Arutelu:Lembitu

__TOC__
Kes teab, võiks siia kirjutada selle raamatu pealkirja, mis Lembitust kirjutati. [[Kasutaja:Peep|Peep]] 12. september 2005, kell 15.36 (UTC)

Mis see "vürst" siin tähendab? Andres 19. september 2007, kell 06:20 (UTC)

Princeps ac senior (Henriku kroonikast). Lisaks veel quasi rex (mälu järgi tsiteeritud).

: Siis võiks tsiteerida Henrikut, mitte lihtsalt öelda, et ta oli vürst. Andres 20. september 2007, kell 00:45 (UTC)
Henriku tsitaadid, registri järgi välja otsitud (Henriku Liivimaa kroonika, tõlkinud Richard Kleis, Tln 1982):
...Lambito et Meme, seniores de Sackale... (Lambito ja Meme, vanemad Sakalast, lk 116/117)
...Lembito vero de Saccala... (Lembito Sakalast, lk 128/129)
(lk103/131)
(lk154/155)
...Lembiti de Sackale... (Sakala Lembitu, õieti "Lembitu Sakalast" (Lembitus de Sackale", lk 156/157, märkus 1 samas)
Quorum princeps ac senior Lembitus... (nende pealik ning vanem Lembitus, lk 178/179)
(lk 180/181)
(lk 222/223)
Ongi kõik kohad, kus Henrik Lembitut nimetab. Neist saaks päris informatiivse artikli teha (vahest võtan selle ette, kui aega jääb, seni piirdun tsitaatide väljaotsimisega). Kui samas kirjutataks mõnest sakslasest, siis oleks ta kahtlemata eestikeelses tõlkes vürst. Ainult muinaseestlased, erinevalt kõigist teistest euroopa rahvastest, elasid ümmargustes samblast onnikestes, kasvatasid kartulit, otsustasid kõike ühiselt ja neil ei olnud kõrgemat valitsejat kui wannembad, kuni vennalikud venelased tsuhnaasid vabastama tulid.
Muide, alguslause kohta veel, et Lembitut on seostatud ka Lihulaga (Leal).
Iseenesest on eestlastest tegelaste puudus Henriku kroonikas täiesti hämmastav ja arusaamatu. Lembitu on ainus eestlasest tegelaskuju, kelle elukäigu kohta ta midagi teada annab (peale ülespoodud Tabelinuse). Peale nende kahe annab ta veel vaid mõned nimed ja ongi kõik (enamus eestlaste nimesid on kroonikas antud Madisepäeva lahingus langenud vanemate nimekirjas).

Võib-olla oleks õigem tõlkida "pealik", nagu ülalpool ongi tehtud.

Arvan, et seda, et kõik andmed tema kohta pärinevad Henrikult, tuleks rohkem alguse poole mainida. Andres 24. september 2007, kell 13:09 (UTC)

Kas teoste panemine kaldkirja on sobilik?--WooteleF 2. juuni 2009, kell 11:29 (UTC)

Jah, bibliokirjetes on see sobilik. Andres 2. juuni 2009, kell 12:58 (UTC)

Kasutaja:Hallsilm tõstis artiklist välja lause:
Professionaalsed uurijad on selle nimevariandi üldiselt siiski tagasi lükanud ja peavad Vytamast eraldi Sakala vanemaks.
ma tahaks ka teada, kes on need "professionaalsed uurijad" (st viite lisamine on kahtlemata vajalik — kes ja kus on neist Sakala vanematest täpselt kirjutanud, teema on ometigi parasjagu obskuurne), samuti ei pea ma tingimata vajalikuks Juhan Luigat selles kontekstis tema väite tõttu implitsiitselt ebaprofessionaalseks uurijaks nimetada. samuti sooviksin näha täpset allikaviidet Juhan Luiga väitele.
minu meelest võiks siiski välja tõstetud lause artiklis taastada, asendades sõna "professionaalsed" neutraalsema sõnaga "teised" ning kylvates tõlgenduselõikudesse märgendit "lisa viide".
kas kellelgi on käepärast allikaid, millest saaks artiklisse viiteid juurde? mul on kodus ainult algallikas ehk HCL, mis sisaldab yksnes Enn Tarveli kommentaare. Ohpuu 20. oktoober 2011, kell 09:54 (EEST)
Teksti on ilmunud masendavalt ohtralt sõna "ilmselt" (või selle synonyyme), mis mõne iroonilise teadussõnastiku väitel tähendab "mina arvan nii, aga ega ma seda tõestada ei saa ja keegi teine ei usu ka". Väide, et monument "seob semantiliselt ka kaotatud muistse ja võidetud tänapäevase vabadusvõitlus" on juba koomiline. Sellised kohad tuleks kas välja visata või ymber sõnastada ja allikaviidetega varustada - tõlgendavate teoste puuduse yle on veider kaevata. (Seda, muuseas, on artiklis samuti tehtud, kasutades ysna kaugeleulatuvaid väiteid.) Yhtlasi kustutasin paar lauset, kus Hallsilm lapsepõlve paineid välja elas. --Oop 20. oktoober 2011, kell 10:46 (EEST)
Oli ju mingi lahendus, kuidas sai teksti kysimusi istutada? Nii igatahes ei saa, nagu mina tegin. Ehk keegi leiab ja parandab. --Oop 20. oktoober 2011, kell 13:43 (EEST)
Võtan välja, liiga ähmane. Kui leitakse konkreetsed nimed, tsitaadid ja viited, võib ju alati tagasi panna. Praegusel ajal on teatud kristlikes ringkondades mindud teise äärmusesse ja eirates faktipõhist ajalugu pisendatud Lembitu osatähtsust meie ajaloos ning muinaseestlasi üldiselt. --Oop 20. oktoober 2011, kell 13:45 (EEST)

Kas hüpoteesi Vytamasest kui Lembitu lisanimest mõni ajaloolane ka toetab? Praegu jääb tekstist mulje, et Luiga arvamus on sama kaalukas kui ajaloolaste oma. Või isegi veel kaalukam, kuna viimased justkui ei oska tema argumentidele vastata. --Minnekon (arutelu) 5. juuli 2015, kell 11:17 (EEST)

Psnin siis niipalju viiteid kui tagasihoidlik koduraamatukogu võimaldas, võtke heaks või pange pahaks. Püüdsin ka teksti neturaalsemaks muuta ning korjasin mõnede asjad välja, millele ei saanud asjalikku viidet või kindlust, et see nii võiks olla või siis tundus see lihtsalt selles artiklis üleliigne:
Kõige tõenäolisemalt hääldus tema nimi Lembit või Lembitu.
Kaotus oli küll suur aga kapitulatsiooni, tavapärast röövimist, andamite maksmist ja allaandmist siiski ei tulnud, Unnepewe palub uuendada vaid rahu, mis oli sõlmitud 1215. See võetakse sakslaste poolt healmeelel vastu. Ja oli ka põhjust - vähemalt 5000 meest eluga pääsend ja Novgorodi maakaitseväe edenemine teadmata.
Huvitav on ka väide, et Lembitu ja selle derivaadid tähendavad armastatut, aga mina olen kuulnud küll ka vastupidist varianti: Lembetu ehk mittearmastatu või siis armutu. Nii et kas ilus ja roosa rahvusromantism või siis karm ja sõjardlik, kes osakb nende vahel valida? Athanasius Soter 28. oktoober 2011, kell 00:19 (EEST)

Edgar Rajandi viitab vist isegi Mägistet selle Lembitu 'armastatu' kohta. keeleteadlaste hulgas tuntud ja levinud hypotees minu meelest, vahest mitte ajaloolaste hulgas. ehk jõuan pärastpoole refereerida, hankisin just tema "Raamatu nimedest". Ohpuu 28. oktoober 2011, kell 08:05 (EEST)
----
Ma ei usu, et on vaja artiklit ülikulinnus.--WooteleF 28. oktoober 2011, kell 11:26 (EEST)

Samas, arheoloogid kasutavad küll sellist mõistet. Kuid kaheldav on muidugi see, kas seda annaks Lõhavere linnusega siduda. Athanasius Soter 28. oktoober 2011, kell 18:44 (EEST)
----
Siin on viitenõudeid kustutatud. Andres 29. oktoober 2011, kell 13:18 (EEST)
Kas W. Borm on Pärnu trükkal Friedrich Wilhelm Borm? --Numbriga kärumees 31. oktoober 2011, kell 12:22 (EET)
----
Mulle tundub, et viimased parandused on tehtud lähtuvalt kirjutaja seisukohast. Lisaks on tõenäoliselt kadunud  sisu vastavus viidatud allikatele. Andres (arutelu) 4. märts 2012, kell 09:01 (EET)
Palun aidake Hallsilma parandused läbi vaadata. Andres (arutelu) 23. juuli 2012, kell 09:02 (EEST)

Lembitu (Leif) sündis 1178 a. Ta oli pärit Hiiu saarelt,kuhu tema vanaisa oli tulnud Laadoga äärest.Vanaisa sõitis mööda Neevat Soome lahte,tegi esimese peatuse Narva Lahe kaldal,Narva jõe suudme aladel,kus viibis kaks aastat.Purjetas siis alalist elukohta otsides edasi ja jäi lõpuks pidama Tahkuna neeme randa.Lembitu vanaisa isa-isa oli pärit Äänisjärve kaldailt.
Lembitu saamine Sakala vanemaks kulges võrdlemisi juhuslikult. 23 aastaselt purjetas ta isaga Eestimaa läänerannikule,Virtsu piirkonda.Sai seal tuttavaks Pärnust muhumaale kaubareisile mineva Manilaiu maavanemaga,kes jutustas Karksi kandis asuvast linnusest,Sakala ja Võrtsjärve ümbruse viljakast maast ja sealsetest ulukitest ning kaubavahetusest naabermaaga(lätiga).Lembitu ja tema isa müüsid nahkade eest oma laeva Manilaiu maavanemale ning siirdusid kuhugi taagepera kanti,et võõrastele nahad omakorda relvade vastu ärida.
Lahingutes võõramaalastega Holdremaa kandis koos sakala meestega torkas Lembitu teistele silma oma vapruse ja arukusega ning kuuldus temast kui tugevast sõdalasest levis kogu Sakalamaal.Edaspidi võttis Lembitu koos isaga ja sakalameestega ette kaubaretki Pärnusse ja sealt Kuramaale.Neil rännakutel oli vahepeatuseks ruhnu saar.
1212 aastal ühes tapluses langes Sakala vanem ja tema asemele valitigi lembitu.
Algul elas lembitu Halliste kandis,hiljem Olustvere kandis.lembitu elas koos oma naisega kellega tal lapsi ei olnud,ent teine tema naistest elas Leole linnuses ja temaga oli kaks poega.Järjepidavus on Lembitust tänaseni,ent kahjuks mitte siin ,vaid venemaal,kuhu järglased siirdusid 1486.a.
Lembitu oli tolle aja kohta küllaltki pikk mees 1.75, kaal 75,5kg.juuksed olid brünetid,silmad tumedad.Iseloomult olevat ta olnud rahulik ja julge,kuid samas ettevaatlik.
...istusime kolmekesi laua ääres ja rääkisime .heiki joonistas ja Viktor kandis energiat üle.Mind hakkas vaevama üks kummaline mõte,mis asu ei andnud---millised olid Lembitu käed.Küsisin seda Viktorilt ja Heiki hakkas seda joonistama.Paberile tekkis üks sõrm teise järel ja ... siis jäi heiki käsi nimetissõrme juures pidama.Seda ei saanudpikemaks teha kui pool näppu.Ja nii olevatki olnud---Lembitu parema käe nimetissõrm oli poolik....
Viktor arvab ,et Lembitu loitsukivi on alles.Kultuurikihi paksus sellel kohal on 238 cm.Ühtlasi on Lembitu loitsukivi lähedale (2584 cm sellest) 1594 a juulis maetud kirikuõpetaja,kellele on kaasa pandud 57 kuld- ja 468 hõbemünti,lisaks ka riided ja kirikupaberid.Kultuurkihi paksus seal195cm.
...täpset kohta ei ütle kuna Viktor tahab selle ise seal ära käia ja kontrollida...
Madisepäeva Lahingust....Viktori nägemuse läbi..
Eestlasi oli 2000 ja vastaseid 4900 (hendriku kroonika järgi 6000 ja 3000).
Lembitu ei saanud surma lahingus vaid põgenemisel.Surmav nool tabas teda metsaserval,kui ta oli jõudmas kaitsvate puude varju.nool jäi pidama vasakule poole rinda.
Lembitu sõjavarustusse kuulus müts(kiiver)-vanaisa pärandus,ta oli saanud selle nahkade eest Narva jõe ääres;
Pistoda-võetud saagiks tapluses 1212.a
Mõõk-hangitud esimesel ärireisil
Kaelaehe-talismam-vanema tunnusmärk,oli nahast ja metallkaunistustega.Lõpp.
http://www.militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?f=27&t=2762

