Portaali arutelu:Sündmused

Juhend
Portaal on loodud ingliskeelse Vikipeedia eeskujul. Sündmuse lisamiseks klõpsa sündmuse kuupäeva juures nuppu "muuda". Soovitud lehe puudumisel loo leht ise kujul: [[Portaal:Sündmused/kuupäev. veebruar 2016]]. Eemalda kasutamata alaosad.
{{Sündmused|31|jaanuar|2016}}
*Majandus
*Õnnetused ja kuriteod
*Tervis
*Poliitika
*[[Eesti]]
**Sündmus (lisa viide)
|}
</div>

Miks mitte panna muuda linki kuupäeva juurde? Siis jääb üks samm vähemaks ja on veel lihtsam. Cumbril 31. jaanuar 2016, kell 20:13 (EET)

Asendasin vaata lingi "muuda"ga. See oli algselt plaanis, kuid kuna algselt ei suutnud ma seda tööle saada, eemaldasin selle lihtsalt. Postituvi 31. jaanuar 2016, kell 20:30 (EET)
----
Sellisele lehele ei tohiks esilehelt linkida. Pidage nüüd hoogu, asju tuleb korralikult teha. --Epp 1. veebruar 2016, kell 06:14 (EET)

Palun põhjenda, kui lisad märkuse. Postituvi 1. veebruar 2016, kell 06:58 (EET)

: Keeletoimetamise märkust ei pea põhjendama. Siin on palju vigu. --Epp 1. veebruar 2016, kell 07:15 (EET)

:: Keeletoimetamismärkusi ei panda portaalidele. Ärge linkige, kui vead on. Cumbril 1. veebruar 2016, kell 12:50 (EET)

::: Kui see on mingi toorik, peaks see kuskil mujal olema. Kus see öeldud on, et keeletoimetamismärkust ei panda? Mida siis tegema peab, kui vigane on? Polegi siis ju vaja energiat kulutada vormi keerukamaks muutmisele, parem võiks tegelda sisu kontrollimise ja lihvimisega. --Epp 1. veebruar 2016, kell 16:14 (EET)

:::: Portaalidel on omaette kujundus ja sinna sobib keeletoimetusmall, mis on kujundatud artiklite jaoks, nagu sadul sea selga. See riivab hullemini silma kui keelevead. Implitsiitselt viitab keeletoimetusmalli sobimatusele ka sellel olev kiri: "Selles artiklis on...".

:::: Seda ka, et erinevad inimesed tegelevad Vikipeedias eri asjadega vastavalt oma huvidele. Ei pea kõik tegelema sisuga. Inglise vikis on isegi nimetus välja mõeldud neile, keda huvitab peamiselt vorm: :en:Wikipedia:WikiFairy. Cumbril 1. veebruar 2016, kell 16:54 (EET)
Need rubriigid võiks esialgu ära jätta, varem saime nendeta läbi.
Jutt ei ole siin uudistest, vaid sündmustest.
Uue kuupäeva lisamine on kirjutaja jaoks keeruline, need peaksid olema kõik juba olemas.
Kui alaosad kustutada, ei oska neid enam panna.
Jutt viite vormistuse kohta polnud piisavalt arusaadav, miks ei võiks olla tavaline viide?
"Eesti" ei saa olla rööbiti temaatiliste rubriikidega. Andres (arutelu) 1. veebruar 2016, kell 09:46 (EET)

Siin on praegu nii, et on portaali avaleht ja on kuu leht (jaanuar, veebruar jne). Kuu leht peaks minema kuuartikli asemele. Sel juhul saab eksisteerida paralleelselt portaal, mis kasutab oma osana kuuartikleid ja lisab neile asju juurde. Seepärast võiks praegu teha ettepanekuid selle lehe suhtes Portaal:Sündmused/jaanuar_2016, see oleks kuu lehena sobiv näidis.

Olen Andrese kommentaaridega üldjoontes nõus. Cumbril 1. veebruar 2016, kell 13:11 (EET)

Arvan, et mõttekam on eemaldada kogu portaal ning sellega seotud lehed ja muudatused. Ei ole mõtet sellega tegeleda, kui piisavalt kõrgestandardiline sisu siit ei leia. Minu arvates on sisu piisavalt kvaliteetne. Pealegi teatab seletav sõnaraamat: juhtuv v. juhtunud asi, nähtus, olukord jne. See tähendab, et siia on sobiv lisada ka päeva tähtsamaid uudiseid. Postituvi 1. veebruar 2016, kell 16:26 (EET)

Portaal võib alles jääda, lihtsalt kuu alamlehed hakkaks asuma artikli nimeruumis. Kuu alamlehed jookseks siis portaali sisse nagu praegu. Cumbril 1. veebruar 2016, kell 16:54 (EET)

:Siiski peaks sündmused maailmas sel juhul viitama portaalile, sest see näitaks värskeimat infot. Postituvi 1. veebruar 2016, kell 17:14 (EET)

Mulle, erinevalt paljudest, see portaali mõte siiski meeldib. Hea töö, Postituvi. See puudutab aga vormilist külge. Kvaliteetse sisuga on natuke teine lugu. Soovitan siiski vanemate ja kogenumate autorite-toimetajate nõuandeid kuulata, mis sobib sündmuste lehele ja mis mitte. Teine asi on see, et nähtavasti ei ole peale minu kellelgi viitsimist seda sisu igapäevaselt luua ja mina ka enam ei jaksa. Portaalil pole aga mõtet, kui sinna suured sisuaugud sisse jäävad. Teine asi on see, et lisaväärtus on sellel portaalil ainult siis, kui see toimib uudiste agregaatorina eri allikatest. Kui kogu portaal hakkab põhinema ainult ERRi uudistel, siis võiks sama hästi teha sündmuste lehe ümbersuunamise veebilehele uudised.err.ee ja olekski muretu olemine. -- Toomas (arutelu) 6. veebruar 2016, kell 13:59 (EET)

Kuna selle portaali täiendamine on looja poolt soiku jäänud, siis lisan sündmused edaspidi ainult vanale lehele. -- Toomas (arutelu) 7. veebruar 2016, kell 16:34 (EET)

: Hea mõte. Siis saan ka mina mõnikord täiendada, kui peaks kunagi hakkama aega üle jääma. --Epp 7. veebruar 2016, kell 16:36 (EET)

Portaali ning sellega seonduva eemaldamine


Arutelu:Eesti rahandusminister

Miks peab praktiliselt sama sisuga teise artikli tegema? ja kui liitma hakatakse, läheb tegelike autorite ajalugu kaduma. --Epp 1. veebruar 2016, kell 18:23 (EET)

õige märkus. Eesti rahandusministrite loend tuleb adminnil teisaldada ilma ümbersuunamist tegemata Eesti rahandusminister alla. Praegu tuleb Eesti rahandusminister artikkel aga kustutada, et seda ümbersuunamist teha--Estopedist1 (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 11:01 (EET)

Okupatsiooniaegsete rahandusministrite lisamine siia artiklisse ei ole minu meelest õige. Jätan loetelu hetkel siia, et hiljem oleks võimalik sobivad artiklid luua. --Karljohan29 (arutelu) 30. juuni 2022, kell 17:19 (EEST)
===Eesti NSV rahanduse rahvakomissar 1940===
*1940. aasta juuni 1940. aasta august, Juhan Narma (NICHTIG), majandusminister Johannes Varese valitsuses
*1940. aasta august 1946. aasta märtsini, Paul Keerdo, Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu Rahanduse Rahvakomissariaadi rahvakomissar
===Eesti rahanduse juht 1941–1944===
*Saksa okupatsiooniajal juhtis Eesti rahandust:

Eesti Omavalitsuse Landesdirektor Alfred Wendt,
*15. september 1941 – 6. detsember 1941, majandusdirektor;
*6. detsember 1941 – 1. juuni 1942, majandus- ja transpordidirektor;
*1. juuni 1942 – 17. september 1944, majandus- ja rahandusdirektor.
===Eesti NSV rahandusminister 1946–1990===
*1946 – 1950, Paul Keerdo, Eesti NSV Ministrite Nõukogu Rahandusministeeriumi rahandusminister
*1950 – 1967, Anatoli Tihane, rahandusminister
*1967 – 1979, Albert Norak, rahandusminister
*1979 – 1990, Endel Mändmaa, rahandusminister
Enne, kui see teave pole kuhugi mujale artiklisse tõstetud, ei tohiks seda sisust eemaldada. Minu meelest võiks see iseenesest ka hiljem siin olla, ehkki selgesti eraldatud alajaotuse all. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 30. juuni 2022, kell 17:25 (EEST)

Minu meelest see ei sobi siia. Me oleme ju Eesti ja Eesti NSV asjad üldiselt lahus hoidnud. Eesti NSV ministrid ei olnud Eesti (riigi) ministrid. Pikne 30. juuni 2022, kell 19:05 (EEST)


Arutelu:Kadri Paas

Minu meelest võiks artikkel alles jääda, ei ole vaja kustutada. Muidugi vajaks artikkel täiendamist Velirand (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 09:09 (EET)
Ma ei näe, et tema tähelepanuväärsuses oleks kahtlust. Minu meelest tuleb piisab juba sellest raamatust. Andres (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 10:14 (EET)
Kadri Paas on kauaaegne Postimehe  ajakirjanik. Aga praeguses toimetuse koosseisus teda ei ole. Andres (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 12:02 (EET)

Mu meelest võiks artiklilinkide loeteluga piiri pidada, praegu läheb natuke liiale. Sillerkiil (arutelu) 2. november 2022, kell 22:55 (EET)

Aga mille alusel valida? --Andres (arutelu) 2. november 2022, kell 23:28 (EET)


Kasutaja arutelu:Wkentaur/Arhiivid/2015

Nende sadade sarnaste Eesti rahvaarvu puudutavate muudatuste jaoks võiksid kasutada või luua bot-konto, siis oleks viimastes muudatustes infomüra vähem--Bioneer1 (arutelu) 20. august 2014, kell 15:19 (EEST)

See ei ole hea mõte. WikedKentaur (arutelu) 20. august 2014, kell 21:29 (EEST)

:Miks?--Bioneer1 (arutelu) 30. august 2014, kell 13:53 (EEST)
Ühelt poolt on sul juba praegu võimalus pisiparandused peita. Teiseltpoolt kahjustaks inimlike eksituste boti muudatusteks nimetamine bottide usaldusväärsust. WikedKentaur (arutelu) 31. august 2014, kell 20:01 (EEST)
Kui teed uue lehekülje, siis palun kontrolli sissetulevaid linke. Andres (arutelu) 22. november 2014, kell 10:43 (EET)
----
Artiklid ja muude nimeruumide asjad ei peaks kategooriates läbisegi olema. 2001:7D0:88C2:F401:2167:75C9:D7E7:8B8D 31. detsember 2014, kell 10:15 (EET)

Aga kuidas saab siis kahe klikiga vallas asuva objekti artiklist valla mälestiste loendisse liikuda (ka siis kui see objekt pole loendist veel lingitud)? Näiteks Uku Sillaotsa ohvrikivi -> :Kategooria:Kadrina vald -> Vikipeedia:Vikiprojekt Kultuuripärand/Kadrina valla kultuurimälestised --WikedKentaur (arutelu) 31. detsember 2014, kell 10:30 (EET)

: Minu meelest ei pea saama. Kui on lingitud kultuurimälestiste registrisse, siis saab sealt teisi mälestisi otsida. 2001:7D0:88C2:F401:2167:75C9:D7E7:8B8D 31. detsember 2014, kell 12:07 (EET)

Minu arvates võiks kategooriatest ka mingi praktiline kasu olla. Ning ühisnimetajaga artiklite-loendite vahel liikumine on üks taoline praktiline vajadus. --WikedKentaur (arutelu) 2. jaanuar 2015, kell 16:48 (EET)

: Mina saan aru, et need loendid on pildikogumise hõlbustamiseks. Ja nad pole entsüklopeedia sisuosas, sest kõiki kaitsealuseid objekte pole oluline loetleda. Sellepärast ei pea sisuosast otse nendesse loenditesse saama. Kasu on kategooriatest ju sellegipoolest, saab liikuda artiklivääriliste mälestiste vahel. 88.196.241.249 6. jaanuar 2015, kell 16:49 (EET)

Hello and greetings from the Ukrainian wiki. Sorry for both bothering you and writing in English but I'm kinda stuck and need some advice (and hope you can help). I have been recently asked to assist with bot-importing articles on Estonian villages into UkWiki and it looks like I'll need to get acquainted with Wikidata to do that. Prove me wrong but most of data in  seem to be automatically loaded from some external source (Wikidata I guess). I tried to figure out how it works but failed. Could you please briefly explain how this template works? Or maybe direct me to some documentation where accessing wikidata from wikipedia articles/templates is addressed? Thank you in advance for anything that may help! Best regards, Thevolodymyr (arutelu) 12. jaanuar 2015, kell 13:54 (EET)

Hi. All Estonian settlements have coordinates data and latest census data stored on Wikidata.

To access coordinates and population data Module:WikidataDev is needed. You can check templates Template:CoordinateWIKIDATA and Template:Linn to see how this module is invoked to display coordinates or population data. In Template:Linn the population field is called 'elanikke'. --WikedKentaur (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 17:14 (EET)

: Thanks a lot! I've looked through those templates and seem to start understanding the logic. Thanks again. Thevolodymyr (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 17:52 (EET)

: Took a closer look and now I see that the module is written by you and is exclusive to EtWiki... I'm afraid I won't be able to repeat that :). We still have some mess in wikidata-related modules... But thank you anyway. Best regards, --Thevolodymyr (arutelu) 13. jaanuar 2015, kell 18:16 (EET)

It's based on de.wiki module de:Modul:Wikidata, plus some additions to get population sorted by date. --WikedKentaur (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 16:00 (EET)

Using Wikidata in articles on Estonian villages

Andmepäringutega seonduvalt teed tõesti head tööd. Need on väga vajalikud.
Nendega seonduvalt olen pikemat aega mõtisklenud, et kas oleks võimalik kuidagi nt koondloendina näha ka ümbersuunatud lehekülgede arutelusid? Enamasti ümbersuunatud lehekülgedel neid pole, ent kui on, siis tegelikult on nad ainult suure õnne korral leitavad. Samas võib neis sisulist ja olulist juttu olla. Nt vt Arutelu:Aadlisuguvõsa.
Igaks juhuks ka mainin, et kõik ümbersuunatavad leheküljed on arvel (https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:%C3%9Cmbersuunamised) ja mingi variant võiks olla, et sealsel erileheküljel näitaks nt ülaindeksi kujul, kui on ümbersuunatud leheküljel on olemas arutelu--Bioneer1 (arutelu) 2. veebruar 2015, kell 23:56 (EET)

Ümbersuunamiste arutelulehed --WikedKentaur (arutelu) 3. veebruar 2015, kell 17:43 (EET)

:hämmastav :) Kui vastu pole, siis ma lisaks selle ka siia: Vikipeedia:Andmepäringud--Bioneer1 (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 10:54 (EET)
----
Palun vaata siia. Ehk saad ajalugusid importida. 84.50.7.230 18. veebruar 2015, kell 10:00 (EET)

Ümbersuunatud lehekülgede arutelude nägemine

Kas seda rahvaarvu näitaja tühjendamist automatiseerida ei saa? Ivo (arutelu) 23. märts 2015, kell 17:21 (EET)

