Arutelu:Küüslauk

Mütoloogias kasutatakse küüslauku

Arvan, et "mütoloogias" ei ole siin õige sõna. Andres 11. aprill 2006, kell 14.35 (UTC)

Kas see lisatud jutt on kuskilt maha kirjutatud? Panen igatahes vana versiooni ka tagasi. --Epp 23. juuni 2010, kell 00:51 (EEST)

"looduse kasvandik" ja "katseradadel" näeb igatahes välja nii, nagu keegi oleks stiililiselt kurti populaarteadust kopeerinud. Kohutav. --Oop 1. detsember 2011, kell 16:40 (EET)

Keegi muutis sugukonnaks "liilialised", enne oli "laugulised". Siin on jälle mingid süstematiseerimiserinevused, aga kumb on õigem? Adeliine 14. november 2010, kell 21:03 (EET)

Vaata artiklit Lauk ja selle arutelu. Andres 16. november 2010, kell 09:17 (EET)

Osa linke siia tuleks asendada lingiga Küüslauguküüned. Või ma ei tea, kui mõeldakse toiduainet, kas siis peaks suunama droogile? Andres (arutelu) 6. mai 2014, kell 23:49 (EEST)

kui kas küüslaugumugulad (kulinaaria) või küüslauguküüned (kulinaaria) - või küüslauguküüned (droog) (ka Euroopa farmakopöa järgi) küüslauguküüned (toiduaine)---- saaks olema siis saaks sinna ehk ka retseptid panna...

aga otsisin omal algallikaid, mille põhjal artiklit kunagi komplekteerisin aga ilmselt on nemad välistelt kandjatelt teadmata kadunud... seega tuleks artikkel küüslauk ilmselt uuesti komplekteerida...

: Võib-olla toiduaine kohta Küüslauk (toiduaine)? Kuigi asi ise on sama ja kahte artiklit ei peaks olema. Andres (arutelu) 7. mai 2014, kell 16:50 (EEST)

:: Ma ei oska Sulle täna ega ilmselt ka homme jne vastata- niigi siise on saanud nii tilluke tilluke Ta:

:: Küüslaukudest valmistatud droog tahaks ikka ise olemist aga see sõltub, kas keegi aktiivsetest vikipedistidest hakkab Euroopa Farmakopöad tellima ja kuis seal kirjutatu välja hakkab tiksuma näiteks veebikeskkonda - küüslaugukapslid ja küüslaugupulbrid ja küüslauguõli apteekide kaudu hakkaks sealtkaudu vastama ametlikele dokumentidele vast ja tema saaks paariliseks Laboriküüslaugu (tervistavad teaduslikud väited käivad laborite kaudu)...

:: Infot on küüslaukude kohta palju ja seetõttu võiks eraldi artikleid olla või esilagu püüda artikli enda sees teatud korduvused sisestada (mis võivad ette tulla enamike inimeste poolt kodustatud taimedega) aga selle mõhk-miinus on see, et allikaid pärast lahku viia on toimetamishuvilistest vikipedistidel töömahukam...

:: Küüslauk toiduaine saaks omale paarilise näiteks küüslauk (agrotehnika)

:: mis asjad need küüslaugu kloonid on? kas omamoodi küüslaukude tõuaretus ja/või GMO?

:: samuti ei oska ma paigutada küüslauguseemned neid mis müügil ja neid mida küüslauk sooviks suureks kasvada lasta lahutada.... ma pole seda varianti vikipeedias kohanud...

:: Mariina 7. mai 2014, kell 19:22 (EEST) alias Простота
Minu meelest ei ole põhjust mitte kirjutada siin artiklis neist asjust, mis nüüd mingil üsna hämaral põhjusel eraldi leheküljele tõsteti. Varem on väidetud, et kui taime kasutatakse kulinaarias, siis on tegu hoopis mingi teise taimega. Küüslauguküünte artiklis aga kirjutatakse kasutusest eri valdkondades. Pole ka selge, miks kulinaarias või mõnes muul otstarbel kasutatuna peaks käsitlus olema küünte-põhine. Võib rääkida ka kogu liitsibula või siis üldse kogu taime kasutamisest, ka kulinaarias. Küüslaugu defineerimine eespool võimalikult paljudel eri viisidel on üsna absurdne. Me räägime ikkagi ühe ja sama taime kasutamisest. Kasutamisest eraldi kohtades kirjutamisega saavutaksime vaid selle, et lugejal pole võimalik aru saada, miks teda eraldi artiklite vahel solgutatakse. 90.190.114.172 8. mai 2014, kell 22:26 (EEST)

Ma olen nõus, et ei peaks kõike välja võtma ja mujale viima. Pealegi ka koostise ja kultuuriloo all räägitakse peamiselt küüntest. Aga teiselt poolt, kõigi toiduainete ja droogide kohta peaksid minu meelest olema eraldi artiklid, kuigi osalt dubleerivad. Kui inimene tahab lugeda kõike küüslauguga seotut, peab ta jah lugema mitut artiklit (kuigi üldise ülevaate jaoks peaks ühest artiklist piisama, aga artiklitel on üldse tendents hargneda), aga teisest küljest, kui mind huvitab ainult droog või ainult toiduaine, siis ma ei peaks kogu taime artiklit läbi lugema. Andres (arutelu) 9. mai 2014, kell 00:25 (EEST)

: Et lugejat huvitab parasjagu ainult üks artikli osa, seda võib olla seoses kõigi alaosadega, mitte ainult seoses toiduks kasutamisega. See iseenesest ei tohiks minu meelest olla põhjus esitust meelega haraliseks ajada. Eks lugeja kasutab siis sisukorda ja leiab huvipakkuva ikkagi piisavalt kiiresti üles. Taime toiduks kasutamine, kasvatamine, biokeemiline koostis, kasutamine muudel otstarvetel ja ka üldine kirjeldus on minu meelest lihtsalt nii tihedalt seotud, et nende asjade üksteisest lahku rebimine teeb esituse kunstlikuks. Pealegi võib arvata, et kui lugejat huvitab taime kasutamine toiduks, siis eeskätt otsib ta ikkagi taime ning peab kogu taime artiklis kõigepealt kasutamist puudutava alaosa leidma. 90.190.114.172 9. mai 2014, kell 14:52 (EEST)

:: 1. Kui otsitakse tarvitamist toiduks, siis leitakse proportsionaalse esituse puhul ka sealt küllalt palju materjali. Eraldi artikkel oleks lihtsalt põhjalikum.

:: 2. Minu meelest on küüslaugutaim ja küüslauk kui toiduaine selgelt erinevad mõisted, mistõttu minu meelest on eraldi artiklite olemasolu vajalik ja loomulik. Need teemad on teiste teemadega erinevates seostes. Linkimise puhul suunatakse lugeja kohe õigesse kohta. Andres (arutelu) 9. mai 2014, kell 15:06 (EEST)

Kas on õige rääkida küüslaugu mugulast? Oletan, et mugulsibul on pigem ikkagi sibul. 90.190.114.172 8. mai 2014, kell 22:26 (EEST)

:: Tere Andres, 90.190.114.172!

:: ma tõstsin osa infot välja, kuna osa oli minu komplekteeritud ja olen kuulutanud enamik eelnevalt kasutatud allikaid teadmata kadunuks, ma püüan alustada uuesti artikli komplekteerimisega ja see on väga hea- nüüd püüan ma allikad, kus kõneldakse küüslauguõli kapslitest ja nendega seotud teaduslikest uuringutest eraldi vastavate terminitega sobitada ja ühendada ... ka siis peaks inimene aru saama, et küüslaugutaimest on saanud tooraine nendele ja nendele teadusdistsipliinidele ... siia artiklisse ei sobi enam Euroopa Farmakopöa monograaf küüslaugupulbrist mõtlen ma ...

:: lühidalt ja lihtsalt ma ei saa Teiega nõustuda, ma püüan otsast alustada ja siduda allikad tegeliku Tootega (jah küüslaugust on saanud Toode millionnide seas - küüslaugu-ringlus) ja kui eraldi artiklid on mingit algelist selgroogu omandamas siis võite Teie 90.190.114.172 püüda need kõik tagasi ühte artiklisse kokku komplekteerida...

:: Mariina 9. mai 2014, kell 07:45 (EEST) alias Простота

::: Hea küll, aga kui teed uusi artikleid, siis sellepärast ei pea siit midagi kustutama. Andres (arutelu) 9. mai 2014, kell 08:01 (EEST)

:::: Suur osa kustutustööd tehti juba ära enne kui mina artikli juurde toimetama jõudma sain... ja seda ei teinud mina kui siin niipalju küüslauguhuvilisi on siis huvitav, miks retseptid artikli tagaselga on jäänudki, midagi justkui ei klapi aga hetkel ei oska klassifitseerida...

:::: minugi poolest võib minu poolt artiklisse küüslauguküüned tõstetu tagasi kopeerida ... aga enne pisuke täpsustus oleks tõepoolest vajalik kas artiklisse läheb kirja küüslaugusibul ehk küüslaugumugul küüslaugutaime saadusena nimelt küüüslauguküüned võib lahe tunduda aga aga küüslaugupea laiali lööduna ei ole pika elueaga, söögiks mõnda aega jagub (kui kiiritada siis kauem) aga ületalve säilib paremini ikka küüslaugumugul ja saadudi kaalutakse ilmselt ka (mugulatena), küüned kipuvad tohletama, st elus nad on ja kui maasse torgata läheksid kevadel kasvama ka aga söögiks ja raviks ei kõlba....

:::: Mariina 9. mai 2014, kell 15:08 (EEST) alias Простота

::::::: Küüslauguküüned on droogi nimetus, muus tähenduses polegi seda tarvis kasutada. Andres (arutelu) 9. mai 2014, kell 15:16 (EEST)

:::::::: Maasse pannakse ikka küüslauguküüned mitte küüslaugu liitsibulad ja retseptides on ikka ka küüslauguküüned mõtlen ma...

:::::::: Mariina 9. mai 2014, kell 15:32 (EEST) alias Простота

::::::::: Ma mõtlesin rohkem seda, kas seda sõna kulinaarias kasutatakse, aga kasutatakse päris palju. Teine asi on see, et kulinaaria on küüslauk laiem mõiste kui küüslauguküüned. Andres (arutelu) 9. mai 2014, kell 23:14 (EEST)

:::::::::: Tere Andres!

:::::::::: Kulinaarias kasutatakse küüslauk (toiduaine) küüslaugutaimelt nii õisikuid, lehti kui küüslauguküüsi - noori lehti ilmselt rohkem aasia-koha maades edasi lähevad juba pooltooted ja tooted: kuivatatud küüslauk, küüslaugu sipsid, -sool, -pulber, -mahl, -laastud, - tabletid, - kapslid, sügavkülmutatud küüslauguküüned, küüslauguõlid, küüslauguäädikad, ja toidulisaainena ilmselt küüslauguessents....

:::::::::: ehk artikli käigus liigenduvad pesad ja osalt küüslaugu nimelised tooted, välja.

:::::::::: Mariina 10. mai 2014, kell 09:11 (EEST) alias Простота

:::::::::::: Mulle tundub, et küüslaugu kui toiduaine all mõeldakse küüslauguküüsi (sibulaid) ja kõiki nende saadusi. Küüslauguõisikud ja küüslaugulehed on juba eraldi toiduained, millest peaks eraldi kirjutama. Andres (arutelu) 11. mai 2014, kell 12:41 (EEST)

::::::::::::: Tere Andres!

::::::::::::: söögiküüslauk siis küüslauguküüned vast...

