUS VÄLJATÖÖTATUD BMS ALUSEL AASTATEL 2010-2013. 2010. AASTA TÖÖD. – AS Teede Tehnokeskus BMS analüüs, 2010, lisad online (vaadatud 25.04.2013

:ülaltoodud dokumendis on toodud
Silla nr, Silla nimetus, Maakond, Regioon, Silladeki pindala, m2, Sõidutee gabariit, m, Silla kogulaius, m, Silla kogupikkus, m, Seisundi indeks
*69, SOODLA SILD, Harju maakond, PRMA, 418, 6, 8, 33, 60
*82, SOODLA SILD, Harju maakond, PRMA, 280, 5, 10, 28, 100
ja mainitakse allikana Teeregistrit:
Riikliku teeregistri asutamine ja registri pidamise põhimäärus
Vastu võetud 28.07.2005 nr 199
Määrus kehtestatakse « Andmekogude seaduse» § 32 lõike 1 alusel ning kooskõlas « Teeseaduse» § 11 lõikega 3.
1. peatükk
RIIKLIKU TEEREGISTRI ASUTAMINE
§1. Registri asutamine
Määrusega asutatakse riiklik register ametliku nimega «Riiklik teeregister» (edaspidi register) ja kehtestatakse «Riikliku teeregistri» pidamise põhimäärus.
§2. Registri asutamise eesmärk
Registri asutamise eesmärk on «Teeseaduse» § 11 lõigetes 1 ja 2 toodud teede kohta vajalike andmete kogumine, töötlemine, säilitamine ja avalikustamine.
§3. Registri vastutav ja volitatud töötleja
Registri vastutav ja volitatud töötleja on Maanteeamet.
https://www.riigiteataja.ee/akt/928515 online vaadatud 25.04.2013........
25.04.2013 16:20 Mariina

*Soodla sild on sild Harju maakonnas Anija vallas , Tallinn-Narva maanteel, Kiiu-Soodla tee 10. kilomeetril üle Soodla jõe
*Soodla sild on sild Harju maakonnas Anija vallas , Tallinn-Narva maanteel üle
*Soodla sild nimetust kannavad (ka tänapäevastele Eesti kaartidele kandmata)  erinevad sillad üle Soodla jõe

: ...kui järgmine kord mööda liigun siis püüan tabada sinist posti tee kõrval ehk see annab mingi koordinaadi...
Tallinn-Peterburi mnt Jägala peale keerates (sõidukiga ka) on kollane numbrimärk 13 ja punane numbrimärk 5....sinine post Tallinn-Narva mnt Soodla sillal, Soodla bussipeatuse lähedal, on numbrimärgiga 10.
24.aprill 2013 14:35 Mariina

Ma arvan, et Maanteeameti ametnik andis andmed selle teise – suurema Soodla silla kohta, mis üle Jägala jõe. See muidugi ei ole probleem, sest need saab ära parandada. Aga kuidas jääb nimedega? Kas selle suurema silla nimeks peaks saama "Soodla sild (Jägala)"? --Hirvelaid (arutelu) 11. märts 2015, kell 10:06 (EET)

Tere Hirvelaid!

siin peab natuke vaatama ja meelde tuletama, üks nn Suur Soodla sild on jõel mille joon on põhja-lõuna suunaline ja teine nn Suur sild on jõel mille joon on ida-lääne suunaline, ülejäänutest on osa 'kõbusamad' ja teised mitte nii 'krapsud'...

Ma ei saa, ei oska pildistada mobiiliga üks kord proovisin, see oli ammu kui politseikolonn liikus marsisammul "Aljoša" poole ja hiljem selgus, et olin enda jalgu pildistanud...

Mariina 11. märts 2015, kell 10:26 (EET) alias Простота

:Teeregistris on 2 Soodla silda. Üks on Kiiu-Soodla teel üle Soodla jõe (renoveeriti 2010) ja teine Jägala-Käravete teel üle Jägala jõe (renoveeriti 2012). Nende kahe silla vahemaa on ca 800 meetrit. Mõlemat silda saab näha siin: [] --Hirvelaid (arutelu) 11. märts 2015, kell 12:59 (EET)
Võiks siis eristada samamoodi nagu seal galeriis: Jägala jõe sillast kirjutada pealkirja Soodla kivisild all. Praegu on siin kirjutatud läbisegi kahest sillast. Alles tuleks jätta avalikest allikatest leitavad andmed. Pikne 11. märts 2015, kell 13:29 (EET)

Ma oleksin sellega nõus, kui nime valimine olnuks enne renoveerimist. Praegu ma jätaksin Soodla kivisild alternatiivnimeks, sest kivisild on ta nüüd vaid visuaalselt. --Hirvelaid (arutelu) 11. märts 2015, kell 13:42 (EET)

: Kas see, et sild sisaldab ka moodsamaid konstruktsioonielemente, tähendab, et seda ei saa enam sisuliselt kivisillaks pidada? Kahtlen selles. Või siis jätta pealkiri "Soodla sild" Jägala jõe sillale kui suuremal teel asuvale suuremale sillale ja teisest sillast kirjutada pealkirja "Soodla sild (Soodla jõgi)" all (täpsustuses liigisõna, et ei assotsieeruks pigem asulaga). Pikne 11. märts 2015, kell 14:20 (EET)

::Kui ma oma arusaamade järgi talitaksin, siis valiksin ma Sinu viimase variandi. Kuid kui peanimeks saab olema Soodla kivisild, ei oleks ma ka sellele enam vastu, sest selle nime järgi on ta hästi tuntud. See, et ma seda silda kivisildadega ühte patta ei taha panna, noh loeme, et see on minu subjektiivne vaatenurk.--Hirvelaid (arutelu) 11. märts 2015, kell 14:50 (EET)

:: Me kohapeal küll neid nimesid ei kasuta -osad meist ütlevad väiksema Soodla silla Kiiu sillaks ...

:: Mariina 11. märts 2015, kell 14:30 (EET) alias Простота

:::Väga hea, järelikult tuleb teha ümbersuunamine Kiiu sillalt.--Hirvelaid (arutelu) 11. märts 2015, kell 14:52 (EET)
----

:: 800 m on silmaga liiga palju. See Kiiu-Soodla teel renoveeriti veel 2012 - Kiiu(lt) hakati liiva ehitustele kihutama, männimets ja mustikakiht võeti ka ära...

:: Soodla kivisild on suurem (alla ma ei läinud, külgpiirded on pikad ja pea rinnuni) - sillal on silt (eesti, inglise, vene k):
Soodla kivisild ehitatud 1876, remonditud 1919, 1929, 1947, 1950 ja 2012
Praegusele sillale on eelnenud mitmed varasemad sillad ning neile omakoda koolmekoht, mis on hinnanguliselt vähemalt tuhat aastat vana. Muinasajal ületas siin Jägala jõe tollase Revala idaosa üks tähtsamaid teid, mis viis Perila ja Harju-Jaani kandist Tsitre sadamakohta ning selle kaitseks ehitatud Muuksi linnamäele. Soodla muinasküla asus tollal vahetult silla kõrval, sellest läänes.
Rootsi ajal (17.sajandil)  pandi siitkaudu - üle Jägala, Soodla, Aegviidu ja Jäneda käima Piibe maantee.
Põhjasõja algul 1700. aastal peeti Soodla silda Põhja-Eesti strateegilselt üheks tähtsaimaks sillaks. 1701. aastal purustas jääminek silla. Kuna sõjavägede liiku-mise (täpselt nii) tõttu oli Soodla jõeületuskoht tollal hädavajalik, kohustas Tallinna asehaldur Matthias von Poorten ümbruskonna mõisaid rajama silla asemele praami. Tõenäoliselt asendati praam üsna pea puitsillaga, mis psis kuni kivisilla ehitamiseni.
Praegune sild ehitati 1876. aastal Friedrich Modi projekti järgi Eestimaa rüütelkonna kulul. 1919. aastast pärinevate teadete järgi pandi ehituse ajal silla alus-tugede alla kividega täidetud puust kastid. Silla välimised küljed ja võlvialused leoti neljakandiliselt tahutud suurtest graniitkividest.
1941. aastal silla üks võlvidest ja osaliselt ka kaldasammas purustati. 1947. aastal Sojuzdorprojekti projekti järgi tehtud remontiööde käigus laiendati kivirinnatiste arvel sõiduteed ja ehitati konsoolsed raudbetoon kõnniteed.
2012. aastal restaureeriti ja remonditi sild TREV-2 Ehituse OÜ poolt.
Mariina 11. märts 2015, kell 13:47 (EET) alias Простота

Sa ei maininud allikat. --Hirvelaid (arutelu) 11. märts 2015, kell 13:59 (EET)

: Ei-noh ilusad tänud Sullegi - ma värvin näo ära (kaitseks karude ja rästikute eest) käin loen sillalle keevitatud sildil olevat teksti ja mis tõendeid veel - Ussikuuse tee ütlen ma ...

: Saaks vast ikka kaks silda kirja:

: 69, SOODLA SILD, Harju maakond, PRMA, 418, 6, 8, 33, 60

: 82, SOODLA SILD, Harju maakond, PRMA, 280, 5, 10, 28, 100

: kuna renoveerijad osaliselt kattuvad siis peaks neid andmeid täpsustama emma-kumma silla tarbeks - mina arvan, et mõlema silla renoveerimisel kasutati betoon osi - kiviladujaid ei ole mina küll neil käimas näinud...