Praegu seda plaanis ei ole. --WikedKentaur (arutelu) 23. märts 2015, kell 19:40 (EET)

Kas sul oleks võimalik vaadata arutelu malli  arutelulehel ja öelda, mida sina asjast arvad? Küsin seepärast, et sa tegeled samuti Vikipeedias mallidega. Taavi (arutelu) 17. aprill 2015, kell 20:17 (EEST)

Neid tuleks uuendada. Võiks kuhugi (nt iga koondpäringu arutelulehele (nt Vikipeedia arutelu:Andmepäringud/Ebatõenäolised eluead")) panna ka SQL-koodi, mida peab peaks kirjutama, et kunagi su tehtud päring uuesti kätte saada--Estopedist1 (arutelu) 30. aprill 2015, kell 23:27 (EEST)


Arutelu:X Games

Probleem on selles, et Winter X Games on nagu kaubamärgistatud nimi ja originaalnimi, seega seda eestikeelset varianti artikli pealkirjaks panna ei saa. Ümbersuunamisega see muidugi kõlbaks, ning tõlge artikli alguses kõlbab ka. -Mardus /arutelu 5. veebruar 2016, kell 07:38 (EET)

Täiesti õige, seda ei tõlgita. Kuriuss 9. september 2017, kell 18:17 (EEST)


Kasutaja arutelu:85.253.123.13

Palun, ära tee toimetamine testid nagu sa lehele Ukotz. Érico (talk) 11. veebruar 2016, kell 19:51 (EET)


Kasutaja arutelu:90.191.219.226

Palun, ära tee toimetamine testid nagu sa lehele Loomislugu. Érico (talk) 11. veebruar 2016, kell 21:03 (EET)


Arutelu:Valdo Praust

Ta on tegelenud ka Eesti mõisatega ja vanaaegsete jalgratastega

Kummaline. --Epp 14. veebruar 2016, kell 03:05 (EET)

"Ta kirjutab Eesti mõisatest" Ta mitte ainult ei kirjuta mõisatest, vaid tegeleb ka nende uurimisega. Lisaks uurib ta ka maanteede ajalugu. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 14. veebruar 2016, kell 09:43 (EET)

ta on Eesti mõisaportaali (Mõisaportaal) eestvedajatest. Ka see portaal on tõesti eraldi artiklit väärt?--Estopedist1 (arutelu) 21. september 2018, kell 09:26 (EEST)

Miks mitte? Andres (arutelu) 22. september 2018, kell 00:51 (EEST)


Arutelu:Põhja-Küprose lipp

Kas me peame selliseid asju tolereerima? Ma hakkasin parandama, aga tuli redigeerimiskonflikt. Intervikilinke ka ei ole. Andres (arutelu) 16. veebruar 2016, kell 13:08 (EET)
Tõstan siia. Andres (arutelu) 16. veebruar 2016, kell 13:10 (EET)
Põhja-Küprose lipp on Põhja-Küprose Türgi Vabariik riigilipp.

Pilt:Flag of the Turkish Republic of Northern Cyprus (1983).svg| Põhja-Küprose i lipp 1983–1984

*Põhja-Küprose vapp
Kategooria:Põhja-Küpros
----
Mis selles parandamatult valesti oli? Adeliine 17. veebruar 2016, kell 12:01 (EET)

No paranda siis ära, ma ei jõua kõike parandada, aga niiviisi jätta ka ei saa. Andres (arutelu) 17. veebruar 2016, kell 18:13 (EET)


Arutelu:Kelly Sildaru

Mistahes fotodega Sildarust pole eriti kiiret, IMHO. -Mardus /arutelu 17. veebruar 2016, kell 15:06 (EET)

Pikkus ja eriti kaal muutub. Kui seda märkida, siis peaks vähemalt ütlema, mis ajast see pärit on. Andres (arutelu) 20. september 2016, kell 19:51 (EEST)
----
Viite all tehti sisuline parandus, nüüd on viide vale. Andres (arutelu) 3. veebruar 2019, kell 01:55 (EET)


Arutelu:Aarne Saluveer

Siin on link lehele Tahukas (ansambel), aga mis tuleks lehele Tahukas? Reeglite järgi ei tehta sulgudega linki, kui põhipealkirjaga lehte ei ole. Andres (arutelu) 17. veebruar 2016, kell 18:24 (EET)

Mina ei tea, et selline reegel oleks. Võiks lubada juhtumipõhist lähenemist. Adeliine 17. veebruar 2016, kell 18:43 (EET)

: See  on kirjutamata reegel (inglise vikis on see kirjutatud). On ju ilmne, miks nii tuleb teha.

: Ma ju lähenengi juhtumipõhiselt. Ma ei ole kindel, et seda pealkirja on tarvis millelegi muule hoida. Andres (arutelu) 17. veebruar 2016, kell 20:18 (EET)

:: Kui selline reegel kusagil kirjutamata kujul ka oleks, siis ilmselt ei ole see reegel mitmekülgselt kaalutletud. Ma ei ole seni näinud ühtegi veenvat põhjendust ja hetkel paistab pigem, et veenvat põhjendust universaalseks reegliks ei ole. Andrese kommentaari kirjutamise ajal olid mõlemad lingid (sisuliselt) punased, ehkki sulgudeta link oli jäänud ühes artiklis lihtsalt panemata. Olukorras, kus on olemas nii sulgudeta kui sulgudega punane link, ei ole entsüklopeedilisi sisuargumente, kumb artikkel tuleks varem kirjutada. Ent sellegipoolest peaks sulgudeta artikkel kajastama terminile vastavat enamlevinud ja enimkasutatavat mõistet.--VillaK (arutelu) 17. veebruar 2016, kell 22:49 (EET)

::: See, millele pealkiri jätta, on omaette ja vaieldav, kuid minu meelest mitte nii tähtis küsimus. Mina teeksin praegusel juhtumil teisiti, sest teisel artiklil on juba teine pealkiri ja "tahukas" öeldakse hulktahuka kohta harva. Aga ka praegune lahendus on enam-vähem OK.

::: Tähtsam on siin see, et artiklite pealkirjad tuleb kokku leppida, aga kokkuleppe fikseerimiseks (või muutmiseks) tarvis, et põhiartikkel oleks juba olemas. Sellepärast ei tulekski üldjuhul sulgudega linke teha. Ja kui tahta kirjutada artikkel, mille pealkiri on sulgudega, siis peab olema ka sulgudeta pealkirjaga leht.   Andres (arutelu) 17. veebruar 2016, kell 23:53 (EET)

::::Minu arvates võib pealkirjade üle arutada ja kokkuleppeid teha ka siis, kui "põhiartiklit" ei ole veel tehtud. Kui on juba varem selge (selgub), et mingi pealkiri tuleb täpsustusega, võib juba täpsustusega linke panna, kuigi ühtegi artiklit pole veel loodud. Selle eeliseks on see, et pärast ei pea linke ümber muutma ja artikkel luuakse kohe õige pealkirja alla (kui just ei ole kogemata sama asja kohta erineva täpsustusega linke tehtud). Puuduseks on see, et siis ei saa "Lingid siia" abil eri tähendusi leida, aga otsingu abil ikka saab. Ja on olemas ka Vikipeedia:Andmepäringud/Linkimata täpsustusmärkega lehed. Ma olen nõus, et mõnes mõttes süstemaatilisem on teha nii, nagu Andres kirjeldab, aga minu arvates ei peaks see olema absoluutne reegel ja teisiti tegemine viga, sest niisugune süstemaatilisuse nõue võib muutuda hoopis piduriks. Adeliine 18. veebruar 2016, kell 14:57 (EET)

::::: Kui kokkulepe tehakse, kuidas siis teada saadakse, et see tehtud on?

::::: Mis mõttes tehakse sama asja kohta eri täpsustusega linke kogemata? Neid tehakse sellepärast, et eri kirjutajatel on pealkirjast erinev ettekujutus. Ja kui keegi ise ära unustab, mis pealkiri peaks olema, kuidas siis saab eeldada, et on selge, mis pealkirjaga artikkel tuleb?

::::: Ma olen nõus, et mõnel juhul tundub, et pealkirjas eksida ei saa, aga ma ei soovitaks selles kindel olla. (Ma ei eita, et mõnel juhul on mõistlik täpsustus kohe panna.) Mulle tundub, et täpsustuse panemata jätmine hoiab  hiljem kokku üleliigset tööd, sest siis pole tarvis otsimisega vaeva näha.

::::: Ma olen nõus, et see ei pea olema absoluutne reegel. Veaks ei pea sellist täpsustuslinkide panemist nimetama, aga see ei muuda asja. Andres (arutelu) 18. veebruar 2016, kell 23:36 (EET)

"Saluveer lõpetas 1974. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli." Ta ei saanud ju 14-aastaselt keskkooli lõpetada. Vist ikka lõpetas 8. klassi 1974. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkoolis? [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 12. detsember 2021, kell 00:31 (EET)

Kas Aarne Saluveer on muusikaõpetaja Viimsi Keskkoolis alates aastast 1990?  See aastaarv on vale. Ta on Viimsi Keskkoolis teinud väga tänuväärset tööd muusikaõpetajana vähemalt 1983. või 1984. või veelgi varasemast aastast.  Samuti on ta seal koolis olnud kooli segakoori juhendaja. 2001:7D0:81B1:4A80:D93D:4501:DA95:5B7 2. juuli 2023, kell 20:03 (EEST)


Kasutaja arutelu:Lilleõis

Tere tulemast Wikipeediasse.  Vastuse oma küsimusele peaksid leidma siit - Melilac (arutelu) 20. veebruar 2016, kell 11:49 (EET)
Tere ja jõudu siin tegutsemiseks! Väike vihje isikuartiklite tegemiseks: me kasutame siin artiklite pealkirjastamisel tavapärast nimede järjekorda ehk eesnimi ees ja perenimi järel. Teisaldasin seetõttu Su näitekirjaniku artikli pealkirja Alan Ayckbourn alla. Loodetavasti kirjutad seda edaspidi pikemaks ja põhjalikumaks. :) -- Toomas (arutelu) 20. veebruar 2016, kell 15:23 (EET)

Tere! Küsisid liivakastis oleva artikli avalikuks tegemise kohta. Selleks tuleb artikkel teisaldada. Teisaldamiseks vali üleval rippmenüüst Veel alamenüü teisalda. Edasi vali uus pealkiri alt (Artiklid) ja kirjuta paremale kasti artikli nimi, mille alla soovid teisaldada. Vajuta rohelist nuppu.
Soovitan vaadata teiste samasuguste artiklite põhjal, kuidas Vikipeedia artiklit vormistatakse. Sinu liivakastis oleva artikli puhul vali näiteks alt kategooria "Ameerika Ühendriikide kirjanikud" ja vaata seal all olevaid artikleid. Cumbril 27. veebruar 2016, kell 19:44 (EET)
Kui midagi teisaldad, siis on soovitatav olla teisaldatava lehekülje peal. :) Cumbril 27. veebruar 2016, kell 20:09 (EET)


Arutelu:Christmas cracker

Kust on eestikeelne sõna võetud? Andres (arutelu) 21. veebruar 2016, kell 01:49 (EET)

Christmas Crackerist kirjutada paukkompveki all on eksitav ja annab täiesti teise tähenduse produktile. Paukkompvek on tulnud inglise keele sõnast firecracker, mille eesmärk on teha pauke ja mitte pakkuda visuaalset näitemängu. Christmas crackerit ei ole eesti turul saadaval ning arvatavasti aetakse see segamini firecracker'iga. Kuna Christmas Crackerile ei ole eestikeelset vastet, tuletasin "Jõulukräkeri" otse inglise keelsest sõnast Christmas Cracker.

Noh, kui "paukkompvek" on vale sõna,  las siis pealkiri ollagi ingliskeelne. Andres (arutelu) 21. veebruar 2016, kell 17:23 (EET)
Ma pöördun selle sõnaküsimusega Eesti Keele Instituudi poole, sest võõrsõnu peaks ju kuidagi saama tõlkida või eestistada. Saan täiesti aru, et see tuleb lahendada, aga selle sõna inglisekeelseks jätmine tundub olevat asja mittelahendamine.

Põhjendus selle kohta, miks "paukkkompvek" on vale sõna,, ei tundu mulle veenev. See on ju kompveki moodi asi, mis teeb pauku. Ilutulestikurakette ei nimetata paukkompvekkideks. Ja saksa näiteks saksa keeles on  selle asja nimi Knallbonbon. Küllap saksa keelest eesti sõna tulnud ongi. Andres (arutelu) 21. veebruar 2016, kell 17:53 (EET)
Saksa-Eesti sõnaraamat annab knallbonbon'ile vaste "ilutulestikurakett". Bonbon oli tehtud saksamaal, mis olid kommid keeratud paberi sisse, inglased said sellest mõtte teha christmas crackeri. Nad eemaldasid kommid, panid sisse nipsasjad, krooni, mõistatused ja "snapi", mis tegi paugu. Christmas Cracker sai alguse inglismaalt (Londonist). Küllap sakslased ei osanud seda muud moodi nimetada kui "knallbonbon".  Kui internetti sisestada Fireworks, tuleb vasteks ilutulestik, kui sisestada Firecracker, tulevad paugutid ja kui sisestada Christmas Cracker on tegu hoopis uue asjaga. Firework ja Firecracker on tulnud Hiinast, Christmas Cracker aga Inglismaalt. Firecrackersiga saab teha suurt pauku või pauke, millele on peale pandud vanusepiirang, sest need on ohtlikud. Christmas Cracker-it saavad kasutada ka lapsed ning on kasutatav ruumisiseselt. "Firecracker"it ja "Christmas cracker"it sama nime alla koondada "paukkommiks" on mittesobiv.

