Arutelu:1. detsember

Siin on roosa lips, kuid puudub selgitus. Äkki on see ülearune? Andres (arutelu) 13. veebruar 2014, kell 09:37 (EET)

* 1999 – teadlased teatasid, et inimese kromosoom on peaaegu täies ulatuses kaardistatud.
--WikedKentaur (arutelu) 1. detsember 2019, kell 09:40 (EET)


Arutelu:5. detsember

Kas ei peaks olema "Bronštein"? Andres 19. veebruar 2007, kell 21:43 (UTC)

usun et mitte - ka vene juutide nimed kirjutatakse saksa keeles, samamoodi ka näiteks Eisenstein - Ahsoous 19. veebruar 2007, kell 21:50 (UTC)

aga kas ikka vene - vat see on minu jaoks suurem küsimärk? - Ahsoous 19. veebruar 2007, kell 21:55 (UTC)

: Jah, viimasel ajal on küll hakatud saksapäraselt kirjutama, kuid ma ei tea, kas see puudutab kõiki. Igatahes varem kirjutati alati "Bronštein", "Bernštein" jne. See puudutab ka Eesti majandusteadlast Mihhail Bronšteini ja kunstiteadlast Boriss Bernšteini. Aga "Eisenstein" on millegipärast alati kirjutatud saksapäraselt. Igatahes on Vikipeedias teises kohas "David Bronštein". Andres 19. veebruar 2007, kell 22:07 (UTC)

:: ma kujutan ette et Eisenstein kirjutatakse kasvõi seepärast, et Eizenštein on suht imelik vorm... muide ma mäletan, et ma ise imestasin, kui inimene kelle nime nagu pidevalt oli kirjutatud Leman, teatas et tegelikult tuleb seda kirjutada hoopis Lehmann ;) - Ahsoous 19. veebruar 2007, kell 22:31 (UTC)

:: Ja teine, kelle nime kogu aeg, saksapäraselt on kirjutatud, on Ilja Ehrenburg.  Saksapäraelt kirjutati muidugi ka sakslaste nimed, näiteks helilooja Schnittke.

:: Ma kirjutan Peeter Pällile ja küsin järele. Andres 20. veebruar 2007, kell 06:05 (UTC)
Nii nüüd vist küll öelda ei saa... Kolumbus astus Haiiti, tollase nimega Hispaniola pinnale. kuigi koht asuv vist neh praeguseses Haiti vabariigis... Haiti saare nimi on vist ikka endiselt Hispaniola... kuigi jah mingi Eesti keelemeeste tahte järgi põhikujuks eesti keeles on Haiti... ja ilmselt seda siis tänu prantslastele, kuigi paistab et nemadki nimetavad nüüdsel ajal saart Hispaniola... - Ahsoous 8. juuli 2008, kell 20:03 (UTC)

Jah, Haiti saar. Andres 9. juuli 2008, kell 08:50 (UTC)

* 1893 – esitleti esimest elektriautot.
--WikedKentaur (arutelu) 2. detsember 2018, kell 11:22 (EET)


Kasutaja arutelu:Akra

Tere tulemast Vikipeediasse, Akra! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. detsember 2005, kell 23.27 (UTC)

ahhoi!
kuidas oleks pargase lisamisega aluste jurde?
vt ka aluse_(merendus) arutelu.
suwa 07. veebruar 2006 21:07 (EET)

Põhimõteliselt ei ole vaja, kuna on üks laeva või paadi liike sõltuvalt kuidas käsitleda. Pargas - lamedapõhjaline paat või jõepraam.Akra 7. veebruar 2006, kell 19.13 (UTC)

Miks Mõhu võõrkeelsed nimed on allapoole tõstetud?

Eesti kohanimedele antakse esimeses lõigus ainult eestikeelne nimi. Muukeelsed nimed on aegunud ega ole nii tähtsad, et neid avalõigus mainida. Konkreetselt Mõhu võõrkeelsed nimetused on peale selle veel pelgalt eestikeelse nime moonutised. Taivo 5. mai 2006, kell 12.11 (UTC)

:Paraku, Mõhu nimi on tõlgendus. Kirjalikest allikatest on teada ainult võõrkeelsed nimed.

Tere!
Mind huvitab, mis allikatest on pärit artiklis [[Udria]] lause "Esimene maaostja oli endine Vaivara mõisa teenija pärisnimega (perekonnanimega) Kaer."? --Parimatega, [[Kasutaja:Kendall|Ken]] 15. juuni 2006, kell 12.03 (UTC)
Raamat ''Kuni sõda kõik purustas...'' 2002 autor Aino-Moonika Jõesaar lk 10 selle kaera nhüüdnimi oli ''Piigaslind''. Samas raamatus on 17 lk mõni sõna  Johannes Kaer'ast. Lapsepõlves käisid ühed Kaerad meil iga suvi külas.[[Kasutaja:Akra|Akra]] 15. juuni 2006, kell 20.51 (UTC)

''Kordinaatide kirjutamine''
<pre>{{EestiAsula
|  nimi = Narva-Jõesuu
|  lipu_pilt =
|  lipu_link =
|  vapi_pilt =
|  vapi_link =
|  pindala =
|  elanikke =
|  lat_deg = 59
|  lat_min = 28
|  lat_sec = 26
|  lon_deg = 28
|  lon_min = 02
|  lon_sec = 47
|  maakond = Ida-Viru
}}
{{EestiAsula
|  nimi = Udria
|  lipu_pilt =
|  lipu_link =
|  vapi_pilt =
|  vapi_link =
|  pindala =
|  elanikke =
|  lat_deg = 59
|  lat_min = 23
|  lat_sec = 45
|  lon_deg = 27
|  lon_min = 55
|  lon_sec = 1
|  maakond = Ida-Viru
}}</pre>

Can you help me?
This article(Nishaapur) needs some translation and correction.
I don't know this language at all, but some of this article is in English, especially image captions.Use this information:
*I should say that Nishapur is not the center of Razavi-Khorāzāni provintsi, but it is the second important, populated city.
*Nishapur population is near 250,000 without its harbor and over 750,000 with.
*Correct the category and make the pattern stub.
Thanks a lot.
--84.11.47.151 14. september 2006, kell 19:29 (UTC)

Can you help me?
This article(Nishaapur) needs some translation and correction.
I don't know this language at all, but some of this article is in English, especially image captions.Use this information:
*I should say that Nishapur is not the center of Razavi-Khorāzāni provintsi, but it is the second important, populated city.
*Nishapur population is near 250,000 without its harbor and over 750,000 with.
*Correct the category and make the pattern stub.
Thanks a lot.
--84.11.47.151 14. september 2006, kell 19:32 (UTC)
----
Ehk viitsid minu poolt kustutamiseks märgitud artiklid kustutada? mul endal vist ei ole seda õigust. 7-8 artiklit vajavad kustutamist, viimase poolteise tunni jooksul olen märkeid pannud. avjoska 2. aprill 2007, kell 14:53 (UTC)

Ma ei tea, kas ja mida Sa tegid valesti. Lehekülgi kustutada saavad ainult administraatorid. Andres 15. september 2006, kell 10:31 (UTC)
Ei üritanudki kustutada. olen seda ka enne palunud, teha kui selleks vajadus on olnud. Kuid peale artikli sisu ja ümbersuunamiste mahavõtmist tekis uus ümbersuunamine sellise artikli nime alt mille mina oli talle andnud teisaldamisega "Aruküla (Raasiku)" Kui vana tühjakstehtud ümbersuunamisartikel Aruküla oli isegi Taivo poolt kustutatud, andis otsing selle uuesti välja. Ja kui linkisin oln jälle ümbersuunatud "Aruküla (Raasiku)le".  Analoogiline jama oli ka Kurtna (täpsustus) artikli muutmisel. Tookord tegi viimase sammu Metsavend. Ilmselt on mingi protseduuri rikumine, kas käikude järjekorras või õigustes.  Akra 15. september 2006, kell 16:19 (UTC)

Tahaks ühe Sinu artikli osas suhelda offlainis, kas saaksid ühendust võtta e-kirjaga, aadressil hriisikamp@gmail.com?