: Mariina 11. märts 2015, kell 14:05 (EET) alias Простота
Mariina 11. märts 2015, kell 14:05 (EET) alias Простота

::Ära nüüd pahanda. Ma sain aru küll, et Sa sillal ära käisid. Tahtsin kiitmise pärastiseks jätta, sest tekst ajaloolise infoga on väga hea, isegi Modi eesnimi on nüüd teada. Teeme vast nii, et ma teen kivisilla artikliga algust ja Sa täiendad seda oma allikast (aga seal sa pead selle juba avalikustama :)) või tahad vastupidi?

::Nüüd Kiiu-Soodla silla kohta. Milline sild seal enne sõda oli – puidust, kivist, betoonist? Või mindi praamiga üle?  Kas seda ei anna uurida külarahva käest? --Hirvelaid (arutelu) 11. märts 2015, kell 14:30 (EET)

::: Soodla küla rahva käest vast mitte, siin 'kohalikku mälu' napib (naised kes siia külla abiellunud on siia hiljem lisandunud) aga lähedal on kaks kooliõpetajat (nüüd pensionil) kui kokku saame ja meeles on siis saaks küsida ...

::: Need sillad ja bussipeatused ja need ei ole tegelikult minu sõnad, ma ei näe ja ei tunne neid hästi ...

::: Mariina 11. märts 2015, kell 14:41 (EET) alias Простота

::::Mis Sa sellega silmas pidasid, kui ütled "...ei ole tegelikult minu sõnad, ma ei näe ja ei tunne neid hästi..."? --Hirvelaid (arutelu) 11. märts 2015, kell 15:01 (EET)

::::: Minu jaoks on need justkui 'uudismoodustised' aga taimed, putukad, loomad ja kivid mullas - looduslik olemine - on küll sõnad minu kaudu ja need justkui ei tahagi lõppeda...

::::: Mariina 11. märts 2015, kell 15:18 (EET) alias Простота

::::::Nüüd jõudis kohale. Aga küsin veel – kuidas näo äravärvimine osutub kasulikuks kaitseks karude ja rästikute eest? --Hirvelaid (arutelu) 11. märts 2015, kell 15:29 (EET)

::::::: siin on mitu võimalust: a) siiani, pea 8 aastat, on see toiminud

::::::: b) keegi ei tahaks ju mõelda, et rünnati selle tõttu, et 'nägu' ei meeldinud

::::::: c) see on 'loll komme' linnaelu aegadest, ma harilikult ei vii värvimata näoga kompostigi välja...

::::::: Mariina 11. märts 2015, kell 15:42 (EET) alias Простота

:::Näe, ülelugemisest on kasu ka:) Tekst on sildiltǃ  --Hirvelaid (arutelu) 11. märts 2015, kell 19:02 (EET)

Küsimus asjatundjatele: Kas silla juures asuva sildil olevat teksti (vt eespool) võib silla artiklis kasutada üks ühele? --Hirvelaid (arutelu) 17. märts 2015, kell 19:10 (EET)

Minu meelest üldjuhul mitte. Andres (arutelu) 17. märts 2015, kell 19:40 (EET)

:Siis tuleb ümber sõnastada.

:Mida Sa arvad silla nimedest (vt arutelu eespool)? --Hirvelaid (arutelu) 17. märts 2015, kell 20:01 (EET)

:: Minu jaoks liiga keeruline. Andres (arutelu) 17. märts 2015, kell 20:03 (EET)

:::Arusaadav. Keeruliseks pole mõtet asju lasta. Tuleb valida lihtne lahendus. --Hirvelaid (arutelu) 17. märts 2015, kell 20:14 (EET)

:::: Pean silmas, et nimeprobleem on minu jaoks liiga keeruline. Andres (arutelu) 17. märts 2015, kell 23:12 (EET)

:Sildilt loetud teksti kasutamine artiklis peaks vist jääma viitamata? --Hirvelaid (arutelu) 17. märts 2015, kell 20:22 (EET)

:: Viidata võib ka sildile. Andres (arutelu) 17. märts 2015, kell 23:12 (EET)

::: Parem, kui leiaks need allikad, kust sildi tekst võetud on. Pikne 26. märts 2015, kell 20:19 (EET)

:::: Tere!

:::: Sildil on Eesti Maantemuuseum.

:::: Kunagi, nooremast peast (kooli kõrvalt) võttis Heino Gustavson mind mõnikord kaasa Arhiividesse ja palus mul ajalooandmeid ümber kirjutada... ma ei saa siiani päriselt aru, et miks arhiiviraamatuid koju kaasa ei anta, oleks ju parem ajaloosse süveneda...

:::: Kas mingi osa siit artiklist tundub Vikipedistidele väljamõeldisena, ajaloo sildi all saab küllap kõike vaidlustada, puuduvad ju täpsed andmed sillaehitajate vanuse, staatuse, päevatöö, töötasu ja haridustaseme kohta - sinna kõrvale veel ehk ka Jägala jõe sügavus ehitamise ajal, voolukiirus ja hobuste nimed, tööriistade loetelu ja margid... seis ju hetkel selline, et kui osa andmeid arhiividest kätte saada siis nende esitamine Vikipeedias  ...?  Mulle tunduvb huvitav näiteks see artikkel: Abja linavabrik. Mariina 27. märts 2015, kell 07:12 (EET)

::::: Ma ei vaidlusta sildil teksti ega ajalugu. Lihtsalt silt põhimõtteliselt pole avaldatud allikas. Eks ole, kui silt maha võetakse või asendada, siis kuidas kontrollida, mis seal kirjas oli? Sellepärast on parem, kui leiaks muu allika. Tõenäoliselt on see materjal ka kuskil mujal avaldatud (mitte ainult arhiivist leitav). Pikne 27. märts 2015, kell 13:01 (EET)
----
Kas "Kiiu sild", mida Mariina mainib, on kuskil kirjanduses fikseeritud? Pikne 26. märts 2015, kell 20:19 (EET)

Ei usu, ma nägin seda kirjas 'Soodla sild (Kiiu)' - nii räägitakse siin kohapeal see on liikumisside Kuusallu ja Kehrasse sõitmiseks mitmele kohalikule.

Soodla kivisilla fotolt, mille lisas ilmselt Hirvelaid, veidi edasi liikudes sõidavad pea igast taskust hommikul kaks üks või mitu sõiduautot Tallinna suunas tööle aga Soodla (Kiiu) silla kaudu on veoautode 'paradiis'  - selle sillaga on nüüd nii, minu pere mälu järgi (mis ei ole hoopiski eksimatu) aga peale Soodla kivisilla valmimist läks remonti Soodla (Kiiu) sild ... Mariina 27. märts 2015, kell 07:12 (EET) alias Простота

: "Soodla sild (Kiiu)" pole päris sama mis "Kiiu sild". Mina ja keegi, kes minust aru saab, võime kasutada veel mingit kolmandat ja neljandat nime. Nimevariante, mis pole levinud, juhuslikke nimevariante, mida kuskil ühes kohas on mainitud, või mis on pärit kellegi isiklikust pruugist, minu meelest ei peaks siin ära tooma. Pikne 27. märts 2015, kell 13:01 (EET)

:: ma arvan, et see pole ainus 'näitus'  Kanep (mõnuaine)...

:: Mariina 27. märts 2015, kell 14:34 (EET) alias Простота

:: Ma arvan, et kui nime on kirjalikult tarvitatud, siis tasub ära tuua, sellest oleks lugejale abi. Võib-olla piisab ka ümbersuunamisest.

:: Narkootiliste ainete slänginimed on narkoloogile olulised. Andres (arutelu) 27. märts 2015, kell 14:54 (EET)

::: Kui on nimevariandi kirjalik juhukasutus, võiks piisata ümbersuunamisest.

::: Kui nimevarianti "Kiiu sild" pole kirjanduses kasutatud, peaks selle ära jätma. Pikne 27. märts 2015, kell 17:57 (EET)


Kasutaja arutelu:T7pi

Tere tulemast Vikipeediasse, T7pi! Palun püüa oma loodud artiklitesse lisada siselinke, kategooriaid ja keelelinke. Need ei pea olema niisugused nagu nendes artiklites, mida sa tõlgid, aga kui sa tõlkimise konkursil osaled, siis tuleb kõik see suuresti kasuks. Taivo 10. aprill 2012, kell 17:49 (EEST)


Arutelu:Tüüp 89 (jalaväe lahingumasin)

"Ümmargune" ja "kera" ei ole nüüd küll sünonüümid.--Kyng (arutelu) 11. aprill 2012, kell 07:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://unhq-appspub-01.un.org/UNODA/UN_REGISTER.nsf/5cb8afbbb6536a298525647d00612b14/e5fa9a1768299fc3852578d1005534e0?OpenDocument
** In Tüüp 73 (soomustransportöör) on 2013-06-24 13:58:55, Socket Error: 'No route to host'
** In Tüüp 73 (soomustransportöör) on 2013-07-07 05:49:31, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:51 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tüüp 89 (jalaväe lahingumasin)


Arutelu:Lipoproteiinid

Kas ei peaks olema "lipoproteiinid"? Adeliine 11. aprill 2012, kell 19:15 (EEST)

Ei tea, kumba eelistada. Andres (arutelu) 12. aprill 2012, kell 06:56 (EEST)

:Võõrsõnade leksikon ütleb, et proteiinid on lihthvalgud. Selle allika põhjal oleks korrektne lipoproteiidid, mitte -iinid--Bioneer1 (arutelu) 12. aprill 2012, kell 20:05 (EEST)

:: Ei saa aru. Andres (arutelu) 15. aprill 2012, kell 09:25 (EEST)

http://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:K%C3%BClomikron
See osa (tõstsin artiklist välja) kuuluks pigem artiklisse lipoproteiinidest.--Kk (arutelu) 2. jaanuar 2013, kell 12:03 (EET)
Külomikronid on üks viiest lipoproteiinide tuntumast klassist:
Külomikron (inglise chylomicron)
VLDL (inglise very- low- density lipoproteins) väga väikese tihedusega lipoproteiinid