::::::::::::: Mariina 11. mai 2014, kell 14:16 (EEST) alias Простота

:::::::::::::: Sellist sõna ei kasutata. Artikli pealkiri võiks olla küüslauk (toiduaine). Andres (arutelu) 11. mai 2014, kell 19:14 (EEST)

Saak on koristusküps kui küüslaugupesad vajuvad külili ja pealsed muutuvad pruuniks, see toimub juuli lõpu poole ja augustikuus.
Huvitav, kas see valmimise aeg juulis-augustis on üle maailma nii või käib see lause vaid Eesti kohta? Taavi (arutelu) 7. mai 2014, kell 00:22 (EEST)

Tere Taavi!

jah ongi kentsakas lugu, et meile eestlastele tuleb kirjutada küüslaugukasvatamisest ja või kartulikasvatamisest, me ju ometi võiksime seda kuidagi mäletada ... Lõuna-Eestis võib küüslaugutaimede korje toimuda 2 uni 3 nädalat varem kui Põhja-Eestis....

sama lugu nagu rästikute paljunemisbioloogiaga, see oleneb kliimavööndist ja indiviidi elutahtest aga ka nendest kes selle võtavad - meil-mail olen mina üsna püüdlik ja LIHTNE laugukasvataja - ja oma teada korjasin hargiga möödunud kasvuaastal küüslaugupeenardelt kõik küüslikud ka ülesse ja sai ju sügisel maagi läbi kaevatud aga mida ma nägin suskasin peipsiveere-tippsibulaid maasse 1.mai mail ja ca 20 küülauku kõrgelt olemas - jätsin nemad ilusasti ikka maha...

ja paljudes maades kasvatakse kilomeetreid pikkades kasvuhoonetes küüslauke ette ja siis viiakse põllule, et saaki kiiremini saada - meil mail oktoober-november taliküüslauk maha ja alles juuli-aug-sept saagi koristus .....aga seda annab tuunida ja modifitseerida - lambivalguse, pideva kastmise ja kunstväetuse lisamisega ...

jah eks ma tegelikult hakkan juba pisut harjuma ka  üleoleva seisundiga taimeelude suhtes ja ei pane inimestele pahaks, inimesed on ju erinevad mõnele meeldib lugeda küüslaugutaimede elu kohta novaatorist ja teistele vikipeediast, neid viimaseid on ilmselt rohkem aga mul läheb ka omakese aega, et allikaid jonksu saada.....

Mariina 7. mai 2014, kell 08:04 (EEST) alias Простота

: Kuna küüslauku kasvatatakse ka mujal kui Eestis (näiteks troopikas) ja artikkel räägib küüslaugust üldiselt, siis see valmimise aeg juulis-augustis näib kummaline, et mitte öelda vale. Ehk: see on Eesti-kohane, kuid juures pole kirjas, et see käib ainult Eesti tingimuste kohta. Taavi (arutelu) 7. mai 2014, kell 20:07 (EEST)

:: Siin on jah ka minu osa-süüd, said ju eile alles mitmed sordid sisse ja seda tonnide-tabelit mina küll oma aru järgi artiklisse ei paneks aga nüüd tuleb välja, noh parem hilja kui ..., et inimesi huvitab küüslauk ja võiks kirjutada ka tema kastavamisest kas Sambias?  küüslaugu ekspluateerimise pehmed ja räiged vormid võiks siis kokku panna ja saada artiklisse küüslauk (agrotehnika)...

:: see võib tunduda lihtne aga küüslauke sirgumas näha on paras nuputamine, kuias see oligi kanad tunnistavad välimuse kaudu oma ümber 80 kana, mina jalutan küüslaugupeenra juurde ja mina 420 (pluss peenravälised) küüslaugutaimel küll vahet teha ei tahagi...

:: ma mõtlen, et tegelikkuses huvitab teadlasi ja ka inimesi hoopis rohkem see kuidas tema loodusekasvandik on täna võitja ravimresitentsete bakterite viiruste vastu....

:: pilt on illustratiive kas pole, tundub et kokku on pandud kaks antibiootilise toimega taime küüslauk ja peiulill - ja perenaine on hoolas, meil-mail sellist mustamulla peenart kohtab harva, arvan ma...- selle võib läbi tõmmata, vahel mõte lihtsalt uitab kaa

:: Mariina 7. mai 2014, kell 20:28 (EEST) alias Простота

::: ma ikka nihutan selle pildi (täna), (see pilt tundub mulle taimepornograafiana) allapoole sinna kus küüslauk on pandud maamulda seltsilistaimena, peenramaal on taimedel elusam ja maamullal ka koos teiste taimedega, küüslaugule pakutakse seltsilisteks maasikaid, porgandeid jne... kui maamuld on taime ümber lagedaks nobitud siis nojah siis juhtub nii, et taim võib ennast kodutuna tunda ja kooskasvades alles saavad moodustuda taimele iseloomulikud bioaktiivsed molekulid, mõtlen ma...

::: Mariina 11. mai 2014, kell 14:16 (EEST) alias Простота

Selles artiklis on päris palju erinevaid retsepte ravimite ja toidu valmistamiseks. Kas entsüklopeedia on õige koht retseptide avaldamiseks? --Iifar 20. detsember 2010, kell 19:12 (EET)

Arvan, et kui retsept on kirjelduse vormis, siis võib ta siin olla. Andres 20. detsember 2010, kell 22:37 (EET)

:Ma arvan, et siin on need liiast.--WooteleF 21. detsember 2010, kell 03:16 (EET)

:: Küllap vist. Arvan, et siia võib jätta lühemad kirjeldused toitude valmistamise kohta, retseptide tekstid aga panna Vikiõpikutesse. Andres 21. detsember 2010, kell 03:35 (EET)
----
Retseptid vanas redaktsioonis

Ka Piiblis nimetatakse küüslauku "haisvaks roosiks".
Viite tegemiseks vajan abistavat ligimest
ja/või
olen sunnitud (oma rumaluse kaudu, keel pole mitte alati takistuseks) kõnealuse lause artiklist välja tõstma, sest Piibleid on Paljuvormilisi näituseks:
"Die Bibel oder die ganze HEILIGE SCHRIFT des alten und neuen Testaments, nach der deutschen Übersetzung Dr. Martin Luther`s, Köln, 1875....jpt.....
Vabandan eksitamast! 23.aprill 2013 13:59 Mariina

Kontrollisin ja võtsin väite välja. Piiblis ei kasutata mitte kusagil sõnu "hais" ja "roos" samas lauses. Taivo 5. mai 2013, kell 21:25 (EEST)

::Ilusad tänud Taivo! Ehk olete nii armas ja lisate juurde Piibli, mida kontrollisite, siis mina seda konkreetset ehk enam lugema ei pea....vast. Aga see on tubli, et väite välja võtsite, sest Piibel tundub mulle inimeseks (täpsemini LIGIMEES ligimeheks)  õppimise juhina........ja taimede riik ehk mahub sinna Loomisloo hulka, pisutki vähemalt, nii ma saan aru.....
06.05.2013 6:24 Mariina
....pisut "kiire toimetus" oli aga parandan osa tagasi, ajalooliselt ei võrdu piiblilooliselt mu meelest...

Küüslauku nimetatakse ajalooliselt ka haisvaks roosiks.stinking roseEarl Mindell et al 1998Michael Albertson et al 2002 Eestis kannab ta rahvapäraseid nimesid nagu kiblok, tõusurohi, piusa, purokese jne.
..ja alltoodud raamat toob välja ka usuelu ja küüslaugutaime ammuseid kokkupuuteid ja ka suguühte (suguelu) ja küüslaugutaime lahutamatut "kooselu" aga minule piisab teadmisest, et küüslauk on Loodusekasvandik.......vast....
*Michael Albertson, Ellen Albertson, "Temptations: Igniting the Pleasure and Power of Aphrodisiacs", Fireside, 2002), ISBN-10: 0743225287.
Google`i raamat osaline veebiversioon (vaadatud 13.05.2013)
13.05.2013 10:54 Mariina

Mis see "Osaline" mõnes pealkirjas tähendab. Selliseid pealkirju võiks üldse vältida.--Raamaturott (arutelu) 5. juuni 2015, kell 19:16 (EEST)

*William Woodville, "Medical Botany", 1. köide, 2.väljaanne, lk 749–753, London, 1810(inglise keeles)</small>
*Eduard Winkler, "Vollständiges Real-Lexicon der medicinisch-pharmaceutischen Naturgeschichte und Rohwaarenkunde", 1. köide, A-L, Leipzig, F.A.Brockhaus, 1840 (saksa keeles)
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne Elu entsüklopeedias
*Sissekanne GRIN-is
*S. C. Verma and R. K. Mittal, Chromosome Variation in the Common Garlic, Allium sativum L., Cytologia 43: 383–396, 1978
*Earl Mindell, Carol Colman, Earl Mindell's Supplement Bible", Pocket Books, 1998, ISBN 0-7432-2661-5
*Z. M. Ross, E. A. O'Gara, D. J. Hill, H. V. Sleightholme, D. J. Maslin, Antimicrobial Properties of Garlic Oil against Human Enteric Bacteria: Evaluation of Methodologies and Comparisons with Garlic Oil Sulfides and Garlic Powder, Appl. Environ. Microbiol
*H.Amagase, B.L. Petesch, Encyclopedia of Food Sciences and Nutrition , (Second Edition) . GARLIC, 2003, pages 2861–2864, http://dx.doi.org/10.1016/B0-12-227055-X/00548-4
*L. Maggioni, J. Keller, D. Astley, "European Collections of Vegetatively Propagated Allium: Report of a Workshop", 21 - 22 mai, 2001, Gatersleben, Germany, IPGRI, 2002, ISBN 92 90 43 5283
*Michael Albertson, Ellen Albertson,"Temptations: Igniting the Pleasure and Power of Aphrodisiacs", Fireside, 2002), ISBN-10: 074322528
* Renata Sõukand, Kalle Raivo. HERBA: Historistlik Eesti Rahvameditsiini Botaaniline Andmebaas, Võrguteavik. 2008. Tartu: EKM Teaduskirjastus
*M. Paredes C, Viviana Becerra V., María I.,González A, Low genetic diversity among garlic (Allium sativum L.) accessions detected using random amplified polymorphic DNA (RAPD), CHILEAN JOURNAL OF AGRICULTURAL RESEARCH 68(1):3–12, 2008
*Carmia Borek,Chapter 15- Garlic and Aging: Current Knowledge and Future Conisderations, Bioactive Foods in Promoting Health. Fruit and Vegetables, 2010 , pages 221–234, http://dx.doi.org/10.1016/B978-0-12-374628-3.00015-3
*Ronald Ross Watson, Victor R. Preedy, "Bioactive Foods in Promoting Health: Fruits and Vegetables", 2010
* Chia-Wen Tsai, Haw-Wen Chen, Le-Yen Sheen,Chong-Kuei Lii. Garlic: Health benefits and actions. Lühikokkuvõte, BioMedicine, Volume 2, Issue 1,March 2012, 17–29
*S.A. Nasim, B. Dhir, Chapter 10- Reduction in Serum Glucose with Garlic Extracts, Bioactive Foods as Dietary Interventions for Diabetes , 2013, pages 97–109, http://dx.doi.org/10.1016/B978-0-12-397153-1.00010-X
*Küüslauk?! Söö terviseks!
*Küüslauk – maitseainete kuningas ja parim vahend haiguste vastu
*Kus küüslauk, seal tervis
*Tõrksa laugu taltsutus
*Küüslauk – peaaegu universaalravim 1
*Küüslauk – peaaegu universaalravim 2
*
*
*Küüslauk
*Retseptid, hobid:
*Stinking rose
*Küüslaugufestivale
*  "Food and Agriculture Organization of the United Nations", faostat.fao.org, veebiversioon (vaadatud 2.04.2015)(inglise keeles)
* Priit Põldma, EMÜ teadur, Ilusa küüslaugu saladus, 02. aprill 2015, 10:33, veebiversioon (vaadatud 2.04.2015)
; Küüslaugusaadused
* E. A. O'Gara1, D. J. Hill, ja D. J. Maslin, Activities of Garlic Oil, Garlic Powder, and Their Diallyl Constituents against Helicobacter pylori, Appl. Environ. Microbiol. mai 2000, 66. väljaanne, nr 5, lk 2269-2273
* Katey M. Lemar, Ourania Passa, Miguel A. Aon, Sonia Cortassa, Carsten T. Müller, Sue Plummer, Brian O'Rourke ja David Lloyd, Allyl alcohol and garlic (Allium sativum) extract produce oxidative stress in Candida albicans, Microbiology, oktoober 2005, 151. väljaanne, nr 10, lk 3257-3265
* Donald I. Abrams, Andrew Weil, "Integrative Oncology", 2.trükk, Oxford University Press, 2014
; Teadusuuringutes
*T. K. Lim, "Edible Medicinal and Non Medicinal Plants: 9. köide, Modified Stems, Roots", lk 274–351, 2015, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 31.03.2015)(inglise keeles)