Kronoloogiates (nagu ka artiklites) tuleb mineviku sündmustest rääkida minevikuvormis. Andres 24. veebruar 2007, kell 11:02 (UTC)

Tänud paranduste eest. Oma vigu on väga raske märgata. --Dj Capricorn 29. august 2007, kell 17:38
(UTC)

Vaatasin, et sul tegemata tööde all on vool ja voolu tugevus. Kas võiks teha lihtsalt ümbersuunamised vool > elektrivool ja voolu tugevus > elektrivoolu tugevus.--Animagi 11. september 2007, kell 17:54 (UTC)
Tegelikult peab seal ees kindlalt olema elektri- sest vool iseenesest on mis iganes tähenduses kasutatav mõiste (vesi poliitika jne).Akra 12. september 2007, kell 06:16 (UTC)

Hi please translate the Nicky Hilton article into Eesti.--217.209.116.113 19. november 2007, kell 18:34 (UTC)
----
Lause "Termomeetrid jagunevad miinimum- ja maksimumtermomeetriteks st on ehitatud teatud temperatuuripiirkonna mõõtmiseks." märksõna "Termomeeter" all on vale.
Kommenteerisin seda pikemalt sealses arutelus. andresk 21. november 2007, kell 07:53 (UTC)

Tere. Sa oled teinud mitmeid kihelkonnaartikleid ja oled alati märkinud ka mõisavallad. Tahaksin teada kust leiaks neid andmeid. Plaanin nimelt teha Järvamaa Peetri kihelkonna artiklit. - WooteleF 5. detsember 2007, kell 12:31 (UTC)

:19. sajandi alguse päris mõisavallad saad siit. Samast kohast saad kätte ka ülejäänud kihelkonnad, kui neid vajad.

:1866 ja edasi  saad WWW.eha.ee andmepaasisit.Akra 5. detsember 2007, kell 16:17 (UTC)

Palun märgi muudatused kategooriates pisiparandusteks. Andres 11. detsember 2007, kell 10:04 (UTC)

:Hästi.Akra 11. detsember 2007, kell 13:27 (UTC)

Kui sa pildid paned artiklisse, siis pildiallkirjaks võiksid märkida peale tiitli ka aastaaja (kuupäeva) ja aasta, näiteks Orasoja joastik, mai 2006. Nii oleks see palju informatiivsem. --Dj Capricorn 20. märts 2008, kell 09:44 (UTC)

:Pildi enda infos on see olemas kuid võib ka sinna kirjutada.Akra 20. märts 2008, kell 12:32 (UTC)

Lugupeetud kasutaja Akra! Rooma numbrite järele ei panda punkti. Rooma number iseenesest märgib juba järgarvu. I = esimene = 1., II = teine = 2., XX = kahekümnes = 20. --kanakukk 25. august 2008, kell 19:09 (UTC)

Minu kooliskäimise ajal pandi. Aitähh! Fikseerin endale teadmiseks.Akra 26. august 2008, kell 08:01 (UTC)

: Siin on selle kohta rohkem kirjas: http://public.keelevara.ee/login/?d=ekkr&id=67 --kanakukk 26. august 2008, kell 08:46 (UTC)

:: Saksa keeles (siis ka germanismina?) kasutatakse ka tänapäeval.

::: Erinevalt eesti keele ortograafiast kasutatakse inglise keeles rahvuste puhul suuri algustähti. See, et mõnes teises keeles on nii või naa moodi ei tähenda automaatselt seda, et eesti keeles samamoodi on. --kanakukk 26. august 2008, kell 12:42 (UTC)

Kas Sa viitsikid sel teemal artiklit kirjutada? Käisin seal ja tegin pilte. Aga piltidest jääb artikli jaoks väheseks--Hendrix 6. oktoober 2008, kell 18:34 (UTC)

:See artikkel oli plaanis küll. Käisin seal ka pilte tegemas, kuid artiklini pole jõudnud. Nüüd on siis topelpõjus see artikel ära teha. Jälgi mängu. Pimedama aja poole teen ära, kui välitõid vähemaks jääb.Akra 7. oktoober 2008, kell 15:27 (UTC)

::algatasin artikli. Aga ainult pildid. Jõudu teksti lisamisel.

::Toila saksa sõdurite kalmistu--Hendrix 8. oktoober 2008, kell 19:30 (UTC)

Ümber tõstetud artiklissse Kategooria arutelu:Navigeerimismallid.

Ümber tõstetud artiklissse Vikipeedia:Üldine arutelu.

Tere! Palun lisa piltide Struve meridiaanimärk.JPG, Valaste 6.JPG ja Alutaguse.jpg juurde sobiv litsentsimärgis ja viimase juurde ka allikas. Pikne 6. mai 2010, kell 13:55 (EEST)
Samuti vajab autori- ja allikateavet ning litsentsi pilt Kurtna jarv skeem.jpg. Pikne 19. september 2010, kell 18:43 (EEST)

Hello,
My name is Duane Hurst and I recently made a free (non-commercial) English web site to share information with people. I added links to your Wikipedia/Wikimedia freeware picture (http://en.wikipedia.org/wiki/File:Sillamäe_sadam.JPG). I also gave credit to you on my web pages for your work. Thank you for sharing with the public. My website is:
http://www.freeenglishsite.com/
I add pictures such as yours to one of the following major sections of my site:
1. World section - contains information and over 10,000 images of every world country and territory. Link at:
http://www.freeenglishsite.com/world/index.htm
2. USA section - contains information and images of every USA state and territory. Link at:
http://www.freeenglishsite.com/world/usa/index.htm
3. English section - "Mel and Wes" lessons in conversation format. Stories are located in various USA states and world countries such as China, England, Germany, Japan, Mexico and Thailand. Each lesson has many slang terms and idioms, which I link to my Slang Dictionary. This eventually will have over 5,000 terms. Currently, it has about 3,000 slang and idioms. I regularly add new lessons and slang terms. Link at:
http://www.freeenglishsite.com/english/lessons/index.htm
Slang Dictionary link at:
http://www.freeenglishsite.com/english/slang/Eslang_a.htm
Prior to retirement, I taught English at several private and public universities in the United States.
Please share this free site with your friends. I hope all will enjoy the pictures and find the English information useful. Sincerely,
Duane Hurst in Utah, USA
Email address: duanerhurst@freeenglishsite.com
--75.162.209.2 17. detsember 2012, kell 09:26 (EET)


Arutelu:Ar-Riyāḑ

Pakun, et artikli pealkiri oleks "Ar-Riyād", sest viimane täht ei ole enamikule kasutajatele nähtav. Andres 5. detsember 2005, kell 22.55 (UTC)

Artiklis tuleb nimi niikuinii õigel kujul näidata. Seega jäävad IE kasutajad vaeslapse ossa igal juhul. Minu arvates tuleks esilehele panna tungiv soovitus kasutada Vikipeedias kas Firefoxi või Operat. Mõlemad näitavad nimesid korralikult. Rippuda ära IE võimetusest või soovimatusest aastaid korralikult kuvada diakriitikutega tähemärke Vikipeedia-taolises paljukeelelises projektis ei saa. IE paraku ei sobi paljude Vikipeediate jaoks ja seega on üsna loogiline, et tuleks kasutada selliseid veebilehitsejaid, millel see konkurentsieelis olemas on. Nad on ajale jalgu jäänud. Kui neilt tuleb uusversioon, mis Vikipeediat rahuldab, siis võib soovituse Firefoxi või Opera kasutamiseks maha võtta. - Urmas 6. detsember 2005, kell 10.46 (UTC)

: Nii võta igaksjuhuks teadmiseks, et ei näita seda tähte alati ka mitte FX - võid saada ka sellise kirjapildi Ar-RiyÄ�įø - armas eks ole Ahsoous 6. detsember 2005, kell 11.06 (UTC)

::Proovisin enne siinkirjutamist järele nii FX-s kui ka Operas. Töötab. - Urmas 6. detsember 2005, kell 11.19 (UTC)

:::Võisid ju proovida aga see kirjapilt on ka muide FX-is tekkiv... asi on rohkem selles kas arvuti tunnistab Unicode või mitte.- 213.219.118.62 6. detsember 2005, kell 14.19 (UTC)

::::Selge on see, et keelenõudeid ja entsüklopeediat ei saa painutada mõne arvuti mittekohandatuse või üksiku veebibrauseri nõrkade kohtade järele. - Urmas 6. detsember 2005, kell 14.36 (UTC)

:: Võib ju teha korrektselt nimekujult siia ümbersuunamise. Artikli sees on ju niikuinii ümbersuunamine. Arvan, et tuleks arvestada IE võimalustega, sest enamik kasutajaid kasutab seda. Andres 6. detsember 2005, kell 12.19 (UTC)

:: Üks asi veel. On väga võimalik, et araabia koha nimede kirjutamise rahvusvahelist korda varsti muudetakse. Andres 6. detsember 2005, kell 12.23 (UTC)

:::IE on ajale jalgu jäänud. Paraku. Kui nad ikka eesti keele vajadustele (küll spetsiifilistele:)) ei vasta, siis tuleb lugejale tema enese mugavuse huvides teada esilehel anda, et on Vikipeedia jaoks sobilikumaid brausereid. Millist lugeja lõppkokkuvõttes kasutab, on lõpuks tema enda otsustada. Vastava märkuse peaks kirjutama esilehele. Nt paremasse ülanurka ja silmatorkavalt (mitte tekstisisese märkusena).