LDL (inglise low- density lipoproteins) madaltihedusega lipoproteiinid, LDL-kolesterool
HDL (inglise high- density lipoproteins) kõrgtihedusega lipoproteiinid, HDL-kolesterool
IDL (inglise intermediate-density lipoproteins) kesktihedusega lipoproteiinid, IDL-kolesterool.
30.04.2013 9:58 Mariina


Arutelu:Louis Althusser

See artikkel vajab kõvasti toimetamist. Lisaks kõigele muule peaks kirjutiste pealkirjad andma originaalpealkirjadega, mitte inglise keeles.--Morel (arutelu) 12. aprill 2012, kell 02:35 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lexingtonbooks.com/Catalog/SingleBook.shtml?command=Search&db=^DB/CATALOG.db&eqSKUdata=0739109839
** In Louis Althusser on 2013-06-24 12:08:03, 404 Not Found
** In Louis Althusser on 2013-07-06 11:29:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:29 (EEST)


Arutelu:Keeletoimetaja

See on ka naljakas, kui keeletoimetaja kategooriasysteemis keelega kuidagi ei seostu. Aga meil muidugi puudub kategooria Keel, kõik käib vaid yksikkeelte kohta. Ja keeletoimetajale neid ju ei pane. --Oop (arutelu) 14. aprill 2012, kell 12:33 (EEST)

"Toimetajad" on keeleteaduse alamkategooria. Adeliine 14. aprill 2012, kell 14:19 (EEST)

:Ee. Khm. Vaata, ma ei taha Su unelmaid rikkuda, aga keeletoimetamine ei ole tegelikult teadus... --Oop (arutelu) 15. aprill 2012, kell 00:42 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ut.ee/et/213344
** In Keeletoimetaja on 2013-06-24 11:39:13, 403 Forbidden
** In Keeletoimetaja on 2013-07-06 07:06:01, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:06 (EEST)


Kasutaja arutelu:Madleenu

Tere tulemast Vikipeediasse, Madleenu! Andres (arutelu) 15. aprill 2012, kell 09:15 (EEST)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 14. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele. Samuti on see talgulistele ja žüriiliikmetele heaks võimaluseks omavahel tuttavaks saada ja väikse veini saatel natuke juttu puhuda.
Euroopa Maja asub Tallinnas aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu


Arutelu:Ronitaim

Kas artikli võiks äkki ümber paigutada nime alla "Ronitaim"? Ivo (arutelu) 15. aprill 2012, kell 21:42 (EEST)

Mida see annaks siis? Ave Maria (arutelu) 15. aprill 2012, kell 21:45 (EEST)

'Liaan' on kitsam mõiste kui 'ronitaim'. Andres (arutelu) 18. aprill 2012, kell 01:12 (EEST)

Arvan, et see artikkel peaks olema ronitaime nime all ning liaani kohta kitsamas mõttes peaks olema eraldi artikkel liaani nime all. Andres (arutelu) 18. aprill 2012, kell 01:14 (EEST)

:Teisaldasin. Liaanist (kitsamas mõttes) eraldi artiklit teha on vist küsitav? Ma ei tea, kas meil on vikis mõni sarnane olukord olnud--Bioneer1 (arutelu) 20. aprill 2012, kell 00:29 (EEST)

:: Miks küsitav? Andres (arutelu) 20. aprill 2012, kell 16:57 (EEST)

Kui laiem tähendus, siis õigem intervikilink on :en:vine. 90.190.114.172 20. aprill 2012, kell 17:47 (EEST)
See asi on lahendamata. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2017, kell 23:32 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://loodusaed.kirikiri.ee/article.php3?id_article=8
** In Ronitaim on 2013-06-24 13:15:55, 404 Not Found
** In Ronitaim on 2013-07-06 22:47:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:48 (EEST)


Arutelu:Maardu algkool

Õppisin Maardu Algkoolis, mis asus mõisahoones aastail 1966 - 1969 nii et lõpuaasta 1956 ei vasta tõele. Kooli juhataja oli siis Eevi Kalju.

"1919-1956 tegutses mõisas Maardu algkool" on leitav ka siit. Sama, mis Maardu mõisa leheküljel.

Siin on mainitud, et 1926. aastast kandis kool nime Maardu 6-klassiline kool, mis tegutses 1944. aastani. Maardu Gümnaasiumi lehel olevaga jätkates "1944. aasta lõpul alustas Maardus tööd algkool", "1950. aastal nimetati asula ümber Maarduks ja sellega seoses muutus ka kooli nimi, milleks sai Maardu kool" ja "1957. aastal kolis Maardu kool uude hoonesse, milles praegu asub Kallavere kool" ning "1964-1988 töötas selles [st. uues ?] hoones ainult algkool".

Ivo (arutelu) 15. aprill 2012, kell 22:48 (EEST)

:Ehk enne 1944. aastat ja pärast seda peaks rääkima vist kahest erinevast koolist, aga endiselt jääb selguseta, et kuidas algkool sai nimetatud perioodil mõisahoones paikeda. Keegi leiab mõne hea allika, mis seda käsitleks? Ivo (arutelu) 15. aprill 2012, kell 22:52 (EEST)

::kooli(de)ga (Maardu Algkool (Maardu algkool), Maardu Keskkool (Maardu keskkool), Maardu Gümnaasium (Maardu gümnaasium), Maardu Põhikool (Maardu põhikool)) on segadus. Järjepidevus ja mis on uus kool? Millest eraldi artiklid teha? Infot nt --Estopedist1 (arutelu) 31. detsember 2015, kell 17:29 (EET)
1937. aastal tähistas üks Maardu algool 200. sünnipäeva: https://dea.digar.ee/article/jarvateatajaew/1937/11/08/64


Arutelu:Lockheed SR-71 Blackbird

Lühend sm tähendab seltsimeest, cm aga sentimeetrit --Toivo (arutelu) 16. aprill 2012, kell 14:51 (EEST)

Eesti keeles on sm muidu olnud kasutusel ka sentimeetri lühendina. Ma ei tea, kas nüüd enam on lubatud, ma ise olen alati cm kirjutanud.--Morel (arutelu) 16. aprill 2012, kell 14:54 (EEST)

: Mina ka, ja mul üks "vana", 1999. a Eesti Keele SõnaRaamat ka kõrval, kust ülalöeldu maha kirjutasin (find-replaceiga peaks see lihtsalt toimetatav olema; suvandiga "whole word only", või mis ta nüüd oligi) "seltsimeeste ajastust" käesolevasse kulgenuna tekitab see (sm) minus mõnikord segadust..., ja kui veel lause alguses, siis peaks ju "Samaarium" olema ;-) --Toivo (arutelu) 16. aprill 2012, kell 15:00 (EEST)

:: Lause alguses ilmselt "sm" ei esine, tabelites, tulba pealkirjana, kus ta peaks olema suure algustähega, küll, nii et kas "Samaarium", "Seltsimees" või "Sentimeeter" (kui Caps Lock sisse ununeb, siis on sado-maso...) --Toivo (arutelu) 16. aprill 2012, kell 15:08 (EEST)

Siin A-12, YF-12 ja SR-71 olid omavahel seotud, kuid siiski erinevad lennukid. Antud artiklis on neid koos käsitletud: need asjad tuleks lahku kirjutada.--Kyng (arutelu) 16. aprill 2012, kell 15:24 (EEST)

enamasti titaanist ja teistest eksootilistest materjalidest valmistatud struktuur
jätaks selle eksootika ajakirjandusele ja muudaks sõnastust või kirjutaks tegelikult kasutatud lennukiehitusmaterjalid loeteluna? suwa 22. aprill 2012, kell 15:16 (EEST)


Kasutaja arutelu:Koduparandaja

Artiklis SR-71 Blackbird oled sa kokku seganud andmeid SR-71, A-12 ja YF-12 kohta. Tegemist oli küll samast sugupuust, kuid siiski erinevate lennukitega. Neist peaks olema eraldi artiklid. Vaata ka Juhend:Sisukord. Sa paned üles küll väärt informatsiooni, kuid selle vormistus jätab teine kord soovida. Edu.--Kyng (arutelu) 16. aprill 2012, kell 15:27 (EEST)

Kas artiklisse Lennujuht oled Sa lisanud vale sisu?--Bioneer1 (arutelu) 21. oktoober 2012, kell 11:28 (EEST)
----
Palun ära kirjuta eelmist sisu üle. --Epp 21. oktoober 2012, kell 16:11 (EEST),
Taivo võiks usaldada lennunduse inimesi. Eesmärk on meil ühine, teha eestikeelset vikipeediat. Oma ülejäävat energiat saab sihipärasemalt kasutada tõeliselt keelevigaste artiklite arendamisega. --Koduparandaja Koduparandaja 27. märts 2013, kell 11.52 (EEST)
Kui sa lisad sünni- ja surmaaja, siis mitte (15.12.1923-27.07.2007), vaid ([[15. detsember]] [[1923]] – [[27. juuli]] [[2007]]), välja näeb: (15. detsember 1923 – 27. juuli 2007). --Juhan121 (arutelu) 17. mai 2014, kell 00:23 (EEST)

Kui artikli alapealkirja all puudub sisu, siis pole seda mõtet artiklis hoida. Artikli või selle osa pooleliolemise tähistamiseks võib kasutada malli . Taavi (arutelu) 8. detsember 2014, kell 22:03 (EET)