Duden kirjeldab Knallbonboni all samalaadset asja, millest me siin räägime. Ka :de:Knallbonbon räägib samast asjast.   Sõnal võis saksa keeles varem teine tähendus olla, aga see ei puutu asjasse, sest eesti keeles ei nimetata ilutulestikuraketti paukkompvekiks, nii et segiajamist ei ole. Ja kui ka nimetataks, siis saaks teha eraldi artikli, lisades pealkirjale sulgudes täpsustava märkuse. Andres (arutelu) 21. veebruar 2016, kell 21:31 (EET)
Inglise sõna cracker on eesti keelde mugandatud kahel viisil: küberkuritegevuses kräkker, küpsisena kreeker. Kräker on veider värdvorm. Bon-bon võidakse selle kohta öelda inglise keeles, eesti keeles niisugust sõna ei ole; varem on kasutusel olnud bonbon, mis tähistas üht liiki komme. Selle viimase loogika põhjal oleks paukkompvek sobilik, ehkki ka see on juba üsna vanamoeline.
Kes selle otsustas, et "Kräker" on värdvorm?
Miks võtta eeskujuks Saksamaa, kust christmas cracker-id üldse alguse ei saanudki ning kes ise seda inglismaalt sissetulnud toodet õigete nimedega nimetada ei osanud ja miks mitte võtta eeskujuks Inglismaa, mis on christmas crackeri originaalleiutamiskoht, kus inimesed sellest rohkem teavad ning segi ei aja ohtlike paugukatega? Selge ju on, et paukompvek ei ole ilutulestik, mis taevasse lastakse, küll on aga selle liik. Seda informatsiooni on internet täis ja ka eesti lõhkematerjali seadus ütleb, et ilutulestik ei ole ainult mitte see, mis silmailu pakub, vaid ka see, mis teeb pauku. Need kuuluvad ilutulestiku kategooriasse ja omakorda sealt edasi kategooriatesse, mis on määratud nende iseärasuste tõttu nagu tugevus, sisaldus jne. Kui me oskame teha vahet ilutulestikul (mis taevasse lastakse) ja paukkompvekil, siis kuidas me ei oska vahet teha paukkomvekil ja Christmas Crackeril? Või tuleb ümber muuta hoopis sõnastik, mis vale tähenduse annab?
Kui eesti keeles otsida „paukkompvek“, siis selle tõlgenduseks tuleb „firecracker“. Ka pildiotsinguga tulevad paugukad esile. Firecrackeri põlemapanemisel võib sellega mitte ümber käia osav inimene sõrmed õhku lasta ja sellest paugukast ei jää järele midagi kui kärsanud paber ja toss. Christmas Cracker teeb paugukese, kui sedagi ning väga õrna, sest seesolevad kingitused ja paberist kroonid, mõistatused jäävad tervetena alles, ilma igasuguse kriimuta. Selle nimi on „snap“, mis Christmas Crackeri sees on ja paugukese teeb - ümber tõlkides ei anna sõnavarad isegi sõna „pauk“ välja, vaid hoopis „klõps“, „praks“, „napsatus“, „plõksatus“ jne. mis küll on aga sobilik paugukale. Kui ma ise esimest korda Christmas Crackerit tõmbasin, et saanud ma üldse aru, et mingi pauk oleks käinud. Ma isegi ei teadnud, et see peaks pauku tegema. Alles järgmise aasta jõuludel seletati mulle, et see peab tegema paugukese. Hiljuti lugesin ka blogi, kus üks meesterahvas, kes inglismaal elab, kirjutas, et tema tõmbas tööjõulupeol Christmas Crackerit ning oli pettunud, sest see ei teinud pauku ning soovitas oma kaaslasel neid mitte osta (kui teid huvitab, võin blogi üles otsida). Mina sain aru, et see Christmas Cracker tegi küll „paugu“, aga seda pole lihtsalt kuulda ning eestlane, kes seda esimest korda proovib, võib tõesti selles pettuda, SEST eestlased eeldavad, et see peab tegema pauku kuna rahvakeeles (mitte sõnastikes) on kuskilt läbi käinud sõna „paukkomvek“. Kui teie tõmbasite Christmas Crackerit, kas teil tegi see pauku?
Kui keegi viitsib otsida, eks siis ole ilmselt võimalik leida üles ka see kuidas neid asjakesi ütleme nii näiteks 1970. aastatel siinsamas Eestis (ametlikult) nimetati. Kipun arvama, et pauguti, aga kindel ei ole. Aga kindlasti ei olnud see toorlaen angleesist.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. veebruar 2016, kell 14:32 (EET)
----
Paukkompvek on tulnud inglisekeelsest sõnast firecracker, mis on üks ilutulestike liike, kus eesmärgiks on teha valjusid pauke ning mitte pakkuda visuaalset pilti nagu ilutulestik taevas.

Välja võetud. 2001:7D0:87FF:6480:F428:B57C:A5A3:E577 14. august 2016, kell 23:14 (EEST)
----
Christmas Cracker

Enwi kirjutab: Christmas cracker. 2001:7D0:87FF:6480:D1D7:F674:C3E0:3771 21. august 2016, kell 19:28 (EEST)

Inglise vikipeedias on Christmas cracker. Artikli pealkiri vajab parandamist. 2001:7D0:87FF:6480:95B3:B8C1:A9B3:F04D 15. november 2016, kell 00:59 (EET)
Nimi ikkagi on jõulukraker, miks keegi ei muuda?


Arutelu:Ajakirjandus

1850ndate Inglismaal sai ajakirjandusest valitsuse ja rahva vahetalitaja - neljas võim.

See võeti välja selgitusega, et Inglismaal nimetati seda neljandaks seisuseks. See on tõsi, et nii nimetati, aga sellegipoolest tuleb ka neljandat võimu artiklis mainida, ja neljandat seisust ka.  Andres (arutelu) 21. veebruar 2016, kell 21:37 (EET)

Minu meelest tuleb Press jätta seadmele. Andres (arutelu) 26. august 2016, kell 10:01 (EEST)

Üleüldse ei ole õige ehitada seda artiklit üles väitele, et "ajakirjandus =/või press", sest põhitähenduses hõlmab press eeskätt trükiajaajakirjandust, aga mitte tele-, raadio- ega veebiajakirjandust. Teises tähenduses hõlmab sõna "press" tõesti kõiki (eeskätt operatiivset infot koguvaid) ajakirjanikke (nt suurtele üritustele akrediteeritud ajakirjanikke), aga selles tähenduses on see rohkem levinud välismaal ja rahvusvahelistel üritustel rahvusvaheliselt mõistetava sõnana, eesti keeles ja Eestis on see tähendus põhitähendusega võrreldes marginaalne. Kuriuss 23. jaanuar 2018, kell 13:27 (EET)

Kas on kusagil tõlgitud terminit broadcast journalism (vt :en:broadcast journalism)? Nt enwikis suunab :en:radio journalist (raadioajakirjanik, meil 0 linki raadioajakirjandusele) just broadcast journalism alla--Estopedist1 (arutelu) 23. veebruar 2017, kell 19:26 (EET)


Vikipeedia arutelu:Tõlketalgud 2016

Et siis tegin sellise muudatuse, sest aru sain nii, et Vikimeedia Eesti teeb eraldi auhinna ka veel. Kui keegi viicib, siis võiks kinnitada, et nii on. -Mardus /arutelu 22. veebruar 2016, kell 07:55 (EET)

Vabandust, ma ei saa aru. Mismõttes eraldi? Adeliine 22. veebruar 2016, kell 15:37 (EET)

Eraldi auhind Tõlketalgutes alustanud tõlkijatele


Arutelu:Lukoil

{{tõlgitud leht|ru|Лукойл|versioon=76448656|kohalik_versioon=4379624|alajaotus=Lukoil}}
Tõlke aluseks oli venekeelse vikipeedia hea artikkel, mis osutus aga tohutult aegunuks. Seega kulus suur osa energiast viidete kontrollimisele, andmete uuendamisele ja neile vajalike viidete leidmisele. Ka artikli struktuur vajas muutmist. Lisada tuli Lukoili tegevust Eestis ja Leedus puudutanud sündmused, mida venekeelses artiklis ei sisaldunud. Nii et kokkuvõttes oli see väga loov tõlkeprotsess. Peamised muutused:
* väljajätmised – igasugune 7-8 aastat vana info, mida ei õnnestunud uuendada või mille kõrvale polnud võtta võrdluseks värskemaid andmeid; Venemaa naftamaardlate loend, sest ei leidnud täpset infot, millised neist veel kasutusel on; tütarettevõtete loend, sest Lukoilil on neid sadu ja olulisemad on niigi ära mainitud eri tegevusvaldkondade juures;
* lühendamised – mitmel pool, kuhu oli allikatest kopeeritud liiga üksikasjalikku või tehnilist informatsiooni, näiteks 1996. aastal toimunud põlengu kohta, kus allikast oli lihtsalt kriitikavabalt kolm lõiku vikipeediasse kopeeritud;
* täiendav info – alapeatükid "Lukoil ja Eesti", "Lukoili laevastik", "Muu tegevus", sest kõigisse olin leidnud andmeid, mida originaalartiklis polnud, aga millest peaks või vähemalt võiks kirjutada. Lisaks kirjutasin pikemalt ka ettevõtte sotsiaalprogrammidest ja heategevusest ning lisasin info 2003.-2004. aastal Kura sääre lähistel puurimisega kaasnenud kriitikast.
Lisaks üritasin ja üritan teha väikesed nupukesed nende avalõigust ja infotabelist lingitud mõistete kohta, mida veel polnud: [[Sretenski bulvar]], [[East Meadow]], [[Valeri Graifer]], [[Bank of New York Mellon]], [[Baltika (õlletööstus)]], [[Venemaa valitsus]].
Artikkel tuleb kindlasti üle vaadata ja täiendada pärast 2015. aasta aruande avaldamist, sest Venemaa majandusolukord ja naftaturu hinnalangus võib olla aastaga märkimisväärselt muutnud Lukoili positsioone. -- [[Kasutaja:Sacerdos79|Toomas]] ([[Kasutaja arutelu:Sacerdos79|arutelu]]) 27. veebruar 2016, kell 17:39 (EET)

Lukoilil oli veel kümmekond aastat tagasi oma laevastik ja korralikult väljaehitatud  sadam Kaliningradi kanali ääres, aga nüüd on tütarettevõtete struktuuri muudetud ja ma ei leidnud seda enam üles. Muidu võiksin selle osaga aidata. Leidsin ainult, et üleilmavedudeks on laevaoperaator Eiger Shipping, sel oma laevu pole. Ssgreporter (arutelu) 24. veebruar 2016, kell 00:43 (EET)

Ma selle osani artiklist pole veel jõudnud, aga kui jõuan, siis vaatan, kas ja mida mul õnnestub leida. Aitäh info ja abi pakkumise eest. :) -- Toomas (arutelu) 24. veebruar 2016, kell 00:53 (EET)

: Lisasin artiklisse vastava alajaotuse (venekeelses artiklis seda pole) ja vaatan, palju ma sinna informatsiooni leian. -- Toomas (arutelu) 25. veebruar 2016, kell 21:23 (EET)

Mulle on justkui meelde jäänud, et Lukoil tegutses Eestis nii kytuse jaeturul (tanklad, mis praegu on Olerexi märgi all) kui ka hulgiturul. Jaeturult on nad praegu igatahes lahkunud selle Olerexi tehinguga, aga hulgiturult lahkumine peaks sellest eraldi olema. Pärast tanklaketi myyki jäi neile igatahes mingi vara Eestis veel, mida nad tahtsid myya ja võib-olla myysidki ära. Seda tuleks kontrollida, ma praegu ise ei jaksa. -- Ohpuu (arutelu) 27. veebruar 2016, kell 21:30 (EET)

Aitäh märkuse eest! Uurin seda asja, vaatan, palju infot leian. -- Toomas (arutelu) 27. veebruar 2016, kell 22:27 (EET)

Esitan selle B-klassi artikli kandidaadiks. Kui keegi nädala jooksul vastu pole, siis võib vastava märke lisada. Ivo (arutelu) 13. veebruar 2017, kell 00:12 (EET)

Selle artikli jaoks on tehtud põhjalikku tööd. Ssgreporter (arutelu) 13. veebruar 2017, kell 00:54 (EET)

:Artikkel arvatud vastavasse kvaliteediklassi. Ivo (arutelu) 19. veebruar 2017, kell 20:21 (EET)


Kooli nimed erinevatel perioodidel on ju artiklis rasvases kirjas ära toodud. Tallinna entsüklopeedia 2. kd lk 142 räägib konkreetselt 1940 aastast. Artikli pealkiri on siin valitud selle nime järgi, mida kool kandis kõige pikema perioodi vältel ja millele seetõttu ka kõige sagedamini viidatakse.--VillaK (arutelu) 25. veebruar 2016, kell 16:30 (EET)

jäi kahe silma vahele. Tänu!--Estopedist1 (arutelu) 25. veebruar 2016, kell 16:35 (EET)

[[Tallinna 9. Keskkool]] on täpsustusleht. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 25. veebruar 2016, kell 18:14 (EET)

etwikis on 3 artiklis link Tallinna Erakolledž. Kõikjal on vist mõeldud seda Tõrvand-Tellmanni kooli? Mainin ka, et etwikis on artikkel Tallinna Kolledž--Estopedist1 (arutelu) 2. juuli 2016, kell 17:00 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž


Arutelu:Leo Kerge

Märkimisväärne osa eluloost on, et ta arreteeriti 17. veebruaril 1945. Praegu seda artiklis ei leia.

Väidetavalt oli ta Pitka viimane autojuht
* http://www.militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?t=162&start=1102
* https://issuu.com/kaitse_kodu/docs/kaitse_kodu_02_2020_veeb/12
suwa 25. veebruar 2020, kell 01:08 (EET)


Arutelu:Aasta ajakirjanik

Kui praegune lahendus on aktsepteeritav, siis saab siia tulevad lingid korda teha--Estopedist1 (arutelu) 2. märts 2016, kell 16:27 (EET)
Kus see info Eesti Ajakirjanike Liidu auhinna kohta pärineb? Leidsin nende Facebooki-lehelt 2013. aasta aasta ajakirjaniku konkursi kuulutuse. --Epp 2. märts 2016, kell 16:46 (EET)

: Nende lehel on ainult viie autasustatu nimed ning statuut. Kust need aastaarvud siin on võetud?
Kas nii ongi statuudis kirjas, et silmapaistvale? Sellised lünkharjutused võiks minu meelest enne ära täita, kui Vikipeediasse üles panna. Jällegi, pole kiiret, pole siis tarvis uut asja ette võtta, kui eelmine ripakile jääb. Neid linke ei saa ju parandada, kui ei tea, kes selle auhinna on saanud. --Epp 2. märts 2016, kell 17:09 (EET)
Ma ka ei saa aru, kas on raske minna EALLi lehele ja sealt need nominendid kirja panna, kui oli tunne, et see artikkel peab tehtud saama? Aga noh, alati võib ju loota, et keegi on sinu sibi. -- Toomas (arutelu) 2. märts 2016, kell 19:00 (EET)

:artiklis Eesti Ajakirjanike Liit on aastaarvud 1995-2011. Teemat peaks hästi tundma Kasutaja:Ssgreporter--Estopedist1 (arutelu) 3. märts 2016, kell 12:48 (EET)

::Artiklis Eesti Ajakirjanike Liit olevad aastaarvud on leitavad ajakirjanike liidu kongresside protokollidest ja muudest dokumentidest. 2011. aastal sai selle aunimetuse ja preemia Rein Sikk. Auhinna väljaandmine lõpetati rahalistel kaalutlustel, nagu ka pressiballide korraldamine juba varem. Mõlemad üritused on koos nimetusega üle võtnud juriidilisi isikuid koondav tööandjate organisatsioon Eesti Ajalehtede Liit. Ssgreporter (arutelu) 4. märts 2016, kell 01:04 (EET)

::: Minu meelest "üle võtnud" pole õige, sest ajalehtede liit andis selle nimetuse välja juba 2007. aasta eest ja sama statuudi (mitte ajakirjanike liidu statuudi) järgi annab auhinda ka praegu. Andres (arutelu) 4. märts 2016, kell 10:58 (EET)

::Ajalehtede Liit alles loodi, kui ajakirjanike liit juba alates 1995. aastast seda aunimetust andis. Muidugi on igal organisatsioonil oma tavad ja nende tavade statuudid, aga taotluslik paistab olevat samade tavade nimetuste ülevõtmine, mida ajakirjanike liit töövõtjate ehk füüsiliste liikmete ühinguna ei suuda kanda. Ssgreporter (arutelu) 5. märts 2016, kell 01:02 (EET)

::: Nojah, aga 2007. aastal ei olnud ajakirjanike liit selle nimetuse andmist lõpetanud. Andres (arutelu) 5. märts 2016, kell 01:29 (EET)

:::: Siis peaks panema viite allikale, kus asjast juttu. Kuulutus Facebookis. Kas see jäi välja andmata? --Epp 5. märts 2016, kell 01:35 (EET)