:::Araabia nimede kirjutamine: kui muudavad, tuleb nad kõik üle käia. - Urmas 6. detsember 2005, kell 13.42 (UTC)

:::: Arvan, et selles asjas tuleks hääletus korraldada. Andres 6. detsember 2005, kell 15.39 (UTC)

::::: Et esilehele kasutajat aitav märkus panna? Või et milline brauser on Vikipeedia ametlik brauser?  Võib-olla paneks kõigepealt selle märkuse esilehele (ühes kasutusjuhendis on se mh juba kirja saanud) ja uuriks, kas teised vikipeediad samuti peavad artiklite kirjutamisel silmas mõnda konkreetset brauserit. - Urmas 6. detsember 2005, kell 15.53 (UTC)

::::: St prooviks enne mõõta ja siis alles lõikama hakata (loe asja hääletuse läbi otsustama hakata). - Urmas 6. detsember 2005, kell 15.55 (UTC)

:::::: Igatahes inglise vikipeedia poliitika on olnud arvestada kõikvõimalikke brausereid, isegi igivanu. Ma ei ütle, et me just nii radikaalsed peaksime olema, aga arvan, et IE uusima versiooniga tuleks arvestada.

:::::: Esilehe üldine toon ütleb küllalt selgelt, et praegu on jutt ikkagi eskätt entsüklopeedia kirjutamisest. Mingis vormis võib muidugi mainida, et on asju, mida IE-ga pole võimalik lugeda, aga kogu Vikipeedia raames on see ikkagi üsna väheoluline, kui just pealkirju liiga keeruliseks ei aeta.

:::::: Hääletusele tahaks panna küsimuse, kas lubada pealkirjades selliseid sümboleid, mida IE-ga pole võimalik lugeda.

:::::: Hääletus peaks muidugi olema seotud diskussiooniga ja see tuleks korraldada juhul, kui konsensust ei leita. Andres 6. detsember 2005, kell 18.10 (UTC)

::::::: Olen põhimõtteliselt vastu olukorrale, kus me seome end ühe konkreetse brauseriga. Brauser on ikkagi kõigest ja ainult töövahend, mitte entsüklopeedia koostisosa. Wikipedia, mis on oma olemuselt võimalikult paljukeelne, ja IE, mis aeglaselt reageerib vajadusele arvestada maksimaalselt ka mitteingliskeelse maailma vajadustele, ei sobi kokku juba oma põhimõtteliselt lähenemiselt. Üks on algusest alates mitmekeelne (teiste seas ka inglise), teine on sunnitud ennast kohandama ka teistele keeltele väljaspool inglise ja Lääne-Euroopa ruumi.

::::::: Mäletamist mööda toimus mõned aastad tagasi tõsine arutelu teemal, kas hispaanlased mitte oma tähestikust ei peaks välja arvama "ñ" tähe. See täht tegi arvutiinimestele tüli. Samal põhjusel kadusid eesti keelest peaaegu "š" ja "ž", sest arvutitega lehti tegema hakanud kirjastused kasutasid lääne tarkvara, mille tegijad selliseid tähti paraku ei tundnud. Minu nägemist mööda on siin probleem olemuselt sama.

::::::: Iga probleemi puhul on võimalik kaks lähenemist: "kuidas saaks teha" ja "miks ei saa teha". Eestis tervikuna eelistatakse pigem viimast lähenemist.

::::::: Kasutamiseks sobivamate brauserite mainimine esilehel oleks minu arvates normaalne tegu, mida ei tuleks sugugi karta. IE lisandumine enamsobivate hulka (lähi)tulevikus oleks ainult tervitatav.

::::::: Tegelikult oleks ka huvitav teada saada, millal IE uus versioon ilmub.

::::::: Pidasin "teised vikipeediad" all silmas mitte niivõrd inglise oma, kui ülejäänuid (eeskätt küll ladinakirjalisi). - Urmas 7. detsember 2005, kell 12.46 (UTC)

:::::::: Kas mõnes ladinakirjalises vikipeedias kasutatakse pealkirjades tähti, mida IE-ga ei saa lugeda?

:::::::: Olukord on siiski erinev. Praeguses araabia kohanimede rahvusvahelises treansliteratsioonis kasutatavad tähed ei kuulu eesti tähtede hulka nagu š ja ž. Ja ka näiteks aserbaidžaani nimede puhul ju soovitatakse asendada    ə ä-ga, kui ə-d ei saa kirjutada. Peaks ju olema mingi väljapääs ka sellisteks juhtudeks. Seejuures ei ole ju jutt selles, et neid tähti üldse vältida, vaid sellest, et vältida neid pealkirjades.

::::::::: Kasutamiseks sobivaid brausereid võiks ju ehk esilehel loetleda, kui leitakse, et see on nii tähtis info, et sellega peab lugejat tüütama. Kindlasti aga peaks niisugune märge olema leheküljel, kus sellised tähed esinevad. Muide, ka IE-s tuleb spetsiaalselt aktiveerida näiteks Kaug-Ida kirjade lugemine.  Andres 7. detsember 2005, kell 13.05 (UTC)

:::::::::: Aserbaidžaani vikiga (nendest mida vaatasin) jääb IE hätta.

:::::::::: "ə"-d saab Wikipedia keskkonnas kirjutada. Seega pole "ə" Wikipedia jaoks probleem. Küsimus brauseri valikus. Must-valge teleriga võib ka üritada värvipilti saada, kuid... ;)

: Näide ei ole selle kohta. See täht on nähtav  ka IE-s ja kirjutatav Windowsi abil. Aga ḑ-täht ei ole IE abil nähtav ega Windowsi abil kirjutatav, kui ei tea koodi. Näide on selle kohta, et teatud nõuded ei pruugi alati olla tehniliselt täidetavad ning siis peab olema ka mingi tagavaravariant. Andres 7. detsember 2005, kell 13.52 (UTC)

::Minu IE6 näitab aserite esilehel kolme kasti. "ə" ega ka "ḑ"-tähe kirjutamiseks olen kasutanud asja nimega Character Map. copy-paste režiimis toimib väga hästi. - Urmas 7. detsember 2005, kell 14.06 (UTC)

::: Mina näen IE-ga aserite vikipeedias küll täielikult kõike. Arvan, et siin on asi selles, et Windowsis ei ole kõik kirjad aktiveeritud.

::: Kus see Character map on? Andres 7. detsember 2005, kell 14.36 (UTC)

:::: See on WinXp-s Start->All Programs->Accessories->System Tools all. Varasematel Win versioonidel oli ta minu mäletamist mööda ka samas kohas. - Urmas 7. detsember 2005, kell 15.39 (UTC)

:::::: Minu meelest on seal needsamad märgid, mida IE-ga on võimalik näha. Näiteks seda ḑ-tähte mina sealt ei leia. Andres 7. detsember 2005, kell 16.07 (UTC)

:::::: On Sul Arial Unicode MS? :en:Arial Unicode MS - Urmas 7. detsember 2005, kell 16.42 (UTC)

:::: Jah tõepoolest - äkki mõni kasutab siiski teist op.süsteemi kui Win Ahsoous 7. detsember 2005, kell 14.48 (UTC)

:::::::: Kui ma just Win-i ei kasuta ei ole mul ka neid MS lõpuga fonte :)

:::::: Aga mis siis? Andres 7. detsember 2005, kell 16.08 (UTC)

:::::::::: Pealkirjadest: väga lihtne on teha ümbersuunamislehekülg nagu see vist ka hetkel on (vist?). - Urmas 7. detsember 2005, kell 13.36 (UTC)

::: Muidugi on see tehniliselt lihtne. Kuid kui pealkiri pole täielikult loetav, valmistab see kasutajale olulisi ebamugavusi. Samuti tekivad ebamugavused kirjutajale, kes selle nime alla tahab linkida. Selle üle võikski hääletada, kas neid ebamugavusi peetakse olulisteks. Andres 7. detsember 2005, kell 13.52 (UTC)

::: Kui vaatad parandusi, mida olen teinud juba lingitud nimedes, siis peaks paistma, et ei tasu loota, et kirjutajad-linkijad kohanimesid õigesti kirjutavad. Ma ei pea siin sugugi silmas kõnealust laadi tähti.