Ole hea ja vaata oma töö üle, mõnest lausest on raske aru saada. 2001:7D0:87FF:6480:E565:CD0D:C93D:50E0 13. märts 2017, kell 11:22 (EET)


Vikipeedia arutelu:Tartu Ülikool/MMG

Enne kirjutama asumist vaadake, kas vastav artikkel on Vikipeedias juba olemas. Kui on, siis ärge alustage nullist, vaid täiendage-parandage olemasolevat. Andres (arutelu) 18. aprill 2012, kell 08:55 (EEST)

Paluks mingisugust alust, mille põhjal retsensioon tuleb ka koostada. Eri õppejõududel ja ainetes tulenevalt aine eesmärkidest on erinevad alused retsensiooniks.
Millised on need kohad, millele peaksin retsensiooni kirjutades rohkem tähelepanu pöörama (nt kas metoodika, allikate rohkus vm).
----
See ju õieti pole minu asi, kui koolitöid tavaliselt nii lastakse teha, aga Vikipeediasse kopipeist ei kõlba. --Epp 23. mai 2012, kell 21:13 (EEST)

Lükka julgelt aga kopipeist mallid artiklitesse üles, kus sellega probleeme on. Ivo (arutelu) 24. mai 2012, kell 00:05 (EEST)
----
Mis siis saab, kui keegi on vahepeal artiklinimeruumis artikli teinud? Miks ei võiks kohe õiges kohas kirjutama hakata? Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 15:19 (EEST)

Võiks jah kõigi nende tööde puhul otse artiklitesse kirjutada. --Epp 4. aprill 2014, kell 16:02 (EEST)

:Korra sai proovitud. Ei töötanud hästi. Nüüd on alamlehed. Ma vist ei pea meelde tuletama, et kes neid kõige suuremad protestijad olid. Ivo (arutelu) 4. aprill 2014, kell 16:22 (EEST)

:: Kas ma olen kunagi alamlehte soovitanud? Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 16:58 (EEST)

::: Võib oletada, et Ivo peab silmas seda, et protestisime selle vastu, et parandada ei tohi. Aga minu meelest on see juba näiteks sellepärast parem, et retsensendid kopipeisti tavaliselt ei vaata ja seda ei leia pärast enam üles. --Epp 4. aprill 2014, kell 17:04 (EEST)

:::: Lahendus on ikka ainult see, et mitte anda ülesandeid, mis nõuavad mittesekkumist. Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 17:49 (EEST)

:::::Kui te lähete poole pealt tudengi tööd rappima, siis on tulemuseks üks poolikuks jääv artikkel, väga tige tudeng ja lõputu vingumine aruteludes, kui kehva tööd need tudengid ikka teevad ning miks neid ei tohiks kunagi Vikipeedi ligi lasta. Ivo (arutelu) 4. aprill 2014, kell 18:17 (EEST)

::::::: Kes teeb kehva tööd, teeb sellegipoolest kehva tööd.

::::::: See on ju Vikipeedia, siin parandatakse. Tuleb selgitada, et parandamine on hea. Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 18:30 (EEST)

::::::::Tudengite ülesandeks ei ole juurde vorpida hädasti toimetamist vajavat teksti. Ei ole siin ka sellist toimetamise võimekust, et nende töödes poole pealt vigu parandada – tehku oma asi rahulikult lõpuni – saavad oma vead ise ära lappida ning tihti valmivad nii üsna mõistlikud artiklid. Vahelesorkimine ei tee tudengite elu lihtsamaks ja raiskab ainult vikipedistide vähest aega. Kui aga loodu tõesti kehv juhtub olema, siis praegusel juhul ei pea seda vähemasti artikliks tõstma.

::::::::Valimatu toimetamismärkusete lisamine on neile, kes ei ole eestikeelse Vikipeediaga juba väga tuttavad, üsna solvav. Samuti on see tudengitele kasutu, kui neile samas mingit nõu ei anta ja artiklis suurt midagi ei muudeta.

::::::::Üsna häiriv on ka redigeerimiskonfliktide tekitamine õppuritele, kui nende tehtavate muudatuse vahele keegi mingit lauset kohendab. Nad ei ole selle süsteemiga liiga hästi tuttavad ja vajavad kohanemiseks aega. Samas on ebapraktiline neile ülipõhjalikku koolitust pidada ja selle kasutegur jääb väikeseks. Kõige paremini õpib Vikipeedias tegutsemist ikkagi praktika käigus. Asjaosalisi esmase kogemuse hankimiseks külma vette visata on aga liiga julm lähenemine ning see pärib tugevalt nende edasist huvi tulevikus Vikipeediale kaastööd teha.

::::::::Lisaks raskendab see oluliselt töö hindamist, kui peab hakkama artikli ajaloos näpuga järge ajama.

::::::::Mul ei ole tegelikult üldse huvi teiega siin sellel teemal vaielda. Ükskõik kuidas talitada, rahul pole te kunagi olnud. Ja lõpuks olen ikka mina süüdi.

::::::::Ivo (arutelu) 4. aprill 2014, kell 19:28 (EEST)

::::::::: Sellele võib ju õppuste käigus rõhku panna, et niisugused asjad võivad tulla.

::::::::: See ei ole nüüd küll mingi jutt, et üliõpilase tegevust on raske hinnata. Kuidas siis võistlustel ja talgutel hinnata saab? See on raske ainult inimesel, kes pole Vikipeediaga harjunud.

::::::::: Vikipeedia seisukohalt on tähtis lõpptulemus. Kui inimene oskab teisi appi paluda või meelitada neid parandama, siis on hea tulemus ikkagi käes.

::::::::: Praegu on nii, et lõpptulemus on sageli üsna kehv, kuigi see pealtnäha on silutud.  Selle nimel ei ole mõtet artikli tegemist nurga taha peita.  Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 19:44 (EEST)

::::Artiklid ilmuvad viimaste muudatuste lehele täpselt nõndasamuti nagu kõik teised loodud leheküljed. Jutt millegi peitmisest on kohatu.

::::Kas neid artikleid hindavad vikipedistid? Ei hinda. Seega on keeruline. Samuti on sellises olukorras hinnangute andmine hulga ajamahukam isegi vikipedistidele. Oled sa üldse 100% kindel, et eri võitlustel antud hinnangud tõesti kattuvad täpselt kasutajate tööpanusele? Kui ajaloo lehekülgi ei ole kontrollitud, siis võib ikka hinnangutes korralikult mööda panna. Ivo (arutelu) 4. aprill 2014, kell 21:06 (EEST)

:::::: Kui sekkuda ei tohi, siis pole ka tahtmist vaadata. Pealegi ei ole nende artiklite kvaliteet oluline, kuni nad pole nimeruumis. Kui aga puudub tõhus kvaliteedi tagamise protseduur, siis on kvaliteedi seisukohast parem,  kui artiklid kohe artiklinimeruumi panna.

:::::: Minu meelest ei ole ajaloo arvestamine üldse keeruline.

:::::: Kes neid siis hindab ja mida seal siis hinnatakse? Andres (arutelu) 5. aprill 2014, kell 03:41 (EEST)

::::::::: Ma ei mõtle, et toimetamismärkuse lisamine on parandamine. Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 19:45 (EEST)

::::Ka mina ei pea seda kah parandamiseks. Seega on kohe imelik vaadata, kuidas selle lisamist väga tähtsaks peetakse ja siis artiklid igaveseks unustatakse. Selline asi ajab isegi paljudel vikipedistidel hinge täis. Ivo (arutelu) 4. aprill 2014, kell 21:06 (EEST)

:::::: Noh, sellel on teine otstarve. Andres (arutelu) 5. aprill 2014, kell 03:41 (EEST)

:::::::: See on ju viki. Las mitu inimest (näiteks kümme) töötavad ühe artikli kallal. Siis on artiklite arv väiksem ja kvaliteet parem. Siis nad õpivad algusest peale koostööd tegema. Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 19:58 (EEST)

::::Sellist asja ei saa teha ilma, et kuluks väga-väga palju aega juhendamisele ja järelvalvele. Seda aega ei ole praegustes oludes mitte kuskilt võtta. Enne, kui üldse saab võimalikuks koostöö tegemine, peavad ka inimesed ise mõistma, et mida nad täpselt teevad ja kuidas see käib. Ivo (arutelu) 4. aprill 2014, kell 21:06 (EEST)

::::: Kuidas nii? Nad teeks ju sama asja, mis nad nüüdki teevad, ainult koos ja avatud keskkonnas. Võib-olla tuleks rohkem aega jätta õppustele. Andres (arutelu) 5. aprill 2014, kell 03:41 (EEST)
----
Kas seda tööd keegi juhendab ka? Peaks hoolitsema selle eest, et tuleksid sellised artiklid, mis ka Vikipeediasse kõlbaksid. Kui seda tehtaks artiklitena, jääks hulk tühja tööd arvatavasti ära, sest saaks kohe reageerida. --Epp 1. mai 2014, kell 14:53 (EEST)
Palun pange siia juhendava õppejõu nimi, et oleks kellegagi ühendust võtta, et ülesannet täpsustada. Kui mahakirjutamine ongi ette nähtud, siis ei ole mõtet seda tööd Vikipeedias teha. --Epp 2. mai 2014, kell 14:26 (EEST)


Arutelu:Vipsania Agrippina

Inglise vikis on järjestatud A järgi. Ave Maria (arutelu) 18. aprill 2012, kell 09:03 (EEST)

Ma nüüd ei tea, see ei olnud ju perekonnanimi. Morel? Adeliine 18. aprill 2012, kell 09:09 (EEST)

:Nende Rooma naisenimedega on keeruline, jah, sest tavad muutusid antiikaja jooksul. Vaata nt :en:Roman naming conventions for females. Siin ei olegi üheselt võimalik otsustada. Saksa vikis on jällegi Vipsania järgi. --Morel (arutelu) 18. aprill 2012, kell 10:24 (EEST)
"Der Neue Pauly" järjestab A järgi. Andres (arutelu) 29. aprill 2012, kell 17:40 (EEST)

Puudub lehekülg [[Vipsania]]. Kas teha see ümbersuunamiseks või teha sinna täpsustusleht? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 28. aprill 2012, kell 20:37 (EEST)

Ma olen täheldanud, et kui räägitakse ajaloolistest allikatest, siis tavaliselt kommenteeritakse, et kas oli kaasaegne või hilisem, primaarne allikas või kellegi teise tööde põhjal, milline oli suhtumine subjekti ja kas ajaloolased peavad seda usaldusväärseks jms. Siin on ainult tsitaadid. Miks nii? Ja kas samad tsitaadid ladina keeles on tõesti vajalikud? Kas "Cassius Dio. Rhōmaikē historia LIV 31.2, LVII 2.7; LVIII 3.1; LX 27.5" selle jaoks on tõesti eraldi alapealkirja vaja?--Kyng (arutelu) 21. august 2012, kell 09:48 (EEST)

Need asjad võib lisada, nii palju kui see võimalik on. Tõsi küll, mõni asi oleks võib-olla parem rääkida artiklis vastava allika kohta.