::Jah, seda ei antud välja. Ssgreporter (arutelu) 6. märts 2016, kell 00:49 (EET)

etwikis on link aasta parim ajakirjanik, mis seostub Ajakirjade Kirjastusega--Estopedist1 (arutelu) 4. detsember 2016, kell 16:03 (EET)

Kas sellega on kuidagi seotud Ajalehtede Liidu pressipreemiad (Ajalehtede Liidu pressipreemia, pressipreemia)? Vt nt --Estopedist1 (arutelu) 14. veebruar 2019, kell 09:07 (EET))
EALL-i link viib kuhugi laenude teemale. Ave Maria (arutelu) 7. oktoober 2023, kell 19:03 (EEST)

Siin nimetatakse seda auhinda Jannseni auhinnaks või Jannseni preemiaks, kuid rohkem viiteid sellele ei leidnud. Kas see oli mingi ühekordne uitmõte või? Kaniivel (arutelu) 16. märts 2024, kell 15:51 (EET)


Arutelu:Eve Heinla

Mis siis siin praegu pooleli on? Minu meelest on see probleem, kui tema paljude artiklite (üle tuhande) seast on kaks juhuslikku ära toodud. (Tunnistan, et ma olen ise ka nii teinud.) Siis võiks juba eelkõige mainida seda artiklit, mille eest ta auhinna sai. Andres (arutelu) 2. märts 2016, kell 21:20 (EET)
Mis me sellega teeme? Andres (arutelu) 4. märts 2016, kell 23:20 (EET)

Minu meelest tuleks need kaks näidet kustutada kui eriti ebaolulised. TV3 uudistes on iga päev näha, et need pole talle iseloomulikud teemad. Ssgreporter (arutelu) 5. märts 2016, kell 01:04 (EET)

:Tõstan need siia:

*"Siseminister Jüri Pihl abiellus salaja", Delfi, 28. veebruar 2008
*"Maire Aunaste naudib tänast sünnipäeva lähedaste seltsis", Õhtuleht, 7. november 2008
Andres (arutelu) 5. märts 2016, kell 01:31 (EET)


Arutelu:Lasnamäe kergejõustikuhalli kunstmuruväljak

puudub lk Lasnamäe kergejõustikuhall--Estopedist1 (arutelu) 3. märts 2016, kell 13:39 (EET)

Kas see on mõne jalgpalliklubi koduväljak ka? Artiklis FC Infonet on mainitud ka Sportland Arena väljakut--Estopedist1 (arutelu) 3. märts 2016, kell 13:39 (EET)

Jah! Varem mängis Infonet Sportlandil, alates 2016 taas Lasnamäel. --LeeMarx (arutelu) 26. august 2016, kell 04:56 (EEST)

Kas = "Infoneti Lasnamäe staadion"? jalgpall.ee järgi FCI kodustaadion Infoneti Lasnamäe jalgpallihall. --Pelmeen10 17. aprill 2018, kell 23:23 (EEST)

Praegu on staadionil kuppel peal, aga nii see vast ei jää. Jalgpallihalli võiks vast siia suunata lihtsalt. --LeeMarx (arutelu) 18. aprill 2018, kell 00:21 (EEST)

:Siiski, see kuppel jääbki aastaringselt peale seal.--LeeMarx (arutelu) 8. mai 2018, kell 23:02 (EEST)


Arutelu:James Jones

Võiks äkki ilma täpsustuseta pealkirja talle jätta? --Epp 3. märts 2016, kell 21:20 (EET)

Jätame, aga kas siin tuleb liita või võib ühe sisu kustutada? Andres (arutelu) 6. märts 2016, kell 00:43 (EET)

kas keegi võiks ka pesapallur James Jonesist kirjutada

Võid kirjutada, kui oskad. Aga ei pea. Andres (arutelu) 6. märts 2016, kell 14:16 (EET)

:mul tõlkimine alles pooleli ja tekitas hämmingut, et lisati link ja teine pealkiri ilma täpsustuseta. James Jones pole nimena miski haruldus ja arvasin, et (kirjanik) seal järel võiks vajalik olla. Nüüd olen veidi hädas, et on kaks konkureerivat artiklit. Vead, mis ühes sees, tulevad teise tagasi. Kustutaksin hea meelega ühe neist ära aga kardan, et osa tõlkest läheb kaduma (on juba läinud ka...). Mul oleks hea meel kui keegi aitaks täpsustuseta artikli ära kustutada. --Yx teine (arutelu) 7. märts 2016, kell 14:03 (EET)

::on tekitatud täpsustuse artikkel ja seal on valik ka kirjanikule. Kuidas saan tõlgitud tekstid (kirjanik) sinna õigesse kohta, nii et midagi ära ei kustuks? Kas siis võib dubleeriva artikli kustutada? Kuidas?--Yx teine (arutelu) 7. märts 2016, kell 16:12 (EET)

::: Ma tegin selle ilma täpsustuseta lehe kirjaniku jaoks, Tõstan uue teksti siia veelkord ümber, kirjuta edaspidi siia. --Epp 7. märts 2016, kell 17:12 (EET)

::: See sulgudega pealkiri suunab nüüd siia ümber, aga jutt on ainult siin. --Epp 7. märts 2016, kell 17:17 (EET)

::::Kas keegi oskab seletada, kuidas vigaseid viitekuupäevi parandada? Tundub kosmos... Või on nii, et tõlke korral ma ei saagi seda teha?--Yx teine (arutelu) 9. märts 2016, kell 19:08 (EET)

:::: Saab ikka, lihtsalt kirjuta eesti keeles see kuupäev, millal Sa ise vaatasid. Andres (arutelu) 9. märts 2016, kell 22:40 (EET)

:::::Ei ole paraku nii lihtne, sest see on tehtud abivahendiga REFLIST. Kui seda muutma hakata, siis avaneb aken, millega pole suurt midagi teha. Viga seisneb ilmselt selles, et viite kuupäev artiklis ei lähe selle kuupäevaga kokku, mis on viite allikal.--Yx teine (arutelu) 10. märts 2016, kell 18:50 (EET)

:::::: Viite vaatamise aeg ei lähegi allika avaldamise kuupäevaga kokku. Andres (arutelu) 10. märts 2016, kell 20:17 (EET)
Paistab, et Andres ei saa probleemile päris hästi pihta ega oska seetõttu ka aidata. Viga saab väga lihtsalt lahendada viitemallide eemaldamisega või eestikeelse viitemalli kasutamisega, mis eeldab küll tüütut nokitsemist.--90.191.161.195 10. märts 2016, kell 20:30 (EET) Ah jaa, seda ka, et REFLIST ei puutu asjasse, see paigutab viited lihtsalt soovitud kohta. Viited tuleb parandada ikka seal, kus nad teksti sees on.--90.191.161.195 10. märts 2016, kell 20:40 (EET)


Arutelu:Samburu loodusreservaat

Aga kui ma nüüd tahan neid koordinaate muuta? Panin need esialgselt, aga nüüd on mul täpsemalt olemas. Mall peaks olema selline, kuhu saab ka ümber arvutamata panna. --Epp 4. märts 2016, kell 12:08 (EET)

Selle koha koordinaatide kohta ütleb aparaat järgmist: "Hidden categories: Coordinates on Wikidata"...—Pietadè (arutelu) 4. märts 2016, kell 14:54 (EET)

: Minu aparaat ei ütle mulle selliseid asju. Ma mõtlesin seda, et imelik on panna reservaadi koordinaadid sekundi täpsusega ja tekstis mitte öelda, mille koordinaadid need on. Ma tahan panna sinna kontori koordinaadid, mitte Wikidata omi, kui need peaks seal olema. Artikkel on muide pooleli. --Epp 4. märts 2016, kell 15:07 (EET)

:: Praegu ei ole Wikidata omad. Saab kirjutada mõlemat moodi: 37.53 ja 37/31/48/E. 213.184.42.243 4. märts 2016, kell 15:15 (EET)

::: Tore, aitäh! --Epp 4. märts 2016, kell 15:22 (EET)
"Linguae" järgi peab olema "samburuid", sest rõhk on esimesel silbil. Andres (arutelu) 4. märts 2016, kell 16:13 (EET)

Kas siis peab olema ka "samburute"? --Epp 4. märts 2016, kell 16:21 (EET)

: Jah, siis peab olema. Andres (arutelu) 4. märts 2016, kell 16:30 (EET)

:: Mul on nüüd keel täiesti sõlmes, enam ei oska. :-) --Epp 4. märts 2016, kell 16:32 (EET)

::: Eks siis tule küsida, targematelt, praegu on olemas ka artikkel Samburud, mille järgi see koht ehk nime saanud...—Pietadè (arutelu) 4. märts 2016, kell 16:40 (EET)

:::: ? --Epp 4. märts 2016, kell 16:42 (EET)

::::: See oli selle lõigu viiteta alguslõigu ""Linguae" järgi peab olema "samburuid"" järgi; linkida tuleb ilmselt ikkagi.—Pietadè (arutelu) 4. märts 2016, kell 16:45 (EET)

:::::: Ma ei saa aru, millest Sa räägid. --Epp 4. märts 2016, kell 16:50 (EET)
Sulgudega pealkirju nii ei panda. Pealegi, miks ei võiks see sulgudeta romaanile jääda. --Epp 4. märts 2016, kell 16:53 (EET)

Hetkel paneb ainult ptwi raamatu esimeseks, etwi ei kajasta hetkel ei raamatut, Dexteri sarja osa, filmi jne; aga, aitäh suunajuhatuste eest! (enwi-s saab hetkel art-s oleva siselingi järgi koheselt kasutajalehele hoiatava/küsiva kirje...)—Pietadè (arutelu) 4. märts 2016, kell 17:09 (EET)

Ei saa aru, mis on vaidlustatud. Andres (arutelu) 4. märts 2016, kell 21:31 (EET)

Kasutaja Pietade norib tüli. Ja sellist reeglit eesti vikis pole. JA SEE ARTIKKEL ON POOLELI!!!!!--Epp 4. märts 2016, kell 21:46 (EET)

Mingi poolkeelne kommentaar oli resümeesse pandud, eesti keeles tuleks kirjutada. --Epp 4. märts 2016, kell 21:48 (EET)
Pane oodake-mall. Pooleli asju tohib redigeerida. Andres (arutelu) 4. märts 2016, kell 21:54 (EET)

Redigeerida tohib jah, aga välislinkide pealkirjade pärast vaidlustusmall panna??? Ja kuidas mina saan neid ümber nimetada, kui need just sellise pealkirja all ongi? --Epp 4. märts 2016, kell 21:57 (EET)

:Küll mina olen "õnnelik": teleri sisselülitamisel ca 90% kordadest reklaam, siia kirjutamisel salvestades: red konflikt; eks siis kopeerin alla:Eesti keeles: sa paned viiteid ühe pealkirjaga all erinevatele allikatele, mis ei ole samade pealkirjade all (st, on erinevad teosed), kuidas seda mõista"poolkeelne" viide viiteosale tähendab seda, et kui sa kirjutad, antud juhul eestikeelses wp-s, siis oleks kena, kui ka teised sellest aru saaksid, konkreetne "|trans-title= " (tõlgi pealkiri) oli mulle eile-üleeile enwi administraatori poolt tehtud osundus, ja mõtle ise, sul on/oli u 3 aadressi ühe plk (URI/"URL") all... nii et, tühistan su muudatuse.—Pietadè (arutelu) 4. märts 2016, kell 22:06 (EET)

:: Ei saa aru, palun kirjuta eesti keeles. --Epp 4. märts 2016, kell 22:12 (EET)

:...kui sa kirjutad, antud juhul eestikeelses wp-s, siis oleks kena, kui ka teised sellest aru saaksid, konkreetne "|trans-title= " (tõlgi pealkiri) oli mulle eile-üleeile enwi administraatori poolt tehtud osundus, ja mõtle ise, sul on/oli u 3 aadressi ühe plk (URI/"URL") all...

:: Palun tõlget. --Epp 4. märts 2016, kell 22:12 (EET)
Kas see artikkel tuleb nüüd kaitse alla panna või kasutaja Pietade blokeerida? Võib muidugi ka kustutada, minu mingit tahtmist sellega rohkem tegeleda ei ole. See on lihtsalt pahatahtlik rünnak. --Epp 4. märts 2016, kell 22:15 (EET)
Viitamisel oleks ilmselt kasu allika lisamisest, sama pealkirja all võib maailmas sadu asju olla...—4. märts 2016, kell 22:20 (EET)

Vaata jah, aga see ARTIKKEL OLI MUL POOLELI. Viidete reastamine on niigi keeruline, kuidas ma saan kõiki asju korraga teha?? Lihtne on muidugi inglise vikist mehaaniliselt ilma viideteta tõlkida, miks te nende artiklite kallal ei nori. Inglise viki viidetest muide enamasti üldse mitte ükski ei tööta. Justnagu see oleks nüüd sisu mõttes kõige tähtsam asi. --Epp 4. märts 2016, kell 22:23 (EET)

: Keegi,vähemalt mina, ei nori so kallal (võib-olla lihtsalt mõnikord "tähenärija", ameti viga), aga, nojahh...—Pietadè (arutelu) 4. märts 2016, kell 22:57 (EET)
Midagi muud ju ette heita ei ole, eks sellepärast märgitaksegi ära vähetähtsaid asju. Viiteid võib igaüks parandada, kes tahab, aga nende pärast vaidlustusmalli panemine tundub kiusamisena. Andres (arutelu) 4. märts 2016, kell 23:07 (EET)

Sina oled muidugi sina, mina sattusin vaatama, mis nende samanimeliste all on...; muidugi ei saa täiuslikust peale suruda (taotleda, olemas olla...?), aga, kui sa loeksid nt artiklit, mille on päälkiri nt "Lenin" ja mille viited ütlexid lugejale "Lenin", 100- korda... (mõtle ise, milline vaev, nt, eile-üleeile nimetati mingis lääne-Ukraina linnas Lenini nimeline tänav ümber John Lennoni nimeliseks tänavaks, milline elektriraisk..., parandamisel...)—Pietadè (arutelu) 4. märts 2016, kell 23:18 (EET)

: Kas kirjutad nüüd ise selle artikli lõpuni? Eesti vikis ei kasutata ingliskeelseid malle, pealegi selliseid kobakaid, mis segavad redigeerimist. Kui lugeja läheneb allikale viite nr järgi, satub ta linki mööda õigesse kohta ja miks peaks teda huvitama, mis siin selle pealkirjaks on pandud. Ja selline kasulik vihje ka, et kui hiire lingi kohale viid, näed saidi aadressi. --Epp 4. märts 2016, kell 23:24 (EET)

: Ja palun ära reosta resümeesid. Kui kirjutad, siis kirjuta eesti keeles. --Epp 4. märts 2016, kell 23:26 (EET)

: Ma olen nõus, et sellised viitepealkirjad ei ole informatiivsed, aga selline viitekirjeldus, nagu Sinul on, on minu meelest üle pingutatud. Sellistel juhtudel, kus ühel saidil tutvustatakse eri lehtedel eri asju, ei ole minu meelest lehe pealkiri oluline, piisab saidi äranäitamisest. Kirju kujundus ja mitte-eestipärane kuupäeva näitamine on minu meelest häirivad.