::: Hääletus selle üle, mis on mugav ja mis mitte annaks kõigest mõnevõrra parema tulemuse, kui š ja ž asendamine sh ja zh-ga. Asja uba peitubki sõnas "mugav". "Peab" on alati keerulisem ja ebamugavam. - Urmas 7. detsember 2005, kell 14.06 (UTC)

:::: Jah, arvan tegelikult ka, et kirjutamise mugavus ei ole määrav. Kuid mul on kõhklus selle suhtes, kas  tavakasutaja saab hakkama pealkirjadega, milles kõiki tähti pole näha. Aga jah, Firefox-i alla tõmmata peaks olema kõigile jõukohane. Vajaduse korral võib panna ka kuskile õpetuse selle kohta, kuidas seda teha. Andres 7. detsember 2005, kell 14.36 (UTC)

:::::::::: Kindlasti on lugejale vaja juhiseid, kuidas ta Vikipeediat paremini kasutada saab (brauserid, unicode, aasia kirjad jms). - Urmas 7. detsember 2005, kell 13.36 (UTC)

::::::::::: Lepiks äkki nii kokku, et kui arvutis on Win95, siis hea kui seal IE5-ki käima läheb ja ei ole just eriti viisakas tegu öelda inimestele ole hea mees osta uus arvuti, installeri sinna WinXP ja Firefox - ole hea ma olen sellega nõus, aga äkki hakkad sponsoriks nii 14 arvuti soetamise osas? - Ahsoous 7. detsember 2005, kell 14.48 (UTC)

:::: Kas ma saan õigesti aru, et kui arvutis on Win95, siis Firefoxi sinna tõmmata ei saa või ei õnnestu seda normaalselt käima panna? Andres 7. detsember 2005, kell 16.42 (UTC)

:::::: Win95-ga ei õnnestu Firefoxi (eriti) installeerida ja käima ta seal normaalselt ei hakkagi - Ahsoous 7. detsember 2005, kell 16.59 (UTC)

:::: Jah, just. Andres 7. detsember 2005, kell 14.36 (UTC)

::::: Kui nüüd järele mõelda, siis võiks olla ka väike märkusmall artiklites, kus IE jaoks keerulisi tähti sees. Nt lingiga abistavale leheküljele, kus kirjas, mida tuleks teha, et artiklit korralikult näha. - Urmas 7. detsember 2005, kell 15.39 (UTC)

:::::: Sellest võiks ehk kasu olla, kuid teisalt on meil vasakul servas "juhend"-i link (Kuigi selle pealkiri võiks olla "Abi" või midagi sellist) ja see võiks seda rolli täita. Kasutajal on probleem -> klikib linkki ja sealt vaatab edasi probleemile vastust --TarmoK 7. detsember 2005, kell 16.34 (UTC)

::::::::::: Kusagil võib-olla võiks ära märkida küll et võõrkeelsete nimede puhul ei pruugi kogu nimi loetav olla, kuid kas seda nüüd esilehele kõige tähtsamaks tõsta kahtlen väga. seda võiks ehk mainida seal kus selgitatakse pikemalt mis Vikipeedia on ja siis selgitada et kuna soov on näidata nimesid nii nagu neid õieti kirjutatakse on kasutusel tähti mida kõik arvutid/programmid ei tunnista --TarmoK 7. detsember 2005, kell 13.38 (UTC)

:: Arvan ka, et esilehel ei tohiks liiga palju juttu olla. Praegugi ei pruugita seda läbi lugeda. Mis veel siis, kui seda pikemaks ajada... Arvan, et paljud uued kasutajad (arvan isegi, et enamik) ei satu siia üldse esilehekülje kaudu, vaid näiteks otsingumootori kaudu.

:: Juhend või abi on selle kohta, kuidas kirjutada, mitte kuidas lugeda. Andres 7. detsember 2005, kell 16.42 (UTC)

:::::::::::: See on piisavalt tähtis asi, et sellest esilehel juttu teha. - Urmas 7. detsember 2005, kell 14.09 (UTC)

::::::::::::: ei ole nõus. See oleks sama tark kui EE esilehele (või mis tahes teatme teosele) kirjutada et raamatus leidub sõnu mida lugeja ei oska lugeda ja/ega hääldada ning ei pruugi mõista. Veebisaidi esileht ei ole koht kus selgitada arvutustehnika vajakajäämisi ja kuidas sellega kohaneda --TarmoK 7. detsember 2005, kell 16.34 (UTC)

Kas teab keegi, milline on IE ja teiste brauserite osakaal eesti kasutajate seas ja millises suunas ühe või teise brauseri osakaal muutumas on? Muidugi oleks hea samasugust infot ka eesti Vikipeedia kasutajate lõikes saada, kuid... - Urmas 6. detsember 2005, kell 16.01 (UTC)

maailmamastaabis senini veel IE osakaal püsib endiselt 87%, FX 8%, Safari 2%, Opera ca 1%... Eestis vb on ehk FX-i osakaal tsipa suurem, kuigi ma seda miskipärast eriti ei usu et see üle 15% tõuseks - Ahsoous 6. detsember 2005, kell 17.38 (UTC)

:Mind huvitaksid konkreetsed arvud. - Urmas 7. detsember 2005, kell 12.46 (UTC)

:: Mida sa Urmas nende konkreetsete arvudega teed? kui rääkida kasutajatest siis küsimus on protsentuaalses määras, võrdleme hulki, kumb on suurem ja kui palju, kas karva võrra või 5 korda. ja pealegi need numbrid sõltuvad väga palju kohast kus seda "möõdetakse". Arvuti huvilistele suunatud saitides on kindlalt neid n.ö. alternatiivseid brausereid rohkem kui kusagil näiteks sekretar.ee -s (ei tea nende arve kuid lihtsalt näiteks kasutaja rühmast rääkides).

:: Siinses arutelus on hoopis ära unustatud et on ka olemas Windowsi väline maailm jne. ... Kuigi tegelikult pole sellel vahet, Küsimus on selles kas järgida kohaliku kirjutamis viisi või ei. See et brauser ei suuda midagi näidata on sisuliselt lühiajaline probleem (muideks IE (IE6 WinXP-s) näitab akna pealkirjas õieti kuid lehel endal kastikest, seal viimase tähe kohal)

:: Edasi viies seda "IE probleemi" arvan et üks küsimus tuleb esitada mida me siin teeme? Kas loome entsüklopeedilist elektroonilist teadmiste varamut või teeme teatud kanali (lauaarvuti brauseriga kasutatava) jaoks materjali. Isiklikult arvan et Vikipeedia materjal peab olema selline et seda saab kasutada sõltumata "vahendist" (veebirauser) ja moodusest (veebibrauseriga vaatamine) mis tähendab et seda saab ka kasutada mujal, näiteks kirjutades oma programmi mis "loeb" Vikipeedia sisu ja esitab seda vastavalt väljundile sobivas vormis.

:: teine küsimus on kas kirjutame eesti keeles või ...? Mõistan et see nimekuju on KNAB-i poolt "määratud" kuid ... Kui palju on eestikeelseid inimesi kes oskavad sellist (selliseid) nimesid kirjutada? Eesti keele tähestik ei ole lõputu, on määratud ju millised tähed on olemas ja nende abil peaks saama kirjutatud kõik nimed ja sõnad. Mille poolest on parem "ā" kui "ض" või "ш"? Sellepärast et see meenutab midagi sellist mida me oleme varem õppinud?! Pooldan seda et kirjutaksime sellised nimed nii et igaüks suudab neid ka ise kirjutada, praegusel juhul, näiteks ei ole mul aimugi kuidas oleks see nimi trükkitähtedega näiteks. Sedasi pooldan et artikli nimi oleks "Er-Rijad" ja praeguselt nimelt võib teha ümbersuunamise sellele ja artikli tekstis võib siis lause kahega selgitada et eesti keelemehed soovivad et nimi oleks kirjutatud nende konksudega. Sedasi on arvestatud kasutajaga (sõltumata kuidas ja kus ta seda teksti loeb) ja on ka nende konksude pooldajatega arvestatud --TarmoK 7. detsember 2005, kell 13.33 (UTC)

::: Mille poolest on parem "ā" kui "ض" või "ш"?

::: Asi on selles, et eestikeelsete nimede sisse kuuluvad ainult ladinatähelised tähed. Andres 7. detsember 2005, kell 14.36 (UTC)

:::Nagu ma aru saan, ei tea me tegelikult, et "enamus kasutab IE-d". Me lihtsalt oletame seda. Kui oleks teada arve, saaks ka midagi väita. Seni on tegu aga tõestamata väitega. Kahjuks.