Minu meelest on küll informatiivsem, kui on ka originaaltsitaat.

Cassius Dio tsitaadid on praegu puudu. Andres (arutelu) 27. august 2012, kell 15:38 (EEST)

Kas oleks õige hoopis ratsanikuperekonnast või ratsanikusuguvõsast? --88.196.75.90 26. august 2013, kell 13:44 (EEST)

Ei tea. "Perekond" tundub liiga kitsas, kuigi ka õige, "sugukond" peaks olema see, millele viitab sugukonnanimi. Andres (arutelu) 26. august 2013, kell 14:31 (EEST)

Mida tähendab "saadeti vandenõu poolt süüdistatuna pagendusse"? Teadupärast vandenõu kedagi süüdistada ei saa (saavad aga nt vandenõulased). Seega kirjas peaks olema "süüdistatuna vandenõus"? Ivo (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 03:00 (EET)

Muidugi. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 09:21 (EET)
----
Siia tekkis arusaamtu lause:
Hoolimata Tiberius kasuisa Octavianuse külmusest oli ta austatud matroon.
Andres (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 21:10 (EET)

Sain vist korda. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 21:42 (EET)

Tõstsin artikli heade artiklite seast ümber B-kvaliteediklassi (vastavale sellele arutelule siin). Teksti täiendaval kontrollimisel ja arendamisel võib selle esitada A-kvaliteediklassi artikli kandidaadiks. Ivo (arutelu) 21. jaanuar 2018, kell 23:06 (EET)


Arutelu:Mihhail Kõlvart

Tuleks lisada mis seal Kapo nimetatud poliitiku kohta oma aastaraamatus ütles. See oli silmapaitsev ja äärmiselt laialdast kajastust leidnud avaldus.

Lisa. Andres (arutelu) 21. aprill 2012, kell 23:40 (EEST)

Kui keegi leiab kuskilt, millal ta endale Eesti kodakondsuse sai ja kas naturalisatsiooni korras või mingil muul viisil, siis oleks ka kasulik siin ära märkida.

Arvestades seda, et ta isa on sündinud 1942 Pärnus, siis võib oletada, et ta on sünnijärgne Eesti Vabariigi kodanik.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. veebruar 2014, kell 17:48 (EET)
----
2016. aastal valiti ta EOK juhtorganitesse.

Mis see tähendab? Andres (arutelu) 4. juuli 2016, kell 14:16 (EEST)

Ta on olnud Eesti Olümpiakomitee täitevkomitee (=juhatuse) liige sellest aastast saati. Lisasin artiklisse. -- Ohpuu (arutelu) 22. november 2021, kell 11:38 (EET)

Viimati lisatud lõik jätab mulje, et Kõlvarti põhieesmärk linnapeana oli autoliikluse soodustamine ja kõik lõigus nimetatud sammud astuti selle nimel, kuigi see ilmselt päris nii pole. Lõigus viidatud allikadki räägivad muudest eesmärkidest ega seosta nt Izamilova koondamist autodega. Minnekon (arutelu) 4. veebruar 2023, kell 18:30 (EET)


Arutelu:Läänemeresoomlased

lisan allapoole artiklist Läänemeresoome keeled välja jäetud lõik, mille teemat mingil kujul võiks käsitleda see artikkel siin. -- Ohpuu (arutelu) 19. aprill 2012, kell 14:54 (EEST)
Läänemeresoome keelerühma lähtekeele lahknemise dateeringud eri keeleteadlastelt erinevad tuhandete aastate võrra. Sergei Jahhontovi hinnangul võis lahknemine alata kas 500-1000 aastat tagasi, Petri Kallio ja teiste soomlastest keeleteadlaste hinnangul 1000-2000 aastat tagasi. Morris Swadeshi arvates ei ületa keelerühma iga 2500 aastat.
Hilisem suurem sisseränne Eestisse toimus esimese aastatuhande lõpus Ilmjärve (vanavene Ilmeri, nüüd Ilmeni) jõudnud sloveenide survel. Narva jõe tagant tulid tšuudid-vadjalased ning Pihkva Emajõe tagant tšuudid-setod. Tulevased karjalased liikusid põhja Saimaa, Laadoga ja Äänise piirkonda, soomlased Edela-Soome ja vepslased Valgjärvele. Nad võisid kaasa tuua lähtekeele, mis peagi arenes veidi erinevateks kohalikeks keelteks.[viide?]
Teine võimalus põhineb asjaolul, et põhjaeesti, lõunaeesti ja liivi keeled erinevad omavahel rohkem kui põhjaeesti, soome, häme ja karjala keeled. See viitab lähtekeele paiknemisele Eestist lõunas või kagus. Sambija poolsaarel Preisimaal on leitud läänemeresoomepäraseid kohanimesid . Ulatuslikumast ja Lätit-Leedut läbivast sisserändest esimesel aastatuhandel jälgi leitud ei ole.[viide?]
Swadeshi võimaldatud kuni 2500 aastat võimaldaks arvestada sisserändega Kesk-Rootsist ja Ojamaalt (kivikirstkalmete kultuur), see tähendanuks senise keele levimise/kõnelejate liikumise arusaamade põhjalikku ümbervaatamist.[viide?]''
Ega tasu, midagi täpselt välja uuritud ju pole, ehk ootaksime mõnda aega.
Kirill 25.aprill

mitte yldse paha pärast: siin jääb veidi ebaselgeks, milline viide millise väite juurde käib, kust pärineb mis infokild. need võiks ära märkida, kas või nn Akadeemia systeemis: "Väide kas lause sees või pikema jutu või lausena. (Kallio 2006)" — siis oleks selge, milline infokild millisest allikast pärineb ja järgmistel toimetajatel oleks lihtsam täiendada-toimetada-kontrollida, juurde lugeda jms.
ja veel: allikas "Uralic etimology" (peaks vist olema Uralic etymology) on ka kuidagi kryptiline. kas see on see andmebaas? -- Ohpuu (arutelu) 4. mai 2012, kell 12:16 (EEST)

Äramärkimata on Kuramaa kurelased-kuralased!
Selle hävitatud hõimu detailid on ajaloo kaugustesse kadunud, puudub ka rahvusvaheliselt ühtne arusaamine nende olemusest.
Kuuevarbalised lõunanaabrid on kurelased kirjutanud julmalt enda varamusse,
unustades et nad teatavasti ise idast-lõunast sinnamaile saabusid ajalooliselt hiljuti.
Meie folkloori ja pärimuste põhjal on aga kurelased üks meie hõimudest.

"Kuuevarbalised lõunanaabrid."  Nali muidugi naljaks, aga see siin ei ole siiski Delfi kommentaarium. 90.191.119.98 25. jaanuar 2013, kell 18:23 (EET)
------
Proovin vastata.
Lugesin hiljuti Wiedemanni vähetuntud uurimust liivlastest ja kuralastest ja ta jätab asja lahtiseks. Tuleb välja, et need, keda täna liivlasteks kutsume, võib-olla ongi need õiged vanad kuralased. Või siis ikka vanad liivlased, kes ennast elukoha järgi kuralasteks kutsusid. Teised kutsusid ka. Ja siin pole välistatud, et see keel, mida liivi keeleks peame, ongi kura keel ehedal kujul (lõunapoolsed vahetasid keelt, said kuršideks, aga lätlased peavad kurši murrakut hoopis omaks, segadust küllaga).
Veel tuleb mängu tänaste liivlaste vähetuntud endanimetus randa-kurali (lätlane olla aga maa-kurali). Ja asi läheb päris põnevaks, kui tuletada meelde, et Saaremaa nimi oli paarsada aastat tagasi Kure-Saar.
Ajaloolised ehk Henriku liivlased on tänaseks juba edela-eestlasteks või põhjalätlasteks saanud. Viimased siinpool merd, kes oma keelt veel mõistsid, olid Salatsi (Salise) liivlased. Selguse toob 2009 välja antud sõnaraamat, millele pole veel pihta saanud.
Kõik kokku tähendab, et tänaste liivlaste taha või sulgudesse kirjutada (kuralased) ja me ei eksi, kuid ma kardan kõvemate filoloogide käest vitsa saada.
Kirill, 14.02.13.