Mida teeb see sonimine entsyklopeedias? --Oop (arutelu) 28. juuni 2012, kell 17:51 (EEST)

:Läti Henrik on nimetanud Lembitut isikuks, kel on alluvad vanemad. „Numquod non Lembitus Wytamas cum aliis senioribus suis perfidis in Saccala a Rigensibus interfecti ceciderunt (Kas ei ole ka langenud Lembitus Wytamas ühes teiste oma ustavuseta vanematega Sakalas riialaste läbi surmatuna).” (L.H. kroonika R.Kleisi tõlkes  aastast 1982, lk 223)
Asi (mis esines artiklis suisa kaks korda täpselt samas sõnastuses) on välja võetud, sest tegelik 1982. aasta tekst ja Kleisi tõlge näeb välja veidi teistsugune, mis "alluvate vanemate" teesi eriti ei toeta: "Numquid non Lembitus, Vytamas cum aliis senioribus suis perfidiis in Saccala a Rigensibus interfecti ceciderunt?" / "Kas ei langenud riialaste tapetuina Lembit, Vytamas koos teiste oma truuduseta vanematega Sakalas?" Kleisi tõlke üle võib ju nuriseda, aga 2005. aasta "Henriku kroonika" tõlkes on see nii (lk 149): "Kas ei langenud Sakalas riialaste poolt tapetuna Lembit, Vytamas koos teiste oma truudusetute vanematega?" Sinna juurde on veel lisatud, et nimi Vytamas esineb keskajal eraldi isikunimena (nt Vychtemes, Vichtemes). Mägiste küllaltki allikakauge tõlge (2008, lk 174) on aga selline: "Eps mitte saanud sakslaste käe läbi surma Lembitu, Viitamas ja teised ära-andlikud Sakala vanemad..." Niisiis, eestikeelsed tõlked ei anna otsest alust järeldada, et Lembitule oleksid Sakala vanemad allunud. Athanasius Soter (arutelu) 13. jaanuar 2013, kell 01:09 (EET)

Sellisele arvamusele leiab kinnitust Hendriku kroonikas leiduv tekst mis ütleb, et vanem Lembitu juhitud eestlaste maleva kogunemise ajal saadeti venelaste juurde saadikud.
See on välja võetud, sest ei saa öelda, et saadikute saatmise tõttu Lembitut saaks kohe Muinas-Eesti poliitilis-sõjaliseks juhiks pidada. Arvestades eriti seda, et saarlased tema ettevõtmistes kunagi kaasa ei löönud. See teade kinnitab vaid, et Pihkva-retke juht ja läbiviija oli Lembitu, kes sel hetkel tõesti omas ilmselt Mandri-Eestis kõrget autoriteeti. Athanasius Soter (arutelu) 13. jaanuar 2013, kell 01:19 (EET)

Mart Laar ütles 2009. aastal novembris televisioonis esinedes, et eestlaste vanemast Lembitust ja muistsest vabadusvõitlusest tuleb teha film, mis peaks olema võimalikult autentne ja kvaliteetne.
Välja võetud, sest antud allikas ei maini Lembitut, vaid ainult muistset vabadusvõitlust. Athanasius Soter (arutelu) 13. jaanuar 2013, kell 01:40 (EET)

Minu arust on ülal olevad väljavõtted põhjendatud. Kes arvab teisiti, võib ju siiasamasse arutelulehele argumenteerida ja siis võiks hakata artiklit tagasi muutma. Vytamas = Võidumehe puhul olen samal seisukohal, mis Unnepewe = Õnnepäev – võib olla, aga ei pruugi. Seetõttu võiks ehk see asi olla nii lahendatud kui praegu? Lembitu ja talle alluvad vanemad – jällegi võimalik, aga sellisel juhul oleks vaja viidet kellelegi, kes seda on nõnda konkreetselt arvanud. Muidugi võime teha ka umbes sellise lõigu, kus paneme kirja ladinakeelse teksti ning seejärel eestikeelsed tõlkevariandid ja lisame juurde, et seda saab tõlgendada nii ja naa. Miks mitte. Athanasius Soter (arutelu) 14. jaanuar 2013, kell 00:00 (EET)

Tule taevas appi. Ühed teadlased on (E. Tarvel) argument aga teised teadlased ( E. Roos) ei ole.  Lembitu ja talle alluvad vanemad - see pole võimalik eks? Viide puudub? Kas sa arvad, et vaid TÜ lõputunnistusega isikule saab viidata? Kas Läti Hendrik ei anna siis piisavalt mõõtu välja või sul on raskusi eesti keelest arusaamisega? Loe palun veelkord läbi, mida Läti Hendrik kirjutas?  (Hallsilm)

Nagu Oop juba muistse vv artikli sabas viitas, võib see sõnastus tähendada mitmeid asju. Näiteks: (1) Lembitu oli kõigi muinaseestlaste juht, mis pole aga eriti tõenäoline; (2) Lembitu oli Sakala juht, tõenäoliselt vähemalt selle maleva sõjaline juht, mis on üpris tõenäoline; (3) Lembitu oli lihtsalt üks olulisem vend teiste sama oluliste seas, aga Henrik mainis teda kõige olulisemana, sest teadis teda muinaseestlastest kõige paremini, mis on samuti võimalik.

Niimoodi lihtsalt asju tagasi keerata ei ole ka mõistlik, sest sellega saavutad lihtsalt selle, et pean teksti omakorda tagasi keerama. Ja Madisepäeva lahing on sellepärast Madisepäeva lahing, et meil on sellenimeline artikkel ning ka ajalookirjanduses kasutatakse valdavalt just seda nimetust, juba EW ajast peale. Athanasius Soter (arutelu) 14. jaanuar 2013, kell 11:10 (EET)
----
Kas Unnepewele ja Lembitule peaks kirjutuskaitse peale panema? Athanasius Soter (arutelu) 14. jaanuar 2013, kell 11:10 (EET)
____________
Ka sa kasutad demagoogiavõttena eiramistaktikat või küsiks veelkord, kas sa ei saa eesti keelest aru:  "Ja eestlased said rõõmsaks ning saatsid sõna üle kogu Eestimaa ja kogusid sõjaväe, väga suure ning tugeva. Nad asusid Sakalas Pala jõe (praegu Navesti jõgi) äärde. Nende juht ning vanem Lembitu kutsus kokku kõik mehed kõigist maakondadest. Ja tulid nende juurde niihästi läänemaalased kui ka harjulased, nii virulased kui ka revalased, järvalased ja sakalased. Neid oli kuus tuhat...“
Saad aru, kroonik ütleb otsesõnu: EEESTLASED,  NENDE JUHT JA VANEM. Sa oskad ikka eesti keelt ja saad aru mis tähendab EESTLASED, NENDE JUHT JA VANEM.  Ja kroonik ütleb mitmes teises kohas sedasama, kaudsemalt küll. Aga sina koostad totaka lausekonstruktsiooni öeldes, et on üpris võimalik kodanik X ei saa olla juht, kuna ta ei olnud olulisem kui teised olulised ja sai ära märgitud lihtsalt sellepärast et Hendrik teadis teda kuna ta oli oluline.  Ehk siis, kodanik  X ei ole oluline kuna teda teati
olulisena. 8-)
Ausõna kui sa sellist argumentatsiooni jätkad, siis mina keeran kogu aeg tagasi, aga prooviks õige lahendada asja mitte väitluskaklusklubi tasemel?  Kui sa arvad, et oled minust teadlasena ja/või ajalootundjana parem, ning seetõttu lahmid,  ära unusta, ka mina olen teadustöid teinud ja doktorantuuris olnud ning ka muinasaja teemat valdan päris hästi, sestap näen su argumentatsiooni nõrgad kohad ära ja näen ka seda, et Hendriku tõlgendamisel oled sa kord nii kindel nagu kasutaks Wellsi ajamasinat ja teises kohas kahtled sellistes asjades, mis ei lase kaksipidi mõista. (antud juhul siis Lembitu positsioonis). Ja mis kasu on sul kirjutuskaitsest? Suu võid ju sa sulgeda nagu ACTA vennad teevad, aga kas selleläbi muutub sinu seisukoht õigemaks?  --Hallsilm (arutelu) 15. jaanuar 2013, kell 23:23 (EET)

Jättes jauramise kõrvale, tegeleme Halli soovil keelelise analyysiga. Tsitaadi esimeses lauses on subjekt "eestlased", kes kogusid sõjaväe. Teise lause subjekt on "nad", kelle all on silmas peetud ilmselt sõjaväge, sest mitte kogu Eesti elanikkond ei kogunenud jõe äärde. Kuna kolmandas lauses on samuti kirjas "nemad", siis võib jutt olla nii eelmise kui ka yle-eelmise lause subjektist, ehk siis Lembitu võis olla eestlaste või sõjaväe juht ja vanem. Ma võin eelistada esimest või teist tõlgendust ja toetada neid muude tekstikohtadega, aga see konkreetne lõik võimaldab mõlemat lugemist. (Ausalt yteldes tahaksin ladina teksti näha. Tassisin omaaegse tõlke isegi koju, aga mul pole olnud aega, et seda põhjalikumalt tudeerida, mul on muu elu ka.) --Oop (arutelu) 16. jaanuar 2013, kell 10:24 (EET)
"võis olla"  See fraas haiseb demagoogia sõnniku järele. Läti Hendrik ütleb mitmes kohas kindlalt et Lembitu "oli", aga näe sina väidad et "võis olla". Samas oled mõnes teises kohas muinasteema all Hendrikut tsiteerides mõnes faktis kohe nii kindel nagu oleks ise kõike oma silmaga näinud, teinud ja katsunud.
Kolmandat võimalust sa katsuda ka ei taha,  et Lembitu oli eestlaste (mitte "nende") sõjaväe pealik ja vanem kui just Hendrik meile valetada ei tahtnud.  Ja et koju jäänud eestlaste naised palvetasid pigem hiies oma poegade eest ja neil ei tulnudki pähe mõtte koguneda sinna lahinguväljale et Oop nad üle loendada saaks vaid järgnesid lähestele sinna ehk vaid mõtetes. Sellest sa jah aru ei saa vist või siis teed näo et pole nii võimalik. Ausalt öeldes, lugedes seda lõiku "....kogu Eesti elanikkond ei kogunenud jõe äärde..." ei oska ma muud kosta enam, et meenutad mulle poisikest, kes arvab et on peksa saanud, nutab ja põrnitseb kohta kus tappa sai. Ja mul on sust veidi isegi kahju. --Hallsilm (arutelu) 16. jaanuar 2013, kell 22:37 (EET)

Mul on ka kahju, et sul sisulisi argumente ei ole. Jääb siis nii. --Oop (arutelu) 17. jaanuar 2013, kell 02:16 (EET)
Sa vaata õige ise peeglisse ja küsi endalt kas näed seda kelleks tahtsid saada :) --Hallsilm (arutelu) 17. jaanuar 2013, kell 20:56 (EET)
----
Ma pöörasin Hallsilma muudatuse tagasi, kuid tegin teksti pisut ümber ja panin mõned Hallsilma punktid sisse. Andres (arutelu) 10. november 2013, kell 08:46 (EET)
Pöörasin tagasi, sest isegi keelevead on taastatud. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 08:04 (EET)
----
Et Lembitu kohta leiduv info on küllaltki napp, siis ei ole tema elu ja tegevust keegi teaduslikul tasemel eriti põhjalikult uurinud.