:::: Kuidas see tõestus siis peaks veel välja nägema? Andres 7. detsember 2005, kell 14.36 (UTC)

::::: See eeldab mingitegi andmete olemasolu sellest, mitu % üht või teist brauserit kasutab. Seda Eestis (tegelikult tuleb uuritav seltskond veelgi väiksearvulisem - kes eesti keelt loeb-kasutab). Selliste andmete põhjal saaks midagi väita. Maailma lõikes toodud numbrid ei näita seisu eesti keelt oskavate kasutajate osas. Eesti seis võib olla sama, mõnevõrra või kardinaalselt erinev maailma keskmisest. - Urmas 7. detsember 2005, kell 15.39 (UTC)

:::::: Mida sa Urmas tõestada proovid? Ahsoous-e toodud arvud on suurusjärgus õiged ja võid vabalt võtta need aluseks, pole vahet kas IE kasutajaid on 85% või 75% (üldistades et kõik kasutavad sama IE versiooni, mis aga nii ei ole), mõte jääb samaks et IE on suurusjärgus 5 (viis) korda rohkem kasutusel kui muud brasuerid. ... ja ei mõista ka seda kitsast lähenemist, lahenduse otsimist praeguseks hetkeks. Aasta tagasi oli IE 95% ja FireFox 0% ja võin kihla vedada et aasta pärast on kogu selles värgis jälle uued propotsioonid, nii et minu arust on mõtetu kulutada aega et leida mingit hetkelist lahendust mida kasutaja peaks tegema et näha teatud sõnu mis on ehk 10%-l lehekülgedel entsüklopeedias.

:::::: ja siin on suhteliselt hea koht vaadata statsikat ja ei ole Eesti või eestikeelsed kasutajad nüüd kardinaalselt erinevad http://www.thecounter.com/stats/ (väga hea kui see erineks 5-10 protsentigi) --TarmoK 7. detsember 2005, kell 16.22 (UTC)

::::::: Püüdsin kasutada teaduslikku lähemist elementaartasandil. See statistika sel aadressil on globaalne. Nende osakaaludega on kõik selge ja saab väita, et IE on kõige suurema osakaaluga. Kui samasugune asi oleks Eesti kohta, siis saaks sama väita ka Eesti kohta. Seni saab mitte väita vaid ainult oletada või arvata. - Urmas 7. detsember 2005, kell 16.42 (UTC)

:::::: Selle asemel võiks selle peale mõelda et lugejana pole mulle vahet kas ma näen neid konkse või mitte kui ma ei oska neid ise kirjutada , leheküljele linki teha jne (sest ma ei juhtu olema selle väikese grupi inimeste hulgas kes tunneb kõiki imelisi variatsioone ladina tähestikust). --TarmoK 7. detsember 2005, kell 16.05 (UTC)

::::::: Kohanimede puhul tuleb nende õigekiri niikuinii üle kontrollida, seega tuleb kasutada KNAB-i (copy-paste) ja EE maailma atlast. -Urmas 7. detsember 2005, kell 16.42 (UTC)

:::Kohanimedest. KNAB on ainuke eestikeelset kohanimekirjutust normeeriv andmestu. See on fakt, mida ei ole võimalik vaidlustada. Kohanimede kirjutamine palun jätke asjatundjate ehk siis geograafide ja toponüümikaga tegelevate filoloogide pärusmaaks. - Urmas 7. detsember 2005, kell 13.45 (UTC)

:::: nõus et see on fakt, kuid filoloogid (või kes tahes neid konkse eelistavad) peaksid natuke tavainimese ja tavainimese keelekasutuse peale ka mõtlema. Järgides nende "veidrusi" (minu silmis see nii on, vabadage väga aga ei leia mingit mõistliku põhjust konksude ülemuslikusele) me vaid õhutame neid edasi, selle asemel et nad arvestaksid reaalsusega. Samamoodi on ka võõrsõnad tulnud eesti keelde, vaatamata sellele et mingid keelemehed on kauneid sõnu välja mõelnud, kasutame me võõrsõnu sest neid on mugavam/mõistlikum/arusaadavam kasutada. ja ajapikku on ka need keelemehed arvestanud reaalsusega.

:::: ...Ja sedasi KNAB-i kummardades, mida me teeksime nende kohanimedega mida seal ei ole? Saudi Araabiast on neil vaid üks linn, see samune Ar-Riyad  --TarmoK 7. detsember 2005, kell 16.05 (UTC)

::::: KNAB-is on Saudi Araabiast 7 asulat (sh Jiddah ja Meka). Otsingusse tuleb panna mitte "linnad", vaid "asulad". Kui KNAB ei aita, siis üsna hiljuti ilmus EE atlas. Kohanimede õigekirja tasuks seal vaadata registri osast (siis ei sega ülejäänud kaardipilt). Araabia riikide osas saab kasutada saab ka ÜRO kartograafiateenistuse kaarte . Tähelepaneku korras olgu märgitud, et teiskeelsed kohanimed nagu ka isikunimed ei ole võõrsõnad. - Urmas 7. detsember 2005, kell 16.42 (UTC)

::::Muidex minul Firefox näitab pealkirjas õigesti seda tähte, kuid akna peal olevas tekstis asendab selle küsimärgiga!!! - niisiis ei näita see FX-gi seda õigesti... Ja see ei ole eestikeelne (!) täht nigu ka see miski tagurpidi kriksadull mida sa paistad aseri nimede puhul eelistavat - julgen küll kinnitada et 99.99% eesti inimestest ei oska seda väljagi hääldada - Ahsoous 7. detsember 2005, kell 14.41 (UTC)

::::: Mida Sa mõtled aknapealse all? Andres 7. detsember 2005, kell 15.58 (UTC)

::::::: seda mis seal sinise riba peal on - ma lihtsalt ei mõistud seda lihtsamalt öelda.Ahsoous 7. detsember 2005, kell 16.59 (UTC)

::::: See on võõrtäht.      Andres 7. detsember 2005, kell 15.58 (UTC)

:::::::: eesti keeles olemasolevad võõrtähed on c, f, q, x, y, z, š ja ž ja miski d miski konksuga ja miski kriksadull nende hulka ei kuulu - Ahsoous 7. detsember 2005, kell 16.59 (UTC)

:::::Hääldus on omaette rida. Mõnedel artiklitel on hääldus ka kirjas, kuid peaks olema kõikide artiklite juures, kus vaja (inglise nimedest alustades :)). - Urmas 7. detsember 2005, kell 15.39 (UTC)

::::: See hääldus peaks olema mitte täpne, vaid ligikaudne, nii-öelda eestipärane, eks ole? Vähemalt nii on seni tehtud. Täpsem hääldus araabia keeles peaks jääma vikisõnaraamatu (ja vikipeedia spetsiaalse  artikli hooleks).) Antud juhul peaks see olema [arrij'aad].

:::::::Unicode'st veel - Win95-s pole; Win98, 2000, ME - seda tegelikult ka ei tunnista; WinXp - toetus on osaline (mitte täielik ja erinevates keeltes installeeritud Wini versioonide korral tunnistatakse erinevaid märke, veel on ka sellised naljad et Win-i ja Mac võivad eri kohtade peal näidata erinevaid tähti - Ahsoous 7. detsember 2005, kell 16.59 (UTC)

:: Nii et siis ilma Windowsita ei saa üldse kuigi palju sümboleid näha ja sellegagi mitte kõiki? Andres 7. detsember 2005, kell 17.08 (UTC)

::: Nu Linuxi ja Maci versioonid näitavad tegelikult sümboleid tunduvalt rohkem kui MS-i tarkvara... Aga sellest d-tähest... enne istusin teise arvuti taga (ka muide kasutasin FX-i nagu ka praegu) ja nüüd ma enam ei teagi, milline see täht tegelikult välja näeb.... enne oli selle d alla samasugune konks nagu c all nimes Francois, praegu on miski komamoodi asjandus... Niisiis milline see täht tegelikult on?? - Ahsoous 7. detsember 2005, kell 17.14 (UTC)

:::: Vaat see on tõesti küsimus. KNAB-is on see täht võetud teisest fondist. Tundub, et see on eri fontides erineb, aga idee järgi peaks seal minu meelest olema samasugune konks nagu rumeenia tähes ţ, sest araabia tähte ط antakse edasi just selle tähega. Andres 7. detsember 2005, kell 17.25 (UTC)

:::::selle EE nn kaardikõites mis äsja ilmus on seal umbes selline konks nagu tolle c all, niisiis vaatasin veel kahest arvutist järgi ~- ühes näitas ? ja teises oli see komaga variant... niisiis neljast ühes nägin õiget tähte...... - Ahsoous 7. detsember 2005, kell 18.01 (UTC)

::::: Konksu kuju oleneb sellest, millist fonti kasutatakse. Konksu kuju peab olema samasugune nagu ţ-tähel, proovi ţ-tähega erinevaid fonte. Andres 7. detsember 2005, kell 21.10 (UTC)

:::::: Proovisin... aga mitte miskis fondis ei saa ma selle t tähe alla samasugust konksu kui selles kaardikõites või ka selle d all ühes arvutis nägin (proovisin küll üknes kahtekümment enda poolt enim kasutatavat fonti...) enamikel juhtudel näen seal lihtsalt koma... äkki sa kirjutasid siia vale tähe?...