Taastasin endise versiooni (muudatus siin ). V-o oli maha võetud tekst tõesti jama või mitte asjakohane. Muidugi ilma viiteta on see igatpidi jama?--Bioneer1 (arutelu) 6. mai 2013, kell 22:20 (EEST)
Mõtlemisainet pakub uurali Inše mõningane sarnasus araabia jmt keele Insaniga (inimene).
Veelgi enam mängumaid pakub sumeri keel, kus on hulk sõnu, mille alguses on inim (sum. sõna): inimdue-ütlema, inimgi-vastama ja veel kolmteist, nende seas ka inimsigga-laimusõnade levitaja. Eesti inimene tähendaks sumeri keeli sõna-tema, ütles-tema.

See on originaaluurimus. Andres (arutelu) 7. mai 2013, kell 11:23 (EEST)
Sumeri ja araabia värk on umbes samal tasemel kui Jalalabad või Sulawesi. Naljakas, aga Wikisse ei sobi.
K.T. 4.juuni 2013

Anonüümne kasutaja muutis viidatud väidet, seda näeb siit  --Bioneer1 (arutelu) 6. august 2013, kell 15:25 (EEST)
----
"Meessoo rõhutamine enesenimetuses on seletatav lihtsa seigaga, et Siberist jõudsid Euroopasse üksnes (Y-DNA N1c1 haplogruppi kuuluvad) meestesalgad, kuna Aasia päritolu naised jäeti maha." Kahtlane jutt. 90.191.119.98 20. august 2013, kell 14:00 (EEST)
---
Kaks viimast aastat tõid Y-DNA ja mtDNA juurde palju uut, nii et Läänemeresoomlaste ühisjooni enam ei kõlba. Paistab nii, et soomeugri keeled liikusid Kirde-Euroopasse hoopis Prantsusmaalt koos mtDNA haplogrupp U (eelkõige U5a, U5b ja U4) sugukondadega. Paraku pole meil võtta kaalukat teadustööd, on vaid kompileerimise võimalus. Vale lõigu võtan igaks juhuks maha.
Kirill, 26.05.14.
----
"Y-kromosoomi haplogrupi N1c1a (end.N3a1) suur osakaal (35-65%), mille kandjad eraldusid teistest N-tüvedest umbes 10 tuhat ja jõudsid Lõuna-Siberist Põhja-Euroopasse 8 tuhat aastat tagasi ehk 6000 e.m.a" See ei ole kindel. On oletaud ka, et haplogrupp võis liikuda hoopis Euroopast Siberisse. Velirand (arutelu) 26. mai 2014, kell 14:50 (EEST)

Sa võid täiendada-parandada ja viited juurde panna. Andres (arutelu) 27. mai 2014, kell 19:49 (EEST)
----
Praegu artiklis olev 9. sajandi kaart, kus kollasega olevat läänemeresoomlased tähistatud, on eksitav. Esiteks on seal pool kaarti kollane, alates Aafrikast :) Ja kui vaadata seda "õiget" kollast ala, siis hõlmab see ka saamide ala ja kauged idapoolsed piirkonnad, kus vist ka enam läänemeresoomlasi polnud. Ma leidsin Commonsist ühe täpsema kaardi (see, mis siin mu jutu kõrval on), aga see on ise joonistatud ja ilma dateeringuta (paistab vist u 20. saj alguse seisu peegeldavat, kuigi nt liivlaste osas ebatäpne). Mis pildiallkirjaga seda artiklisse kõlbaks panna (kui üldse)? --Minnekon (arutelu) 27. aprill 2016, kell 00:54 (EEST)

Jah, see praegune kaart on kõlbmatu. Võiks võtta aluseks hispaanlaste kaardi, see tõlkida ning korrigeerida seal, kus tarvis. Andres (arutelu) 27. aprill 2016, kell 11:24 (EEST)

:Kas kusagil leidub juhend, kuidas kaartide muutmine käib? --Minnekon (arutelu) 30. juuli 2016, kell 19:24 (EEST)

Võtsin osa sellest segaselt sõnastatud ja ekslikke väiteid sisaldavast alapeatükist välja. Mõni asi siit kõlbab võib-olla tagasi artiklisse panna, kui keegi oskab arusaadavalt ümber sõnastada --Minnekon (arutelu) 1. august 2016, kell 03:35 (EEST)
DNA-genealoogia: isaliini pidi ühendab läänemeresoomlasi (ka saame, lätlasi ja leedulasi ning põhjavenelasi) Y-kromosoomi haplogrupi N1c1a (end.N3a1) suur osakaal (35-65%), mille kandjad eraldusid teistest N-tüvedest umbes 10 tuhat ja jõudsid Lõuna-Siberist Põhja-Euroopasse 8 tuhat aastat tagasi ehk 6000 e.m.a (Derenko et al. 2007).
"Ühendab" all on mõeldud "on sarnane"? Ma kahtlustan, et üldistus on esiteks originaaluurimus (alates millest on "suur osakaal"?) ja teiseks käib ainult eesti ja soome rahva, mitte laiemalt läänemeresoome rahvaste kohta (pole näinud, et teiste kohta vastavat infot leiduks).
Teistest Y-DNA põlvnemisjoontest ühendab läänemeresoomlasi haplogrupp R1a1 (30-40%, soomlastel 7,5%) ja I1 (kuni 10 %, soomlastel 28%).

Nimetatud haplogruppide osakaalud erinevad 3-4 korda, seda on keeruline sarnaseks tunnuseks lugeda (või mida iganes see "ühendab" tähendab).
Emalt lastele edasiantavaist mtDNA liinidest eristab läänemeresoomlasi kõrge U4 (7%) ja U5 (kuni 18%) haplogrupi osakaal.
Siin on vist tahetud öelda, et U4 ja U5 osakaal on erinevalt teistest rahvastest kõrge, aga see pole tõsi, neid on küllalt ka teistel rahvastel. Lisaks kõigile eelnimetatud probleemidele on haplogruppide osakaalude loetlemine (isegi kui seda korrektselt teha) vähemõtekas, kui lugejale ei öelda, mida need tähendavad ja mida selle teadmisega peale hakata.
Antropoloogiliselt ühendab läänemeresoomlasi idabalti, läänepoolseid ka läänebalti rassitüüp, eripärana ka maailma heledamad silmad ja juuksed (K.Mark et al. 1994).
Mida "ühendab" seekord tähendab? Kui teaduslik see rassitüüpide määramine on? Mark vist ei ütle, et inimene X kuulub Y rassitüüpi, vaid et inimesel X on niipalju Y rassitüübi ja naapalju Z rassitüübi tunnuseid? Mismõttes maailma heledamad silmad ja juuksed? Siin peaks täpsem sõnastus olema: milline uuring ja mõni sõna metodoloogiast. Heledate osakaal on kõigil läänemeresoome rahvastel kõrgem kui ühelgi teisel?
Odontoloogiliselt ühendab suuremat osa läänemeresoomlastest gratsiilset põhjatüüpi hambad, osaliselt ka keskeuroopa tüüpi ja piirkonniti ka põhjaeuroopa relikttüüpi (saami) hambad (K.Mark et al. 1994).
Aina kummalisemaks läheb. Kuidas "ühendab" läänemeresoome rahvaid see, et mingites täpsustamata piirkondades leidub "põhjaeuroopa relikttüüpi (saami) hambad"? Pealegi inimesi iseloomustavaid tunnuseid on musttuhat - miks need hambatüübid just väljatoomist väärivad?
Arheoloogiliselt ühendab läänemeresoomlasi Kunda (-10000-7000 a.), seejärel Narva (-7300-3750 a.)ja kammkeraamika kultuur (-6200-4000 a.), mis kõik ulatusid Viena (Valgest) merest Visla suudmeni, samuti hilisem venekirveste (-4300-3800 a.), paiguti kivikirstkalmete ning seejärel kääbaste kultuur.
Enamik neist kultuuridest eksisteerisid enne läänemeresoomlasi. Misasi on "kääbaste kultuur"?
... Siinkohas pole arvesse võetud liivlastest kaugemale lõuna poole jäävaid ja tänaseks pea jäljetult kadunud hõime Läti, Leedu ja Preisi aladel.
Kust pärinevad andmed liivlastest lõuna pool asunud läänemeresoomlastest?

"Läänemeresoomlaste endanimetus oli inhemene või inhemine." jne

Kust see väide võetud on? See käib vist algläänemeresoomlaste kohta. Kuidas on üldse võimalik teada, et enesenimetus eksisteeris ja milline see veel oli? --Minnekon (arutelu) 16. mai 2019, kell 00:16 (EEST)
----
"Eestlaste keskaegne väidetav endanimetus maarahvas tuleneb tüvest …" Keskaegne? Me ei tea, milline oli eestlaste enesenimetus keskajal. Maarahva kui enesenimetuse kohta on andmeid 19. sajandi esimesest poolest ja 18. sajandist. Velirand (arutelu) 21. juuli 2019, kell 11:47 (EEST)
----
Võtsin järgneva välja. Üksikute läänemeresoome rahvaste enesenimetuste kirjeldamisel ei tasu siin nii detaili minna, las see jääda eraldi rahvaste (eestlased ja maarahvas) artiklitesse. Pealegi on siin kahtlasi viitamata väiteid. Ma ei näe põhjust, miks hakata liitsõna "maarahvas" osade etümoloogiat seletama. Selle sõna kasutusvaldkonna selgitamine on ilmselt vildakas. "Eestlastega" seonduvad etnonüümid on osaliselt valed (vt Eesti nimi). --Minnekon (arutelu) 23. juuli 2019, kell 02:09 (EEST)

Eestlaste keskaegne väidetav endanimetus maarahvas tuleneb tüvest maa (ka moa, mua, uurali *maγe, mage) ja vanagermaani sõnast þrawwaz, 'täiskasvanud'. Siit ka eesti naiste-rahvas ja meeste-rahvas. Endanimetuse maarahvas etnonüümina kasutamise kohta tõendid puuduvad, pigem kasutati seda talupojaseisuse rõhutamiseks: maakeel, maainimene, Esti-Ma-rahva kalender jne. Pealegi eelistati kuni XX sajandini märkida oma päritolu sünnimaakonna järgi: see-ja-see Järvamaalt, Virumaalt, Saaremaalt jne.