*Aasia:
**Pakistan: All About /Vegetables/Garlic, veebiversioon (vaadatud 22.05.2014) (inglise keeles)
*Ameerika Ühendriigid:
**California: General Production Information, Crop Profile for Garlic in California, 2004, veebiversioon (vaadatud 22.05.2014) (inglise keeles)
**Michigan: Ron Goldy, Producing Garlic in Michigan, veebiversioon (vaadatud 22.05.2014) (inglise keeles)
**Minnesota: Growing garlic in Minnesota, Carl Rosen, Roger Becker, Vince Fritz, Bill Hutchison, Jim Percich, Cindy Tong, Jerry Wright, veebiversioon (vaadatud 22.05.2014) (inglise keeles)
**New Mexico: Stephanie Walker, Garlic Prduction in New Mexico, New Mexico State University, veebiversioon (vaadatud 22.05.2014) (inglise keeles)
*Austraalia: Commercial production of garlic, Queensland Government, veebiversioon (vaadatud 22.05.2014) (inglise keeles)
*Lõuna-Aafrika Vabariik,Production guidelines for garlic, DEPARTMENT OF AGRICULTURE, FORESTRY AND FISHERIES REPUBLIK OF SOUTH AFRICA, veebiversioon (vaadatud 22.05.2014) (inglise keeles)
*Lääne-Aafrika:
**Nigeeria: Economic Analysis of Garlic Production in Bebeji Local Government Area of Kano State, Nigeria, Kudi, T.M, Banta, A.L, Akpoko, J.G ja Waynet, D, Ozean Journal of Applied Sciences 1(1), 2008, veebiversioon (vaadatud 22.05.2014) (inglise keeles)
*Kanada: Overview of the Garlic and Onion Industry in Canada, Mary Ruth McDonald, vaadatud 22.05.2014
**Ontario: Garlic Production, Ontario Ministry of Agriculture and Food, vaadatud 22.05.2014
----
Miks kõik välislingid peaks ära võtma? --Epp 6. juuni 2015, kell 02:10 (EEST)

Ma leian ka, et see ei tee artiklit paremaks. Selle asemel peaks artikli ja välislingid sisuliselt läbi käima. Andres (arutelu) 6. juuni 2015, kell 09:28 (EEST)

: Tere!

: Jah! Küll oleks tore see - hetkel ei oska 'uut artiklisse tõmmata' seega enda kaudu jätaksin ootele ...

: Mariina 6. juuni 2015, kell 09:47 (EEST) alias Простота

:: Siin on väga palju linke, millest lugeja ei leia midagi vajalikku (eriti need Google Booksi omad). Eestikeelseid linke ei ole vaja ka eriti tuua, sest neid leiab juba niigi guugeldades.--Raamaturott (arutelu) 6. juuni 2015, kell 11:02 (EEST)

::: Ma saan aru, et kõik lingid pole vajalikud. Aga see tuleb iga lingi kohta eraldi kindlaks teha: kui seal on midagi, mida saab artiklis kasutada, siis seda teha ning jätta ainult viitena. Lõpuks jätta alles ainult viited andmebaasidele ja pidevalt täiendatavatele saitidele ja sellised viited, kus on infot, mida pole võimalik artiklisse tuua (näiteks mingid pildid või kirjandusliku väärtusega tekstid). Sama käib ka eestikeelsete kohta. See iseenesest, et on Google'iga leitav, ei tähenda, et linki ei võiks olla: otsimine ja valimine on ka töö. Andres (arutelu) 6. juuni 2015, kell 11:37 (EEST)

Minu meelest küll on artikkel oluliselt viisakam, kui see valimatu lingilasu esialgu välja jätta. Loomulik oleks kõigepealt selgeks teha, millised on need üksikud andmebaasilingid ja muud suhteliselt kitsaste kriteeriumite järgi valitud lingid, mida on mõistlik välislinkide alla panna, ja lisada lingid siis kui see on selge, mitte vastupidi. Google'i otsingu kasutamisega pole ju praegu vahet selles mõttes, et valikut pole, siia on laotud enamvähem lihtsalt see, mis otsinguga esmajärjekorras välja tuleb, mõned reklaamlingid jms ehk on osatud vaid välja jätta.

Uusi kommentaare minu meelest pole tarvis kirjtuada katkiste linkide märkuse ette. See tekitab segadust. Pikne 6. juuni 2015, kell 12:24 (EEST)

: Kui on valida, kuhu linke koguda, kas arutelulehele või artiklilehele, siis minu meelest on parem, kui nad on artiklilehel, sest siis töötatakse nad rutem läbi. Tõstmine arutelulehele on pigem nagu probleemi peitmine. Andres (arutelu) 6. juuni 2015, kell 15:08 (EEST)

:: Siis võiks probleemi üldse tekitamata jätta ja mitte koguda suvalisi linke ei artiklisse ega arutellu. Seda küll, et nende arutellu tõstmisel on vähe mõtet, nad võinuks lihtsalt artiklist välja visata. Või siis tõsta lingid neid kogunud kasutajale lehele. Küll iga kirjutaja ise otsib enda jaoks sobivad allikad. Minu meelest ei tohikski eeldada, et keegi teine peab nüüd hakkama neid juhuleide läbi töötama ja vaatama, mida saaks viidetena kasutada või muul moel artiklisse integreerima, selle asemel, et kasutada neid allikaid, mis kirjutajale enda jaoks autoriteetsed või muidu olulised tunduvad. Nii vaid raskendataks tasakaalustatud ja läbimõeldud esitusega artikli kirjutamist. Praegu on siia ilmselt sattunud muu hulgas allikaid, mis sisaldavad küüslaugu kohta ebaolulisi asju, või siis allikaid, mis sisaldavad ka olulist, aga asjadest, mille kohta tuleks leida paremad allikad. Pikne 6. juuni 2015, kell 15:24 (EEST)

::: Olen nõus, et parem on probleeme mitte tekitada. Aga pika artikli kirjutamisel võib tekkida vajadus allikaid koguda (fikseerida hilisemaks läbivaatamiseks leide, mida kohe ei saa kasutada), see on osa tööst, mis tuleb artikli kirjutamisel teha. Kui juba koguda, siis minu meelest tuleb koguda just artiklisse. Minu meelest pole õige eeldada, et inimene peab kogu artikli lõpuni üksinda kirjutama. On muidugi olemas alternatiivsed allikad, aga see ei tähenda, et juba kogutud allikaid peaks tingimata ignoreerima. Mida kaugemale on tööga jõutud, seda lihtsam on allikate sisu integreerida ja otsustada, millised kirjed on ülearused. Andres (arutelu) 6. juuni 2015, kell 15:44 (EEST)

:::: Mina jõudsin artikliga sinnamaani, et varsti - üsna varsti oleks saanud hakata toimetama ja koostama seotud artikleid ja viima allikaid kaasa ja lisama uusi allikaid nii nagu seda kõigi artiklitega olen püüdnud teha (pole paljuks pidanud ka teiste kasutajate loodud artikleid lugejale teadmusküllasemaks ja lihtsamaks muuta) aga siis 'käis vali kärgatus' - mis agrotehnika? küüslauk kasvatab ennast Looduses, vähemalt meil mail on see nii, ise aga muidu jah küüslaugu allikad käivad minu arust ikka artiklisse ja artiklid ja allikad Vikipeedas ei ole küll probleemi tekitamine... lihtsalt kirjan ise hetkel tuberkuloosi ja ei tule 'loovate' küüslaugupeenarde juurest hetkel siia ja artikkel ei ole küüslaugureklaam ...

:::: Mariina 6. juuni 2015, kell 16:24 (EEST)  alias Простота

::: Ma ei öelnudki, et inimene peab kogu artikli üksinda kirjutama. Vastupidi, kui teine jätkab ja näiteks tahab teha sellest head artiklit, siis pole minu meelest õige nõuda talt, et selle jaoks peaks ta aega raiskama kellegi teise kogutud sodi läbitöötamisele või siis lihtsalt äraarvamisele, miks need lingid siia on sattunud. Arusaadav, et on mõislik n-ö fikseerida osa allikaid hilisemaks läbivaatamiseks. Aga seda teeb konkreetne kirjutaja siis ju ikkagi enda tarbeks. Selliseid linke peaks minu meelest koguma just enda arvutisse, enda kasutajalehele või siis isiklikusse mustandartiklisse. Oleks siis siin tõesti veel näha, et välja on valitud mõned olulised allikad, mida ka teised kindlasti esmajärjekorras kasutada võiks, aga ei ole ju.

::: Asi ei ole selles, et tuleks teha "seotud artikleid" ja lihtsalt lingid teistele lehtedele ringi tõsta. Lihtsalt välislinkide alaosas peaks piirduma mõne olulisema valitud lingiga, umbes nii nagu Andres eespool kirjeldas. Pikne 6. juuni 2015, kell 17:05 (EEST)

:::: Ma ei tea, minu meelest on töö jätkajal kogutud allikatest ikka rohkem kasu kui kahju. Seda sodiks nimetada on liialdus. Sodi võib olla pigem artikli tekstis endas. Andres (arutelu) 6. juuni 2015, kell 17:12 (EEST)

::::: Nojah, kirjutajal võib kasu olla, kui ta tõesti võtab vaevaks neid juhulinke läbi töötada, selle asemel, et püüda ise sobivamate allikate põhjal teemast ülevaadet saada. Aga see lehekülg siin pole ju lihtsalt kirjutaja(te) mustandileht. See peaks samal ajal ja pigem eelkõige olema ka lugejate jaoks teema praeguse kaetuse juures enamvähem viisakas teabeallikas. Sellepärast tundub ilmne, et üldkokkuvõttes on kahju linkidest praegu suurem kui kasu ja sellepärast julgen ma neid linke ka sodiks nimetada. Kasu seejuures on minimaalne, nagu öeldud, siin pole ju isegi mitte valitud linke. Pikne 6. juuni 2015, kell 17:49 (EEST)

::::: kui liikuda 'seotud artiklitesse' siis saab lähemalt vaadata ja kirjutada ning muuhulgas ka allikaid hinnata - vähemalt minu arust;

::::: 'sodi' oleks jah hea märgistada ja võib-olla hiljem välja toimetada aga mina ise seda hetkel lugedes ei tunne silmas...

::::: Mariina 6. juuni 2015, kell 17:53 (EEST) alias Простота
----
Kas viimane muudatus on õige? Adeliine 17. märts 2017, kell 16:15 (EET)

Tere, Adeliine!

Kas nii?, selle allika kohaselt aga mitmed teised allikad jaotavad tema ikka kaheks teisendiks ja siis veel rühmadesse ....hetkel minul algallikas ei avanenud aga on mitmeid teisi:

* Missouri Botaanikaaed;  Mansfeld's Encyclopedia of Agricultural and Horticultural Crops:......