: Ma ei saa sellest ajaraiskamise jutust ka hästi aru. Kui tahad lugeda, mis viite all kirjas on, siis klõpsad ja saadki teada, mis leht seal on. Täpsem tutvustus on asjakohane välislingi puhul.  Andres (arutelu) 4. märts 2016, kell 23:31 (EET)

===Reservaadi ajalugu?===
Selles artiklis pole õigupoolest üldse juttu reservaadi loomisest ega ajaloost. Ainult asutamisaasta tundub ikka väga ebapiisav, seda enam, et selle kohta on andmed vastuolulised. Ehkki 1948 näib loogilisem kui 1985, on ilmselt mingi põhjus, miks see viimane allikates levinud on ja kui keegi vaevuks otsima internetiväliseid allikaid (jah, ka väljaspool internetti on elu), siis võiks artikli oluliselt paremaks saada. Sellisel kujul ei tohiks seda artiklit kindlasti heaks artikliks valida.--90.190.71.247 17. juuli 2016, kell 18:58 (EEST)

Trükiallikaid mul käepärast pole. Aga mõnda raamatut saab ka veebi kaudu lugeda.

Siin öeldakse, et see asutati 1948. aastak kui Samburu Game Reserve ja 1985. aastast on see Samburu National Reserve. Siin öeldakse, et Samburu ja Buffalo  Springs olid 1948. aastast üks reservaat, 1965 need lahutati. Siin öeldakse, et nad lahutati 1963. Siin öeldakse, et 1948 asutatud reservaadi nimi oli Samburu Isiolo Game Reserve ning see hõlmas ka praeguse Shaba reservaadi. Siin tunduvad ikevat täpsemad andmed: "Veel koloniaalaegadel rajati Samburu-Isiolo Game Reserve 22 000 ruutkilomeetri suuruse Marsabit National Reserve'i osana; see tuli 1961 muu hulgas personalipuuduse tõttu kaotada. Ringkonna tollase kõrgeima metsloomakaitsja Sir Robert Elliotti algatusel kuulutati 1962 üks ala põhja pool Uasa Nyiro jõge Samburu Game Reserve'iks ja nimetati 196 Keenia looduskaitsehalduse ümberstruktureerimise käigus Samburu National Reserve'iks. Ajavahemikus 1970–1985 suurenes reservaadi pindala mitu korda. Nende meetmete käigus asustati ümber mitu kogukonda, mis elasid reservaadi  praegustes piirides."

Selles veebiallkas on teistsugune jutt, aga see ei tundu usutav. Siin pole vist ka täpne. Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 20:13 (EEST)

:Kena, veel kenam oleks, kui see jutt ka artiklis presenteerimiseks sobiva vormi võtaks ja täiendusigi saaks.--90.190.71.247 17. juuli 2016, kell 20:20 (EEST)

::Muidugi, aga mina seda praegu ei tee. Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 21:21 (EEST)

:::Reaalsus on see, et kui sina seda ei tee, siis ilmselt ei tee seda niipea veel keegi.--Raamaturott (arutelu) 17. jaanuar 2022, kell 23:20 (EET)
Viited 5 ja 8 ei tööta. --Metsavend 17. juuli 2016, kell 23:45 (EEST)
----
Lisaks ajaloo puudumisele pole artiklis sõnagi liikide arvukuse kohta (eriti huvitab elevantide arvukus). Millal ninasarvikud rahvuspargist kadusid? Salaküttimine ja pargi kaitse? --Ivar (arutelu) 1. veebruar 2017, kell 16:01 (EET)

Ühtlasi võiks käsitleda nt turismi ja seda, palju seal piirkonnas inimesi elab. Ivo (arutelu) 2. veebruar 2017, kell 16:37 (EET)
=== Viited ===
Kas katkised/kadunud viited võiks asendada arhiivilingiga? Viienda lingi arhiivilink asub siin. Kaheksandat (http://www.enchantedlandscapes.com/things-to-do/samburu-national-reserve/) ei leia, kuid ma arvan, et sellise pealkirjaga nagu "Things to do" leheküljed pole alati ka usaldusväärsed.--Raamaturott (arutelu) 17. jaanuar 2022, kell 23:15 (EET)

Jah, ikka. Võib ka asenada teise allikaga. Kui allikas kindlasti sobimatu polnud, siis lihtsalt eemaldama viidet ei peaks (vt :en:WP:KDL). Pikne 18. jaanuar 2022, kell 18:17 (EET)


Arutelu:7. märts

* 1996 – Esimest korda moodustati demokraatlikult valitud Palestiina parlament
--WikedKentaur (arutelu) 4. märts 2016, kell 16:03 (EET)


Arutelu:11. märts

* 105 – leiutati Hiinas paber
--WikedKentaur (arutelu) 7. märts 2016, kell 22:57 (EET)


Arutelu:Tartu maantee

Suunasin märksõna Suur-Tartu maantee siia, sest Tartu maanteed nimetati nõnda kuni 1938, mil Tallinnas oli Väike-Tartu maantee (Väike-Tartu maantee küll kaotati juba 1936). --Estopedist1 (arutelu) 9. märts 2016, kell 11:32 (EET)

"Tartu maantee 1 (algselt Suur-Tartu maantee 1, mis suundus Vene turu sihist, Kalevi aia suunast tänapäeva Tartu maantee suunas. Suur-Tartu maantee 11 krundile ehitati..." – ilmselt on siin mõeldud "algselt Suur-Tartu maantee 11"? Seda enam, et Suure ja Tavalise paaritute numbrite vahe paistabki umbes 10 olevat --Bstard12 (arutelu) 30. aprill 2022, kell 05:12 (EEST)


Arutelu:Ingvar Villido

__TOC__
Ma ei tea, kas see "müstik" on õige määrtlus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 9. märts 2016, kell 22:09 (EET)

Miks seda artiklit liita tahetakse? Velirand (arutelu) 18. veebruar 2017, kell 00:02 (EET)

Artikli Teadlikkus sisu sobib ainult siia. Andres (arutelu) 18. veebruar 2017, kell 01:51 (EET)

Siin peaks minu meelest mainima, et ta on krijajooga (või kriyayoga, ma ei tea, kuidas oleks õige kirjutada, aga "kriya jooga" minu meelest õige ei ole). Ja ta on Lilleoru ainuke koolitaja, kas pole? Andres (arutelu) 19. veebruar 2017, kell 12:40 (EET)
"Pühendati iidse joogaliini teadmistesse" jms ei ole entsüklopeediaartikli sisu, see on reklaam, nii nagu loetelu "õppeprogramm, audiosalvestised, raamat" ei ole "töö tulemused", see on menüü asjadest, mida Villido müüb. "Võistluskunstid" on muidugi nalja puänt - kõigele lisaks on reklaam kirjaoskamatu. Pool tekstist tuleks välja visata ning ühtlasi öelda üheselt ja selgelt, et nn "teadlikkus" on esoteerikaäri, mitte psühholoogia, muidu eksitaks Vikipeedia lugejaid samamoodi kui Villido promojad, kes ei ütle, et "iidne joogaliin" on üks paljudest, mis leiutati Indias Lääne oriendibuumi aegsete esoteerikaturistide mõjul 19. sajandi keskel. Kõik väited "iidsuse" kohta on paraku ilma ühegi ajaloolise tõendita ning pärinevad inimestelt, kes "iidse joogaliini" müügiga elatist teenivad. --62.65.236.45 1. aprill 2018, kell 13:39 (EEST)
Artikkel teenib praegu sotsiaalse kuvandi loomise ja enesemüügi rolli, see pole biograafiline. Panen reklaami malli. Cumbril 12. mai 2018, kell 00:55 (EEST)
Artiklis oli:
 Villido on volitatud läbi viima pühitsusi kõigis kolmes Babaji kriya-jooga astmes, olles sellega üks neljast vastavate õigustega acharya'st kogu maailmas.
Villido kodulehel:
 tänaseks on ta üks neist vähestest peamistest õpetajatest, kellel on õigus läbi viia pühendamist kõigisse kolme Kriya Jooga astmesse.
Siin on konkreetne info vaid see, et tal on õigus viia läbi pühendamist kolme kriya-jooga astmesse. Võtsin ülejäänu välja.
 Villido süstematiseeritud "Teadliku Muutuse Kunsti" tehnikad võimaldavad inimesel iseseisvalt vabaneda automaatsetest emotsionaalsetest ja mentaalsetest reaktsioonidest ning õppida igapäeva toimingutes rakendama oma teadvustamise võimet.
Siin on probleem selles, et seda esitatakse faktiväitena. Kui see info oleks viitega ja kellegile atribueerituna, siis võiks ehk artiklis hoida, kuid praegusel kujul see ei sobi. Võtsin välja.
Cumbril 2. juuni 2018, kell 22:51 (EEST)
"õigus läbi viia pühendamist kõigisse kolme Kriya Jooga astmesse" vajaks konteksti panemist. Kuna me elame vabal maal, siis igaühel on õigus läbi viia pühendamist kõigisse kolme Kriya Jooga astmesse, isegi kui ta kriya-joogast mitte vähimatki ei tea. See õigus tähendab siin ilmselt seda, et too rahvusvaheline kriya-jooga ühing tunnistab Villido õigust pühendada õpilasi kõigisse kolme Kriya Jooga astmesse. Cumbril 2. juuni 2018, kell 23:09 (EEST)
Tühistasin viimase muudatuse, sest varasemast versioonist oli üle sõidetud, viidatud infot oli välja jäetud, uus tekst ei ole entsüklopeedilise sõnastusega, sisaldab kirjavigu ja muutis artikli tervikuna vähemneutraalsemaks. Peatüki "ELUKÄIK" all oli peamiselt koolitamistegevusega seotud info. Sealt tekstist saab võtta ja integreerida praegusse versiooni infot aga üle sõitmine ei ole OK. Cumbril 6. juuni 2018, kell 12:24 (EEST)
Minu arutelulehelt üle toodud:
Olete tühistanud kõik muudatused, mis ma viisin sisse artiklis Ingvar Villido.
Informatsioon ei olnud ülistav, vaid reaalsete viidete põhine (mis olid kõik ka tekstis märgitud).Kas võiksite väljatuua, mis teie jaoks on ülistav?
Olin teinud ülevaatliku uurimuse, kus ka teie lisatud punktid olid välja toodud veel edasises osas. Ma ei kustutanud midagi "lihtsalt" ära, vaid arendasin sisu ning sõnastust edasi erinevate viidete põhiselt.
Ka te palun ennistaksite teksi, et saaksin lõpetada korralikult tehtud ülevaatliku artikli? Loomulikult ka teie poolt algselt loodud punktid on ka välja toodud.

Kuidas ei kustutanud ära? Minu lisatud info Human OÜ kasumlikkuse ja kursuste hindade kohta läks kaduma. Info selle kohta, kuidas Villido 2007. aastal kriya-jooga acharya'ks pühitseti, läks kaduma. Ma saan aru, et lisasite palju uut infot (see on hea), aga selle käigus kaotasite osa ära ja tegite artikli põhjalikult ümber. Peatükk "ELUKÄIK" (miks suurtähed?) koosnes enamikus kõigest muust kui Villido elukäigust.

Mis puutub reklaami või ülistamisse.

"Villido loodud Human 2.0 meetod ühendab kaasaegse materialistliku vaate iidsete joogalike teadmistega" on reklaam.

"on Ingvar Villido tuntud ka teadlikkuse ja isikliku jätkusuutlikkuse uurimise pioneerina" on ülistamine.

Niisugust sõnastust Vikipeedias ei kasutata, isegi kui kuskil keegi nii öelnud on, millele viidata saab. Ja antud juhul, nagu näha, on nende fraaside allikaks Villido enda avaldatud tekstid või esinemised.

"Eesti ühe edukaima koolitusettevõtte Human asutaja ja omanik" on reklaam. See, et Äripäev Human OÜ 2016. aastal edukaimaks koolitusettevõtteks nimetas, ei tähenda, et see ongi läbi aegade Eesti üks edukaim koolitusettevõte.

Iseloomustused ("teaduskogumikus", "teaduslik"), kuuluvad vastavatesse artiklitesse. Seega siis selle raamatu artiklisse või Routledge'i kirjastuse artiklisse. Selliste iseloomustuste kasutamine siin artiklis on ka reklaam.

Artikli definitsioonis (esimeses lauses) antakse väga üldine kirjeldus. "Eesti koolitaja ja ettevõtja" (mida saaks parandada) on parem kui "on Teadliku Muutuse Kunsti kursuste looja, teadlikkuse ja kriya jooga meister-õpetaja, empiiriline uurija, Lilleoru õppekeskuse asutaja ning Eesti ühe edukaima koolitusettevõtte Human asutaja ja omanik." Kõike viimast tuleks öelda järgnevas tekstis.

Sõnu ja väljendeid tuleb kasutada nii nagu need üldkeeles on. Sellist tegevusala nagu "empiiriline uurija" pole olemas.

Tundub, et suurem osa artikli materjalist keskendub Teadliku Muutuse Kunsti õpetuse ja kursuste tutvustamisele, mitte Villido persoonile. Selle põhjal võiks teha vastava uue artikli ja siit see info sinna tõsta.

Cumbril 6. juuni 2018, kell 15:40 (EEST)

Soovitan teha artikli täiendused väikeste osade kaupa, mitte kogu artiklit ühe muudatusega ümber kirjutada. Siis on lihtsam vaidlusaluseid täiendusi isoleerida. Cumbril 6. juuni 2018, kell 15:53 (EEST)
Vabandada kui tundus, et ma lihtsalt kustutasin asjad ära. Kuna teksti on suht palju, siis ma ei jõudnud viia kõiki täiendusi korraga sisse. Jõudsin täiendada, vaid esimest kahte lõiku, aga tahaksin veel erinevaid osasid lisada (nagu kriya jooga ning tema pühitsemine). Teadliku Muutuse Kunst on kõige tuntum ja teatud teema Villidoga seoses, nii et pidasin vajalikuks ka selle seletamise. Arvatavasti just tänu sellele artikli lugeja üldse antud vikipeedia artiklile jõuab.
-Sõnastus "on Teadliku Muutuse Kunsti kursuste looja, teadlikkuse ja kriya jooga meister-õpetaja, empiiriline uurija, Lilleoru õppekeskuse asutaja ning Eesti ühe edukaima koolitusettevõtte Human asutaja ja omanik." on üles ehitatud võttes teised sarnased persoonid vikipeedia artiklites aluseks. Kas arvate, et "on Teadliku Muutuse Kunsti kursuste looja, teadlikkuse ja kriya jooga õpetaja, Lilleoru õppekeskuse asutaja ning Eesti 2017. aasta edukaima koolitusettevõtte Human asutaja ja omanik." oleks parem varjant, kuna nüüd jätsin alles ainult temaga seonduvad teemad faktipõhiselt?
- Tahaksin märkida ka ära, et peamiselt kõik allikad, mida kasutan on kirjutaud Villido kohta, mitte Villido poolt. Isegi viidates tema raamatele "Emotsioonid. Inimkonna suurim sõltuvus" või "Turning Point" kasutasin informatsiooni raamatute lõpus olevast kokkuvõttest, mille toimetajad on koostanud Villido kohta.
Ma hindan väga, et mõtlete kaasa ja suunate artiklit. Kas saaks teha nii, et kui arvate et midagi oleks vaja muuta, siis märgite selle ära või kirjutate oma märkuse siia? Muudatusi tühistades läheb lihtsalt mitu tundi minu tööd kaotsi, nii et pigem muudaksin osad, mis teie arvates on mõningal määral reeglitega vastuolus, kui et kustutaks kogu teksti.
Kas nüüd peale seda arutamist oleks võimalik tekst ennistada, et saaksin viia muudatused lõpuni ning ka seostada teie algse teksti?
---Smehh----

Midagi pole kaduma läinud, artikli ajaloos on kõik versioonid alles. Leiate eelmise versiooni siit: https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ingvar_Villido&oldid=5019762. Cumbril 6. juuni 2018, kell 17:43 (EEST)

Soovitan teha nii, et kopeerida vanemast versioonist lauseid ja lõike ning lisada ükshaaval artiklisse. Arvestades seda, mida ma välja tõin. : Mis definitsiooni puutub, siis ütlesin, et "eesti koolitaja ja ettevõtja" on sobivam kui see pikk lause, mille panite. Vaadake võrdluseks artikleid kategoorias :Kategooria:Eesti koolitajad, missugune on nende definitsioon. See on enamasti lühilause. Kas "koolitaja" ja "ettevõtja" on parimad sõnad Villido iseloomustamiseks? Ei pruugi olla. Kuskil varasemas versioonis oli "müstik". Mul tulevad veel pähe variandid "joogaõpetaja", "spirituaalne õpetaja". Tuleb leida variant, mis kõige sobivam tundub.