Eestlaste nüüdse endanimetuse eestlased, millega seonduvaid etnonüüme on kasutanud juba Pytheas 320 eKr (Ostiatoi), Diodoros 20 eKr (Aestyi), Tacitus 1. sajandil (Aestiorum gentesMedieval Sourcebook: Tacitus: Germania www.fordham.edu), samuti Jordanes 6. sajandil (Aistorum),  Cassiodorus 6. sajandil (Haestii),  Saxo Grammaticus 12. sajandil (Estonum),  Henrik Liivimaa kroonikas 13. sajandil (Estones) ja Liivimaa vanemas riimkroonikas 13. sajandi lõpul (Eisten), võttis kasutusele Johann Voldemar Jannsen pärast 1857. aastat.


Kasutaja arutelu:LAviki

Tervitusedsed. Iga artikkel peals olema ühest konkreetsest asjast. Digiraamatute lugerid räägib hulgast muudest teemadest enne, kui üldse lugeriteni jõuab. See tuleks mitmete artiklite vahel laiali jagada. Artikkel ei alga mitte pealkirjaga ==Pealkiri== vaid definitsiooniga. Edu.--Kyng (arutelu) 20. aprill 2012, kell 12:37 (EEST)

Kui sa tõlgid artikelid kuskilt, siis sa võiksid artikli arutellu panna Mall:Tõlgitud leht malli.--Kyng (arutelu) 13. detsember 2012, kell 10:10 (EET)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 14. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele. Samuti on see talgulistele ja žüriiliikmetele heaks võimaluseks omavahel tuttavaks saada ja väikse veini saatel natuke juttu puhuda.
Euroopa Maja asub Tallinnas aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu

Tavaliste intervikilinkide asemel võiksid nüüd Wikidatat kasutada. Kui mõnes muus keeles artiklit tead juba, siis saad seal intervikide all vajutada linki "Edit links" (või vastavalt keelele siis) ja see viib kohe wikidatasse. --Kyng (arutelu) 13. mai 2013, kell 08:20 (EEST)

Tere!
Ära pane ene.ttu.ee linke - kuna seda loengute autorid kuskil midagi kuulnud elektrist, aga ei tea täpselt (kuna see on riiklik õppeasutus, siis töötajatel ka puudub täiustamise motivatsioon konkurentsi puudumise tõttu), siis materjal seal on ka kõverdatud ja ebapiisav. Olen juba saanud rusikaga näkku tööandjast sõnadega "unusta kõik õpetatud materjali ära, nad ise ei tea millest räägivad" seda loengute materjaali kasutamise eest. Lisaks, Tehnikaülikool ei ole sertsifitseeritud O/Ü Inspecta poolt inseneererialade őpetamiseks - see on lihtsalt autori vabavastusega esseed nagu Discovery Channel või National Geographic ja mitte enam, kuid aga 20-aastased noored toimuvad sellele. 90.191.190.76 1. juuli 2014, kell 00:17 (EEST)

No näe: Niiskeruumid peatükki lisamiseks, TTÜ loengutes toodud lingis see materjal lihtsalt puudub (Raivo Teemets pakub materjali elektriohutusest vaid 81 leheküljedel, kuna O/Ü Inspecta koolituses elektriohutuse raamat koosneb 700 leheküljedest). See probleem puudutab kõike aineid: kui tulin tööle, siis sain aru millist haridus kvaliteedi pakub Tehnikaülikool ülepaisutatud raha eest. Tee ise vastavad järeldused. 90.191.190.76 2. juuli 2014, kell 20:59 (EEST)

: Veel üks näide - Tehnikaülikooli kraadilõpetaja (kes õppis seda loengute järgi) tegi väikses kilbis 11 vigu nii projektis kui ka paigaldamises, kolm neist on nii kriitilised, et võivad viia elektrilöögiks. Mul on hirmutav kujutada ette, mida ta hakkab joonistada suures projektis nagu tehas või alajaam. Kui esitada administratsioonile pretensioone, siis need petturid vastavad, et ülikool annab vaid teoreetilised teadmised ja meie valesti mõistame mis on kõrgharidus. No 20-aastased illusioonides elevad noored võivad neid PDF'id lugeda vaba aja veetmiseks, kuna artiklide abimaterjaalina sellised seosetu vaimse puudega isikute esseed kindlasti ei ole sobilikud. 90.191.190.76 5. juuli 2014, kell 13:45 (EEST)

Tere! Mida tähendab mõne pildi juures "Autori tehtud"? Kas pilt on kellegi teise tehtud või ikkagi sinu tehtud?
Mõned pildid, mille üles oled laadinud, paistavad olevat skannitud. Kas need on kuskilt raamatust skannitud ja enda töö all pead silmas seda, et lihtsalt skannisid need ise, või joonistasid need siiski ise paberile?
Veel,  on küsimus artiklist Bipolaartransistor välja jäänud pildi kohta. Pikne 10. august 2014, kell 19:26 (EEST)

Joonised märkega Oma tehtud või Autori tehtud olen tõepoolest ise joonestanud (nt artiklis Juhistikusüsteem jm). Artiklis  Bipolaartransistor kasutasin jooniseid oma raamatust Elektroonikakomponendid, millele ma tõepoolest ise ka joonised tegin ja mis mul alles on. Mõned joonised olen tõepoolest skaneerinud ka oma raamatust Raadiolülitused (nt artiklisse Sagedusfilter jt).  Kõik muud pildid on  Vikimeediast; vajaduse korral olen tõlkinud joonise teksti  (nt artiklis Faasilukk)

Artiklist Bipolaaransistor väljajäetud joonis (Pnp-tüüpi transistor)) oli vigane: skeemil puudus kollektoripinge allikas). ‒ LAviki (arutelu) 11. august 2014, kell 08:03 (EEST)

Kas seda pilti saab parandada või tuleb see kustutada? Andres (arutelu) 11. august 2014, kell 09:58 (EEST)

Praeguses artiklis ongi skeem parandatud kujul (ühtlasi mõnevõrra informatiivsem) ‒ LAviki (arutelu) 12. august 2014, kell 06:46 (EEST)
----
Veel mõned kasutuseta jäänud pildid:
* :Pilt:NPN TRANSISTOR BC547C LÜLITINA.PNG (Transistor)
* :Pilt:NPN TRANSISTORI BC547C AVANEMINE.PNG (Transistor)
* :Pilt:Faasiluku plokkskeem.png (Sagedussüntesaator)
* :Pilt:Keelrelee.png
* :Pilt:Transistorikarakteristik.png
Kas neil piltidel on ka puudusi või on nad muidu asendatud ja neid pole enam tarvis? Pikne 28. november 2014, kell 15:15 (EET)

Lisasin keelrelee pildi vastavasse artiklisse. Muid pilte ei näi enam vaja olevat, nii et võib kustutada. – LAviki (arutelu) 29. november 2014, kell 08:19 (EET)
----
Jätsid artiklist Elektritingmärk hulga pilte välja. Kustutasin mõned, mille juures sain enamvähem aru, millega nad asendatud on. Kas ülejäänud (v.a mõned selles loendis, mis on kasutusel) ei sobi antud artiklisse, sobiksid nad kuskile teise artiklisse või on nad muidu viletsad-vigased või ebavajalikud? Pikne 20. mai 2015, kell 19:42 (EEST)

Tabelitesse oli mõttekas valida ainult kõige levinumaid standarditud tingmärke näidetena, sest pole ju tegemist loendi-artikliga (loendis on 1750 standarditud märki!). Valiku tegemisel tuginesin usaldusväärsele artiklile de: Liste der Schaltzeiche (Elektnrik/Elektronik). Osa väljajäänud märke (vahelduvvoolu, ühendusviiside, signaali liikide, voolusüsteemide kohta) sobiksid näiteks võimalikku artiklisse "Elektriskeemide joonestamine", muidugi eeldusel, kui need tähised ja märgid on standardikohased. Märki "Hari kontaktrõngal" saaks nt kasutada mõnes elektrimasina artiklis, jne. – LAviki (arutelu) 21. mai 2015, kell 09:24 (EEST)

:Kas võiksid püüda neid pilte sobivatesse artiklitesse lisada? Nad on muidu niisama ripakil. Vt Eri:Kasutamata failid. Adeliine 21. mai 2015, kell 14:55 (EEST)

::Lisasin reguleeritava pooli ja seadepooli tingmärgid artiklisse induktiivpool. Kasutamata failide loetelus esitatud märgid türistoroptopaar, magnetiline sidestusseadis, fototüristor, varjestatd juhe ja koaksiaalsed juhtmed on redigeeritud artiklis olemas. Ülejäänute kohta ei ei leidnud lähteallikat. – LAviki (arutelu) 24. mai 2015, kell 10:42 (EEST)

Pildid lae Commonsisse. Seal saab neid ka kategoriseerida--Estopedist1 (arutelu) 17. oktoober 2016, kell 20:25 (EEST)

kordan--Estopedist1 (arutelu) 25. november 2016, kell 17:02 (EET)

Hello! The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey. We want to know how well we are supporting your work on and off wiki, and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation. You have been randomly selected to take this survey as we would like to hear from your Wikimedia community. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.