Mariina 17. märts 2017, kell 16:48 (EET) alias Простота


Arutelu:Karpaadi-Vene

Kahtlen, kas selline nimi eesti keeles olemas on.
Artiklist "Taga-Karpaatia" läheb link kirjutamata artiklile "Podkarpatská Rus", mis käib kunagi Slovakkiale kuulunud ala kohta. Andres 11. aprill 2006, kell 14.51 (UTC)

Selle artikli sisu tuleb üle viia artiklisse Taga-Karpaatia. - Urmas 14. aprill 2006, kell 08.09 (UTC)

Palve: oleks tore, kui selle piirkonna artikli üle diskuteeriksid ainult need, kes suudavad lugeda ukraina, slovaki (ehk ka tšehhi), poola või ungari keelt. Arutelu saaks asjakohasem ja ei peaks alustama ebatõdede üle vaidlemisest. - Urmas 14. aprill 2006, kell 08.17 (UTC)

*Must-Vene
*Puna-Vene
*Valge-Vene


Arutelu:Robin Morgan

Kas ta on naine? Seda peaks kuidagi märkima. Eesnimi ei ole piisavalt kõnekas. Feminist võib ju olla ka mees, eks ole? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. aprill 2006, kell 14.59 (UTC)

"sai 3 aastat [[Andy Warhol]]i nurjunud mõrva eest" – väga segane lause; Warholi artiklist seda seika ei leia, et selline daam on talle atentaadi teinud. [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 16. november 2020, kell 19:18 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.afsc.org/pwork/0508/050809.htm
** In Robin Morgan on 2013-06-24 13:14:50, 404 Not Found
** In Robin Morgan on 2013-07-06 22:38:43, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:39 (EEST)


Kasutaja arutelu:Romzzz~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Romzzz!
Kas Sul on luba artiklis Ärkamisaeg oleva teksti kasutamiseks? Andres 11. aprill 2006, kell 16.04 (UTC)

Informatsioon on kaitstud antud õigustega http://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/1.0/
Tsiteerin:
"You are free:
    * to copy, distribute, display, and perform the work
    * to make derivative works"

Probleemiks NC (non-commmercial) selles litsentsis. Kuna Vikipeediasse lisatav materjal peab olema vabalt kasutatav ka ärilisel otstarbel. creativecommonsi litsentidest on sobivad BY-SA ja BY. --WikedKentaur 11. aprill 2006, kell 20.21 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Romzzz~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Ärkamisaeg

Selline pealkiri ei ole täpne. Kõik me ärkame igal hommikul...Akra 11. aprill 2006, kell 17.00 (UTC)

Kas Sa tõesti ajaksid siin midagi segamini?--193.40.5.245 11. aprill 2006, kell 17.01 (UTC)
Mina nüüd vaevalt aga ja ilmselt ka palud eetlased mitte, mida ütleb see sõna leedukale , inglaele ja venelasele. Akra 11. aprill 2006, kell 17.30 (UTC)

Sellel sõnal on mitu tähendust. Hommikuse ärkamise aega võib mainida vikisõnaraamatus. Ma ei saa aru, mis puutuvad siia leedulased jne. Andres 12. aprill 2006, kell 14.01 (UTC)
Need kolm olid lihtsalt esimesed, mis pähe tulid. Eesti ajaloos vähem kodusolevale inimesele ei tähenda üksik sõna Ärkamisaeg ajalooterminit. Peale selle ei ole see üksik sõna, kui mõise otse (otsetõlge) teistesse keeltesse tõlgitav.Akra 12. aprill 2006, kell 14.18 (UTC)

Eesti ajaloos vähem kodus olev inimene saab sellest artiklist teada, mis asi ärkamisaeg on. Kes aga hakkaks entsüklopeediast otsima artiklit ärkamise aja kohta pealkirja alt "ärkamisaeg"? Mis niisuguses artiklis peaks sisalduma? Kui sellist artiklit peaks tõesti tarvis olema, tuleb talle anda teistsugune pealkiri ning anda siit täpsustav link. Nii me Vikipeedias ju teeme.

Eesti keeles on see sõna  ajalootermin. Kui Eesti ajaloos vähem kodus olev inimene tahaks ärkamisaja kohta lugeda, mis sõna alt ta seda siis otsiks? See sõna või väljend tuleb siis siia ümber suunata.

Tõlge ei pea ju olema sõnasõnaline. Tõlgitakse nii, nagu vastavas keeles on kombeks. Andres 12. aprill 2006, kell 20.15 (UTC)
Isegi EE's ei ole ühist seisukohta  termini Ärkamisaeg kohta vt 9 ja 12 köide. üheksandas tähendab ärkamisaeg 20. sajandi algul toimunud teatud ajaloolaste seisukohavõtte. 12 oli vist ka Sinul vaata ise. Aga see artikel millest siin jutt käib on pealkirja  Rahvuslik liikumine all nii EE 12 lk 460, kui  EE 7 lk 683. Kas on mõtet tavaradatelt kõrvale minna. Akra 13. aprill 2006, kell 20.22 (UTC)

EE 12. kõites on artikkel "ärkamisaeg". See on Eesti ajaloo ühe perioodi nimetus. 'Rahvuslik liikumine' on üldmõiste, mille alla mahub eestlaste rahvuslik liikumine. (Sõna "ärkamisaeg" ei ole aga kasutatav teiste rahvaste kohta.)  See ei ole perioodi, vaid protsessi nimetus. Tarvis on mõlemat artiklit. Ma ei ole süvenenud selle artikli sisusse, sest see tuleb niikuinii ümber teha. Igatahes on praegune pealkiri parem kui eelmine. Andres 13. aprill 2006, kell 20.38 (UTC)
Kas lugesid need viited korralikult läbi.Akra 14. aprill 2006, kell 07.05 (UTC)

Milles küsimus? Andres 14. aprill 2006, kell 07.14 (UTC)
Selge ei lugenud. St edasine arutelu on mõtetu.Akra 14. aprill 2006, kell 19.02 (UTC)
Kas Eestlatste rahvuslik ärkamisaeg ei kõlbaks pealkirjaks? Ärkamisaeg võiks olla redirect. Ja tõepoolest kiks on see tekst tolle allika koopia!? Se pole ju isegi hea allikas. Põhjuseid pole mainitudki! --217.159.185.202 5. juuni 2007, kell 08:44 (UTC)

Eelistaksin praegust pealkirja, sest see on üldtuntud nimetus, mis käib eelkõige "eestlate rahvusliku ärkamisaja kohta". See viimane minu meelest küll levinud ei ole.

Sellist kopeerimist ei poolda ka mina, isregi kui see on lubatud. Tekst tuleks vähemalt ümber sõnastada. Kindlasti tuleb siia lõppkokkuvõttes tollest allikast sõltumatu tekst kirjutada. Andres 5. juuni 2007, kell 14:33 (UTC)
---
Vabalt võib olla ka:
* Eestlaste rahvuslik ärkamine
* Rahvuslik ärkamisaeg
NB! René Eespere 1983 aasta koorilaul Ärkamise aeg on ka sarnase nimega ning see peaks kirjutises olema mainitud,
kuna laul aitas vaimsust hoida, sest 1978 oli alanud järjekordne venestamise laine. suwa 15. august 2007, kell 07:16 (UTC)

Minu meelest on kõige levinum väljend "ärkamisaeg".

Võib-olla võib laulule lingi teha ülal täpsustusmärkuses. Laulust rääkimine selle artikli tekstis pole minu meelest õigustatud. Andres 15. august 2007, kell 07:20 (UTC)

Sel teemal on arutatud ka eelnevalt arutelus. Kolm linki on märksõnana Eesti ärkamisaeg, mille suunasin siia. See märksõna võib olla eksitav, sest Eesti riigiga pole otsest seost, samas võib seda mõelda ka kui väljajättelist fraasi, s.t ilma keskmise sõnata "rahvuslik" --Bioneer1 (arutelu) 19. detsember 2014, kell 18:28 (EET)
juba eespool on mainitud fraasi eestlaste rahvuslik liikumine (Eesti rahvuslik liikumine). See liikumine on sisuliselt ikkagi ju sama mis ärkamisaeg. Mainin ka, et Eesti Rahvuslik Liikumine on 1980ndate lõpu ühiskondlik liikumine--Bioneer1 (arutelu) 22. detsember 2014, kell 12:30 (EET)

märksõna Rahvuslik ärkamine suunab siia, ent on ka nt Läti ärkamisaeg--Estopedist1 (arutelu) 9. august 2019, kell 17:27 (EEST)


Arutelu:Ernst Jaakson

Enne oli: ''järgmine kord jõudis ta Eestisse alles [[1992]]. aastal.''
Nüüd: ''uuesti tekkis tal võimalus Eestit külastada alles [[1992]]. aastal.''
Panen ette säilitada esialgne sõnastus, kuna viimane viitab võimalusele, mitte realiseerunud Eestis-käigule.--[[Kasutaja:193.40.5.245|193.40.5.245]] 11. aprill 2006, kell 19.05 (UTC)

Kahtlased parandused on viimased. Sõnad nagu "sovetlik" jne --195.80.96.209 26. juuli 2006, kell 12.50 (UTC)

Panen ette muudatuste ideoloogilise kallaku tõttu taastada endine versioon. --195.80.96.210 26. juuli 2006, kell 12.54 (UTC)

Välja oli jäetud:
Saatkonna esialgsed tõsised rahamured lahendati 1941. aastal, kui USA lubas neil kasutada seni külmutatud Eesti Vabariigi varasid sealsetes pankades.

Tegin paar ideoloogilisust vähendavat muudatust. Teised muudatused olid peamiselt keelelised ning enamasti paremuse poole. Tekst tuleks uuesti üle käia. Andres 26. juuli 2006, kell 14.31 (UTC)
Panen väljajätte tagasi, kuna lauses kokku võetud rahamuredest on Jaaksoni raamatus pikalt juttu. Samuti pole õige muudatus, mille kohaselt 1991 taastati Eesti Vabariik de facto'. 20. augustil 1991 võttis Ülemnõukogu vastu otsuse riikliku iseseisvuse taastamise kohta. --193.40.5.245 26. juuli 2006, kell 15.25 (UTC)

Noh, see on igal juhul vaieldav. Eesti Vabariigi lõplik taastamine, mis tegi tarbetuks eksiilvalitsuse olemasolu, leidis minu teada ametlikult aset 1992. aastal. Olen nõus, et sõnastus võiks olla neutraalsem. Andres 26. juuli 2006, kell 17.29 (UTC)
Eesti Vabariik oli ametlikult taastatud

See ei ole ühemõtteline ega päris neutraalne sõnastus. Parem siis juba nii, nagu ülalpool on öeldud: kui Ülemnõukogu oli võtnud vastu otsuse riikliku iseseisvuse taastamise kohta. Andres 26. juuli 2006, kell 17.30 (UTC)
1965. aastal, kui peakonsul Johannes Kaiv suri, sai Jaaksonist tema mantlipärija ning seega olulisim vaba Eesti esindaja läänes.

Londoni saadik ja saatkond olid 1965. aastal ka veel olemas ja ametiastme järgi oli sealne saadik August Torma kindlasti kõrgem kui isehakanud peakonsul Jaakson.
Jaaksonist kujunes Eesti Vabariigi seadusliku järjepidevuse sümbolkuju.

Ma ei ole selles nii kindel. Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis oli ka olemas.