See lause on hinnanguline, ja viited selle juures on arusaamatud. Mida tuleb võrrelda, miks? Hallsilm lisas, et peale Luiga, aga selle lausega on vist tahetud öelda, et Luiga uurimused polnud teaduslikud. Andres (arutelu) 28. november 2013, kell 09:25 (EET)
----
Ma pöörasin Hallsilma paranduse tagasi, sest sisulist veenvat põhjendust ei ole ja parandused seisnesid peamiselt info väljajätmises.
See on tõsi, et igaüks saab teksti muuta, aga igaüks saab seda ka tagasi muuta. Kui tekivad lahkhelid, tuleb neid arutada, muidu ei jõua kuskile. Andres (arutelu) 25. jaanuar 2015, kell 01:28 (EET)

Ma ei saa Hallsilma muudatuste eesmärgist aru, sellega on üks Lembituga seotud fakt (neid on niigi vähe teada ta isiku kohta) lihtsalt välja visatud ja nüüd pole enam aru saada, millistes erinevates kontekstides teda kroonikas välja toodud on. See, et teda on nimeliselt mainitud kokkuvõtlikus kõnes kiriku suurimatest vastastest, on kindlasti oluline. Teine muudatus pole nii hull, aga ma ei näe põhjust, miks mitte mainida, kus kontekstis see lause esineb (lugeja paneks selle arvatavasti automaatselt hoopis Madisepäeva lahingu kirjelduse juurde).

PS. Ühes muudatuse resümees oli väide, et neid ülistuskõnesid Maarjale oli kümneid. Ma ütleks, et kiitmisi, mida saab lausa kõneks pidada, on ainult paar ja selliseid, kus loetletakse Riia kiriku tegutsemisajal võidetud vastaseid, on üksainus. Minnekon (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 18:23 (EET)
Tühistasin Hallsilma parandused samadel põhjustel. Täpne viide on antud allmärkuses. Andres (arutelu) 7. veebruar 2015, kell 17:07 (EET)
----
Hallsilm võttis välja:

Tal võis olla koguni isiklik kokkupuude Lembituga, võib-olla pööras ta osaliselt ka seetõttu talle oma kroonikas rohkem tähelepanu kui teistele eestlaste vanematele. ''
Adeliine 15. veebruar 2015, kell 15:14 (EET)

Kas just otsene isiklik kokkupuude, aga on üldtunnustatud fakt, et rüüstatud ala oli Henriku tööpiirkond, ja arvamus, et krooniku valduste laastamine tõstis Lembitu rolli kroonikas, on üsna levinud ja peaks olema ka siin mainitud. (vt nt http://epl.delfi.ee/news/kultuur/lati-henriku-paranduse-kallal-eestlased-polnud-ristisojas-sugugi-suutud-kannatajad?id=51014197).

Ma ei mõista ka seda muudatust, et Lembituga seotud ühe sakalaste tasuretke asemel on tekstis neid nüüd kaks. Sakalaste retki oli tõesti kaks, aga Lembitut mainitakse osalisena ainult ühes, teisel polnud temaga pistmist.

Kolmas muudatus, kroonikatsitaadi lisamine on vast ok, ainult et sellele on lisatud vale viide. Selline sõnastus ei pärine 1982. a tõlkest. Minnekon (arutelu) 15. veebruar 2015, kell 18:53 (EET)

: Siin on vahepeal veel muudatusi tehtud, ma ei oska enam õigesti parandada.  Andres (arutelu) 15. veebruar 2015, kell 22:16 (EET)

::Minu meelest on hetkel siin kõik korras (viimaste muudatuste mõttes; iseenesest on artikkel muidugi viletsavõitu). Vastuseks Hallsilma põhjendustele (kordused, laialivalguvus, segadus). Kordus pole iseenesest halb (siin on Lembitu nimi ka ju mitekümmend korda), vaid ainult siis, kui tegu on tarbetu kordusega, mille olemasolu ei lisa artklile ühtegi mõtet ega fakti ega suurenda tekstist arusaamist. Need kohad, mida Hallsilm välja võtta on tahtnud, aga lisavad. Laialivalguvuseks ei pea ma paari sõnaga mainimist, kust täpsemalt teatud väide Lembitu kohta pärineb. Tekst oleks laialivalguv, kui seda kroonikakohta või neitsi Maarjat hakataks Lembitu teema sees lähemalt tutvustama, see poleks tõesti enam asjassepuutuv. Ja segadus, millise segaduse need tekstikatked konkreetselt põhjustavad? Minu jaoks need hoopis vähendavad segadust.

::Lisaks võiks Hallsilm põhjendada ka oma sellist muudatust nagu viidetesüsteemi lõhkumine. Mis eesmärki see täidab? Mulle näib see vandalismina. Pluss tulevad muudatustega alati kaasa mõned kirjavead. Minnekon (arutelu) 16. veebruar 2015, kell 00:22 (EET)

:::Kuidas mingile vanemale artikliversioonile tagasipöördumine käib, "eemalda" lingi kaudu? Kuna viimased Hallsilma muudatused on põhiosas samad, mis varasemadki, siis võiks viimase Adeliine versiooni taastada ja selle lisada Hallsilma mõned asjalikud parandused (Kleisi ja Tarveli nimed võib viitest välja jätta, sest nad on kirjanduse nimekirjas nagunii olemas; Kreutzwaldi poeemi ja ooperi faktid võiks lisada). Minnekon (arutelu) 17. veebruar 2015, kell 00:52 (EET)

:::: Tuleb artikli ajaloo kaudu minna vajaliku versiooni juures redigeerimislehele ja salvestada. Ma teen selle ära, palun tee teised parandused ise. Andres (arutelu) 17. veebruar 2015, kell 01:02 (EET)

Kõigepealt alustan ma sellest, et muinasteema all asjatab paar seltsimeest, kes peab end niivõrd targaks ja ilusaks ning kõigile kohustuslikest reeglitest ülemaks,  et ise ei soovi teps mitte põhjendada, väidelda ja isegi mitte vaielda enne oma muudatuste sisseviimist.  Küllaga jätkub neil ohtralt laitust ja õpetussõnu inimese aadressil, kes on juba väsimas  tõestamast, et pole kaamel. Hetkel ma püüan järjepannu muuta ära otseste ja kaudsete faktidega kinnitamata oletusi et mitte öelda terve mõistuse vastast luulet. Ja ausalt öeldes, olen lihtsalt väsinud sellest jamast ning jätkan vaid lootuses, et teine on veelgi rohkem ning katkestab end varsti ära. Selle asemel, et saaksin minna ning tegeleda siiani käsitlemata ja loomata põllumajanduse-, sõjanduse-, metallurgia, sepa- ja kullassepa-alaste artiklitega, mis on mulle huvi pakkunud, istun kahe ja kolme pidevalt tagasimuudetava artikli taga ning edasi ei saa, sest aega rohkem lihtsalt ei ole. Ja oletan, et ka teistel on samalaadne probleem. Aga see tuleb sellest et inimesed ei põhjenda. Ei argumenteeri (kui muidugi nimetada argumenteerimiseks ülbeid sõnavõtte et keegi olla ebausaldusväärne, loll, valetaja, erapoolik, usuhull jne.)
Teeme õige kontrahti - kõigi aja kokkuhoiu mõttes ja et vältida üksteise solvamist otse ning kaude nüüd ja edaspidi.  Kui keegi asjatab muinasteema all, siis muutmiste/juurdelisamiste/äravõtmiste juurde kuulub automaatselt argumenteerimine ja oponeerimine. Ja kui ta seda ei tee, siis ta lihtsalt ei näpi artiklit? Kas sobib?
Ma proovin nüüd veelkord need kohad argumenteerida, mida muudan:
1. Lembitu kohtumine ning vestlus Hendrikuga 1211 aastal ei saanud kindlasti mitte toimuda  olukorras, kus esimese juhitud malev on kättemaksuretkel, lööb kõik kättesaadud meessoost isikud maha ja põletab kirikuid. Pole isegi ühte kaudset fakti, et selline asi võis toimuda. Sellise kohtumise kohta pole isegi põhimõtteliselt võimalik leida tõendusi, mis võiks kasvõi kogemusele tugineda. Või on kellegil kogemusi selles osas, et teda tuldi oma rahva tapmise eest kättemaksuks surmama  või läks keegi oponentidest ise kedagi oma rahva tapjatest hävitama, aga kohale jõudes  mõeldi ümber ning alustati  vestlust, põlema süüdatud eluhoone paistel end soojendades ning lõpuks mindi üksteist vigastamata laiali?

"Esimest korda mainitakse teda seoses Sakala väe tasuretkega üle Ümera jõe 1211. aastal, kui eestlased rüüstasid Rubene kanti, kus Henrik ise preestriks oli, kusjuures Henrik mainib eraldi kiriku süütamist ja preestri vara rüüstamist." See ongi kokkupuude. Mingit vestlust ei ole siin mainitud.
2. Vaadanud mitmeid kordi  üle teksti Viljandi linnuse piiramise kohta 2011 aastal, pean nentima, et pole ühtegi sõna, et ristisõdijad nõudsid kõigi Sakala vanemate ristimist ja et Lembitu seal oli. Piirajad soovisid vaid linnuses olijaid ristida ning luna. Lembitul oli oma linnus, mida siis ei piiratud ja pole ka kroonik maininud sellise kaliibriga meest, seal ning antud hetkel tegutsemas. Sestap ei saa Lembitu ristimise võimalikkust isegi hüpoteesina püstitada.
3. Lembitu osast Madisepäeva lahingus - selgitamaks miks teda nimetati ühekorraga vanemaks ja pealikuks -  piisab kui nimetada tsitaat ja lisada viide selle asukoha kohta kroonikas. Teatades, et tsitaat on pärit ülistuskõnest  Maarjale  vaid rõhutatakse, et oli ülistuskõne Maarjale. Või kui vulgaarsemalt väljendada ehk otse öelda, misjoneeritakse.
Pärast kaalumist nõustun, et ülistuskõne mainimine teises kohas võib olla asjakohane, näidates kaudselt et Lembitu oli ristisõdijate jaoks oluline ning ohtlik vaenlane.
Hallsilm.
----
Siin on Sirbi viiteid, aga need ei tööta. Andres (arutelu) 31. juuli 2015, kell 14:58 (EEST)
----
Ma ei pööra viimaseid muudatusi tagasi, sest tundub, et siin on midagi asjalikku lisatud, kuid kahtlustan siiski, et väljajätted on õigustamatud. Andres (arutelu) 31. juuli 2015, kell 14:58 (EEST)

Hallsilma esitatud kustutamise põhjendus: "Kontrollitud üle kolm viidet ning avastatud et mitte üheski pole autorid kinnitanud, (nagu siin mõista antakse) et L.H. pööras vanem Lembitule rohkem tähelepanu eelkõige sellepärast, et tema küla rüüstati. Seetõttu omalooming on välja võetud".

Lisaks krooniku küla rüüstamisele oli kustutatud lõigus põhjusena toodud ka sakalaste lähedus talle. Ja kõik kolm autorit osutavad ühele või teisele põhjusele.

Vahtre: (pärast rüüstamise kirjeldust) Lembitu on esimene eestlaste vanematest, keda kroonik nimepidi mainib. Kokkupuude oli ka väga lähedane.