Hinnanguid isikule võib artiklis esitada, kuid siis peab sõnastus olema selline, et on selgelt aru saada, et tegu on kellegi hinnanguga. A la "Isik X on nimetanud Villidot teadlikkuse ja isikliku jätkusuutlikkuse uurimise pioneeriks". Ja anda viide sellelele hinnangule. Eraldi küsimus on hinnangute tähelepanuväärsusest. Kui oluline see on, et isik X Villido kohta nii arvab. Cumbril 6. juuni 2018, kell 18:23 (EEST)

Materjali põhjal tundub, et artiklis võiks olla peatükk "Elulugu", kuhu läheks tüüpiline info: lapsepõlv, kooliharidus, töökohad jne. Teiseks võiks olla peatükk "Tegevus koolitajana" ja sinna alla paneks kõik, mis puutub Villido tegevusse koolitajana. "Tegevus koolitajana" all oleks alajaotus "Teadliku Muutuse Kunst", mis räägib ainult TMK-ga seotud koolitustegevusest. Selle jaotuse põhjal saaks edaspidi omaette artikli teha. Saan aru, et on natuke keeruline ja meelevaldne neid asju lahutada, kuid see on parem kui variant, kus kõik on segi nagu Kört-Pärtli särk. Probleem on ka "Eluloo" alajaotusse andmete leidmisega, kuna kõik allikad, kus midagi Villido elu kohta leidub (mida olen näinud), kirjutavad tema kui koolitaja või vaimse õpetaja perspektiivist. Selles perspektiivis pole oluline, mida ta täpselt enne vaimseks õpetajaks hakkamist tegi. Aga mingeid killukesi leiab, nt siin on öeldud, et ta teenis kaks aastat Nõukogude armees.
Vikipeedia artiklisse tuleks sõeluda välja faktid ja jätta muu sõnavaht kõrvale. Cumbril 6. juuni 2018, kell 22:52 (EEST)
--
Teen eraldi lühikese artikli TMK-ga seotud teemadele, et sisu oleks lihtsamini hallatav. Proovisin teha sõnavahtu vähemaks ja jääda faktide juurde, mis inimesele vajaliku info annavad.

Oleks hea, kui kuskil (siin või teises artiklis) saaks kirja panna, kuidas suhestuvad üksteisega TMK, Human 2.0 ja kriya jooga. Näiteks Human 2.0 kohta öeldakse siinses artiklis, et see on haridusprogramm. Järelikult sama, mis TMK? Või mis vahe neil on?Siin artiklis ütleb Villido, et Human 2.0 on tase. Ja siin artiklis ütleb Villido, et Human 2.0 on meetod. Cumbril 7. juuni 2018, kell 11:11 (EEST)
--
Proovin asja selgeks täpsemalt teha ja siis teha lehekülje TMKle, kus seletab paremini jooga, Human 2.0 ja TMK suhet.  Annab justkui arusaama, et Human 2.0 on platform/firma, mille alt TMK kursuseid antakse. Kirjutan selle paremini lahti TMK artiklis.

Mina saan sellest lingist aru, et Human 2.0 on Human OÜ kaubamärk. Veel üks tähendus. Cumbril 7. juuni 2018, kell 15:40 (EEST)

Pildid Villidost, mille Commonsisse lisasite, kustutatakse 99% tõenäosusega ära. Selleks, et seda ei juhtuks, tuleb küsida fotode autoril(te)lt kirjalik nõusolek nende avaldamiseks Creative Commonsi litsentsi all ja saata see edasi meiliaadressile permissions-et@wikimedia.org. Kirja koostamise abilehe leiate siin: Vikipeedia:Kuidas küsida luba pildi üleslaadimiseks. Cumbril 7. juuni 2018, kell 15:51 (EEST)
 Villido, I. (2018). "Turning Point. The Teaching that Radically Changes Everything You Know About Human Nature and Potentiality". Tallinn, Human. ISBN 978-9949-88-523-7

Ma ei leia selle allika kohta Google'i otsinguga midagi. ISBN-i järgi otsing ei anna ka ühtegi tulemust. Kas see on olemas ja kui on, siis kust selle kohta infot leida? Cumbril 7. juuni 2018, kell 17:05 (EEST)

Viited peavad olema täpsed. Viidatavas allikas peab leidma sama info kui lauses, mille kinnituseks viide on pandud. Selle muudatusega asendati üks allikas teisega, kusjuures allikast ei leia sama infot, mis lauses on.
Raamatule viitamise korral peab panema lehekülje, kust info on võetud. Audiosalvestuse puhul peab panema ajavahemiku (minutid:sekundid).
Lihtsalt konverentsi kodulehe peale lingi panemine pole viitamine. Allikast peab saama kontrollida artiklis olevat infot. Cumbril 8. juuni 2018, kell 11:30 (EEST)

Kui olen 2× täiendanud viidet, et hoiatada võimalikke huvilisi, et sisu kontrollimine on "monetaarne" tegevus (|subscription=yes |registration=yes) ja jälle on see kadunud, siis, no comments...üks siiski: antud kujul on see viide (...nimetas Human OÜ 2016. aasta Eesti edukaimaks koolitusettevõtteks.[viide]) turunduse kategooria alla / valdkonda kuuluv...—Pietadè 8. juuni 2018, kell 13:50 (EEST)
 "et Villido jätkaks õpetajana, lubades omalt poolt materiaalset tuge. See vastastikune sõltuvus jäi edaspidiseks kestma."
See on viidatud allikast pärit ja allikaga sarnases sõnastuses edasi antud. Minu meelest oluline teave. Cumbril 10. juuli 2018, kell 12:56 (EEST)
Oluline selles mõttes, et aitab aru saada Villido ja tema õpilaste omavahelisest õpetaja-õpilane suhtest. Kui suhe on vahepealsete aastate jooksul muutunud, siis tuleks see muutus ka kuidagi ära sõnastada. Ma pole lihtsalt leidnud lisaallikaid, kus sellest juttu oleks. Cumbril 10. juuli 2018, kell 14:09 (EEST)

Minu meelest sellisel kujul puhas PR ja entsüklopeediasse sobimatu. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. august 2018, kell 13:48 (EEST)

Minu meelest need võivad olla. Andres (arutelu) 10. august 2018, kell 13:56 (EEST)

Artiklis on muidugi siiani reklaami ja upitamist. Sellest asjaliku, faktilise osa välja sõelumine, nii et last pesuveega välja ei viska, pole just kerge töö. Ma ei tea palju tunde olen sellele artiklile juba kulutanud. Otsinud materjale, lugenud, kuulanud raadiosaateid, püüdnud allikates olevast ebamäärasest ja vastuolulisest andmestikust sujuvat üldpilti kokku panna. Antud alajaotuse olen juba läbi töötanud ja ma ei näe, et seal oleks mingit PR-i. Hinnangud ongi esitatud hinnangutena, koos allikatega. Kui kuskil leiduks Villidole negatiivseid hinnanguid, siis oleksin need ka lisanud. Kulutasin isegi aega, et neid leida. Näiteks kunagi külastas kunstnik Sandra Jõgeva Lilleoru keskust ja kirjutas sellest hiljem üsna kriitilise arvamusloo. Paraku ma ei suuda seda lugu kuskilt internetist leida. Eks tulevikus saab seda osa täiendada.

Kõige lihtsam on lahmida ilma sisusse süvenemata. Cumbril (arutelu) 10. august 2018, kell 14:24 (EEST)
Sain nüüd kogu artikli läbi töötatud ja eemaldasin toimetusmallid. Cumbril (arutelu) 30. september 2018, kell 19:50 (EEST)

Minu meelest ei ole sellisel kujul (Villido jutust lihtsalt üks ühele üle kantud, ilma mingi nö 'eemalseisva toonita') entsüklopeediasse sobilik. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 30. juuli 2019, kell 15:29 (EEST)

Kas Sa mõtled, et peaks iga lause või lõigu alguses ütlema "Villido ütleb, et". Minu arvates see segaks lugemist. Kas ehk piisaks, kui see panna üks kord algusesse? Andres (arutelu) 30. juuli 2019, kell 16:56 (EEST)

: Iga lause algusesse pole muidugi vaja, aga veidi taolises suunas võiks minna küll. Vt nt en:Philosophy of Søren Kierkegaard või en:Philosophy of Friedrich Nietzsche. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 30. juuli 2019, kell 17:11 (EEST)

Ma ei ole nõus eemaldamisega. Allikaks olevas Postimehe artiklis on öeldud: "Teaduslikku tausta tal ei ole. Selle asemel on enda kogemus ning mitmed budismimaailma tunnistused ja vaimsete õpetajate pühitsused." Kuidas Vikipeedia artikli lause ei lähtu allika artiklist?
Milles kallutatus seisneb? Sisuliselt on ju õige, et Villidol pole teaduslikku väljaõpet/tausta, tal pole kõrgharidustki. Ta peab end praktikuks, kes on oma teadmised kogemuse käigus omandanud.
Kui probleem on sõnastuses, siis seda võib muuta.
Kaniivel (arutelu) 28. aprill 2020, kell 18:27 (EEST)

Mis koht hinnangute alajaotuses vaidlustatud on? Kaniivel (arutelu) 2. mai 2020, kell 13:27 (EEST)

Ma ütleks, et esimene hinnang ei sobi, sest see on ta iseenda raamatust, st pole neutraalne usaldusväärne allikas. Üldse põhineb artikkel liiga suures osas Villido enda ja temaga seotud inimeste avaldatul, mis ei taga usaldusväärsust ja tähelepanuväärsust. Äripäeva raadios Villido õpilase välja öeldud hinnang võib-olla sobib siia (parem oleks neutraalse inimee hinnang), aga võib tekkida küsimus, kas tegu pole ühekülgset muljet jätva valikuga, vb leidub teisigi, aga siin mitte kajastatud hinnanguid, mis Villidot hoopis teises valguses näitaks. --Minnekon (arutelu) 2. mai 2020, kell 19:17 (EEST)

: Esimene hinnang on küll ta enda raamatust, kuid raamatu järelsõnast. See räägib Villidost kolmandas isikus, arvan, et selle on kirjutanud raamatu koostaja Inga Raitar. See pole (suure tõenäosusega) Villido poolt iseendale antud hinnang.

: Nõus, et oleks palju parem, kui artikkel toetuks Villidoga mitte seotud allikatele. Paraku leidub infot tema isiku kohta väga napilt ja sellestki napist infost tuleb valdav osa temaga seotud allikatest. Ainus viis seda artiklit kirjutada on kasutada temaga seotud allikaid ja sõeluda sealt välja faktid, nii palju kui saab, jättes hinnangud kõrvale.

: Mis puudutab aga hinnangute alajaotust, siis tervikpildi huvides on minu meelest oluline välja tuua ka tema õpilaste hinnangud talle. Ta on oma joogaõpilaste jaoks guru sõna otseses mõttes. See on oluline aspekt, mida ei saa välja jätta. Ja seda ei saa ka vaadata ainult nagu midagi, mis on tingimusteta negatiivne, ehk kriitiliselt positsioonilt.

: Kriitilised või erapooletud hinnangud on teretulnud, kui neid kuskilt leiab – mina otsisin ja ei leidnud. See, et kriitilisi hinnanguid hetkel pole, ei pea minu arust tähendama, et positiivsed hinnangud tuleb ka välja võtta. Kaniivel (arutelu) 2. mai 2020, kell 19:54 (EEST)

::Ma ei tea, milline täpselt oli Villido ja Raitari roll raamatu koostamisel või mida see raamat endast kujutab. Kui Villido valis ise Raitari välja või Raitaril on motivatsioon Villidot teatud valguses näidata (nt kui ta võidab raamatu läbimüügist ja temapoolne negatiivne hinnang kahjustaks seda), siis on raske tema hinnangut sõltumatuks lugeda. Vb aitab mu mõttest aru saada see, kui kujutad ette kedagi, kes su arvates on objektiivselt väga halb inimene (nt kurjategija vms), aga ta kirjutab 10 raamatut ja võtab sinna 10 toimetajat, kes teda kiidavad. Kas see oleks neutraalne, kui selle inimese vikiartiklis oleks "Hinnangute" peatükk koos nende toimetajate ja tema õpilaste kiidulauluga selle inimese headusest? (Ma ei mõtle, et Villido on halb inimene, ma ei tea tast pea midagi - lihtsalt puust ja punaseks näide). --Minnekon (arutelu) 3. mai 2020, kell 11:49 (EEST)

::Villidoga seotud allikatest saab võtta teatud põhilisi neutraalseid fakte, aga mitte tutvustada teemasid, millest muud allikad ei kõnele - kui need laiema avalikkuse ette pole jõudnud, siis need polegi Viki mõttes tähelepanuväärsed. --Minnekon (arutelu) 3. mai 2020, kell 11:49 (EEST)

::: Kui hinnangutest rääkida, siis on üsna selge, et tugevalt polariseeriva inimese puhul me leiame hinnanguid mõlemast äärmusest. Villido puhul tema õpilased peavad teda oma Õpetajaks, austavad ja kiidavad teda. Raitar muide on ka Villido õpilane. Teisel pool on need, kes peavad Villidot soolapuhujaks, või kellele gurud üldse mõjuvad nagu punane rätik härjale. Poliitikas oleks seesuguse polariseeriva inimese näide Savisaar oma kuldsetel aastatel. Mõlemad hinnangute äärmused on väljaspool Vikipeediat olemas. Mõlemaid peaks Vikipeedias/biograafias kajastama.

::: Ma arvan, et kui praegust hinnangute alajaotuse esimest lauset esitada allikale atribueerimisega nagu praegu, siis see neutraliseerib seda.