: Jah, neis lausetes sisaldub erapoolikust. Vaidlust tema legitiimsuse üle ning erinevaid hinnanguid tema tähtsuse kohta tuleks tekstis kajastada. Andres 29. jaanuar 2007, kell 12:29 (UTC)

Kas see on sama inimese nimeline laev ?  []
naine 25. august 2010, kell 17:05 (EEST)

jah ja ei, mu mõttes ikka nt Alar,
* http://www.hiiumaa.ee/alar/
* http://www.hiiumaa.ee/alar/jaakson.html

ja mis tegelikult toimub peab küsima Kalev Kotkaselt

hiiumaa.ee kirjutas:
* 07.06.2003 Sõrul oodatakse tõusuvett
* 16.06.2003 Purjelaev Alar edukalt kaldal
* 23.08.2004 Hiidlased alustavad Alari-muuseumi rajamist
* 07.02.2005 Mootorpurjekas Alar lõpuks paigas
* 31.10.2008 Hiidlased säilitavad sünnimaa suveniire - Kalev Kotkas mainis ... Fondi kolmandaks ettevõtmiseks on Ernst Jaaksoni nimelise laeva restaureerimine. Töödega loodetakse lõpule jõuda viie-kuue aasta pärast.

suwa 25. august 2010, kell 17:17 (EEST)
----
"Kui Nõukogude Liit hakkas lagunema, kohtus Jaakson mitme toonase Eesti juhiga," Minu meelest ei ole õige antud kontekstis rääkida Nõukogude Liidu lagunemisest. Tuleks väljenduda kuidagi teisiti. Velirand (arutelu) 16. juuli 2018, kell 09:20 (EEST)

Sõnastasin ümber: Nõukogude Liidu lõpuaastatel. Ursus scribens (arutelu) 16. juuli 2018, kell 11:12 (EEST)


Arutelu:Absint

Absint on veel ka ravimipood/firma ning Vennaskonna laul, kuid ma ei tea, kas tasub täpsustuslehte teha. Nende kohta pole vist võimalik artikleid teha. Peep 12. aprill 2006, kell 16.54 (UTC)

Kui mõne kohta neist artikkel peaks tulema, siis teeme täpsustuslehe või täpsustuse päisesse. Andres 13. aprill 2006, kell 04.41 (UTC)

: Üks Edgar Degasi maal kannab ka sellist nimetust. --Mona 7. aprill 2007, kell 15:52 (UTC)

:: Siis Absint (Degas). Andres 7. aprill 2007, kell 16:26 (UTC)

Kas keegi teab, kuidas on Artemisia pontica, inglise keeles ka petite wormwood või Roman wormwood eestikeelne nimetus? Vaatasin veneaegset raamatut "Eesti taimede välimääraja" (vms.), kuid seal ei olnud (tõenäoliselt kuna see Eestis ei kasva :P). Peep 25. aprill 2006, kell 17.05 (UTC)

pontose puju.  Andres 25. aprill 2006, kell 18.15 (UTC)

Mul on tekkinud kahtlus, et koirohuviin ei tähenda rahvakeeles mitte absinti, vaid hoopis koirohuekstrakti (alkoholileotist), mida on ravimina kasutatud. Seda saab arvatavasti ainult paberallikatest järgi kontrollida.
Samuti peaks kindlaks tegema, kas sõna absint kasutatakse ka koirohutaime jaoks, nagu firma Absint OÜ loojad väidavad. Peep 2. mai 2006, kell 20.02 (UTC)

Eesti keele sõna "absint" tähendab ainult jooki. Mõnes teises keeles kasutatakse sõnu, mis käivad mõlema kohta. Andres 2. mai 2006, kell 20.18 (UTC)

kas keegi oskab aidata,kus saaks eestist kuskilt baarist tellida "õiget" absinti?
selle õige all mõtlen ma kokteili absinti,mitte puhtat.tänud juba ette. —Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas Pentagonshark666 (arutelu • kaastöö) .

Pikk jutt etümoloogia kohta peaks minema vikisõnaraamatusse. Andres 6. mai 2006, kell 08.24 (UTC)

Kas sellepärast lisasidki toimeta malli? Minu arust, kui põhjus on juba arutelus välja toodud ja artikliga keegi aktiivselt tegeleb (mina), siis pole mõtet seda malli panna - eriti selliste väikeste asjade pärast. Peep 6. mai 2006, kell 14.55 (UTC)

: Selle malli panin sellepärast, et tekst vajab redigeerimist. Minu poolest võib see mall ka olemata olla, aga redigeerida on igal juhul tarvis. Ega Sind ju ei sega, kui keegi vahepeal natuke redigeerib? Andres 6. mai 2006, kell 15.06 (UTC)

: Hmm, olgu siis. Ma saan ise muidugi aru, et see vajab toimetamist - see on enamasti kirjutatud "first draft" stiilis, et oleks põhi, mille peale hiljem ehitada saaks. Las see mall siis praegu olla. Ning jah, redigeerimine on teretulnud igal juhul. Peep 6. mai 2006, kell 15.21 (UTC)
----
Samuti on ka Tšehhi absindid ainukesed,millel on
hallutsinogeenne efekt seega on nad ainukesed mis põhjustavad luulusi.

Välja tõstetud. Andres 27. jaanuar 2008, kell 07:03 (UTC)

Nüüdsest on artikkel absindist valitud heaks artikliks. iffcool 5. juuni 2008, kell 21:40 (UTC)
----
See lause vajab parandamist,nii ei saa hästi aru: vett lahustatakse??? - Vastavalt maitsele lahustatakse vett läbi erilisele absindilusikale asetatud suhkrutüki.

Õige tähelepanek. Ma ei oska kahjuks ise parandada.--WooteleF 1. jaanuar 2009, kell 20:04 (UTC)


Arutelu:Russiinid

Vaidlustatud samal põhjusel mis artikkel [[Ruteenlased]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. aprill 2006, kell 19.18 (UTC)
Pakun artiklile uue sisu:

'''Russiinid''', ka ruteenid või rusnakid on ukrainlastele lähedane slaavi rahvas Taga-Karpaatias ning selle lähiümbruses: Ukrainas, Slovakkias, Poolas ja Rumeenias. Russiinid kõnelevad lääneukraina-idaslovaki siirdemurret ja kasutavad kirillitsat. Usklikud on Kreeka-Katoliku usku. Aastatel [[1920]]–[[1930]] oli Tšehhoslovakkia russiinidel autonoomia (Podkarpatská Rus). Russiinide täpset arvu pole teada, sest Nõukogude Liit ja Slovakkia ei pidanud russiine rahvaks, vaid ukrainlaste piirkondlikuks rühmaks.

--Valju 12. aprill 2006, kell 19.40 (UTC)

Olen Valjuga täielikult nõus põhjusel, et ma ei usalda Kärnkonna teooriaid. Ainult kas pole õige kreekakatoliku usk? Taivo 14. aprill 2006, kell 13.40 (UTC)
Kreeka-katoliku usk on sama, mis õigeusk. Russiinid peaksid olema rooma-katoliku usku nii nagu teisedki sama piirkonna rahvad. Igatahes kirikud on Karpaatides enamasti mitte vene- ja bütsantsipärased, aga need võivad olla ka ungarlaste või poolakate kirikud, ma seda ei tea. Russiinide üle käib tõsine vaidlus ka vene vikipeedias. Sealt sain selgeks ainult niipalju, et 13. kuni 18. sajandini nimetati russiinideks üldiselt pigem valgevenelasi ja ukrainlasi ühiselt.--Valju 14. aprill 2006, kell 14.44 (UTC)

"Kreeka-katoliku usk" võib tõesti tähendada ka õigeusku. Siin aga tundub olevat juttu kreekakatoliku kirikust, st Rooma paavstile alluvast kirikust, kus liturgia on enam-vähem samasugune nagu õigeusu kirikus. Andres 14. aprill 2006, kell 15.03 (UTC)

Rooma-katoliku e katoliku e läänekirik allub Rooma paavstile. Kreeklased on ka õigeusklikud.--Valju 14. aprill 2006, kell 15.25 (UTC)
Ukraina kreekakatoliku kirik

:Minu teada nimetatakse seda nn. "paavstile alluvat kreekakatoliku kirikut" uniaadikirikuks, mis peaks olema siis tõesti selline, et liturgia ja sisu on õigeusklikud, formaalselt allutakse aga paavstile. Athanasius Soter 14. aprill 2006, kell 17.28 (UTC)
Lääne-Ukraina õigeusklikud tunnistavad kirikupeaks Rooma paavsti ning aktsepteerivad katoliku kiriku põhidogmasid. Säilitavad samal ajal õigeusu  kiriku kombeid ja kirikuslaavi keelt. See kirik loodi oktoobris 1596 Bresti kirikukogul. Mis on selle kiriku nimi?
Uniaadikirik, uniaadid (Bresti unioon – 1596 ja Užgorodi unioon 1649)
Selline kirik on olnud küll, aga kas ka tänapäeval? Seda peaks usuasjatundjate käest küsima --Valju 14. aprill 2006, kell 17.35 (UTC)
vt

Uniaadid on mitteametlik nimetus. Andres 14. aprill 2006, kell 20.17 (UTC)

:Kindlasti on ka tänapäeval. Kuigi suures osas liitusid uniaadid vene võimu all novembriülestõusu järel toimunud venestamise ajal õigeusuga, ei teinud seda kõik kogudused, eriti läänepoolsematel aladel, ja Austria-Ungari aladel venestamist ei olnud. - Melilac (arutelu) 25. märts 2017, kell 10:46 (EET)

Märgin siin ära, et on orbarutelu kustutatud artikli (ruteenlased) kohta, vt arutelu:ruteenlased--Bioneer1 (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 21:34 (EET)

kui tuleb artikkel russid, siis peaks vist tegema ka "mitte-segi-ajada" malli. Ülemmõiste peaks russiinide suhtes olema russid--Estopedist1 (arutelu) 16. jaanuar 2017, kell 11:50 (EET)


Malli arutelu:Vikinda

See näeb igatahes parem välja kui Mall:Toimeta. Võiks tolle malli ka selliseks teha, sest praegu toimeta malli lisamine rikub artikli väljanägemise ära. Peep 12. aprill 2006, kell 20.00 (UTC)
----
ettepanek: see mall tulevikus lisada artikli lõppu, mitte algusesse. tavalisele lugejale ei lähe palju korda kas artikkel vajab vikindamist või mitte ja lehe alguses on see mall sedasi vaid "segamas" --TarmoK 14. juuli 2006, kell 12.11 (UTC)

Lõpus olev mall ei torka silma. Kui lõpuni ei kerita, siis seda üldse ei nähta. Andres 1. august 2006, kell 21.11 (UTC)

: Kelle jaoks see mall on? See on redigeerijate jaoks, tavalise lugeja jaoks on see vaid segav tekst, sunnib mõistatama et mida see tähendab artikli mõistmise mõttes. Entsüklopeedia on ju lugejate jaoks mitte tegijate jaoks ja  sedasi on mõistlikum hoida sellised, vaid tegijatele suunatud teated, lugeja silmade eest kaugemal. Redigeerijad teavad siinset keskkonda ja oskavad seda "otsida" (vaadata kogu artiklit, kui muidu ei taba ära et artikkel vajab vikindamist) kui seda on vaja, kuid vaevalt et keegi seda artikli kaudu eriti otsib, pigem kategooria järgi. --TarmoK 1. august 2006, kell 21.36 (UTC)

:: Võib-olla seda malli pole üldse tarvis. Arvan, et kui seda on tarvis, siis eelkõige Vikipeediale võõraste, uute kasutajate jaoks, et nad ei võtaks selle artikli vormistust eeskujuks ning pööraks tähelepanu vormistusreeglitele. Ülesleidmiseks piisab toimetamismallist.

::: toimetamise mall on teksti vormistamise jaoks (keel, lause ehitus jne) Vikinda on kujunduse, linkide, osadeks jaotamise/korrastamise märgistamiseks. Muidugi võib kõik ühte patta panna, kuid siis võiks sama hästi ka sellistest mallidest täielikult loobuda --TarmoK 3. august 2006, kell 21:21 (UTC)

:::: Ma ei saa sellest argumendist aru. Vikindamine on minu meelest Vikipeedia-spetsiifiline osa toimetamisest. Kui vikipeedia-inimene toimetab, siis ta ju ühtlasi vikindab. Miks peaks mallist üldse loobuma?