Moora: Nagu Madisepäeva lahingut on hakatud pidama tähtsaks jaolt mitmesuguseil kõrvalisil põhjusil, on ka selles langenud sakalaste vanema Lembitu mõju ja tähtsust peetud suureks ja kõige surremaks küll meie rahvusliku romantismi, meie ärkamisaja päevist saadik, ilma et Lembitust isikuna või tema võimust vanemana oleks teatud öelda midagi kindlat. Seda on tehtud peaaegu ainult sellepärast, et Läti Hendrik teda mitmel korral mainib, teisi aga mitte. Viimane asjaolu võib olla juhuslik ja oleneda sellest, et Läti Hendrik temast kui lähimate sakalaste vanemast kõige enam kuulis, väga üritlikest saarlaste ja harjulaste vanemaist aga mitte. Kuid igasugust tähendust me sel siiski ei taha eitada ega igasugust tähtsust Lembitu nimelt võtta, kuigi on täisi võimatu, et Lembitul mingisugune eriline võimukoht oli kõigi teiste vanemate seas ja kogu Eestis.

Mäesalu: (alates 35:55) selgitab, miks Lembitut ei saa pidada kõige tähtsamaks eestlasest juhiks ja võrreldes teda saarlaste liidritega põhjendab, et viimastega puudus Henrikul lihtsalt isiklik kokkupuude. --Minnekon (arutelu) 3. august 2015, kell 22:29 (EEST)

:Jätsin Hallsilma kuuldemängu lisanduse sisse ja täpsustasin tema princeps=vürst mõtet edasi. Ülejäänu muutsin tagasi ja lisasin natuke infot ja viiteid. --Minnekon (arutelu) 4. august 2015, kell 22:30 (EEST)

:Varasemast variandist võtsin selle välja: "Võimalus, et Lembitu oli Lihula (Leal) vanem, on aga äärmiselt väike, sest Henrik on teda mitmel korral nimetanud Sakalast pärinevaks vanemaks (Lembito de Saccale, Lembitu Sakalast), Lihulat on aga sama kindlalt mainitud Mereäärsete kihelkondade ehk hilisema Läänemaa koosseisu kuuluvaks."

:Võib-olla on kuskil kunagi nii arvatud (et oli Lihulast), aga ma ei leidnud ühtegi viidet. Igatahes tundub see marginaalne seisukoht. --Minnekon (arutelu) 4. august 2015, kell 22:55 (EEST)
----
Tõdemus: artiklis pole lahti seletatud sõnade Eesti ja eestlased sisu XII–XIII sajandi võtmes, lisaks muudele "õnarustele". —Pietadè (arutelu) 3. august 2015, kell 22:40 (EEST)
Eestikeelne vikipeedia on ajalooteemades muutunud multikulti ja ristikoerte rämpsideoloogia kantsliks ja seesinantne tegevus annab silmad ette isegi Stalini-aegsele ajalookirjutusele. Eesmärk on selge ja ühene - lagundada kristlust ja multikulti pärssiv faktipõhine ajalooteadus ning asendada baltisaksa stiilis histograafiaga. Mida annab võltsida seda tuleb võltsida, mida annab kallutatult käsitleda see peab nii tehtud saama. Mida maha salada ei õnnestu, see uputada valede ja demagoogia alla. Mõni frukt laskub isegi nii madalale, et ühte tuntumat Eesti ajaloolast - J. Luigat  - hakkab maha tegema, upitades enda lollust tema tarkusest kõrgemale. Administraatorid ei administreeri, moderaatorid ei modereeri vaid kusevad kõrges kaares Vikipeedia reeglitele, rikkudes Vikipeedia põhireegleid omaenda ajalookäsitluse läbisurumiseks.

Lembitu vestlus Hendrikuga ehk kuidas ajamasinat leiutatakse.

Praegune artikli neutraalsuse vaidlustamine pärineb vist Andreselt. Minu arust on hetkeseis piisavalt hea, et see märge maha võtta või mis? --Minnekon (arutelu) 29. juuli 2016, kell 22:50 (EEST)

EI OLE NÕUS! .—Pietadè (arutelu) 29. juuli 2016, kell 23:08 (EEST)

: Minu meelest see oleneb asjaoludest. Kui kellegi eesmärk on oma isiklikke seisukohti peale suruda, siis vastupidi. Kus praegu konkreetselt on mitteerapooletu esitus? Andres (arutelu) 29. juuli 2016, kell 23:15 (EEST)

::: Jälle red-konfliktist end taastades: "mitteerapooletu esituse" saan mina artikli ajaloo lehti sirvides, tuginedes 1978–1993 UT ajaloo osakonnas õpitule; me ei saa loota/oodata/kästa, et kõigil lugejatel säände taust oleks, ent seda peaksime neile pakkuma, et on võimalused, erinevad; tyhi jutt.Mina ei ole siin artiklis viimase 6 aasta jooksul näinud "isiklikke" (Lämbitu?) seisukohti, pigem erinevate kirjutajate omi.—Pietadè (arutelu) 29. juuli 2016, kell 23:33 (EEST)Ja leidsingi lahenduse: kuulutame välja Vikikonkursi vanima/targima L@mbitu-teadlase leidmiseks (olgu ta siis Kuult, Petserist või Siberist) ja, siis kulutame N³-vikiminutit oma aega, jne—Pietadè (arutelu) 29. juuli 2016, kell 23:47 (EEST)

::::Ole hea, sõnasta selgelt, mis praeguses tekstis või mille puudumine praeguses tekstis muudab artikli mitteneutraalseks. Kelle seisukohad siin veel peaks esindatud olema kui mitte "erinevate kirjutajate" (ehk siis ajaloolaste ja teiste Lembitust kirjutanute) omad? Miks sa lisaks neutraalsuse vaidlustamise märke lisamisele ka viimased sisulised muudatused kustutasid? --Minnekon (arutelu) 30. juuli 2016, kell 00:06 (EEST)

:::::Sorry, kui seda tegin, sooviks oli ainult esilause muutmine
----
Siin peaks lisaks neutraalsusele ka tõelevastavuse vaidlustama (kui me ei taha olla emadeks/isadeks lastele, kes siit oma täädmist juuvad); mõned "asjad" lihtsalt on sellised, mis on loomulik, mo meelest; ja märge peaks ees ikka olema kyll, imho.—Pietadè (arutelu) 29. juuli 2016, kell 23:42 (EEST)

Kui nii, siis too siin välja, mis täpsemalt ja miks tõele ei vasta ja pane kuni küsimuse lahendamiseni artiklisse vaidlustamise märge. --Minnekon (arutelu) 30. juuli 2016, kell 00:09 (EEST)

:Pane ise (vaidlustamise märge, minu pandu asemele, üks neist peab olema)—Pietadè (arutelu) 30. juuli 2016, kell 00:18 (EEST)
Ma pöörasin viimase muudatuse tagasi. Ma ei pannud neutraalsuse vaidlustust tagasi, sest vaidlustus nõuab selgitust. Andres (arutelu) 30. juuli 2016, kell 00:34 (EEST)
----
Kas viimased parandused tuleb lihtsalt tagasi pöörata? Andres (arutelu) 10. november 2016, kell 14:45 (EET)
Lisasin mainingu sellele, et Meelis polnud Lembitu tegelik poeg - ehk siis ajalooallikates sellenimelist tegelast pole. Valter Langi seisukoht võiks iseenesest siinses artiklis olla küll, kuid siis peaks see olema viidatud. See viide sobiks näiteks hästi sinna, kus seletatakse, mida "dux" ja "rex" Henriku kroonikas tähendavad. Athanasius Soter (arutelu) 10. november 2016, kell 18:34 (EET)

Lembitu nime tähendust on tõlgendatud kui "armastatu", aga samuti kui "armutu, halastamatu".

Võtsin viitamata osa välja.--Minnekon (arutelu) 6. aprill 2019, kell 18:02 (EEST)

: Sellise tõlgenduse olemasolu on üldteada. Kui see on nüüd välja jäetud, siis on palju vähem võimalust, et keegi seda täiendab. Andres (arutelu) 10. juuli 2019, kell 09:02 (EEST)

::Mina ei tea, et see oleks üldteada tõlgendus. Ma enne eemaldamist otsisin sellele kinnitust, aga ei leidnud asjalikke allikaid. Kas üldtuntud ei peaks tähendama, et sellele on suhteliselt kerge kinnitust leida? Kui ta siiski on üldteada tõlgendus, siis inimesed ju näevad, et see on puudu ja nad võivad artiklit täiendada. --Minnekon (arutelu) 10. juuli 2019, kell 13:29 (EEST)

::: Olen seda väga ammu kuskilt lugenud. Kas Alvre seda ei maini? Andres (arutelu) 10. juuli 2019, kell 13:50 (EEST)

::::: Vaatasin, ei maini. Andres (arutelu) 10. juuli 2019, kell 13:56 (EEST)

Üks viide võeti välja arusaamatu põhjendusega. Andres (arutelu) 10. juuli 2019, kell 09:02 (EEST)

See oli sissejuhatuse kärpimise tagajärjel ripakile jäänud viide, mis on artiklis teemakohases lõigus ilusti alles. --Minnekon (arutelu) 10. juuli 2019, kell 13:36 (EEST)


Arutelu:Vikipeedia

kas see "popp" sõna  spondeerib ei peaks olema mitte sponsoreerib ??  --makruss 15. september 2005, kell 04.35 (UTC)

Minu meelest on "spondeerima" parem eesti keel. Aga vaadake uut ÕSi, küllap seal on soovitus. Andres 15. september 2005, kell 04.58 (UTC)

Keelenõustajate seisukoht on siin ja siin. Nad peavad õigeks sõna "spondeerima", mitte "sponsoreerima", ja soovitavad paremana sõnu "sponsima" ja "toetama". Andres 15. september 2005, kell 05.02 (UTC)

Mis täpselt on siin vaja redigeerida? Peep 12. mai 2006, kell 15.58 (UTC)

Mõttekriipsu asemel on kasutatud sidekriipsu. Ma ei saa loetleda, siis juba redigeeriksin. Andres 12. mai 2006, kell 16.00 (UTC)

Mõttekriips on mulle seni mõistatuseks olnud. Kuidas seda tavalise Windowsiga ning eestikeelse klaviatuuripaigutusega kirjutada saab? Kas peab kasutama Alt+xxx? Alt sümbolitekastist saab vist ka, kuid kumb on mõttekriips - ndash või mdash? Kusagile Vikipeedia: lehele (reeglid?) peaks kirja panema mõttekriipsu kasutamise, kui see juba kirjas ei ole.

Ma ei saanud aru, kas peale selle oli veel midagi? Peep 12. mai 2006, kell 16.02 (UTC)

: Mõttekriips on all kastis vasakpoolne kriips. Saab ka kirjutada —.