::: Ma ei taha, paljud ei taha, et artikkel oleks nagu sisuturundus. Enamik sellise stiiliga lausetest sai mõne aasta taguse toimetamise käigus eemaldatud või ümber tehtud. Aga praegu vaatan, et alajaotused "Vaated ja väärtused" ja "Osalemine konverentsidel" sisaldavad väheolulist infot, millel on turunduslik iseloom. Ma alustaks sealt välja jätmist ja ümber tegemist. Kaniivel (arutelu) 10. mai 2020, kell 23:53 (EEST)

Kuigi isikuga on seotud suured skandaalid (mõni ka eriti rõve) ja tema tegevus on saanud palju kriitikat päris professionaalide (Nt. Jolleri) poolt, siis artiklist seda välja ei loe. Eriti jabur on tema "õpetuste" alaosa, kus tundub olevat terve raamat maha kirjutatud.
Sissejuhatuses on kirjas, et tal puudub teaduslik väljaõpe (erialal mida ta praktiseerib) ja see oluline fakt on neutraliseeritud "isikliku kogemuse" ja nimetute tegelaste "pühitsemisega" (mida iganes see ka ei tähenda) - justkui see oleks samaväärne teadusliku väljaõppega.
Artikkel on väga tugeva reklaami maitsega.--LeeMarx (arutelu) 22. september 2023, kell 16:02 (EEST)

:Minu meelest on oluline teada, mida see Eestis üldtuntud õpetaja õpetab. Õpetuse ja vaadete all on pooleliolev kokkuvõte tema raamatust. Nüüd on ilmunud veel üks raamat. Need on ainsad avalikud allikad selle kohta.

:Skandaal oli päris hiljuti. Seda ei ole artiklis vist veel kajastatud. --Andres (arutelu) 22. september 2023, kell 17:42 (EEST)

Viite soovimine "isikliku kogemuse" juures on arusaamatu: lause lõpus on allikas viitena olemas, kus see on kirjas.

Vikinda-malli lisamist artiklile pole ka põhjendatud. Seda malli kasutatakse siis, kui artiklis on vormistusega probleeme, kuid LeeMarxi kommentaar käib artikli sisulise külje kohta.

Kui artiklis on reklaam, siis võiks osutada konkreetsetele lausetele või lõigule, kus see on. Kaniivel (arutelu) 23. september 2023, kell 15:33 (EEST)

: Sellest kohast, kust viite nõudmine on, on ülalpool ka juttu olnud. Jah, viidatud artiklis on seda öeldud. Ja minu meelest on selge, et väide pärineb Villidolt endalt, kuidas keegi teine seda tõendada saakski? See, et ajakirjanik seda ütleb, ei anna minu meelest usaldusväärsusele midagi juurde. --Andres (arutelu) 23. september 2023, kell 16:57 (EEST)

:: Sellest kohast oli juttu seoses sellega, et üks lilleorulane tahtis artiklist eemaldada lause "Villidol puudub teaduslik väljaõpe", sest tema meelest oli see kallutatud. Kui Villido tekste lugeda, siis ta kasutab sõna "teaduslik" oma õpetuse kohta päris sageli ja artiklisse on püütud ka sokutada väiteid, mis seostavad Villidot teadusega. See iseenesest huvitav sõnakasutus ei pärine Villidolt endalt, seda kohtab juba Yogananda (kriya jooga alusepanija) tekstides ("Yoga Is the Science of True Religion" jms) 20. sajandi keskel ja mujal.

:: Muidu, kui keegi tahab artiklisse lisada Villidot negatiivses valguses näitavaid asju, siis neid leiab viimase aja ajakirjanduses küllaga. Lisasin linke välislinkide jaotuse alla, kuna ma ei jõua ise praegu artikliga tegelda. See peaks olema enesestmõistetav, aga olgu see siiski öeldud. Kaniivel (arutelu) 23. september 2023, kell 17:23 (EEST)

::: Nojah, see ei ole teadus selles mõttes, nagu me seda tänapäeval tavaliselt mõistame. --Andres (arutelu) 24. september 2023, kell 13:45 (EEST)
----
Kõik hinnangud on subjektiivsed. Kas siis hinnanguid ei tohi kajastada? --Andres (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 09:11 (EET)

Hinnangulist ette heitev kasutaja viitab pressinõugkogu otsusele, aga sellel ei tohiks olla meie jaoks tähtsust. Siin ei ole ajaleht ja siin ei ole vaja tingimata n-ö teisele poolele sõna anda. Eks ikka tohib hinnanguid kajastada. Iseasi, milliseid hinnanguid ja millisel määral on mõistlik kajastada. Ma olen nõus, et hinnangud peaks pärinema pigem sõltumatutest allikatest. Eelistatult võiks leiduda allikas, mis räägib eri hinnangutest kokkuvõtvalt. Lihtsalt tsiteerida mõne rahuloleva kliendi tänusõnu, nii nagu reklaamtekstide juures tehakse, ei tundu asjalik. Pikne 30. jaanuar 2024, kell 22:11 (EET)

Ma ei ole nõus õpetuste peatüki väljajätmisega. Minu meelest peaks artiklist teada saama, mida ta õpetab. --Andres (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 11:49 (EET)

"Õpetuste" asemel võib ju olla ka mingi teine pealkiri. Teaduslikkus ega teaduslik väljaõpe ei puutu asjasse. Teaduse tulemusi ei ole tarvis tutvustada isikuartiklis. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 12:43 (EET)

: Sellises stiilis polnud sisu entsyklopeediline ega ka erapoolik. Samuti pole ilmselge, et sellise detailsusega on vaja neid aspekte siin yldse avada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 30. jaanuar 2024, kell 14:36 (EET)

:: Näita ette, kuidas tuleb kirjutada. Küllap seda materjali annab süstematiseerida ja üldistada, aga seda ei saa, kui sisu ei ole kirjas. --Andres (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 15:45 (EET)

Selle peatükiga on minu meelest eeskätt see probleem, et rääkida tuleks eeskätt asjadest, mis on ka sõltumatutes allikates kajastamist leidnud ja põhiosas tuleks kasutada sekundaarseid allikaid. Oleks vaja mingit allikat, kus keegi sõltumatu autor on õpetuse sisu analüüsinud või püüdnud kokku võtta, mis on õpetuse tuum vmt. Originaalallikat sobiks kasutada ehk vajadusel mõne asja täpsustamiseks. Siin oli refereeritud ainult Villido enda raamatut. Nii on oht, et tiražeerime ideid, millele väljaspool Vikipeediat sõltumatutes ja usaldusväärsetes allikates tähelepanu pööratud ei ole (:en:WP:FRINGE). Võimalik, et õpetuse kohta ei ole häid allikaid ja ta on tähelepanu pälvinud teiste asjadega. Siis ei saaks ega tingimata peaks Vikipeedias tema õpetusest kirjutama. Sellega ma olen nõus, et pole oluline, kas õpetus on teaduslik või mitte. Pikne 30. jaanuar 2024, kell 22:11 (EET)

: Mulle tundub absurdne öelda, et õpetuse sisu ei ole oluline. Kui õpetust ei oleks, siis ei oleks Villido üldse mingit tähelepanu pälvinud ka muude asjadega. Kõik muu on teisejärguline. Kui sekundaarseid allikaid ei ole, siis tuleb kasutada esmaallikaid. --Andres (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 22:27 (EET)

:: Kuidas nii? Minu meelest võib olla joogaõpetaja või rajada n-ö eluviisi keskuse ka vabalt ilma oma õpetuseta. Ma ei tea, mina või sina isiklikult võime tema õpetust oluliseks pidada, aga Vikipeedias peaks primaarne olema ikka see, millega inimene tegelikult tähelepanu on pälvinud.

:: Ma ei ole nõus, et tuleks kasutada ainult või peamiselt esmaallikaid. See oleks vastuolus Vikipeedia neutraalsuse põhimõttega (anname esmaallika materjalile suuremat kaalu kui kajastused sõltumatutes allikates, vt viidatud abilehte inglise vikis). See raamat ("Emotsioonid") on muuseas iseavaldatud ja kui selle sisu sõltumatutes ja usaldusväärsetes allikates käsitletud ei ole, siis on tegu samahästi kui originaaluurimusega, mis on samuti Vikipeediasse sobimatu. Pikne 31. jaanuar 2024, kell 17:42 (EET)

See õpetuse alajaotus oli nii mahukas, et muutis artikli lugemise raskeks. Selle võiks omaette artiklisse viia mahu kaalutlusel. Siinses artiklis peaks esitama selle kokkuvõtet. Kokkuvõte aga tuleks ilmselt endal teha ja seega oleks originaaluurimus. Kuna see õpetus käib Teadliku Muutuse Kunsti sarja juurde, siis see peaks olema vastava peatüki alaosa. Õpetab (või õpetas) Villido ju ka kriya joogat n-ö frantsiisi alusel. Ehk õpetab veel muidki asju. Igatahes ei peaks artikkel jätma ekslikku muljet, et see ongi see ainus/peamine, mis ta õpetab. Kaniivel (arutelu) 31. jaanuar 2024, kell 18:57 (EET)

:Kuidas konkreetselt tuleks teha?

:Minu meelest raamatu või raamatute põhjal tehtud kokkuvõte ei ole originaaluurimus. Muidu oleks ka kõik meie artiklid, mis on kokku pandud mitme allika põhjal, originaaluurimused. Küllap seda saab lühendada ja süstematiseerida, aga see on omaette töö.

:Kriya-jooga ei ole Villido isiklik õpetus, aga Teadliku Muutuse Kunst või Practical Consciousness on Villido poolt välja töötatud originaalne viis selle esitamiseks. --Andres (arutelu) 31. jaanuar 2024, kell 23:52 (EET)

:: Ma ei näe mõtet rääkida sellest, kuidas konkreetselt kirjutada, enne kui on leitud sõltumatud ja usaldusväärsed allikad, mille põhjal kirjutada. Ma rääkisin originaaluurimusest, sest viidatud raamatu sisu iseenesest võib pidada kergesti originaaluurimuseks, olenemata sellest, kas anda seda siin edasi kokkuvõetult või sõna-sõnalt. Igaüks siin võiks enamvähem samahästi oma kulu ja kirjadega raamatu välja anda ja siis sellele Vikipeediast viidata (iseavaldatud materjalide vigadest täpsemalt siin: :en:WP:SELFPUB).

:: Kokkuvõtte tegemine iseenesest ehk küll ei ole üldjuhul originaaluurimuslik. Välja arvatud ehk juhul, kui kokkuvõetav tekst on raskesti mõistetav või kui seda võib kergesti pidada sisutühjaks sõnavahuks.

:: Sõltumatuid ja usaldusväärseid allikaid oleks tarvis ka siis, kui tõsta materjal maha kaalutlusel eraldi lehele. Pikne 1. veebruar 2024, kell 19:22 (EET)

::: Ma ei näe põhjust, miks peaks materjali eraldi lehele panema. Nii pikk see artikkel ka just ei ole. Just siis ju tekib küsimus, kas teema on legitiimne.

::: Kui jutt on sellest, mida Villido õpetab, siis Villido raamat on minu meelest täiesti usaldusväärne allikas tema õpetuse kohta. Selleks et otsustada tema õpetuse sisu olulisuse kohta, ei ole minu meelest tarvis mingeid kaudseid tõendeid. --Andres (arutelu) 1. veebruar 2024, kell 20:56 (EET)

: Kui primaarse allika põhjal teha kokkuvõte, siis on selleks vaja analüüsida, mis on allikas oluline ja see sõnastada. Sõltub analüüsijast ja sõnastajast, mis ta olulisena näeb ja kuidas selle sõnastab. Lehel :en:Wikipedia:No_original_research on öeldud: "Do not analyze, evaluate, interpret, or synthesize material found in a primary source yourself; instead, refer to reliable secondary sources that do so." Seega on kokkuvõte originaaluurimus.

: Kui seda teha niisuguses vormis, nagu peatükis "Õpetus" oli varem, kus sisu pole kokku võetud, vaid on esitatud mingeid osi sellest suhteliselt originaalilähedaselt, siis see pole jah originaaluurimus. Aga selline peatükk (mis oli ka poolik) ei sobi oma mahu poolest artiklisse. Minu poolest võib see olla omaette artiklis. --Kaniivel (arutelu) 2. veebruar 2024, kell 18:51 (EET)

:: Nii et Sinu jaoks on küsimus mahus. Mina näen seda nii. Inimese õpetusest on kohane rääkida inimese artiklis, kui inimene on oluline selle pärast, et ta on õpetaja. Kui panna teha sellest eraldi artikkel, siis "tähelepanuväärsuse" küsimus on kohe akuutsem. Minu poolest võiks see eraldi artiklis olla, aga sellegipoolest hakatakse soovima selle kustutamist.

:: Igal juhul on tegu esmaallikas öeldu kokkuvõtmisega. Ma ei jäta ühtegi mõtet välja ega hinda seda, milline mõte on olulisem kui teised. Aga sellegipoolest ma otsustan ise, mida autor ütleb, seega analüüsin, tõlgendan ja sünteesin autori teksti. Sama lugu on ka siis, kui ma refereerin sekundaarallikaid: siis ma analüüsin, hindan, tõlgendan ja sünteesin neid. Muide, näiteks filosoofide refereeringud teiste filosoofide tekstidest on minu kogemuse järgi üldjuhul moonutavad. --Andres (arutelu) 2. veebruar 2024, kell 19:34 (EET)

::: Ma olen nõus, et õpetusest peaks artiklis rääkima. Ma pole ka öelnud, et see tuleb üldse Vikipeediast välja jätta. Lihtsalt parem oleks see omaette artiklisse panna. Eraldi alamartikkel luuakse siis, kui põhiartiklis kasvab alajaotus liiga pikaks. Arusaam, et tähelepanuväärsust peaks arvestama artikli põhiselt, on natuke ogar. Siis peaks teksti pikkuse osas ka hakkama arvet pidama, et kas ikka tohib mingil teemal pikalt kirjutada, äkki pole tähelepanuväärne. Samas kui artikli ülesehitus, struktuur peaks lähtuma otstarbekusest, loetavusest, arusaadavusest. Ja pea igat teemat on võimalik väga detailselt analüüsida. Kui keegi tahab seda Vikipeedias teha, ei peaks seda takistama. Ma kujutan ette, et üks inimene võiks kirjutada kogu oma Vikipeedia karjääri jooksul ainult artikleid harilikust sibulast vms. (Kasutaja Mariina tegevus tekitas vastuseisu muudel põhjustel, mitte seepärast, et ta ühel teemal palju materjali lisas.) Üks erand sellele on see, kui keegi reklaami eesmärgil teeb pika ja sisuvaba artikli. Seda küll ei soovi.

::: Valiku tegemine, mida esitada allikast, on paratamatu. Siiski on vahe, kas esitada võimalikult originaalilähedaselt, teksti vähe muutes, või teha suuri üldistusi. See teine juht läheb originaaluurimuse alla. Kaniivel (arutelu) 4. veebruar 2024, kell 15:57 (EET)

:::: Sisuliselt Sa ütled, et artiklis võib õpetuse kokkuvõte olla küll, kuid see ei tohi olla pikk. Aga lühike kokkuvõte oleks originaaluurimus. Kuidas siis on võimalik, et siin on lühike kokkuvõte ja eraldi artiklis pikk kokkuvõte?

:::: Minu poolest võib õpetus olla ka artiklis Ingmar Villido õpetus. Vean kihla, et siis hakatakse nõudma selle kustutamist.

:::: Ma ei arva, et raamat "Emotsioonid" iseenesest vääriks kokkuvõtet, sest see ei ole arutlev teos. Arvan, et tuleks kasutada ka teist raamatut ja materjali ei pea esitama samas järjekorras, nagu see on raamatutes, sest eesmärk on esitada õpetust, mitte raamatute sisu.