:::::: Lisaks katsetasin ka selle d tähega ... niisiis kokkuvõtteks selle d ja t konks ei ole kuskil ühesugune ... seejuures seda d-d on näha tunduvalt vähemates fontides kui t-d ... aga veel üks väike aga nimelt pealkirjade puhul ja ilmselt nii mõnelgi kasutab arvuti vaikimisi seal just nimelt fonti nimega Verdana siis tolles fondis see d täht puudub!

:::::: Nu ja pärast seda vaidlemist siin olen ma veelgi enam veendunud, et parem on seda tähte artikli pealkirjas mitte kasutada... sest nu tänan väga kui veel lisaks õpetusele mis operatsioonisüsteemi ja brauserit on soovitav kasutada tuleb veel hakata kirjeldama seda milliseid fonte nüüd ikkagi brauser nimelt vikipeedia Saudi-Araabia teemaliste artiklite puhul kasutama peab. - Ahsoous 7. detsember 2005, kell 21.45 (UTC)

::: Jah, siin on probleem küll. Võtsin selle tähe, mis siin praegu pealkirjaks on ja mida on kasutatud KNAB-is. KNAB-is on näha, et ta on teisest fondist jurde liimitud. Missugune on õige kuju, seda võin vaid oletada, kuid pean siiski peaaegu kindlaks, et tähtedel ḩ  (Al-Bāḩah), ţ (Al-Bāţin), ş (Al-Qaşīm), ḑ (Ar-Riyāḑ) ja konksuga z, mille näidet mul ei õnnestunud leida, peaksid olema ühesuguse konksuga.   Kõik peale ḩ märgivad nn emfaatilist häälikut.       Konksu täpne kuju ei ole tähe identifitseerimiseks tähtis, sest see oleneb fondist, aga ühes tekstis (ühes sõnas!) ei tohiks olla erinevad fondid. Andres 7. detsember 2005, kell 22.31 (UTC)

::: Vaata, kas raamatus on konksud ühesugused. Firefoxi redigeerimisboksis ja teksti sees ei ole, aga oletan, et pealkirjades on nad ühesugused. Seda võiks kontrollida. Andres 7. detsember 2005, kell 22.33 (UTC)

:::: Raamatus on ühesugused - Ahsoous 8. detsember 2005, kell 10.21 (UTC)

::: Siin] on lingid araabia jt keelte latinisatsioonirabelitele. Seal on näha, et araabia nimedes peavad tõepoolest olema ühesugused konksud. Andres 8. detsember 2005, kell 09.43 (UTC)

::: Artikli tekstis näitab siiski ühtlaselt. Andres 8. detsember 2005, kell 09.55 (UTC)

::::Minul Firefox näitab konkse erinevalt... muid hetk tagasi jõllitas mulle vastu ka järgmine kirjapilt Ar-RiyÄá¸‘   - Ahsoous 8. detsember 2005, kell 10.21 (UTC)

::::: Eri tähtede konkse näitab ka mul erinevalt, aga fondist väljakargamisi pealkirjas ega artikli tekstis ei ole. Andres 8. detsember 2005, kell 10.34 (UTC)
----
Paistab, et araabia nimed pildiallkirjades ei ole korrektselt kirjutatud. Andres 8. detsember 2005, kell 10.01 (UTC)


Arutelu:Mulgi keel

Viimane kirjutaja on suva järgi muutnud keele nime mulgi keelest sakala keeleks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. detsember 2005, kell 23.01 (UTC)
Taastasin endise kuju. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. detsember 2005, kell 23.06 (UTC)

Ebaregulaarselt ilmub mulgikeelne Ajaleht "Mulke Sõna".

See oli millegipärast välja jäetud. Andres 13. veebruar 2006, kell 09.16 (UTC)
'Mulkis' on läti keeles loll ja on lihtsalt lätlaste sõimusõna sakalaste kohta ja ka väga õigustatud sõimusõna, kui see loll mulgitamine järgi ei jää. Õppige ära, et me elame Sakalas (mitte neetud Viljandi maakonnas), oleme sakalased ja räägime kahjuks eesti keelt, kuna sakala keelt enam ei oska...--Casesoccur 5. september 2006, kell 23:33 (UTC)

See, mis on õige nimetus või nimi, sõltub kokkuleppest. Andres 6. september 2006, kell 07:54 (UTC)

Ja nime annavadki ikka teised. Inimene või ka rahvas teab ise niigi, kes ta on.

: muļķīgs on vist õigekiri? suwa 19. veebruar 2012, kell 13:59 (EET)
Segi ei tasu ajada Sakalat, Viljandimaad ning Mulgimaad. Sakala alla kuulus ka suur osa tänapäevasest Pärnumaast ning osa tänapäevasest Põhja-Lätist. Kas sakala keelt on kunagi olnud või ei, seda ei tea. --Valju 8. september 2006, kell 19:54 (UTC)

Minu meelest oleks õigem mulgi murre. 90.191.119.98 7. detsember 2012, kell 22:23 (EET)

Mulgi murre peaks olema omaette artikkel, aga praegu suunab siia. Andres (arutelu) 8. detsember 2012, kell 12:25 (EET)

:kas mitte sisuliselt pole mulgi keel ja mulgi murre ikkagi samad asjad? Isegi kui täpselt pole, siis eraldi artikleid küll vist teha pole mõttekas--Bioneer1 (arutelu) 30. juuli 2014, kell 11:25 (EEST)

:: Asi on võib-olla sama, aga mõisted on erinevad. Andres (arutelu) 30. juuli 2014, kell 22:37 (EEST)

Selles arutelus on varem mainitud Sakala keelt. Praegu suunab see märksõna siia artiklisse. Võru vikis on sellest eraldi artikkel: --Bioneer1 (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 18:22 (EET)
----
Eelmine jutt kirjutati üle. --Epp 29. veebruar 2016, kell 23:04 (EET)


Arutelu:Mahtra sõda

See on kohati ikka päris ilukirjandus. Ilukirjandusele oli ju eraldi artikkel (Vilde romaan). Toon näite "Atla ja Mahtra talumehed peerutule valgel uut talurahvaseadust ja püüdsid selle aru saada". Kas me saame mingile allikale viidates seda peerutule valgust viidata? :D Tegelikult ei anna see lause mingit uut teadmist ju juurde, puhas luulu ja võiks ära kustutada üldse.
Kas kuupäevad on vana kalendri järgi? Sel juhul tuleks anda kuupäevad ka uue kalendri järgi ja linkida ainult  need. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. detsember 2005, kell 23.09 (UTC)

Mulle tundub, et viimane parandus teeb artikli  erapoolikuks. Andres 21. september 2006, kell 19:03 (UTC)
Kõrvaldasin artiklist teksti, mis sinna ei sobinud, ja viisin selle artiklisse Edgar Valter Saks. Taivo 30. september 2006, kell 17:29 (UTC)

Miks see ei võiks arutelus olla. See sobiks artiklisse küll, kuid tingimusel, et artikkel oleks tunduvalt pikem ning see oleks ainult üks taolistest tsitaatidest. Minu meelest on see tsitaat artiklis Edgar Valter Saksast samuti kohatu, sest näitab teda ühekülgselt. Andres 30. september 2006, kell 17:34 (UTC)

Artiklist Saksa kohta ei oskaks keegi seda tsitaati otsida. Andres 30. september 2006, kell 17:36 (UTC)

:Seda tsitaati polegi vaja otsida. See iseloomustab Saksa, mitte Mahtra sõda. Saksa artiklis on ta omal kohal, Mahtra sõja artiklis mitte. Taivo 30. september 2006, kell 18:36 (UTC)

:: Mulle tundub, et kui me tahame Mahtra sõjast põhjalikku ülevaadet teha, siis me peame kirjutama ka sellest, mida sellest on arvatud. Minu meelest oleks väga huvitav teada, et Saks on midagi niisugust kirjutanud. Teiselt poolt, kui meil on Saksa kohta ainult see tsitaat, võime saada temast vale, võib-olla eelarvamusliku ettekujutuse.  Andres 30. september 2006, kell 18:51 (UTC)--Hendrix 7. mai 2008, kell 17:25 (UTC)

ümber tõstetud - "+ see ei käi kull muusika kategooria alla, kuid see aasta on Mahtras suured pidustused seoses 150 aasta möödumisest sôjast."
See sõjalise konflikti mall on siin täiesti ebakohane jama, eriti need 50 "saksa mõisnikku".