: Toimetamisemärkust pannakse sellepärast, et ise ei jõua või ei jaksa redigeerida. Ammugi siis veel kommenteerida. Ega Sa ei pea ise oma teksti toimetama, las teised teevad seda. Andres 12. mai 2006, kell 16.06 (UTC)

::Kirja- ja trükivead parandasin ära. Aga sisu kohta ei ütle ma midagi... Jürka 11. september 2007, kell 13:14 (UTC)
----
Minu meelest on praegu olemas 250 keeleversiooni. Kust arvandmed on võetud? Andres 2. aprill 2007, kell 18:58 (UTC)
----
"Teised vabaentsüklopeediad" ei kuulu teema poolest siia. Andres 24. märts 2008, kell 12:12 (UTC)

Tõstsin välja:

2006. aastal asutati Citizendium, üksnes oma pärisnime all esinevate toimetajatega veebientsüklopeedia.
Samuti 2006. aastal asutati saksakeelne Kathpedia, katoliiklik vabaentsüklopeedia.
Andres 17. mai 2008, kell 11:45 (UTC)
----
Pilt alguses on liiga ähmane. Andres 17. mai 2008, kell 11:43 (UTC)
----
Siin artiklis võiks kirjas olla, millal sai alguse eestikeelne vikipeedia. avjoska 29. juuli 2008, kell 12:27 (UTC)

Eestikeelne Vikipeedia--Hendrix 29. juuli 2008, kell 12:45 (UTC)
----

Praegu avaldatakse artiklid kahe litsentsi all; praegu jääb mulje, nagu üks litsents oleks asendatud teisega. Andres 14. oktoober 2009, kell 17:58 (UTC)
Tarkvara alt * Mootor – UseModWiki kirjutatud Perlis; välja tõstetud.(vana ajalugu) --WikedKentaur 14. oktoober 2009, kell 18:03 (UTC)
----
Suurimate keeleversioonide kasvu tabel on liiga kribu. Andres 28. november 2009, kell 19:50 (UTC)
Pealegi on punane joon seal ilmselt vale. Võtan selle graafiku välja. Andres 28. november 2009, kell 19:52 (UTC)
----
Mis te arvate, kas seda Vox populi linki on tarvis? Andres 26. jaanuar 2010, kell 21:01 (UTC)

Minu meelest ei ole. --Epp 26. jaanuar 2010, kell 21:03 (UTC)

: Issand kui kaua need moded magasid. Mine tea, kes kõik jõudsid seda lugeda. Häbi!
 PravdaNerušima 28. november 1999, kell 19:50 (UTC)

:: Panin selle kommentaari tagasi, et ei jääks muljet, nagu me summutaksime kriitikat. Küllap see kustutati ennist sellepärast, et allkiri oli võltsitud.

:: Üldiselt me ei lingi kommentaariumidele ja blogidele. Meil on olemas leht Vikipeedia:Pressiülevaade, millele on siin link ja mille kaudu on võimalik jõuda ka kommentaarideni. Pole põhjust esile tõsta just seda lehte. See ongi põhjus, miks me selle lingi välja võtsime. Andres 27. jaanuar 2010, kell 08:00 (UTC)
----
Viimane välislink nõuab parooli. Andres 15. jaanuar 2011, kell 12:12 (EET)
----
Ajaloo osa on selgelt puudulik: praegu lõpeb see Nupedias, kirjeldamata on lahknemine ja Wikipedia enese areng. Samuti tuleb statistika kontrollida, lisada viited ja dateering. --Oop 22. juuli 2011, kell 15:50 (EEST)
----
"Vikipeedias on paljudes keeltes kokku üle 30 miljoni artikli..." mis seisuga see on?--Pietadè 17. juuli 2013, kell 19:28 (EEST)
Viimati kui ma vaatasin, oli üle miljoni artikliga keelte osa kõvasti kasvanud. - Melilac (arutelu) 20. jaanuar 2015, kell 22:36 (EET)
----
Ma panin mallid tagasi, võib-olla ilmaaegu. Andres (arutelu) 16. detsember 2015, kell 23:55 (EET)
"See on hea näide ühendunud, kollektiivsest teadvusest, meelest, mis vabalt, iseeneslikult ja ühiselt elab ja areneb, õpib ja harib, ignoreerides kapitali barjääre ja ühiskonna kihistumist. Ilmekas näide uue aastatuhande muutuvast mentaliteedist." - See on ilukirjandus, mitte entsüklopeediaartikkel. Sobiks teksti kellegi tsitaadina, aga mitte neutraalsusele pretendeeriva põhitekstina.

Võtsin välja. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2016, kell 15:35 (EET)
----
Kuidas viimasesse muudatusse suhtuda? Velirand (arutelu) 29. jaanuar 2022, kell 11:29 (EET)

Tegelt peaks selle artikli vast suuresti üldse ringi kirjutama? Viimase kümnekonna aasta jooksul pole see ju suurt täiendusi saanud. Ivo (arutelu) 29. jaanuar 2022, kell 12:13 (EET)
----
infot manipuleerida

Ma ei tea, kas see on korrektne (vaata ÕS), aga minu meelest võiks kirjutada selgemalt ja konkreetsemalt. --Andres (arutelu) 3. mai 2024, kell 12:25 (EEST)
----
Hoolimata kõigest on selle tasuta kättesaadavus, pidev uuendamine, suur hulk üksikasjalikku infot ning hulk versioone eri keeltes teinud Vikipeediast ühe kõige enam kasutatava veebis leiduva infoallika.

Põhjuslik seos ei ole minu meelest nii ilmne, et siin ei oleks tarvis viidet uurimusele. Kuigi ma usun, et öeldu on tõsi.  --Andres (arutelu) 3. mai 2024, kell 12:28 (EEST)
Selle eest palka ei maksta.

Kas on kindel, et kellelegi ei maksta? Näiteks Armeenias on kohaliku kapiitli kaastöötajad kohustatud ka Vikipeedias kaasa lööma. Me saame tõendada ainult seda, et Vikipeediaga seotud organisatsoonid ei palka kaastöölisi spetsiaalselt artiklite kirjutamiseks. Aga muud ettevõtted ja eraisikud võivad seda teha. --Andres (arutelu) 3. mai 2024, kell 12:34 (EEST)
----
Ühes kuus külastatakse Vikipeediat ligi kahest miljardist unikaalsest seadmest.

Mingis artiklis peaks minu meelest olema selgitanud, mida "unikaalne" selles kontekstis tähendab.  --Andres (arutelu) 3. mai 2024, kell 12:50 (EEST)

: Ma arvan, et seda sõna on kasutatud tavatähenduses. Võiks arvatavasti öelda ka lihtsamini "eri seadmest". Pikne 3. mai 2024, kell 21:37 (EEST)
Eri keeleversioonide peale oli Vikipeedial 2014. aasta mai seisuga 73 000 aktiivset kasutajat.

Pole selgitatud, mida tähendab "aktiivne kasutaja". Sellel on konkreetne operatsionaalne definitsioon. Kas mitte 30 muudatust kuus? Ma võin eksida.

Ja öeldu on ikkagi kahemõtteline. Kas on mõeldud "unikaalset kasutajat", mida iganes see ka ei tähendaks. Kas ta peab muudatuste arvu täis saama mõnes ühes vikipeedias või kõigi peale kokku. Kuigi see nüüd vaevalt ligikaudset arvu mõjutab.  --Andres (arutelu) 3. mai 2024, kell 12:50 (EEST)

: Ühe arvestuse järgi on aktiivsed need registreeritud kasutajad, kes on teinud viimase 30 päeva jooksul vähemalt ühe muudatuse või muu toimingu (Eri:Arvandmestik), teise arvestuse järgi vähemalt 5 muudatust (:m:Research:Metrics). Siin on vist mõeldud teist. Ma olen nõus, et kui sellest rääkida, siis tuleks see lahti kirjutada. Aga kõigepealt võiks lisaks vaadata, kas tegu on selliste andmetega, millele kuskil sõltumatus allikas on tähelepanu pööratud. Pikne 3. mai 2024, kell 21:37 (EEST)


Arutelu:Afgaani rebane

*Pilt ja foto
*Pilt: eelviimane; viimane fennekrebane

Need lingid pole praegu millegipärast kättesaadavad. Sait ei nõua registrerimist. Jätan nad siia, hiljem saab edasi uurida. Andres 16. september 2005, kell 05.38 (UTC)
Paljud välislingid ei tööta. Ivo 16. juuli 2011, kell 01:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lioncrusher.com/animal.asp?animal=7
** In Afgaani rebane on 2012-11-16 09:54:05, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Afgaani rebane on 2013-05-25 13:42:11, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Afgaani rebane on 2013-06-23 23:11:37, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.stkparks.gov.eg/stk-img-blandfordfox.htm
** In Afgaani rebane on 2012-11-16 09:54:04, 400 Bad Request
** In Afgaani rebane on 2013-05-25 13:42:02, 400 Bad Request
** In Afgaani rebane on 2013-06-23 23:11:47, 400 Bad Request
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://filin.km.ru/mammels/dogs.htm
** In Afgaani rebane on 2012-11-16 09:54:05, 404 Not Found
** In Afgaani rebane on 2013-05-25 13:42:07, 404 Not Found
** In Afgaani rebane on 2013-06-23 23:11:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.canids.org/SPPACCTS/vcana.htm
** In Afgaani rebane on 2012-11-16 09:54:04, 404 Not Found
** In Afgaani rebane on 2013-05-25 13:42:05, 404 Not Found
** In Afgaani rebane on 2013-06-23 23:12:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:12 (EEST)


Arutelu:Fennekrebane

ning teevad nelja jala pealt horisontaalseid hüppeid.

Enamik nelja jalaga loomi hüppab ning enamasti hüpatakse ikka horisontaalselt, mitte vertikaalselt. Selle koha peaks kas välja jätma või siis selgitama, mille poolest fenneki horisontaalsed hüpped erinevad teiste koerlaste horisontaalsetest hüpetest. Taivo 16. september 2005, kell 17.28 (UTC)

: Kahju küll, ma ei oska täpselt selgitada. Millegipärast mulle tundub, et jutt on hüpetest seisvast asendist külgsuunas. Andres 16. september 2005, kell 17.39 (UTC)

Lemmikloomadega pidamist puudutav materjal vajas kindlasti üldistamist. Selleks oleks tarvis rohkem infot läbi töötada. Seda leidub mitmel veebileheküljel. Arvan, et kokkuvõttes peaks jutt lemmikloomadena pidamisest muutuma detailsemaks ning samal ajal objektiivsemaks. Jätan väljajäetud osad siia, sest neid saab võib-olla kasutada.
''Fennekid on armsad, naljakad ja mänguhimulised. Nad hüppavad ülemeelikult, teevad kära ega pea korda. Fennekid poevad igale poole sisse. Paljud ei õpi puhtust pidama ning mõned on pelglikud ja isegi kardavad inimesi. Üksikud hammustavad. Enamasti on nad siiski väga sõbralikud. Nad lõhuvad oma kaevamisega vaipu ja puitmööblit. Nad varastavad toitu ning peidavad seda voodi sisse või kappi, kuni see läheb haisema. Mõned ei õpigi öösel magama minema.
''

Fennekid on mõnes suhtes koera, mõnes suhtes kassi moodi. Nad on kassisuurused ja mõnikord reserveeritud olekuga nagu kassid, kuid energilised ja mänguhimulised nagu koerad. Nad on vilkad nagu kassid ja hüppavad kõrgele nagu kassid. Mõned fennekipidajad ütlevad, et neil on sõltumatu iseloom nagu kassil.
===Käitumine===
Fennekid on 15% ajast nagu energiapallid, 20% ajast poevad kaissu ja ülejäänud aja magavad. Erinevalt kassidest ja koertest ei muutu nad vananedes rahulikumaks. Nad armastavad üksteist puhastada ja näksida. Näksides võtavad nad koera kombel esihammastega kinni, nii et nahk ei lähe katki. See kuulub nende perekondliku suhtlemise juurde ka looduses, nagu hobustelgi. Kui inimene fennekit sügab ning fennek näksib tema sõrmenukke, siis fennek võtab inimest oma perekonda kuuluvana.
===Kastreerimise mõju iseloomule===
Kastreeritud isased fennekid on mõnede fennekipidajate sõnul hellitustealtimad ja pisut vähem energilised kui emased. Kastreerimine muudab isased fennekid palju sõnakuulelikumaks, territooriumist vähem hoolimaks ning hellitustealtimaks. Ka nende uriin lõhnab vähem vängelt. Emaste iseloomu kastreerimine eriti ei muuda.
===Lõhn===
Erinevalt punarebasest fennek ei haise. Lõhna on tunda ainult siis, kui fennek on väga hirmul: sel juhul tuleb nende sabaotsas asuvast lõhnanäärmest korraks vaevumärgatavat teravat muskuselõhna. Muidugi haiseb nende roe nagu kõigil loomadel.
===Õues käimine===
Kui võtta fennek rihma otsa, on temaga võimalik õues käia. Tuleb ainult vaadata, et ta lahti ei pääseks, sest ta võib kõikeunustavalt tormata väikese liikuva objekti järele.
===Elutingimuste loomine===
Fennek paneb suhu kõik asjad, mis on tema suust väiksemad. Ühe fennekipidaja kogemuse järgi on teda kümme korda raskem pidada kui koera ja kakskümmend korda raskem kui kassi. Ööseks ei saa fennekit magamistoa lähedusse jätta, sest ta on ööloom ning kaevab öö läbi.
Fennekile meeldivad teised loomad. Endast väiksemaid loomi võtab ta saagi või mänguasjana. Kuid teistele loomadele fennek ei meeldi peale koera ja võib-olla tuhkru.
Sel ajal kui fennekid söövad, mängivad ja suhtlevad, võtab nendega tegelemine palju aega ära, kuid suurema osa ajast nad magavad või puhkavad. Küüsi lõigata tuleb neil kahe mehega. Fennek armastab kõndival inimesel jalgade vahel joosta, nii et teda ei pane tähelegi, sellepärast tuleb olla väga ettevaatlik, et mitte talle peale astuda.
Pärast võõrutamist vajab fennek igapäevast liikumist. Et fennek saaks liikuda, tuleb tal lasta jahtida ja otsida mänguasju, käia temaga jalutamas või lasta ta mänguväljakule. Fennek armastab kaevata, seetõttu peab tal olema koht, kus kaevata, muidu ta rikub mööbli ära.
Andres 30. september 2005, kell 08.07 (UTC)
Lemmiklooma osa on kuidagi kentsakalt kirjutatud. Näiteks "Fennekeid saab pidada ainult ruumis, sest õues kaovad nad ära." - Kuhu nad kaovad? Taevasse?--Rünno 19. september 2009, kell 09:48 (UTC)
----
Panin tagasi lingid piltidele ning nimetused teistes keeltes. Kui vikisõnaraamatus tuleb vastav artikkel, võib need sinna tõsta. Andres 30. september 2005, kell 08.07 (UTC)