:::: Mina olen vikindamismalli kasutanud põhiliselt siis, kui puudub Vikipeedia nõuetele vastav algus. Andres 4. august 2006, kell 07:00 (UTC)

::::: linkide/kategooriate/pealkirjade/piltide/mallide lisamine, korrastamine ei ole sama mis keeleline toimetamine. Võib olla kena Vikipeediale tekst ilma ühegi lingita jne ja see vajab "vikindamist", samas võib olla tekst linkidega, piltidega jne kuid keeleliselt vigane või väga raskesti loetav ja selline tekst vajab toimetamist. ja on ka artikleid kus on vaja mõlemat. Pannes need ühte patta, võiks sama hästi loobuda sellest kuna suurem osa artikleid vajab üle käimist ühel või teisel põhjusel ja sedasi oleks mõistlikum hakata märgistama artikleid mis ei vaja korrastamist, mis jällegi ei ole samuti mõistlik. --TarmoK 4. august 2006, kell 08:13 (UTC)

:::::: Ma ei saa sellest argumendist aru. Ma pean silmas, et loobuda üldse vikindamatuse äramärkimisest, mitte ühte patta panemist. Ja kui ka panna ühte patta, siis väljendada vikindamisvajadust toimetamismalli all ainult juhul, kui on karjuvad eksimused Vikipeedia reeglite vastu, mitte näiteks keelelinkide või kategooriate või mallide või isegi siselinkide puudumist.  Andres 4. august 2006, kell 08:46 (UTC)

::::::: üks asi on reeglid, teine asi on materjali esitamine ja esitluse ühtlane tase. Informatsioon iseenesest on vaid pool väärtust, tähtis on ka et informatsiooni on võimalik (võimalikult) kergelt aru saada ja kasutada. --TarmoK 4. august 2006, kell 15:53 (UTC)

:::::::: Jah, aga ma ei saa aru, mille vastu või poolt see argument on. Sellega olen nõus, mida Sa ütled. Andres 4. august 2006, kell 16:32 (UTC)

:: Peale selle, kui mall ei torka silma, siis ei taipa ka seda ära võtta. Andres 1. august 2006, kell 21.44 (UTC)

::: eks igaühel ole omad arusaamad asjadest ja oma mätas kust asju vaadata. Kes tahab näha see ka näeb.

::: Ei tee paha meeles pidada kelle jaoks need artiklid esmalt on. --TarmoK 3. august 2006, kell 21:21 (UTC)

:::: Sellepärast ma tegingi ettepaneku vikindamismärkest loobuda. Uus lugeja ei oska vikindada, küll aga võib ta osata muus osas toimetada. Vikindamine on ju vikipeediaspetsiifiline toimetamine. Vikipeedias kodus olev lugeja ju niikuinii ka vikindab muu toimetamise käigus. Andres 4. august 2006, kell 07:00 (UTC)

::::: Siin paistabki see asja uba olevat, sinu jaoks, nagu ma aru olen saanud, lugeja = redigeerija/toimetaja, kuid Vikipeedia eesmärk on luua (alternatiivne) entsüklopeedia, teatmeteos, kust saab vastuseid, infot asjadest mida lugejat huvitab ja see on esmane Vikipeedia roll. Seejärel tuleb Vikipeedia eripära teiste entsüklopeediatega: Vikipeediat võib asjahuviline ka redigeerida, täiendada ja teha paremaks, see on teisejärguline roll. Lugeja ei tule siia "tööle", vaid infot saama ja kui talle juhtumisi meeldib see Vikipeedia idee et saab ise ka materjali lisada, täiendada, SIIS ehk paneb ka käed külge --TarmoK 4. august 2006, kell 08:13 (UTC)

:::::: Praegune toimeta-mall ju ütleb: "Palun aita seda artiklit toimetada." Minu arusaamise järgi on sõnastus niisugune, et see on mõeldud  kõikidele lugejatele. Õigupoolest on ju täisväärtuslik artikkel seline, mis ei vaja toimetamist. Praegusel etapil on ju Vikipeedia mõeldud eeskätt toimetajatele, vähem lugejatele, sest meil on vähe korralikku materjali. Malli teine funktsioon on näidata lugejale, et see artikkel ei ole sellisena mõeldud, vaid me leiame, et ta vajab veel toimetamist.

::::::: Andres millal tuleb see hetk kui meil on "piisavalt" korraliku materjali? see on sama ebamäärane kui öelda et "siis kui ma rikkaks saan". Kui Vikipeedia on vaid tegijatele oma aja kasulikuks veetmiseks, siis oleks kena ka selline silt "uksele" riputada, ehk teisisõnu öelda et siin nüüd harjutame oma oskusi, ehk ükspäev on ka midagi mida suuremale ringile näidata. Kuid nii see ju ei ole. Isegi paar korraliku artiklit on väärtus iseensest, keegi ei loe vikipeediat "kaanest-kaaneni" ja need paar artiklit võivad just olla see mida ta otsis.

:::::::: Noh, arvan, et ükskord saabub siiski murrang, kui Vikipeedias on nii palju korralikku materjali, et inimesed hakkavad seda võtma umbes sama tõsiselt kui paberentsüklopeediat. Andres 4. august 2006, kell 16:32 (UTC)

::::::: Toimeta-malli tekst on nagu suitsupaki hoiatus, hea teada kuid kas sest hoolid, seda otsustas ise. Toimeta-malli tekst juhib lugeja tähelepanu sellele et artikli tekstis on puudusi (samamoodi nagu neutraalsus vaidlustatud või muu selline mall), nii et ta teaks olla ettevaatlik teksti kasutamisel. See et seal loeb "Palun, aita...", on lihtsalt palve/reklaam et lugeja ehk aitaks ka, kuid see on lugeja teha kuidas ta sellesse palvesse suhtub, ignoreerib või ehk aitabki. --TarmoK 4. august 2006, kell 15:53 (UTC)

::::::::: Minu meelest on toimetamismärge eelkõige tähelepanu juhtimine sellele, et materjali tuleks paremini esitada. See ei tähenda, et seal mingeid sisulisi vigu peaks olema. Kui on sisulisi vigu, siis läheb juba vaidlustatuse mall. Tõsi küll, ebatäpsused võivad olla. Andres 4. august 2006, kell 16:32 (UTC)

:::::: Vikindamismallil on minu meelest mõte ainult juhul, kui ta on kergesti silmahakkav, ja selleks ta peab olema alguses. Aga seda malli pole minu meelest nii väga vaja, sest toimetajale hakkavad puudused niikuinii silma. Tavalugeja seisukohast on aga enam-vähem ükskõik, kas tekst on vikindatud või mitte. Algselt mõeldud erinevus toimetamise ja vikindamise vahel ongi minu meelest see, et toimetamata tekstil on ka uustulnuka silmis midagi viga, vikindamatust aga märkab ainult see, kes on Vikipeedia reeglite ja tavadega kursis. Andres 4. august 2006, kell 08:46 (UTC)

::::::: Kes oskab näha see näeb seda ka artikli lõpust, informatsiooni otsijale on see vaid segadust tekkitav. Ja kui on pikk tekst siis redigeerijana vaadates erinevaid artiklieid, ma ei tea kas see vajab vikindamist või mitte, sest pelgalt artiklist pilguga üle käies ei oska öelda kas seal on vaja vikindada või ei, võib olla pikka teksti kuhu ei ole vaja ühtegi linkki, pelakirja jne ja võib olla tekste kus on palju linkke ja mis vajavad hoopis linkide eemaldamist näiteks. Selle jaoks ongi see mall et kui redigeerijana lihtsalt "lehitseda" artikleid näeks kas see vajab tööd või ei.

::::::: See millal seda ära võtta peaks selguma Resümee tekstist mis malli lisamisel selgituseks kirjutati, see et seda ei tehta on omaette probleem.

::::::: On hea teha vahet "hoiatustel" lugejatele (informatsiooni otsijatele) artikli sisu kohta ja lihtsalt sisemistel töö "organiseerimis" tekstidel (mallidel; vikinda, lisa pildid, täienda jne) kaastöölistele. --TarmoK 4. august 2006, kell 15:53 (UTC)

Kui Sa tahad, siis pane minu poolest pealegi vikindamismärge lõppu. Mina loobun sellest märkest, ja kui see lõpus on, siis minu jaoks teda niikuinii ei ole:). Arvan, et see lahendus peaks mõlemale sobima. Andres 4. august 2006, kell 16:32 (UTC)
See, kes vikindab, ei ole ju alati kindel, kas ta on piisavalt vikindanud, et märget maha võtta. Andres 4. august 2006, kell 16:33 (UTC)

Selle võiks kujundada toimeta- ja keeletoimeta-malliga sarnaseks.--WooteleF 22. detsember 2010, kell 15:56 (EET)

See võiks olla samades toonides ja omada samasugust sümbolit nagu siin. Alts 26. detsember 2010, kell 21:30 (EET)

Tutvustasin ühele uuele kasutajale Vikipeediat ning ta pani mulle südamele, et midagi võiks võtta ette selle vikindamise malli või selle kasutamise suhtes. Nimelt, kui see mall on lihtsalt artikli päises, võib jääda segaseks, mis täpselt on valesti/puudu ja vajab vikindamist. See uus kasutaja sai selle malli oma uue artikli päisesse ja oli väga nõutu, sest ta tahtis küll asja parandada, aga ei saanud aru, mida selle malliga täpselt mõeldi. Näiteks reklaami mall oli tema jaoks palju mõistetavam, sest ta sai aru, mida ta saab artikli parandamiseks ette võtta. Kui uuel kasutajal on vähe kohemusi, et tea ta, mida kõike vikindamise all mõeldakse ja mis just selles artiklis vormindamist vajab. Vormistusreeglite leht ei anna infot, mis just selle konkreetse artikli juures puudu on. Mall võiks seda kuidagi täpsustada, selgitada, et uuel kasutajal oleks parem võimalus oma artiklit parandada, kui ta seda soovib. Toimetamise malli juurde peaks käima selgitus, samamoodi võiks olla siin. Malli lisaja võiks näiteks kuidagi lisada automaatse teksti järele selgituse, nt "siselinke võiks olla rohkem", "puudub alajaotusteks liigendus", "alguslõik ei vasta Vikipeedia formaadile" vms. Adeliine 9. aprill 2013, kell 21:20 (EEST)

Tahaksin uuesti sama öelda. Mallis võiks olla võimalus kirjutada lühidalt põhjus, miks mall pandi, st mis täpselt parandamist vajab (nt "välislingid vormistada allikaviideteks" jms). Selline võimalus on olemas nt kustutamismallis. Palun kommentaare. Adeliine 13. august 2013, kell 14:10 (EEST)

: Minu meelest pole see oluliselt ebamäärasem kui teised märkused. Üldised vormistusreeglid on vist kuskil üsna kokkuvõtlikult lahti kirjutatud ja neid võiks ju uus kasutaja vaadata. Kui ta malli pärast muret tunneb, läheb see järelikult talle korda. Loomulikult ei tohiks seda märkust asjatult panna, mõnikord tõesti ei saa aru, milleks see lisati (tundub, et lisaja arvates oli liiga vähe siselinke). Mulle tundub, et enamasti on malli lisamise põhjus juba peale vaadates ilmne, näiteks puudub definitsioon, pole ühtki siselinki, liigendus on kaootiline, teksti sees on välislingid. Aga põhjuse võib ju muidugi lisada. Arvan, et kohustada selleks ei saa, sest inimesi, kes artikleid läbi vaatavad, on niigi vähe. Arvan, et inimesi tuleks innustada ise asjadega hakkama saama, meid ei ole nii palju, et jaksaksime igaüht eraldi õpetada. Selle võiks ju kuhugi kirjutada, et kui miski on arusaamatu, siis küsigu arutelus. --Epp 13. august 2013, kell 14:45 (EEST)

:: Põhjuse saab malli lihtsalt lisada. . Kuid tavaliselt pole sellisel juhul midagi arutelus nagu kustutamismallil tavaliselt. Epu mõte on hea, et kui on arusaamatu, siis küsida arutelulehel.