Võtsin malli välja, sest vaevalt võib seda nimetada sõjaliseks konfliktiks. Andres 22. mai 2008, kell 09:25 (UTC)

''esimees parun von Pahlen, liikmed von Nottbeck, krahv Manteuffel ja sekretär Lampe'' - Kas keegi teab nende täisnimesid?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 29. detsember 2009, kell 16:22 (UTC)

Selle Tõnissoni tsitaadi sealt algusest võiks küll maha võtta. Milleks ikka veel selline paatos selle mässu kirjeldamisel?--Viu (arutelu) 12. veebruar 2013, kell 21:49 (EET)

Maha võtta pole vaja, aga õigesse kohta tõsta kyll. Artiklis peaks olema ka kaasaegsete ja ajaloolaste hinnangud, samuti peaks põhjused korralikult lahti kirjutama. --Oop (arutelu) 12. veebruar 2013, kell 22:38 (EET)

: Saks suhtub Mahtra sõjasse negatiivselt, Tõnisson positiivselt. Summa tasakaalus, mõlemad pooled esindatud. --IFrank (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 01:47 (EET)
1933. aastal süüdistas Purila metsaülem Mahtra sõja mälestamise komiteed mälestussamba sisse paigutatud 8-kroonise väärtusega veskikivi varguses, kuna see oli mõisa võõrandamisega saanud riigi varanduseks ja komitee ei olnud selle eest maksnud. = "Mahtra sõja" pidustuste järellained. Vaba Maa, 16. juuni 1933, nr. 138, lk. 3. --IFrank (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 01:47 (EET)
1958. aastal, Mahtra Sõja 100. aastapäeval, toimus suurejooneline vabaõhuetendus. Ilmar Tammuri lavastuses Mahtra Sõda. Etendusele kogunes suur hulk pealtvaatajaid. Etenduse käigus tekkis probleem. Tagumised kes ei kuulnud, -näinud valgusid esimestele pele. Oli vigastatuid. Käis kiirabi. Etendus katkestati ja teatati, et edasi ei mängita. Mõne aja pärast oli pealtvaatajate hulk vähenenud niipalju, et otsustati siiski etendus lõpuni (võib-olla algusest peale) mängida.

Ei saa aru kahjude kogusumma paranduse põhjendusest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. jaanuar 2019, kell 10:49 (EET)
Miks võlgade kustutamise osa ja peatükk "Muud kahjud" kustutati? --[[Kasutaja:Minnekon|Minnekon]] ([[Kasutaja arutelu:Minnekon|arutelu]]) 3. mai 2020, kell 09:52 (EEST)
Artikli eesmärk on anda terviklik ülevaade, mitte laskuda liialt detailidesse. Kes soovib sedalaadi detailidega tutvuda, saab teha seda viite abil originaalallikale. See on artiklis endiselt olemas. --[[Kasutaja:Kalevipoeg|Kalevipoeg]] ([[Kasutaja arutelu:Kalevipoeg|arutelu]]) 13. juuli 2020, kell 17:59 (EEST)

Infokastis suunab 14. juunile, sissejuhatuses 2. juunile. --LeeMarx (arutelu) 20. aprill 2023, kell 07:58 (EEST)

Parandatud. --Andres (arutelu) 20. aprill 2023, kell 09:03 (EEST)

:Kas oleks võimalik parandada ka viitetõrget? Mis võiks olla tõrke põhjus? Kalevipoeg (arutelu) 22. juuni 2023, kell 15:29 (EEST)

::Selised viitetõrked tekivad, kui artikli põhiosast on eemaldatakse mingi viite lühiversioon, aga selle täisversioon jääb Viidete alaosasse alles. Kustutasin need sealt ka nüüd ära. --Minnekon (arutelu) 22. juuni 2023, kell 18:10 (EEST)
----
Põhjuste all on esimeses lõigus kriitikata kasutatud nõukogudeagset allikat, viide puudub. --Andres (arutelu) 20. aprill 2023, kell 09:03 (EEST)
Põhjuste osa tuleks kuidagi sünteesida, praegu see on midagi tsitaadikogu taolist. --Andres (arutelu) 20. aprill 2023, kell 10:52 (EEST)

Ehk on põhjused nüüd konkreetsemad ja sobilikumad? Kalevipoeg (arutelu) 22. juuni 2023, kell 15:28 (EEST)


Kasutaja arutelu:Viki (usurped)~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Viki! Andres 6. detsember 2005, kell 08.16 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Viki (usurped)~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Uusklassitsism

Seda sõna kasutatakse ka teiste kunstialade kohta, kuigi kõige tuntum on see muusikas. Andres 6. detsember 2005, kell 20.52 (UTC)

Artikli nimi ja artikkel ei sobi kokku. Kui tahetakse rääkida neoklassitsistlikust muusikast, siis peaks artikli nimi olema neoklassitsism (muusika).

Neoklassitsim kui mõiste on seotud nii muusika, kunsti, arhitektuuri, kui kirjandusega. Selles artklis peaks rääkima nendest kõigist, mitte keskenduma muusikale (mina ei jaga ka Andrese seisukohta, et muusika on tähtsaim). iffcool 8. november 2006, kell 13:59 (UTC)

: On kolm võimalust: kas rääkida siin kõigist, teha see täpsustusleheks või rääkida midagi üldist ning igaühest pisut ning põhjalikumalt igaühest rääkida eraldi artiklites. Võib-olla see viimane oleks kõige paren.

: Kui teha täpsustusleht, siis on mõeldav ka praegune lähenemine: jätta neoklassitsism muusikas kui kõige tuntum (ma ei öelnud, et kõige tähtsam) siia.  Andres 8. november 2006, kell 14:42 (UTC)

:::Mina igastahes arvan, et siin peaks rääkima kõigest. Ma ei usu eriti, et artikkel nii pikaks läheks, et seda tükeldama peaks (vähemalt lähemas tulevikus).

:::Ise ma artiklit täiendama vist küll ei sobi, sest neoklassitsismist on mu teadmised natuke liiga puudulikud (hädapärast veel kuidagi kunstiosa). iffcool 8. november 2006, kell 18:40 (UTC)

:::: Võib muidugi rääkida kõigest, kuni artikkel läheb liiga pikaks. Andres 8. november 2006, kell 18:47 (UTC)

:::: Sellisel juhul tuleks kirjutada mingi sissejuhatus ja praegune tekst panna alajaotusse "Muusika". Andres 8. november 2006, kell 18:48 (UTC)

Kas empiirstiili all on mõeldud ampiiri? Andres 9. november 2006, kell 07:03 (UTC)

Ampiirstiil oleks jah õige. Inglise keeles on e-ga. iffcool 9. november 2006, kell 18:01 (UTC)

Soovitan ka siin artiklinimi neoklassitsism muuta uusklassitsismiks, mis kattub rohkem ja loogilisemalt Läänemere soomekeeltega.

Ei nõustu teisaldamisega.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. juuli 2016, kell 19:44 (EEST)

: ÕS-is on "uusklassitsism", "neoklassitsismi" pole. EKSS-is on mõlemad, kusjuures "uusklassitsism" on põhikohal. Sellepärast ma teisendasin. Üldine tendents on "neo-" asendamine. Andres (arutelu) 13. juuli 2016, kell 20:40 (EEST)

::: EE-s ja kunstileksikonides on põhiterminiks neoklassitsism. Ja sõna uusklassitsism ees on sõna 'ka'. Tegelikult kasutatakse sõna neoklassitsism vähemalt kolme mingil määral erineva stiili puhul.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. juuli 2016, kell 22:15 (EEST)

:::: Sõnakasutus on hakanud muutuma. Aga mina vaidlema ei hakka. Tehke, mis tahate.