Tunnistan, et olin algse tekstiga pisut "julm" aga õigustaksin siiski oma redigeerimist ja (minu arvates) artiklile midagi juurde andvate detailide eemaldamist. Võibolla olen pealiskaudne, kuid minu arvates muutus tekst peale enamiku muudatuste taastamist Andrese poolt laialivalguvaks ja üledetailiseerituks, mis takistab teema tervikuna haaramist. Ma ei väida, et minu versioon oli parim võimalikest aga ma pole rahul ka praeguse redaktsiooniga.--Boy 30. september 2005, kell 22.48 (UTC)

Arvan, et eluiga, areaal ja elupaik peavad just ülevaatlikkuse huvides olema eraldi alajaotused, sest muidu on neid raske leida. Ülevaatlikkust teenivad minu meelest just alajaotused. Eri teemad peaksid minu meelest kindlasti olema eri lõikudes.

Minu meelest on tarvis nii ülevaatlikkust kui ka detailsust. Jutt läheb segaseks mitte niivõrd detailsuse kui üldsõnalisuse tõttu (seda esines eriti varasemas variandis, kuid on säilinud ka praegu). Olen nõus, et lemmiklooma osa ei olnud hea ega ole seda ka praegu, kuid põhjuseks on minu meelest just see, et teema ei ole piisavalt läbi töötatud ja esituses on liiga palju subjektiivsust. Asja saaks minu meelest parandada just detailsuse suurendamisega. Ükski konkreetne detail ei saa minu meelest olla üleliigne.

Artiklis on kordusi, kuid ma pole kindel, kas saab materjali nii jaotada, et kordusi poleks tarvis. Võib-olla on neid isegi rohkem tarvis.

Ülevaatlikkuse huvides tuleks minu meelest artikli algusesse paigutada samasugune kokkuvõte nagu artiklis Rebane. Sel juhul võiks igaüks saada ülevaatliku info kiiresti kätte ning detaile otsida sisukorra järgi.

Boy, kui võtad infot artiklist välja, siis palun paiguta see aruteluleheküljele, muidu võib see kaduma minna.

Kui tahad teha veel parandusi, siis palun tee neid vähehaaval ning varusta kommentaariga. Nii oleks parem koos töötada. Andres 1. oktoober 2005, kell 05.57 (UTC)

: Katsun ennast parandada ja tõstan väljavõetu järgmine kord arutelulehele.

: Alapealkirjadest, siis mulle ei meeldi alapealkirjad, mille all on üks lause teksti võiks struktureerida nii, et selliseid pealkirju ei tekiks. Kordused on põhimõtteliselt OK pikemate artiklite korral, mille lugemiseks kulub kauem aega igal juhul tuleks kaaluda kas mitte teksti ümber struktureerida, et kordust vältida. Pole hea kui lugeja avastab tekstist pidevalt korduvat infot. See jätab mulje toimetamata tekstist.

: Mis puutub täiendustesse sulgudes nt. kui on öeldud, et "vangistuses sööb kaalikaid ja ube" siis kas seesama pole ära öeldud juba sellega, et fennek on kõigesööja eriti veel kui on mainitud, et sööb ka taimset toitu. Kui on loetelu kus on kirjas kaks taime tekib mul kohe kiuslik küsimus, et "kui õuna sööb, kas pirni siis ei söö" ja kui on öeldud, et sööb puuvilju, siis tekib küsimus, et kas juurvilju ei söö. Ei ma ei mõelnud seda norimisena.

: Areaal pealkirjas ma paneks "leviala" või "levik" sest see on kergemini mõistetav sõna (nt. II klassi lapsele).

: Üldine kokkuvõte artikli alguses. Sellest arvan ma nii, et see ei peaks olema kogu artikli kokkuvõte vaid valikuline sest kohe sellele järgneb sisukord, kus on alapealkirjad näha. Arvan, et avalauses peaks käsitlema fenneki kuuluvust (et koerlane), siis seda kus teda leidub (Põhja-Aafrika ja Araabia- ning Siinai poolsaar) ja võibolla kõige üldisemaid kehaehituslikke tunnuseid a-la umbes kassi suurune, suurte kõrvade ja silmadega, kollakaspunase värvusega ja (võibolla ka et) öise eluviisiga. Kuna peale sissejuhatavat lõiku tuleb kohe sisukord siis sealt leiab lugeja kiired lingid oma küsimustele et "teda võib pidada lemmikloomana" või et "mida ta sööb". --Boy 1. oktoober 2005, kell 09.42 (UTC)
----
Tegin niisuguse lühikokkuvõtte. See võiks ka pisut detailsem olla. Mis Sa sellest arvad?
Fennekrebane ehk fennek ehk kõrberebane Põhja-Aafrika ning Araabia ja Siinai poolsaare kõrbetes ja poolkõrbetes elutsev koerlane. Ta on küülikusuurune pikkade kõrvadega loom. Suured kõrvad võimaldavad hästi soojust välja kiirata ning saaklooma kaugelt üles leida. Saba on kohev ja pikk, paks karv liivakarva. Erinevalt teistest rebastest ei ole fennekil vänget lõhna. Teda peetakse ka lemmikloomana. Fennek on segatoiduline. Süüa armastab ta oma urus, et olla kiskjate eest kaitstud. Ta võib kaua ilma veeta läbi ajada. Fennek on öise eluviisiga, päeval varjub ta päikese eest urgu. Ta on väga vilgas ning tal on väga hea hüppevõime. Samuti on ta väga kiire kaevaja. Fennek kui liik ei ole ohustatud, kuid tema arvukus väheneb karusnahaküttide tegevuse tõttu. Loomaaedades näeb fennekit harva.
Andres 1. oktoober 2005, kell 06.12 (UTC)

Vast juba liiga kokkuvõtlik, kuid ma arvan, et liigume õiges suunas. Muudaks järgmist: a) soojuse kiirgamise kohta - mulle ei meeldi see "kõrvad kiirgavad" - millegipärast tekib silme ette kujund nimbusest või aurast aga see vist on minu viga. Arvan, et võiks selgitada kuidagi nii (sõnastus on kohmakas): kuna fennek elab kuumas kliimas ja tal puuduvad higinäärmed aitavad kõrvad looma keha jahutamisel, suurte kõrvade kaudu kiirgub kehast üleliigne soojus. b) võrdlus "küülikusuurune" - hiljem võrreldakse kasside ja koertega - võrdleks siin ka miks mitte näiteks "kassisuurune".--Boy 1. oktoober 2005, kell 09.24 (UTC)

: Jah, võib teha detailsemaks. Panen Sinu ettepanekuid arvestava versiooni artiklisse sisse ning siis võib seda detailsemaks teha.  Andres 1. oktoober 2005, kell 09.45 (UTC)
----
Tegelikult on tegemist väikseima koerlaseliigiga, võib-olla mõni koeratõug on väiksem. Andres 10. september 2006, kell 10:58 (UTC)
----
Milline tekst kordub? Andres 10. september 2006, kell 10:58 (UTC)

Mind häirisid konkreetselt need kordused: Fennekrebane ehk fennek ehk kõrberebane Põhja-Aafrika ning Araabia ja Siinai poolsaare kõrbetes ja poolkõrbetes elutsev maailma väikseim koerlane.
Fennekrebane ehk fennek ehk kõrberebane (Vulpes zerda) on liik koerlaste sugukonna rebase perekonnast. Ta elutseb Põhja-Aafrika ning Araabia ja Siinai poolsaare kõrbetes ja poolkõrbetes.
Ta on kõige väiksem rebane ning üldse kõige väiksem koerlane.

: Võimalik, et kordusi esineb veel. Kas lühikokkuvõte ja sissejuhatus on kindlasti mõlemad vajalikud? avjoska 10. september 2006, kell 11:21 (UTC)

:: See oli nii mõeldud, et põhiosa lugeja ei pea lühikokkuvõtet lugema. Lühikokkuvõte on mõeldud neile, kes edasi ei loe. Sellepärast ongi dubleerimine. Võib-olla küll, et need asjad, mis on kirjas nii sissejuhatuses kui ka allpool, võib osalt välja jätta. Andres 10. september 2006, kell 11:45 (UTC)

:::Kaotasin "Sissejuhatuse" rubriigi, kuna tegemist oli suhteliselt mõttetu ja lühikese dubleeringuga --Dj Capricorn 25. august 2008, kell 07:51 (UTC)

1. arusaamatuks jäävad väited sabaotsa kohta: kord must, kord tumepruunikas--Dj Capricorn 17. august 2009, kell 17:46 (UTC)

Uuri siis kirjandusest, kuidas selle sabaotsaga on. Andres 17. august 2009, kell 17:51 (UTC)
"1 kilogrammist" asemel ei saa kirjutada "1 kg", sest käändelõpp peab näha olema. Andres 17. august 2009, kell 17:51 (UTC)

jah, võib-olla tõesti; ise olen tähele pannud, et sageli tuleb see ise välja mõelda, aga talitlen siis Su märkuse järgi--Dj Capricorn 17. august 2009, kell 17:54 (UTC)

: Noh, see on minu arvamus; ma ei tea, mis keelekorraldajad arvavad. Andres 17. august 2009, kell 17:56 (UTC)
----
Nii palju kui mina aru saan, on see artikkel saanud ainult neli poolthäält, aga tarvis on kuut. Andres 22. september 2009, kell 14:02 (UTC)

Mina arvasin ka nii, aga siis lugesin sealt kandidaatide lehelt, et mitte artikli poolt, vaid artikli kohta peab olema antud kuus häält. Seda peaks vist küll muutma. --Epp 22. september 2009, kell 14:25 (UTC)

:Ma ei tea, kas peaks. Ma olen selles osas erapooletu, aga kirjapandud reeglite järgi osutus see artikkel heaks ja ma panin ta ära. Taivo 22. september 2009, kell 15:58 (UTC)

::"mille kohta on antud vähemalt kuus häält ja mille vastu keegi ei ole." Reglemendi sõnastuses on viga sees. Selle järgi võiks ka 6 neutraalhäälega saada heaks artikliks valitud.--Rünno 22. september 2009, kell 16:18 (UTC)