Take the survey now!
You can find more information about this survey on the project page and see how your feedback helps the Wikimedia Foundation support editors like you. This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement (in English). Please visit our frequently asked questions page to find more information about this survey. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email through the EmailUser feature to WMF Surveys to remove you from the list.
Thank you!
 WMF Surveys, 29. märts 2018, kell 21:20 (EEST)

Share your experience and feedback as a Wikimedian in this global survey

Tere! Märkasin, et olete võtnud artikli Boost-muundur ning kopeerinud selle uue pealkirja alla: Kõrgendav pingemuundur. Sellise tegevuse käigus fragmenteerub lehekülje ajalugu, ning eelnevate autorite panust ei ole uues artiklis näha. Palun korrigeeri see.
Kuidas korrektselt lehekülge liigutada: Moving a page

Every response for this survey can help the Wikimedia Foundation improve your experience on the Wikimedia projects. So far, we have heard from just 29% of Wikimedia contributors. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes to be completed.  Take the survey now.
If you have already taken the survey, we are sorry you've received this reminder. We have design the survey to make it impossible to identify which users have taken the survey, so we have to send reminders to everyone.
If you wish to opt-out of the next reminder or any other survey, send an email through EmailUser feature to WMF Surveys.  You can also send any questions you have to this user email. Learn more about this survey on the project page. This survey is hosted by a third-party service and governed by this Wikimedia Foundation privacy statement.  Thanks!
 WMF Surveys, 13. aprill 2018, kell 04:18 (EEST)

Reminder: Share your feedback in this Wikimedia survey

Hello! This is a final reminder that the Wikimedia Foundation survey will close on 23 April, 2018 (07:00 UTC).   The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.  Take the survey now.
If you already took the survey - thank you! We will not bother you again. We have designed the survey to make it impossible to identify which users have taken the survey, so we have to send reminders to everyone. To opt-out of future surveys, send an email through EmailUser feature to WMF Surveys.  You can also send any questions you have to this user email.  Learn more about this survey on the project page.  This survey is hosted by a third-party service and governed by this Wikimedia Foundation privacy statement.
 WMF Surveys, 20. aprill 2018, kell 03:28 (EEST)

Your feedback matters: Final reminder to take the global Wikimedia survey

Palun, kui muudad artikli pealkirja, siis kasuta teisaldamise funktsiooni. Kopeerimisega teisaldamine on vale, nii läheb artikli ajalugu kaduma. Sellest oli juba varem siin juttu. Cumbril (arutelu) 14. august 2018, kell 22:11 (EEST)

Juhin uuesti sellele tähelepanu. Teisaldamislink on artikli kohal otsikasti kõrval (teksti "Veel" all). Pikne 5. september 2019, kell 17:34 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey about your experience with  and Wikimedia. The purpose of this survey is to learn how well the Foundation is supporting your work on wiki and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 6. september 2019, kell 17:44 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
A couple of weeks ago, we invited you to take the Community Insights Survey. It is the Wikimedia Foundation’s annual survey of our global communities. We want to learn how well we support your work on wiki. We are 10% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal! Your voice matters to us.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 20. september 2019, kell 18:12 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
There are only a few weeks left to take the Community Insights Survey! We are 30% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal!
With this poll, the Wikimedia Foundation gathers feedback on how well we support your work on wiki. It only takes 15-25 minutes to complete, and it has a direct impact on the support we provide.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 3. oktoober 2019, kell 22:50 (EEST)

Tere LAviki!
Tubli, et keegi konstantide artiklitega ka tegeleb! Mõtlen Rydbergi konstanti:).. unustasid algusest 1, parandasin. Kontrolli oma kirjutis rahulikult üle (enne kui salvestad, "näita eelvaadet" ja). Kvaliteet esmajärjekorras! Number on ju konstandi puhul määrav suurus. Jõudu, jaksu! Nimelik (arutelu) 9. märts 2021, kell 15:55 (EET)
Kui keegi ka peenstruktuuri konstandi artikli kunagi teeks https://en.wikipedia.org/wiki/Fine-structure_constant :)--Nimelik (arutelu) 17. märts 2021, kell 02:38 (EET)


Arutelu:Inglisild

Hm. Panin kõigepealt rahumeeli lausetele viited kylge, siis vaatasin artikli ajalugu ja taipasin, et Martin Šmutov kopeeris Vikipeedia artikli enam-vähem täies mahus oma nime all Postimehte. No palju õnne talle, "uuriv ajakirjanik". Samas pole põhjust ka viiteid maha võtta, need pole ju otseselt valed - võiks lihtsalt kunagi parematega asendada. --Oop (arutelu) 21. aprill 2012, kell 21:20 (EEST)

Asendasin. Ivo (arutelu) 21. aprill 2012, kell 22:41 (EEST)

on see siiski "tartlasi totudena näitav legend"

Malle Salupere tartlasi halvustav märkus ei puutu asjasse. Võtan välja. 90.190.71.25 16. september 2015, kell 17:33 (EEST)

Ja kas üldse kogu see Salupere jutustatud, linna peal asjatundmatult giidilt kuuldud "seletus" entsüklopeedia tähelepanu väärib? Toon ära selle lõigu Postimehest: "Kõiki (giidilt) kuuldud apse pole mõtet loetleda, aga miks küll korratakse visalt tartlasi totudena näitavat legendi, nagu tuleneks Inglisilla nimetus inglise stiilis pargist Toomemäel. Parki pole nii kunagi nimetatud ja sillal on 19. sajandil olnud mitmesuguseid nimetusi, kuid Inglisild lisandus alles 20. sajandil, pärast käharpäise ja inglinäolise rektor Parroti (sic! nii nimetas ta end ise – mitte Parroo) bareljeefi paigaldamist 1913. aastal." Üksnes viimane lause väärib siin kasutamist. 90.190.71.25 16. september 2015, kell 17:33 (EEST)

: Minu meelest võiks küll mainida nii-öelda rahvaetümoloogiat. Aga peaks vaatama paremaid allikaid. Andres (arutelu) 18. september 2015, kell 16:30 (EEST)

::Kas see on üldse rahvaetümoloogia? Võib-olla on see kõigest asjatundmatu giidi "tarkus"? 90.190.71.25 18. september 2015, kell 16:49 (EEST)

::: Ei tea, aga ma ei usu hästi, et giid selle ise välja mõtles. Andres (arutelu) 20. september 2015, kell 14:58 (EEST)

::: Rahvaetümoloogia oleks pigem seostamine ingliga. Andres (arutelu) 20. september 2015, kell 14:59 (EEST)

Levinud seletuse järgi on Inglisilla nimi rahvapärane lühendus vanemast nimest "Inglise sild", mis viitab kas silla stiilile või Inglise stiilis pargile Toomemäel. Ajaloolase Malle Salupere väitel pole parki kunagi nii nimetatud ja sillal on 19. sajandil olnud mitmesuguseid nimetusi. Malle Salupere "Kodulinna nägu" Postimees, 18.07.2012
 Inglisillaks hakati seda nimetama alles 20. sajandi algul "pärast käharpäise ja inglinäolise rektor Parroti /---/ bareljeefi paigaldamist 1913. aastal".
selle teooria trumpab üle oma nimeteooriaga 1882 aasta Olevik https://dea.digar.ee/?a=d&d=olewik18820921.1.3&srpos=2&e=-----1920--et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-inglisild------------ --Wkentaur (arutelu) 19. detsember 2023, kell 22:56 (EET)


Arutelu:Koosotsustamine

Siia ei viita miski. --Epp 22. aprill 2012, kell 01:55 (EEST)

Nüüd viitab, aga tahtsin tegelikult teada anda, see lehekülg on tõlgitud inglisekeelse artikli põhjal, mille kvaliteet on aga üsna madal. Teen artikli ümber, kasutades allikana sellist dokumenti: http://www.eurofound.europa.eu/eiro/1998/09/study/tn9809201s.htm

Teilolondon (arutelu) 27. aprill 2012, kell 23:35 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eurofound.eu.int/emire/GERMANY/CODETERMINATION-DE.html
** In Koosotsustamine on 2013-06-24 11:46:56, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Koosotsustamine on 2013-07-06 08:44:31, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:44 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eurofound.eu.int/emire/AUSTRIA/ANCHOR-MITBESTIMMUNG-AT.html
** In Koosotsustamine on 2013-06-24 11:46:56, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Koosotsustamine on 2013-07-06 08:44:41, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www2.eudor.net/aoquegoo/download/ORDCMD_EHD_4480.zip
** In Koosotsustamine on 2013-06-24 11:46:56, 404 Not Found
** In Koosotsustamine on 2013-07-06 08:44:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www2.eudor.net/uxaeshom/download/ORDCMD_EHD_4481.zip
** In Koosotsustamine on 2013-06-24 11:46:56, 404 Not Found
** In Koosotsustamine on 2013-07-06 08:45:01, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:45 (EEST)


Kas artikli pealkiri ei peaks olema "Tartu Ülikooli Füüsika Instituut"? --Oop (arutelu) 22. aprill 2012, kell 02:33 (EEST)

Oleks parem pealkiri küll. Andres (arutelu) 28. november 2014, kell 17:18 (EET)

Minu meelest peaks instituudi ajalugu alustama 1973. aastast. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 28. november 2014, kell 17:18 (EET)

märksõna Füüsika Instituut suunab siia TÜ üksuse alla. Etwikis on ka link Füüsikainstituut, mis peab silmas TTÜ üksust--Estopedist1 (arutelu) 16. juuli 2016, kell 18:47 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tartu Ülikooli füüsika instituut