:::: Kui teksti vähe muuta, siis tekib vastuolu autoriõigustega. Ma leian, et kui üks mõte on esitatud ühel või kahel leheküljel, võib kokkuvõtteks piisata ühest lausest, kompaktsemalt esitatud mõtted tuleb esitada tekstilähedasemalt. --Andres (arutelu) 4. veebruar 2024, kell 17:08 (EET)

::: See raamat on kokku pandud TMK kursuse materjalide põhjal (nagu artiklis ka öeldud, viitega). TMK kursusest, selle sisust on juttu olnud sekundaarsetes allikates, mis on ka artiklis olemas. Nende põhjal saaks teha artiklisse kokkuvõtte, milles see õpetus seisneb.

::: Selle vastu, et keegi tahab võimaliku artikli kustutamist, ei saa midagi teha. Enne on ka tahetud teisi artikleid kustutada, eks siis tuleb arutelulehel arutada. Kaniivel (arutelu) 7. veebruar 2024, kell 19:38 (EET)

:::: Pole tahtmist kirjutada artiklit, mis ära kustutatakse. --Andres (arutelu) 7. veebruar 2024, kell 19:52 (EET)

: Ma ei arva, et inimese artiklis põhimõtteliselt ei võiks tema õpetusest rääkida, kui selleks leiduvad sobivad allikad. Lihtsalt tuleks jälgida, et ei oleks vastuolu neutraalsuse põhimõttega ja originaaluurimuse keeluga, mis siin nähtavasti oli.

: Juhin veelkord tähelepanu, et kogu see alaosa põhines ühel iseavaldatud raamatul (vt :en:WP:SELFPUB). Nii võiks igaüks oma kulu ja kirjadega raamatu välja anda või siis lihtsalt internetti mingi materjali üles riputada ja pärast selle Vikipeediast viidata. Sellisele raamatule või muule materjalile viitamisel ei oleks mõtet ja samahästi võiks originaalsed mõtted (originaaluurimuse) kohe Vikipeediasse riputada. Te ju mõtle, et selline asi on okei, ega?

: Neutraalsuse põhimõte puutub asjasse eeskätt just selles võtmes, et on vaja välja selgitada, kas isiku õpetust või millist osa sellest on oluline Vikipeedias kajastada. Ma ei näe, kuidas saame seda hinnata teisiti kui sõltumatute ja sekundaarsete allikate abil, ilma minemata vastuollu neutraalsuse põhimõttega, nii nagu eespool selgitatud.

: Kokkuvõtete tegemise küsimus (ükskõik kas eraldi artiklis võin siin) tundub nende vastuolude kõrval veidike kõrvalisena, ei tahaks sellesse praegu pikemalt laskuda, aga ma arvan, et viidatud lause ("Do not analyze, evaluate, interpret, or synthesize...") siiski ei käi tavaliste kokkuvõtete kohta. Kui üldiselt nõustume, et kokkuvõtet tehes (kas või artiklite sissejuhatustes) ei ole allikate mõtet moonutatud, siis poleks tarvis kokkuvõtet originaaluurimuseks pidada. Iseasi, kas sellist materjali nagu siin oli, saab ilma originaaluurimuseta kokku võtta (tundub, et algset tekst tuleb oluliselt tõlgendada). Pikne 4. veebruar 2024, kell 18:04 (EET)

:: Minu arvates on siin vastuolu terve mõistuse ja neutraalsuse põhimõtte tõlgenduse vahel. Kuidas saab olla mitteneutraalne õpetajana tuntud inimese õpetuse esitamine? --Andres (arutelu) 4. veebruar 2024, kell 20:53 (EET)

::: Neutraalsuse põhimõttega on vastuolus see, kui Vikipeedia esituses on mingile teemale või selle tahule (isiku õpetus või selle osa või mingi muu tahk) osutatud märkmisväärselt suuremat tähelepanu kui seda on osutatud väljaspool Vikipeediat sõltumatutes allikates. Mis selles terve mõistusega vastuolus on? Teatud asjadest jääb küll sedasi Vikipeedias kirjutamata, aga Vikipeedia ei olegi valimatu info kogum.

::: Sa väänad mu sõnu. Ma ei ole väitnud, et mis tahes õpetaja mis tahes õpetuse esitamine iseenesest on mitteneutraalne. Küsimus on selles, millisest õpetusest ja millisel määral sobib kirjutada Vikipeedias. Ma ei ole väitnud, et siin artiklis kindlasti ei tohiks õpetusest kirjutada. Ma lihtsalt tõin välja, miks ainult või eeskätt siin viidatud allika põhjal kirjutamine oli probleemne. Kui analüüsida mingis teistsuguse suunitlusega väljaandes viidatud raamatu sisu, siis muidugi oleks see raamat ise sobilik allikas. Siin on ühesugused põhimõtted (kirjutame neutraalselt, ilma originaaluurimuseta, eeskätt sekundaarsete allikate põhjal), teistes väljaannetes võivad olla teistsugused põhimõtted.

::: Allikate valikuga on tegelikult jätkuvalt probleeme ka ülejäänud artiklis (vt eelmist teemat neutraalsuse kohta). Pikne 5. veebruar 2024, kell 17:38 (EET)

:::: Ma ei ole tahtnud Sinu sõnu väänata, kasutan sisulist argumenti. Ma leian, et neutraalsuse printsiipi ei ole rikutud, seda võidakse erinevalt tõlgendada, ja ma ei ole nõus konkreetse tõlgendusega. --Andres (arutelu) 6. veebruar 2024, kell 11:56 (EET)

::::: Kuidas teisiti tõlgendada? Neutraalsuse põhimõttest on põhjalikult kirjutatud siin: :en:WP:NPOV. See näeb muu hulgas ette, et see, mil määral teema mingit tahku kajastada või mida rohkem või vähem esile tõsta, peab vastama sellele, kuidas on asja esitatud sõltumatutes (ja usaldusväärsetes) allikates. Kuidas seda saavutada, eirates neid sõltumatuid allikaid või nende puudumist? Sellest, mis on Vikipeedias neutraalsuse põhimõte, rääkisime mõni aeg tagasi ka siin: Arutelu:Eesti keel.

::::: Teine asi, mida eespool eirad: kasutatud oli lisaks ainult iseavaldatud raamatut, mille tõttu oli sisuliselt tegu originaaluurimusega. Pikne 6. veebruar 2024, kell 18:51 (EET)

:::::: See, millele Sa viitad, on neutraalsuse põhimõtte tõlgendus, mitte põhimõte ise. Ma ei ole selle tõlgendusega nõus. Ma ei näe siin midagi mitteneutraalset. Ma leian, et Villido õpetus väärib esitamist sõltumata sellest, kas ja mida keegi sellest on arvanud. Mis puudutab originaaluurimust, siis seda siin minu meelest ei ole, sest pole väidetud midagi selle kohta, kuidas asi tegelikult on, vaid ainult selle kohta, mida Villido õpetab. Tema raamatu lugemine ei ole nii keeruline, et lugeja ei saaks kontrollida, kas sisu on õigesti esitatud. Me ju kasutame viiteid ka palju keerulisematele tekstidele. --Andres (arutelu) 6. veebruar 2024, kell 23:23 (EET)

::::::: Kuidas teisiti tõlgendada? See, mille ma välja tõin, ei ole muidugi Vikipeedia neutraalsuse põhimõtte kogu sisu. Lisaks tuleb kirjutada omapoolsete hinnanguteta, eristada fakte ja hinnanguid jmt, aga siin polnud küsimus selles. Mulle tundub, et sa mitte ei lähtu mingist teisest tõlgendusest, vaid sa lihtsalt eirad neutraalsuse põhimõtet selles osas, mis puudutab Vikipeedia esituse kooskõla sellega, millele ja mil määral on teema juures tähelepanu pööratud sõltumatutes allikates.

::::::: Ma ei näe põhimõttelist vahet sellel, mis konteksti originaaluurimus on parasjagu tõstetud (ühes kohas kui isiku õpetus või teises kohas kui kirjeldust sellest, kuidas asi tegelikult on). Originaaluurimuse keelu mõte on lõppude lõpuks selles, et Vikipeedias ei tuleks tiražeerida ideid, mida sõltumatutes allikates ei ole varem kajastatud. Pikne 11. veebruar 2024, kell 17:43 (EET)

::::::: Neutraalsus tähendab, et Vikipeedia on erapooletu ega anna omapoolseid hinnanguid. Allika sõltumatus ei ole oluline, kui jutt on sellest, mis selles allikas kirjas on.

::::::: Mina saan asjast nii aru, et originaaluurimuse keeld on selleks, et keegi ei hakkaks Vikipeedias kui esmaallikas esitama omaenda uurimistulemusi ja propageerima omaenda ideid. --Andres (arutelu) 11. veebruar 2024, kell 18:18 (EET)

:::::::: Jah, originaaluurimuse keelu kohta võib ka nii öelda. Aga kui autor ei kirjuta Vikipeediasse kui esmaallikasse ise, vaid kirjutab sõber või keegi kolmas, või kui enne Vikipeedias kasutamist autor ise avaldab oma töö veebis või paberil, siis me saame ju ikkagi aru, et tegu on trikitamisega, mis ei muuda sisuliselt asja.

:::::::: Neutraalsus Vikipeedias ei tähenda ainult neid asju, nagu ma eelmises kommentaaris kirjutasin ja nagu on kirjas ka viidatud juhendmaterjalides. Palun loe, mis ma eespool kirjutasin ja palun loe neid põhjalike selgitustega abimaterjale. Ma ei mõtle neid asju ise välja. Pikne 12. veebruar 2024, kell 18:08 (EET)

Stiilinäide, kuidas võiks õpetustest kirjutada: en:Gandhism. Minu meelest on Kui mingit tegevust teadmatult omandatakse, siis ollakse sellest algul teadvel, kuid ei teata seda, sest seda ei eristata. Kordumatu sündmuse või kordamise järel kinnistumise kaudu omandatu muutub eluaegse alateadliku automatismi osaks. Nii võetaksegi omaks inimeste juurde kuuluvad asjad. Alateadvus muudab selliste harjumuste muutmise praktiliselt võimatuks. tyypi vahetu ymberjutustus siin põhimõtteliselt sobimatu. Aga ma arvan ka, et vähemalt tema ideede või õpetuste põhipunkte on kindlasti kohane siin kajastada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. veebruar 2024, kell 20:30 (EET)

:Miks see on põhimõtteliselt sobimatu? Andres (arutelu) 7. veebruar 2024, kell 20:57 (EET)

:: Eks sellest on enne teistes aruteludes ka juttu olnud. Ootaks, et õpetust kirjeldatakse n-ö kõrvaltvaates, mitte nii nagu õpetuse autor ise oma raamatus kirjutaks. Ootaks, et siit tuleb välja, miks on peetud vajalikuks õpetuse üht või teist osa esile tõsta (vaja kasutada sõltumatuid allikaid). Pikne 11. veebruar 2024, kell 17:43 (EET)

::: Praeguses esituses ei ole midagi esile tõstetud.

::: Kui jaotise alguses on öeldud, et järgnev on refereering, siis ongi kirjeldatud kõrvaltvaates. --Andres (arutelu) 11. veebruar 2024, kell 18:18 (EET)

:::: Siin oli esiteks ühe raamatu sisu omaette alaosas esile tõstetud ning selle alaosa sees omakorda oli raamatu sisust esile tõstetud valik väiteid.

:::: Ma pean silmas umbes sellist kõrvaltvaadet nagu on artiklis, mille Neptuunium näiteks tõi. Siin võis olla refereering, aga ma ei ütleks, et see oli kõrvaltvaates. Pikne 12. veebruar 2024, kell 18:08 (EET)
----
Miks nimetus "Lilleoru skandaal"? --Andres (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 11:54 (EET)

Sellisena ta käis meedias läbi. Skandaal seotud Lilleoruga. --LeeMarx (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 12:38 (EET)

: Mõned kasutused on, aga see ilmselt siiski ei ole kinnistunud nimetus. Selliseid hinnangulisi pealkirju on üldjuhul parem mitte kasutada (vt :en:WP:CSECTION). Pikne 30. jaanuar 2024, kell 22:11 (EET)


Arutelu:Maalasti

Kas küla kohta käivas artiklis peab 13. sajandi ajaloosündmustest nii palju kirjutama? Velirand (arutelu) 11. märts 2016, kell 10:12 (EET)

Ei, tuleb kärpida. Võib-olla saab midagi mujal kasutada. Andres (arutelu) 11. märts 2016, kell 10:31 (EET)
Tõstsin siia Nurmekunna ajaloo:
XIII sajandi alguseks hõlmas Nurmekund 400 adramaad. Piirkonnas asus ka suuremaid külasid nt Koksvere ja Venevere. Nurmekunna sidemed Sakala maakonnaga olid muinasaja lõpul tihenemas, tõonäoliselt oleks jõutud ühinemiseni, kui seda poleks takistanud välisjõud. Nurmekunna keskus asus tollal Pilistveres, kus paiknes muistne eestlaste asula, võimalik, et ka linnus. Koha tähtsust rõhutab Pilistverest leitud suur aardeleid kuld ja hõbeesemete näol. Eestlaste muistse vabadusvõitluse ajal  võidi varju otsida ka Lehola linnusest, Suure-Jaanist. Esimest korda tungisid saksa ristirüütlid Nurmekunda 1212 a. jaanuaris. Hendriku kroonika andmeil võtsid sõjaretkest osa 4000 ratsa ja jalameest. Läbikäidud külad põletati maha, elanikud tapeti või võeti vangi, vara rööviti. Tõonäoliselt ei jäänud Nurmekunna  mehed võitlusse astumiseks seda rüüsteretke ootama, vaid liitusid juba eelnevalt, kodu kaitseks, naabritega Sakala maakonnast, eesotsas vanem Lembituga. Võib arvata, et Nurmekundlased võtsid osa ka Ümera lahingust ja teistest muistse vabadusvõitluse heitlustest enne 1212-1215 vaherahu. Henriku kroonikas nimetatakse Nurmekunda küll harukordadel aga on kindel, et ka sellesse piirkonda ulatus sakslaste sõjaretk kevadtalvel 1215 ja aastaid hiljem ka teised sõjakäigud. Otsustav lõpp iseolemisele tuli Madisepäeva lahingu järel, mil oldi sunnitud tunnistama vallutajate-sakslaste ülemvõimu. 1220 aastal ristisid Läti Hendrik ja preester Theoderich siin 300-500 hinge päevas. Kuid veel korra saabus Nurmekunda vabadus, kui eestlaste ülestõusu ajal 1222-1223 aastal kihutati vaenuväed piirkonnast minema. Ülestõusnute lõplikul lüüasaamisel 1237 aastal langes Nurmekund Saksa ordu valitsusalasse. 1238. aastal muudeti piirkond Pilistvere kihelkonnaks, kuhu kuulus kokku juba 600 adramaad. 13. sajandi II poolel asuti ehitama Pilistvere kirikut endise muinasasula kohale. Enne lõpliku valmimist täitis kirik kindlasti ka kaitseülesandeid. Kiriku ehitus piirkonda tõi kaasa käsitööstus-kaubandusliku keskuse tekke. XV-XVI sajandil elasid kohapeal juba käsitööliseid ja kaubamehi.
2001:7D0:87FF:6480:205B:9E82:4E01:F1C7 19. detsember 2016, kell 16:07 (EET)

Maalasti põhjaosas on Räpusaare, endine popsiküla. 1583 Malesz, 1599 Males, 1601 Malles, 1624 Malleste, 1839 Malast. - Ma ei tea, kas oli õige; muudatusi on veel tehtud, praegu tagasi ei pööranud. --Pelmeen10 13. juuli 2018, kell 14:34 (EEST)