:::Võib küll. Ma pole kindel, et see on reglemendi viga. Kas hakkame reglemendi muutmist hääletama? Taivo 22. september 2009, kell 17:25 (UTC)

::::Milles Sa siis näed viga, kui näed?--Rünno 22. september 2009, kell 17:28 (UTC)

:::::Ega ma ei näegi viga. Ma ei välista reeglistiku muutmist, aga viga ei näe. Taivo 22. september 2009, kell 18:02 (UTC)

:::::: Mul oli asi valesti meeles. Aga teen ettepaneku reglementi muuta, sest faktiliselt oleme nõudnud kuut poolthäält. Andres 22. september 2009, kell 18:08 (UTC)
----
Fennek joob vett, kui seda on saadaval, kuid suudab pikka aega läbi saada toidust saadava veega, sest teda nähakse tihti veekogudest kaugel

Siin on midagi valesti. See, et fennekit nähakse tihti veekogudest kaugel, ei ole selle põhjus, et ta suudab pikka aega joomata olla. Andres 23. september 2009, kell 04:38 (UTC)

:"Loomade elu" seda just nii ütlebja see väide on viidatud. Ma pole kindel, et see on vale. Kes sageli jooma peab, ei saa veekogust kaugele minna. Rebane ei võta ju vett pudeliga kaasa. Taivo 23. september 2009, kell 12:31 (UTC)

::Kuna keegi pole näinud, et fennek kannaks joogipudelit kaasas, siis võib tõesti väita, et tema veetarvidus on väike... Ok Aga sõnastus võiks olema pigem selline, et "kuna fenneki veevajadus on väike, siis saab ta oma veevajaduse rahuldatud ka toidus sisalduva veega" või midagi taolist.--Rünno 23. september 2009, kell 15:59 (UTC)

:: Jah. Ma räägin sellest, et see, kus teda nähakse, ei saa olla tema füsioloogiliste iseärasuste põhjus. Andres 24. september 2009, kell 07:46 (UTC)
----
Mis see tähendab, et ta "hädakorral" kaevab saaklooma liiva seest välja? Andres 23. september 2009, kell 04:38 (UTC)

"Loomade elu" seda nii ütleb ja see väide on viidatud. Taivo 23. september 2009, kell 12:31 (UTC)

:Kujutan ette, et siin mõeldakse seda, et fennek matab oma saagi liiva ja kui nälg majas, siis kasutab neid reserve. Üsna tüüpiline koerlastele.--Rünno 23. september 2009, kell 16:03 (UTC)

:: Kontrollisin ÕS-ist: tuleb kirjutada "häda korral".

:: Praegune sõnastus on arusaamatu. Ma ei sea öeldut kahtluse alla, lihtsalt ei saa sellest aru. Andres 24. september 2009, kell 07:42 (UTC)

:: Lõik tervikuna on niisugune:
Nagu kõik rebased, peab fennek jahti üksinda, küttides kõiki, kellest jõud üle käib: peamiselt putukaid (sealhulgas rändtirtse), kahepaikseid, roomajaid (sisalikke ja madusid), linde ja nende mune ning väikeimetajaid, võimaluse korral ka kalu. Samuti sööb ta võimaluse korral marju ja puuvilju (datleid) ega põlga ära raibet. Hädakorral kaevab ta saaklooma liiva seest välja.
Pole arusaadav, milles seisneb siin häda. Samuti ei sobi viimane lause saakloomade loetellu. Ja see lause võiks tähendada ju ka liiva sees peituva elusa looma väljakaevamist. Andres 24. september 2009, kell 07:54 (UTC)

1980. aasta ÕS ja 1979. aasta VS nimetavad looma fenek, "Loomade elu" fennek. Kas on uuemaid andmeid? Võib-olla peaks fenneki alla teisaldama? Taivo 23. september 2009, kell 12:31 (UTC)

Fennek on üsna suupärane.--Rünno 23. september 2009, kell 16:04 (UTC)

: Küsimus ei ole suupärasuses, vaid selles, kas me arvame ta rebase perekonda (Vulpes) või fenneki  perekonda (Fennecus). Andres 24. september 2009, kell 07:30 (UTC)

: ENE 1. väljaandes on ta fennekrebane (selle järgi ka artikli pealkiri pandud), 2. väljaandes fennek perekonnanimega Fennecus. Sellepärast ma arvan, et on seos perekondliku kuuluvusega. Võib-olla seda tegelikult pole. Seda võiks asjatundjatelt küsida. Andres 24. september 2009, kell 07:37 (UTC)

: ÕS-is on "fennek" ja "kõrberebane". Võib-olla siis "fennek" on õige hoolimata perekondlikust kuuluvusest. Andres 24. september 2009, kell 07:44 (UTC)

:: :en:Fennec - Tähendusi on mitu, kuid rebane on ilmselt kõige tuntum. Võib ju teisaldada, kui keegi arvab, et nii on õigem.--Kyng 20. juuni 2011, kell 14:51 (EEST)

::: Seda peaks asjatundjatelt küsima. Andres 20. juuni 2011, kell 17:25 (EEST)
----
Et ta võib kaevates liiva laiali puistata, peavad liivakastil olema kõrged ääred.

Välja võetud. Andres 22. jaanuar 2010, kell 14:04 (UTC)

:See oli tekstis topelt, sellepärast võetigi välja. Taivo 22. jaanuar 2010, kell 16:15 (UTC)
----
Midagi jäi vist veel välja, osa panin tagasi. --Epp 21. september 2013, kell 07:49 (EEST)


Arutelu:Keskpartei (Norra)

Punarohelises koalitsioonis esindab "rohelisi" ka Sotsialistlik Vasakpartei, keda nimetatakse punarohelisteks. Andres 17. september 2005, kell 05.58 (UTC)

Kas see parteimall on jälle üks selline, kus ei saa midagi välja jätta ega juurde panna? Minu meelest ei tohiks neid kasutada. Igatahes ei saa ju siia jätta seda europarlamendi märget. --Epp 2. aprill 2009, kell 01:49 (UTC)

: Jäta mall ära ja pane andmed teksti. Andres 2. aprill 2009, kell 05:47 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.senterpartiet.no/dokumentene/7830/index.htm
** In Keskpartei (Norra) on 2013-06-24 11:41:05, 404 Not Found
** In Keskpartei (Norra) on 2013-07-06 07:46:33, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:46 (EEST)


Arutelu:Eesti iseseisvuspäev

Esiteks ei vasta artikkel pealkirjale. Teiseks ei ole see neutraalne. Andres 17. september 2005, kell 09.53 (UTC)~
Peale selle ei ole meil välja kujunenud iseseisvuspäevade nomenklatuuri. Andres 17. september 2005, kell 09.54 (UTC)

Fakt on huvitav ja väärib kindlasti märkimist. Iseasi, millises artiklis. Soovitaksin artikli algatajal X mitte vaielda (nagu viimases lauses), vaid lisada informatsiooni. --Lulu 17. september 2005, kell 10.00 (UTC)

Minu meelest võiks sellise pealkirjaga artikkel olla... Sest neid võimalikke iseseisvuspäevi on rohkemgi. Juba 20. aastatel arutati, et mis päev võiks see kõige tähtsam olla. Pakuti näiteks ka praegust Võidupyha, Tartu rahu päeva jpm. Lisaks on meil nyyd ka see "taasiseseisvumispäev". --Lulu 17. september 2005, kell 10.03 (UTC)

Kõigepealt, iseseisvuspäev on riigipüha, millega tähistatakse mingi riigi iseseisvumise aastapäeva. Siin on aga jutt iseseisvumise päevast.
Teiseks, riigipüha on "iseseisvuspäev". Kasutatakse ka nimetusi "Eesti Vabariigi aastapäev" ja "Eesti iseseisvuspäev". Kuidagi ei saa selle pealkirjaga eristada üht päeva teisest.
Kolmandaks, arvan, et vaidlusi selle üle, millal iseseisvuspäeva tähistada, tuleks käsitleda artiklis Iseseisvuspäev, Iseseisvuspäev (Eesti), Eesti iseseisvuspäev, olenevalt sellest, kuidas me nomenklatuuris kokku lepime. Andres 17. september 2005, kell 10.34 (UTC)

Pealkirja võib ju vaidlustada, sisu on ju aga faktiliselt absoluutselt õige.

: Vaidlustatud on kogu sisu tervikuna (koos pealkirjaga). Andres 17. september 2005, kell 13.09 (UTC)
PS. Teistkordselt kuulutati Eesti iseseisvus välja 23. veebruaril 1918 Pärnus (mis minu isikliku arusaamise kohaselt asub Eestis). Meile kõigile on ju arusaamatu, kuidas on 24. veebruar 1918 varem kui 23. veebruar 1918 või 28. november 1917.--X 17. september 2005, kell 12.58 (UTC)

Loomulikult ei ole varem. Tuleb lihtsalt välja uurida, kuidas kujunes iseseisvuspäevaks 24. veebruar. Andres 17. september 2005, kell 13.09 (UTC)

Eestimaa kubermang ei loe siiski kogu Eestimaa ehk eestlastega asustatud ala - Liivimaa Eesti/Läti jäi sellest välja. Samas võiks seda päeva lugeda Eesti Kaitseväe ja ka Kaitseliidu sünniks. Nimelt koondati nendesse kahte loodud polku kokku Eesti ohvitserkond. Antud väeosad ei taganenud koos enamlastega vaid jäid 1918 alguses Eestisse. Väeosad läksid põhimõtteliselt laiali (märkimisväärne osa relvi jäi nende kätte ja kasutati enamlaste vastases tegevuses Kaitseliidu põhimõttetel) kuid Ohvitserkond säilitas suhtlemise ja ka osa vägedest jäi püssi alla hiljem sai see väeosa 3. polgu eellaseks. Kuna väeosa meelsus oli suht punane siis seda ei kasutatud idarindel vaid Landeswehri vastu ja lõunapiiri hoidmiseks. (Hetkel peast ei mäleta allikat kuid lõik on hetkel ümberjuttustus ühe ohvitseri memuaaridest)

Tegemist on ainult Eestimaa kubermanguga

Kui vaadata 23. veebruari ja 24. Veebruari kontekstis siis 24. veebruar on siiski see õige päev nimelt oli nn bottom-up meetodil tekkinud rida omavalitsusi kes Eesti riiki tahtsid Iseseisvusmanifest 24. veebruaril liitis sellised taotlused.

Toimetasin. Artikli pealkiri on hea. Vaja lisada lihtsalt erinevaid variante, mida on pakutud või millest on räägitud kui Eesti iseseisvuspäevast. Praegu puudub veel 23. (või 24.) juuni, Võnnu lahingu aastapäev, samuti Eesti taasiseseisvuspäev. Võibolla veel mõni. --- Mis puutub eelnevasse arutellu "Eestimaa kubermangust" jne. siis Eesti Maanõukogu esindas juba kogu Eesti territooriumi põliselanikkonda, praeguses mõttes, mitte ainult endisaegset samanimelist kubermangu. --Lulu 16. jaanuar 2006, kell 11.11 (UTC)
Lisasin 23. juuni. --Lulu 16. jaanuar 2006, kell 11.30 (UTC)
Lisasin 20. augusti. --Lulu 16. jaanuar 2006, kell 11.47 (UTC)
----
Kes on pakkunud iseseisvuspäevaks 8. maid? Andres 11. juuli 2007, kell 12:47 (UTC)
1990. aasta 8. mail tunnistas eelmisel päeval asutatud Eesti Vabariigi Ülemnõukogu kehtetuks riigi nimetusega Eesti Nõukogude Sotsialistlik Vabariik ning taaskehtestas Eesti Vabariigi.