:: Mina kasutan seda siis, kui on siselinke vaja. Pika teksti korral oleks muidugi hea kui ka liigendatakse. "Välislinkide vormistamist allikaviideteks" ei saa teine kasutaja teha, sest ta ei tea, kust midagi võetud on. Seda saab teha ainult artikli autor. Mina olen pöördunud sellisel juhul kasutaja poole ja tutvustanud viitamist. --Tiia (arutelu) 13. august 2013, kell 14:55 (EEST)

:::Kõik märkused on vähem või rohkem ebamäärased. Vormistusreeglite leht on suhteliselt pikk, aga seal pole kõiki detaile kirjas. Ilmsed on paljud asjad kogenud kasutajatele, aga tingimata mitte sellele, kes oma esimest artiklit kirjutab. Kuhu kirjutada, et küsigu arutelus? Kuhugi nurga taha, kuhu kasutaja ei tea vaadata? Miks mitte talle juba märkust pannes paari märksõnaga teatada, mis täpselt viga on?

:::Kohustuseks ei saa muidugi põhjuse lisamist teha, aga selleks võiks olla võimalus, mida oleks kasulik kasutada just siis, kui on näha, et uus kasutaja kätt proovib. Muidugi tuleb innustada ise hakkama saama, aga kuidas see innustamine peaks käima? Minu arvates just nii, et anda selgemaid ja konkreetsemaid juhtnööre, mida uus kasutaja mõistaks. Lühidalt, loomulikult, aga konkreetselt. Kujuta ette, et sa ei ole varem vikis midagi teinud, tuled õhina ja väikese ärevusega oma esimest artiklit kirjutama ja siis lajatatakse sulle teade "artikkel ei vasta vormistusreeglitele". Vormistusreegleid on aga terve armaada ja kohe ei saa aru, millise vastu neist sa eksisid.

:::Kui välislingid on mõeldud viidetena, aga vormistatud välislinkidena, siis saab teine kasutaja vormistada küll, ta lihtsalt teeb välislingid lahti ja vaatab, kust mis võetud on. Aga ma räägingi siin just sellest, et vikindamismärkus võiks aidata just artikli autorit ehk uut kasutajat oma artiklit parandada, sest tihti nad tahavad ise oma artiklit parandada, aga vajavad selleks suuna kättenäitamist, mitte pikka manuaali. Adeliine 13. august 2013, kell 15:13 (EEST)

::::: Mul on olnud juhuseid kui viiteks mõeldud lingid on eraldi jaotuses "välislingid". Siis ei oska neid kuidagi seostada lausetega.--Tiia (arutelu) 13. august 2013, kell 16:58 (EEST)

:::: Jah, juhendeid on liiga palju. Ma ei leiaks ise ka sealt midagi üles. :-) Sellepärast ma tavaliselt soovitangi teisi artikleid vaadata. Ja vähegi taibukale inimesele peaks sellest piisama. Märkust ei pandagi ju enamasti mingite ainult kogenud kasutajale teada olevate nüansside pärast, vaid siis, kui artikkel on täiesti vormindamata. Mulle tundub, et mina olen pannud märkusi peaaegu ainult juhuslike tegijate artiklitele. Need, kes püsivamat kaastööd plaanivad, püüavad ju ikka kohe alguses õigesti teha. Võib-olla oligi siis Sinu näite puhul asi selles, et märkus oli asjatult pandud? Jah, loomulikult tahame me uusi tegijaid, aga inimesed, kes pole ise suutelised õppima, ei hakka ka hiljem midagi asjalikku tegema. Minu meelest ei ole vikivormistus algajate puhul suurim probleem, õieti ei tundu see mulle üldse mingi probleem. Aga nõu võib ju muidugi alati anda, seda ei pea märkusega siduma. Aga kui ma tulen suure õhinaga esimest artiklit kirjutama, siis seda enam ma ju uurin, kuidas seda teha. Kui vähegi enne ringi vaadata, ei saagi sellist olukorda tekkida. --Epp 13. august 2013, kell 15:31 (EEST)

::::: Kasutajaid on igasuguseid. Mõnele on vaja ette teha puust ja punaselt, teine uurib enne põhjalikult ja alles siis tegutseb. See on vist paratamatus, et me peame vahel tegelema isiklikult kasutajatega kuna nad pöörduvad meie poole e-posti teel. Minu arust on vormistusreeglites päris hästi välja toodud, kuidas meil asjad käivad. Ma ei näe suurt mõtet mallile põhjuse lisamist. Ju tuleb siis mõne kasutajaga rohkem tööd teha. --Tiia (arutelu) 13. august 2013, kell 16:58 (EEST)
Võiks küll ühesemalt välja tuua, millal seda malli kasutada. Mina näiteks ei saa aru, mis siin piisavalt "viki" pole. Minu meelest seda malli võiks üldiselt kasutada siis, kui puudub määratlus, alaosa pealkirjade vormistamiseks pole kasutatud vikisüntaksit ja kui teksti sees on välislinke. Muudel juhtudel võiks kasutada üldisemat toimetamistmärkust. Siselinkide puudumine minu meelest pole otseselt viga, kuigi nad ideaalis võiks olla, ja sellele ei pole tarvidust nii tähelepanu juhtida. Pikne 24. september 2013, kell 11:42 (EEST)

Ma ka ei leidnud põhjust, võtsingi malli ära. Need kolm punkti on ka minu arust täpselt need, mille pärast märkust panna. --Epp 26. september 2013, kell 11:29 (EEST)


Arutelu:Taani valdused Eestis

See on ebasobiv pealkiri. Andres 13. aprill 2006, kell 15.41 (UTC)

Vaidlustasin, sest artikkel jätab mulje, justkui oleks Taani riik asunud põhiliselt Liivimaal ja likvideeritud 1346. aastal. Taivo 14. aprill 2006, kell 10.02 (UTC)

Ei poolda liitmist artikliga "Eesti keskaeg", sest tolle artikli teema on mõõtmatu. Sellise teemaga artikkel võiks olla küll, aga sellele tuleb leida sobiv pealkiri. Võib-olla "Taani valdused Eestis", aga siis vist peaks siia kuuluma ka Taani saatkond Tallinnas ja Taani lipu all sõitvad laevad Eesti vetes. Andres 14. aprill 2006, kell 20.05 (UTC)

Arvan, et meil on nupukeseartikleid küll ja küll. Puuduvad normaalsed ülevaateartiklid erinevatest Eesti ajaloo etappidest. Kas pole nii, et meil Vikipeedias on peamiselt esindatud kaks äärmust - kas äärmine detailsus mõnes "niššiteemas" ja nupukesed, või pooleli artiklid olulistes ülevaateteemades. Selge on see, et suurest teemast ülevaatlikult kirjutada on raske. Siiski ei arva ma, et me ei peaks selle poole püüdlema.--Boy 15. aprill 2006, kell 00.10 (UTC)

: Just nimelt, artiklis "Eesti keskaeg" peaks olema ülevaateartikkel Eesti keskaja ajaloost. See peaks aga ikkagi olema nii pikk, et infot Taani valduste kohta oleks sealt raske leida.

: Normaalsete ülevaateartiklite kirjutamine on tõesti raske ning nõuab suuremat asjatundmist kui detailiderohked artiklid konkreetsetel teemadel. Eriti puudutab see Eestit, sest muudel teemadel on teistest vikidest eeskujud võtta. Sellepärast on minu meelest loomulik, et ülevaateartiklid valmivad hiljem. Olen ka püüdnud forsseerida artikli Eesti kirjutamist, kuid tundub, et see eriti ei edene. Andres 15. aprill 2006, kell 06.58 (UTC)

: Detailsetele artiklile oleks ülevaateartikli koostamisel võimalik toetuda. Andres 15. aprill 2006, kell 07.01 (UTC)
Kas ei peaks teisaldama uue pealkirja alla: Taani valdused Eestis? --Lulu 18. jaanuar 2007, kell 14:13 (UTC)
Arvan, et Taani valdused Eestis on parem pealkiri.Akra 18. jaanuar 2007, kell 18:59 (UTC)

Võib teisaldada, kuid parandage siis lingid. Andres 18. jaanuar 2007, kell 21:38 (UTC)
Kopeeritud artiklist Saaremaa Taani riigi osana: Iseloomulikud jooned Taani võimude poliitikale Saaremaal:
1. Üldine heaolu Saaremaal suurem kui mandril;
2. Riik jagas võimu kohaliku aadliga;
3. Aadlike privileegid, eesõigused väiksed;
4. Talupoegadel rohkem õigusi;
5. Reduktsioon - mõisate riigistamine. Akra 19. jaanuar 2007, kell 19:53 (UTC)

:Animagi, kust on pärit selline informatsioon ja kuids Sa sobitad selle ülejäänud aastaarvudega? Millistel aastatel toimus Liivi sõda Millal vandus Magnus truudust Moskvale. Ja miks rüüstasid siis rootslased 1566 aastal Saaremaad, kui see kuulus reaalselt neile juba 1545? Akra 21. jaanuar 2007, kell 18:07 (UTC)

::Liivi sõda toimus 1558-1583. Magnus ei puutu üldse siia, sest minu teada ta suri Liivi sõja aeg. Miks Rootslased rüüstasid Saaremaad 1566. aastal ma ei tea, kuid artiklis on kirjas, et Rootslased said Saaremaa endale Brömsebro rahuga, mis sõlmiti 1645. aastal (mitte 1545). See on ajalooline fakt, mis on meelde jäänud ajalootundidest.--Animagi 21. jaanuar 2007, kell 18:15 (UTC)
Taani kuningad kasutasid Eestimaa hertsogi tiitlit (Danorum Sclavorumque Rex Dux Estoniae) juba 12. sajandil, vahest isegi juba 1093 (Tallinna kloostri väidetav aasutamiskiri).

:See ei saa olla tõene. Nagu me teame vallutati Harjumaa ja sõlmiti leping Virumaa vanematega 1219–1220. Enne 13. sajandit polnud neil ju mingit alust sellele tiitlile. Sellisel juhul võib ju kuulutab keegi ennast jumal teab milliseks hertsogiks. Taani kuniga titulaartiitlistiku ilmub (hakati kasutama) Eestimaa hertsogi tiitel alles 1271 kunigas Erik V Glippingi ajal  kes valtses 1259 alates, seega ka mitte kohe peale vallutamist(1219) ja ka mitte kohe peale selle kuninga võimuletulekut. Akra 23. mai 2007, kell 19:33 (UTC)

Minu meelest peaks selle sõjakäigu kohta, mille raames toimus [[Lindanise lahing]], olema eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 23. jaanuar 2014, kell 00:50 (EET)

V-o praegune artikkel teisaldada pealkirja alla Taani aeg? Meil on mitmed analoogid Rootsi aeg, Poola aeg--Estopedist1 (arutelu) 25. mai 2015, kell 18:13 (EEST)

Miks ei või pealkirjaks olla näiteks taanikeelse Hertugdømmet Estlandi tõlge? Ka enwikis on en:Duchy of Estonia (1219–1346). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 31. detsember 2017, kell 16:14 (EET)

Artikkel Eestimaa hertsogkond on olemas, see on osalt sama sisuga. Andres (arutelu) 31. detsember 2017, kell 19:05 (EET)

: Kas nendele võiks panna liitmismalli? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 31. detsember 2017, kell 19:22 (EET)

:: Ei tea, ma pole süvenenud. Andres (arutelu) 31. detsember 2017, kell 20:04 (EET)

:::Praegu on siin veidi kunstlikult 2 eri territooriumi erinevatest ajastutest kokku pandud. Ma arvan, et põhjalikum ülevaade Eestimaa hertsogkonnast ja hilisemast Taani Saaremaa provintsist peaks olema eraldi artiklites ja kui "Taani valdused Eestis" alles jätta, siis pigem täpsustuslehe või loeteluna. --Minnekon (arutelu) 31. detsember 2017, kell 21:28 (EET)


Arutelu:Urmas Lennuk

näitekirjanik ja dramaturg.