:::: Kas Sa pead silmas eri kunstiliikides või "kunsti" raames? Andres (arutelu) 13. juuli 2016, kell 22:19 (EEST)

::::: Ma pean silmas üksnes arhitektuuri. Ja tahaks teada, kuidas siis sa nimetaksid veel sellist asja nagu New Classical architecture. (muusika ma jätan praegu üldse kõrvale, sest näiteks neoclassical metal kipub siit päris kaugele jääma)  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. juuli 2016, kell 22:21 (EEST)

: Mis siin on vaidlustatud? Andres (arutelu) 13. juuli 2016, kell 20:43 (EEST)
Huvitavalt on lahendanud selle teema eesti autorite "Kunstileksikon" (2001). Põhimärksõnad on neoklassitsism (=uusklassitsism); uusklassitsism; uusbarokk ehk neobarokk; neogootika; neorokokoo; neomodernism; neoimpressionism. --Hirvelaid (arutelu) 13. juuli 2016, kell 22:52 (EEST)

Minu meelest öeldakse "pseudoklassitsism" on ainult historitsistliku arhitektuuri puhul. Teisi kunstiliike see ei puuduta. Arhitektuuri kohta võiks olla eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 13. juuli 2016, kell 20:43 (EEST)

Huvitav, vanasti nimetati rokokoole järgnevat perioodi lihtsalt klassitsismiks ja Prantsusmaa klassitsistlikku barokkarhitektuuri (Prantsusmaal Itaalia stiilis barokki kunagi polnudki, ka nende kirjandus oli väga varakult klassitsistlik) barokk-klassitsismiks või kuidagi nii. Kangilaski kasutas selle perioodi kohta oma loengutes mõisteid barokilik klassitsism või vanaklassitsism. 18. sajandi klassitsistlike suundumuste kohta olen kuulnud mõistet varaklassitsism (sel oli tugev rokokoolik taust) ja alates Prantsuse revolutsioonist on päris klassitsism. Kas keegi teab, mis ajast see uusklassitsismi termin (klassitsismi tähenduses) eesti keeles kasutusel on? Kõlab nagu toortõlge ingliskeelsest kunstiajaloost. Evlper (arutelu) 6. mai 2019, kell 20:06 (EEST)

Selles artiklis on klassitsismi ja uusklassitsismi mõisted igatahes harjumuspäraselt paigas. Evlper (arutelu) 6. mai 2019, kell 20:13 (EEST)
Lõpuks leidsin ka viite - Kesk- ja Ida-Euroopa traditsioonis nimetatakse seda, mis ingliskeelsetes maades on Neoclassical architecture, lihtsalt klassitsismiks. Viimane lõik enne sisukorda. Nii et artikkel/artiklid tuleks kohandada vastavalt sellele traditsioonile. Evlper (arutelu) 6. mai 2019, kell 20:46 (EEST)
----
Tuleks teha täpsustuslehekülg ja eraldi artiklid eri kunstiliikide kohta. Mitte miski neid suundumusi peale sarnase nimetuse ei ühenda. Evlper (arutelu) 6. mai 2019, kell 23:13 (EEST)


Arutelu:Aadel

Ma püüdsin Firefoxiga kirjutada. Ma ei tea, kas kustumised tulevad sellest, et Firefox korralikult ei tööta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. detsember 2005, kell 16.57 (UTC)

Enamik Euroopa aadlisuguvõsasid pärineb rüütliseisusest.
Moodsate tulirelvade arengu tõttu surid soomusrüüs rüütlid 16. sajandiks välja, kuid aadlisuguvõsad olid saanud maaomanikeks, kes võisid pühenduda õukonnaelule. Eriti Preisimaal, Suurbritannias ja Venemaal säilis aadlikel siiski vähemalt moraalne sõjaväeteenistuse kohus. Preisimaa ja Venemaa ohvitserkond koosnes 19. sajandi lõpuni junkrutest.
------------
Tõstsin ylaloleva lõigu välja, kuna see ei kannata kriitikat. --Lulu 7. detsember 2005, kell 17.38 (UTC)
----
Teenisaadel? Kas teenistusaadel? Andres 25. november 2007, kell 09:52 (UTC)
Saksa "uusaadel" ja neli naisteklassi
----
"Skolast" asendati "skolastikuga". Mida see siin sõna tähendab? Andres 24. märts 2008, kell 20:01 (UTC)
----
Poola aadel oli 14. sajandist 18. sajandini Poola kehastus. - sisutühi lause.--WooteleF 10. mai 2009, kell 18:20 (UTC)
----
Aastal  1864. aastal kinnitas Venemaa keisririik varem Venemaaga liidetud Liivimaa rüütelkonna (1710), Eestimaa rüütelkonna (1712) ja Kuramaa rüütelkonna (1728–1747) õigused ja nad loeti ka Venemaa aadliseisusesse kuuluvaks. 1846. aasta seisuste kinnitamisega loeti, et Baltimaade rüütelkonnad omavad õigust parunitiitlitele vanad aadlisuguvõsad, kes antud maade liitmisel Venemaa keisririigiga olid kantud nende maade rüütelkondade aadlimatriklitesse.

Ma võtsin selle siin välja, sest pole arusaadav, kas jutt on 1864. või 1846. aastast. Andres 11. november 2009, kell 19:13 (UTC)
----
Pyydsin vähemalt avalõigu kuidagi mõistuspärasemaks sõnastada, ent pole kindel, kuivõrd see õnnestus. Kogu see kõrg- ja alamaadli nimetuste lõik on veider; parandasin keeleliselt, kui kahtlen sygavalt, kas näiteks Prantsusmaal kõrgaadlit paruniteks hyyti. --Oop 14. märts 2011, kell 00:08 (EET)

See lõik on praegu kindlasti vigane.

Ka avalõiku tuleb veel viimistleda. Hüpeldakse kahe definitsiooni vahel.

Lääne-Euroopas on aadlit peetud vaimulikkonna järel teiseks seisuseks. Andres 14. märts 2011, kell 06:15 (EET)

: Noh, vähemalt ei nimeta me aadlit praegu otsesõnu väljasurnuks. Aga muidugi on problemaatiline, kuidas anda avalõigus mingi aadli määratlus, mis ei kehti yksnes Euroopa kohta. Mil määral sedasama sõna yldse väljaspool Euroopat kasutada saab, on kysitav, ehkki seda ikkagi tehakse.

: Ehk saab kasutada inglisvikist mugandatud teksti: "Aadel on privilegeeritud ühiskonnaklass, mis on üldjuhul päritav. Aadliseisusega seostuvad privileegid võivad anda olulisi eeliseid võrreldes mitteaadlikega või olla suuresti formaalsed, kuid neid tagab või vähemasti tunnistab ametlikult seadus või valitsus. Aadliltiitleid seostatakse sageli praeguste või endiste monarhiatega, kuid aadel oli ka sellistes vabariikides nagu Holland, Genova ja Veneetsia, ning on mõnel pool (nt San Marinos) jäänud osaks ühiskondlikust struktuurist. Sageli eristavad aadlikke mitteaadlikest pärilikud tiitlid, ehkki paljudes riikides on aadel olnud tiitliteta ning pärilik tiitel ei tähenda tingimata aadliseisust (nt Briti baronet)." --Oop 14. märts 2011, kell 10:52 (EET)

:: Võib-olla. Arvan, et tuleb eristada kitsamat ja laiemat tähendust. Andres 14. märts 2011, kell 11:18 (EET)

:: Minu meelest nobility tähendab eeskätt ülemaadlit. Seetõttu seal öeldakse, et baronet pole aadlitiitel.   Andres 14. märts 2011, kell 11:22 (EET)
Sissejuhatus on seosetu. Andres (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 16:43 (EEST)
----
Vene aadli alla on pandud Spengleri tsitaat. Minu meelest on see liiga juhuslik ja subjektiivne, et sinna sobida. Andres (arutelu) 13. juuli 2016, kell 10:27 (EEST)
----
Väidetavalt tõsteti Saksamaal viimasena aadliseisusse Joseph Weissenberger - juudist pangaomanik ja Austria peakonsul Dresdenis, kellele Sachsen-Coburg-Gotha hertsog andis 12. novembril 1918 tiitli Baron von Weissenberger zu Weissenburg.

Tõstsin välja. --Pelmeen10 7. september 2017, kell 23:32 (EEST)

Kas kõik aadlikust esiisa järglased sõltumata soost? Ehk kas levib ka piki naisliini?
Mis tingimustel saadakse aadlikuks (ja lisatakse aadlimatriklisse) ja mis tingimustel see aadliseisus lõpeb (ja eemaldatatakse aadlimatriklist)? LauriKreen (arutelu) 26. mai 2024, kell 11:32 (EEST)


Kasutaja arutelu:Dewil~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Dewil! Andres 8. detsember 2005, kell 09.37 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Dewil~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)