On üks ja seesama asi. Mõnikord nimetatakse vist dramaturgiks ka teatri kirjandusala juhatajat, aga kuidas siis saab öelda "kirjandusala juhataja ja dramaturg"? Andres 13. aprill 2006, kell 15.48 (UTC)

:See ei ole päris üks ja seesama, näitekirjanik kirjutab ise mõne näidendi (oma peast), aga dramaturg kohandab teoseid (romaane, novelle jne) näidenditeks. Tema töö Rakvere teatris selles vist seisnebki--Mona 13. aprill 2006, kell 16.07 (UTC)

:: Aga kirjandusala juhataja ju on sama mis dramaturg? Andres 26. detsember 2010, kell 14:48 (EET)

:::Sellega olen nõus. --Mona 26. detsember 2010, kell 21:37 (EET)
Siin väidetakse, et ta töötab Rakveres 2000. aastast. Tuleks kontrollida, aga Rakvere kodulehel teda enam ei ole. --Oop 15. mai 2011, kell 18:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://zzz.ee:8080/docs/ROOT/Algernon/Search/Search/docShowArt?artid=1795&type=news_item
** In Urmas Lennuk on 2013-06-24 14:02:19, 404 Not Found
** In Urmas Lennuk on 2013-07-07 20:35:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:35 (EEST)


Arutelu:PunaMust

Siia ei viita ükski lehekülg.
Pealkiri ja märksõna ei lange kokku. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. aprill 2006, kell 20.49 (UTC)

Kas Punamust ühendab kõiki Eesti anarhiste?
Kui Punamustal on põhikiri, siis ta on ju organisatsioon. Andres 1. mai 2006, kell 06.21 (UTC)

: Hehee: anarhistid peavad alluma mingile põhikirjale, või mis? No vabandage. Mis anarhistid siis nad enam on? --- Tegelt pole see muidugi mitte põhikiri, vaid midagi programmi-taolist. Hästi nadi kyll. Anarhiast ja anarhismist on see väga kaugel. --- Tõsiselt rääkides tuleks selle artikliga muidugi midagi ette võtta. --Lulu 1. mai 2006, kell 07.04 (UTC)
"Anarhiast ja anarhismist on see väga kaugel"
Lulu, ehk põhjendad seda väidet?

Kas õige on "Punamust" või "PunaMust"?

Selles artiklis esitab Punamust iseenda seisukohti ("meie")! Mis sellega peale hakata? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. jaanuar 2007, kell 17:41 (UTC)

Artiklist välja tõstetud:
''Enne seda on või olid juba olemas [[Narva Anarhistlik-Kommunistlik Noorte Ühing]] (alates [[September|septembrist]] [[1917]]; [http://66.102.9.104/search?q=cache:zDGzb_C2AwAJ:vana.hm.ee/uus/hm/client/download.php%3Fid%3D62+narva+anarhistlik+sotsiaaldemokraatlik+partei&hl=et&ct=clnk&cd=2&gl=ee&client=firefox-a]), [[Maavalla Anarhistlik Liit]] (M. A. L.; alates [[10. mai]]st [[1995]]; [http://www.glosk.com/EN/Estonia/-4966345/pages/Anarchist_League_of_Estonia/3595_en.htm]) ja [[Eesti Anarhistlik Partei]] (EAP; alates [[30. aprill]]ist [[2002]]; [http://www.hot.ee/anarhism/pkirjatut.html]). PunaMust asutati [[24. veebruar]]il [[2006]].
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. märts 2007, kell 13:57 (UTC)

Varasem redaktsioon:
'''PunaMust''' on [[anarhism|anarhistlik]] interaktiivne veebikeskkond [[Eesti]]s. Punamust asutati [[24. veebruar]]il [[2006]].
PunaMust ei ole formaalne organisatsioon, vaid alternatiivset maailmavaadet pakkuv veebikeskkond, mis propageerib vabatahtlikku, iseorganiseeruvat ning alt-üles toimivat ühiskonnakorraldust (otsustamine ning organiseeritud tegevus peab toimuma ennekõike rohujuure tasandil), ühendades samas sarnast maailmavaadet omavaid inimesi üle terve Eesti.
PunaMust ei ole esimene [[anarhism|anarhistlik]]ku maailmavaadet kajastav ühendus [[Eesti]]s. Enne seda on või olid juba olemas [[Narva Anarhistlik-Kommunistlik Noorte Ühing]] (alates [[September|septembrist]] [[1917]]; [http://66.102.9.104/search?q=cache:zDGzb_C2AwAJ:vana.hm.ee/uus/hm/client/download.php%3Fid%3D62+narva+anarhistlik+sotsiaaldemokraatlik+partei&hl=et&ct=clnk&cd=2&gl=ee&client=firefox-a]), [[Maavalla Anarhistlik Liit]] (M. A. L.; alates [[10. mai]]st [[1995]]; [http://www.glosk.com/EN/Estonia/-4966345/pages/Anarchist_League_of_Estonia/3595_en.htm]) ja [[Eesti Anarhistlik Partei]] (EAP; alates [[30. aprill]]ist [[2002]]; [http://www.hot.ee/anarhism/pkirjatut.html]).

*Punamusta koduleht

*Anarhism
*Anarhosündikalism
*Anarhistliku kirjanduse loend
Andres 7. jaanuar 2009, kell 16:26 (UTC)
----
Nende kodulehte ei ole enam üleval. Velirand (arutelu) 9. oktoober 2015, kell 15:35 (EEST)

Kordan seda, mida 8 aastat tagasi ütlesin. Velirand (arutelu) 15. september 2023, kell 14:33 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kliibert~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kliibert!
Palun kirjuta Ašoka pildi juurde, kust see pärineb. Andres 15. aprill 2006, kell 12.59 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kliibert~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:The Beatles

bändi nimi kirjutatakse artikliga The.

pop/rock-ansambel
*Kirjutasin selle asemele rokkansambel. Sellele muudatusele vaidleksid mõned võib-olla vastu, aga minu arvates on rokkansambel ja järgnev selgitus muusika mitmekesisuse kohta piisav.
*Kui arvate, et sõna pop on selles esimeses lauses vaja ära nimetada, tuleks vast leida ilusam konstruktsioon kui pop/rock-ansambel, näiteks poprokkansambel või pop-rokk-ansambel. Või on selline kaldkriipsuga kirjaviis tõesti keeleliselt korrektne ja õigekirjas lubatav? ML 11. märts 2007, kell 19:50 (UTC)

Isiklikult ei salli eriti sõna "rokk", ikka "rock", aga kui kaldkriipsust rääkida... Teoreetiliselt peaks õige olema "pop-/rock-ansambel", kuid ega ta ilus pole... Mina eelistaksin "poprock-ansambel" ja paistab korrektne samuti olema. Jürka 4. september 2007, kell 16:27 (UTC)

: Seda tuleks keelenõust küsida. Andres 4. september 2007, kell 17:10 (UTC)

''plaadistatud duubelalbumil "The Beatles" (sai tuntuks ka kui The White Album) avaldusid esimest korda ansamblisisesed tõsised vastuolud'' - Kuidas saavad albumil need tülid avalduda? Kas on mõeldud lindistamissessiooni?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 15. jaanuar 2009, kell 07:44 (UTC)

"... asendas see kogumik originaalse Suurbritannia versiooni" – Mis mõttes "asendas"? Mis mõttes "originaalse"? Jne. Kuriuss (arutelu) 30. juuni 2023, kell 19:09 (EEST)


Arutelu:Veliki Novgorod

...asutamise aastaks peetakse aastat 854 või 859. Sellel viimasel aastal on seda linna kroonikates nimetatud, arvatavasti oli linn juba varem olemas.
Novgorodi linna iseloomustab vanade kirikute rohkus. Märkimisväärselt suur ja hästi säilinud on ka Kreml. Kremlis asub Sofija katedraal (ehitatud [[1045]]—[[1050]]), millel on Novgorodi kohta erandlik uks (nn Korsuni värav). Arvatakse, et see kahe poolega rikkalikult kaunistatud figuuride ning lääne-euroopalike ajalooliste stseenidega pronksist uks on pärit kunagisest Rootsi pealinnast [http://sv.wikipedia.org/wiki/Sigtuna | Sigtunast], mille hävitasid [[1187]] teadupärast eestlased. Sigtuna ukse (värava) viimane teadaolev asukoht on Tartu.
Novgorodist on leitud sadu vanu kasetohust ürikuid, nende hulgas ka karjalakeelseid.
--[[Kasutaja:Valju|Valju]] 16. aprill 2006, kell 14.36 (UTC)

''218 800 (2005) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. oktoober 2007, kell 10:52 (UTC)
''214 800 (2010) --[[Kasutaja:Mona|Mona]] 6. mai 2011, kell 19:43 (EEST)

Kas peab olema "leetopiss"? Võib-olla "kroonika"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. juuni 2009, kell 18:40 (UTC)

Novgorodi alalt on leitud .... ja baldid., kas ongi selline hõim, või oleks õige balti hõimud?--Nosser 4. august 2009, kell 13:52 (UTC)

Küllap ikka balti hõimud. ~~

* 9. oktoober 2014. Infovastupanu. Груз-200 из донецкого аэропорта ожидают в Великом Новгороде. ФОТО (vene keeles)
----
Artikli alguses olev täpsustuslause vajaks ilmselt kuidagi teisiti sõnastamist, sest näiteks Zaporižžja oblasti oblasti küla kuidagi teist moodi kui Novgorod nimetada on lihtsalt keeruline ja ka asteroidiga 3799 Novgorod on vist lood sarnased.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. august 2019, kell 02:25 (EEST)
----
Asendus "soomeugrilased" "läänemeresoome keeled" ei ole põhjendatud. Soomeugrilased ei pea olema ugrilased, aga ei pea ka kõnelema läänemeresoome keeli. --Andres (arutelu) 17. jaanuar 2024, kell 09:53 (EET)

Novgorodi alalt on leitud inimeste peatumiskohtade ja asulapaikade jälgi 5000–6000 aasta tagusest ajast. Kohanimede järgi otsustades elasid seal tollal  soomeugrilased ja balti hõimud. See "tollal" ajas veidi segadusse, vabandust. Uuema aja kohanimede järgi võib 5000-6000 aastat tagasi räägitud keelte kohta midagi natuke oletada, kuid ei saa midagi "otsustada". Asendan selle lause ja olgu samas ka mainitud idaslaavlaste orienteeruv Nonvgorodi piirkonda ilmumise aeg. 3 Löwi (arutelu) 17. jaanuar 2024, kell 13:44 (EET)

: Linkimine on ka nüüd segane. Kui jutt on rahvarühmast, siis tuleks linkida rahvarühma artiklisse.

: Ei saa otsustada? Mida otsustamine sinu meelest siis tähendab? Vt ka Otsustamine. Pikne 17. jaanuar 2024, kell 22:01 (EET)

:: Jaa-jah. Kohanimed on ikka sõnade ja keelte (keeleteadlaste) rida, muutsin linkimise vastavalt. Varasemas sõnastuses "kohanimede järgi otsustades..." jääb ebaselgeks: kes otsustas (?); selle asemel on parem sõnastus nt "kohanimede järgi on keeleteadlased jõudnud arvamusele" (mitte "veendumusele" ega "otsusele"). (Otsusta ise ka ;) 3 Löwi (arutelu) 17. jaanuar 2024, kell 23:22 (EET)

::: Minu meelest ei ole kuigivõrd vahet, kas rääkida otsusele või arvamusele jõudmisest. Ka otsustus pole tingimata lõplik. Seda, kes otsusele või arvamusele jõudis, tuleks näidata viidetega, ka praeguse sõnastuse puhul. Pikne 27. jaanuar 2024, kell 20:54 (EET)