Minu meelest see on vale. Andres 11. juuli 2007, kell 12:49 (UTC)


Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Eesti

Ma võiksin kirjutada geoloogiast. Iseenesest on see suht lihtne, sest materjali on palju, aga see mind asja juures häiribki, et Eesti geoloogilisest ehitusest on juba sada ülevaadet kirjutatud ja mul pole mingit isu olla sajaesimene. Mõtlen selle asja üle veel. Probleem on ka selles, et ma ei tea, mis selle artikli pealkiri peaks olema. Ilmselt "Eesti geoloogiline ehitus ja areng", aga võib-olla on selline pealkiri liiga pikk ja lohisev? Siim 17. september 2005, kell 17.31 (UTC)

See pealkiri on muidugi täpne, aga arvan, et kui pealkiri on "Eesti geoloogiline ehitus", siis mahub selle pealkirja alla ka käsitlus sellest, kuidas niisugune ehitus on kujunenud.

Raskus niisuguse üldartikli puhul seisnebki ju eeskätt selles, kuidas mitte täpselt korrata juba kirjutatut. Arvan, et Vikipeedias võiks esiteks arvestada ka erinevate käsitluste olemasolu ja teiseks kirjutada võimalikult arusaadavalt (muidugi täpsust ohverdamata). Siin on hea ka see, et saab teha mitu erineva detailsusastmega kihti. Andres 17. september 2005, kell 17.41 (UTC)

: Arusaadavalt kirjutamine vist ongi üks minu nõrgemaid kohti. Ma ei tea seda küll kindlalt väita, sest pole oma Vikipeedia kirjutistele mingit tagasisidet saanud, aga ma kardan, et need on ilmselt liiga lakoonilised ja seega kohati raskestimõistetavad. Samas ei ole ju entsüklopeedia see koht, kuhu mingeid rahvajutte kirjutama peaks. Oleks muidugi hea kui ma teaks täpsemalt mida ja kuidas muuta, sest siis oleks mu tööst rohkem kasu. Siim 17. september 2005, kell 17.50 (UTC)

:: Ma ei ole Su töid eriti lugenud, sest usaldan, et kirjutad enam-vähem korralikult. Aga küll ükskord ikka kisa tõstetakse, kui midagi arusaamatut on. Andres 17. september 2005, kell 19.20 (UTC)

Leian, et kõik andmed infoboksist tuleks dubleerida. Muidu tuleb lugemisel kalpsata teksti ja tabeli vahel. Andres 18. september 2005, kell 12.27 (UTC)

Jah, arvasin ka nii. Peep 18. september 2005, kell 12.50 (UTC)
----
Külad Saare maakonnas kaetud. 100%. tubli mina. Alevikud peaksid ka korras olema. nüüd jätkan looduslike objektidega.(A) avjoska 14. august 2006, kell 13:53 (UTC)

Minu arust peaks artiklid Eesti keele ajalugu, Eesti keele uurimine ja Maakeel (kindlasti on neid veel) kõik panema kokku artiklisse Eesti keel. Peep 22. september 2005, kell 21.49 (UTC)

Milleks kokku panna, kui pärast tuleb jälle lahku viia? Andres 22. september 2005, kell 22.12 (UTC)

Vähemalt viimased kaks küll pärast lahku ei läheks. Peep 22. september 2005, kell 22.15 (UTC)

: "Maakeel" on eraldi mõiste, mis ei käi tegelikult ainult eesti keele kohta. "Eesti keele uurimisega", nagu ka teiste alajaotustega, on nähtavasti nii, et artiklisse "Eesti keel" tuleb lühem jutt, eraldi artiklisse pikem jutt. Andres 22. september 2005, kell 22.26 (UTC)

Ah, las nad siis praegu olla. Peep 22. september 2005, kell 22.28 (UTC)

Praegu on siin eraldi tahetud luua artiklid Eesti filminäitlejate loend ja Eesti näitlejate loend. Kas tasub teha ja kas kokku - lahku, või las nad olla ühise pealkirja all Teatrinäitlejate loend ja Filminäitlejate loend. Lavastajatega on sama lugu?--Mona 25. veebruar 2006, kell 15.57 (UTC)

Eesti kontekstis pole minu arvates mõtet vahet teha. Väheste eranditega on nimekirjad kattuvad.--Boy 25. veebruar 2006, kell 16.56 (UTC)

: Väga vähe on eesti filminäitlejaid, kes pole teatrinäitlejaid. Küll aga on palju eesti teatrinäitlejaid, kes pole filminäitlejaid. Andres 25. veebruar 2006, kell 17.31 (UTC)

* oleks vaja baaskaarti (näit SVG formaadis), mida kasutada valdade asukoha kaartide tegemiseks. Loodetavasti saab allikana kasutada maa-ameti kaarti: http://www.maaamet.ee/index.php?lang_id=1&page_id=272&menu_id=36
* oleks vaja neutraaltoonides värviskeemi, mida edaspidi asukoha kaartidel kasutada.
--WikedKentaur 12. märts 2006, kell 08.00 (UTC)

Proovin svg-formaadis kaardi tekitada. - Urmas 12. märts 2006, kell 08.37 (UTC)
----
Teemasid on tuhandeid ja tuhandeid. Ehk oleks otstarbekas alustuseks keskenduda artiklile Eesti. Andres 2. mai 2006, kell 14.57 (UTC)

Nimekiri ei pea olema nii põhjalik, et selles oleks tuhandeid artikleid. Põhjalik nimekiri üldistest teemadest võib koosneda mõnesajast artiklist. Ning nagu teada, on kitsamaid artikleid lihtsam kirjutada kui üldiseid. Peep 2. mai 2006, kell 15.30 (UTC)

Raadiojaamadest, ajakirjadest, telesaatedest, jne. peaks siin olema kirjas ainult tähtsamad ja kuulsamad (mingi valitud kriteeriumi järgi), terviklikud loendid peaks viima eraldi artiklitesse. Peep 3. mai 2006, kell 11.01 (UTC)

Milles järjekorras on siin erakonnad ja miks Isamaaliit ja Res Publika on eraldi?
Geonarva 12. november 2006, kell 12:14 (UTC)

The following two articles have been created on the English wikipedia. I hope Estonians can expand them, or create a version in their own language. Thanks!
*http://en.wikipedia.org/wiki/Estonian_Rugby_Union
*http://en.wikipedia.org/wiki/Estonia_national_rugby_union_team
--80.46.18.68 31. märts 2008, kell 18:34 (UTC)

Hi, I am an editor on English WP, and I am currently working on many various articles for which I require photos from around the world. I am currently requiring photos from Estonia for these articles, and I was hoping that this message would reach a photographer who can take the photos for me. The photos I currently require are listed at :en:User:Russavia/Required_photos#.C2.A0Estonia. If any photographers can assist with this, I would be most appreciative. Please leave any comments or questions for me on my English WP talk page at :en:User_talk:Russavia as I am unlikely to read replies. Thanks in advance for any assistance which can be provided. Cheers, --Russavia 20. aprill 2010, kell 04:28 (EEST)

Praegu on täiesti välja jäänud hariduse teema. Minu arvates tuleks lisada omaette teemana kultuuri järele. Viu 8. jaanuar 2011, kell 00:29 (EET)

Pleas add information about this country to this articles.--Kaiyr (arutelu) 24. august 2014, kell 12:21 (EEST)

[[:en:Languages in censuses]] and [[:en:Race and ethnicity in censuses]]

Igaks juhuks mainin, et jõudsin AWB abiga lõpule paljude vikide Eesti teema kontrollimisega. Need vikid on enwiki, ruwiki, dewiki, fiwiki, fiu-vrowiki, ltwiki, lvwiki, svwiki, dawiki, nowiki, nnwiki, frwiki, huwiki ja plwiki. Mitmes eelmainitud vikis jäid kontrollimata Eestiga seotud asulad (ehkki üldiselt nendega interwikide panemata jätmist pole), sport ja isikud. Info, mis neist vikidest on saadud ja mida nt etwiki's pole kajastatud, on siin: Kasutaja:Bioneer1/Estopeedia projekt--Bioneer1 (arutelu) 9. september 2014, kell 17:33 (EEST)


Artikli pealkiri peaks minu meelest olema sidekriipsuga kui sel ministeeriumil eesti keeles üldse selline nimi on. Jaan513 18. september 2005, kell 07.14 (UTC)
peale pisikest konsultatsiooni meie välismini vanade tuttavatega selgus et oleme siin tee rajajad. enamiku USA riigi asutuste nimed on ametlikult tõlkimata põhjuseid on erinevaid seega siinne tõlge (seni kuni on keeleliselt õige) on täpselt nii legaalne kui siinne GFDL litsensiga asjad olla saavad ;-)))  --makruss 18. september 2005, kell 17.32 (UTC)
See "teenindus-" on ikka väga imelik ja sisuliselt täiesti vale. Tegu on "sotsiaalteenustega" ehk siis "Tervishoiu- ja Sotsiaalteenuste Ministeerium". Vt ka nt saksa ja vene wikit.

Õige. Peaks ehk jätma nime ingliskeelseks. Andres (arutelu) 27. aprill 2012, kell 19:59 (EEST)

: Minu meelest peaks võimalikult õigesti tõlkima, mitte tõlkimata jätma. 90.190.114.172 27. aprill 2012, kell 20:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.os.dhhs.gov/
** In Ameerika Ühendriikide Tervishoiu- ja Teenindusministeerium on 2012-11-16 10:01:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Ameerika Ühendriikide Tervishoiu- ja Teenindusministeerium on 2013-05-25 13:54:28, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Ameerika Ühendriikide Tervishoiu- ja Teenindusministeerium on 2013-06-24 00:39:29, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:39 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Ameerika Ühendriikide Tervishoiu- ja Teenindusministeerium


Arutelu:Süld

Kui keegi teab/leiab, siis oleks vaja kreekakeelset sülda. Samuti võiks vikisõnaraamatusse kirja panna sülla nimetused erinevates keeltes, et saaks siit siis viidata. Peep 18. september 2005, kell 11.40 (UTC)

Uuskreekakeelne sõna on οργιά. Andres 18. september 2005, kell 11.55 (UTC)

: Kas selle sobiks artiklisse kreeka sülla juurde panna? Ning kuidas on selle transkriptsioon? Peep 18. september 2005, kell 19.04 (UTC)

:: Kui tegu on uusaegse mõõduga, siis küll. orgiá Andres 19. september 2005, kell 15.02 (UTC)

Kas ei peaks mitte ütlema "inglise süld". Seda enam, et ühik oli kasutusel ka Ameerikas. Andres 19. september 2005, kell 15.02 (UTC)

Tegin selle muudatuse ära, kuid natuke kripeldab see, et nimekirjas on inglise süld keele järgi, aga teised riigi järgi. Peep 20. september 2005, kell 16.14 (UTC)

: Arvan, et see pole keele, vaid pigem rahva järgi. Eks inglased võtsid oma sülla Ameerikasse kaasa. Samuti võib ehk ka teisi tõlgendada. Aga võib-olla ma eksin. Andres 20. september 2005, kell 18.10 (UTC)

Süld on ka mahuühik, eriti küttepuude puhul, ning katuseroo hulga ühik kimbu ümbermõõdu järgi. Andres 19. september 2005, kell 15.02 (UTC)

Paistab nii. See jäi mul välja, sest inglise keeles on see cord. Üritan selle (millalgi) lisada. Peep 20. september 2005, kell 16.20 (UTC)

Või äkki tuleks hoopis teha eraldi lehed Süld (pikkusühik) ja Süld (mahuühik).. Peep 20. september 2005, kell 16.50 (UTC)

: On kolm põhimõtteliselt erinevat sülda. Igaühe jaoks peaks vist olema eraldi artikkel. Need on pikkusühik (väljasirutatud käed),  küttepuude hulga ühik (puuriida "seina" pindala on ruutsüld) ja katuseroo hulga mõõtühik (kimbu ümbermõõt on süld). Andres 20. september 2005, kell 18.10 (UTC)

:: Aga kui nii teha, siis vast praegune jätta pikkusühiku jaoks, ja teha Süld (täpsustus), kust saab nende kahe teise tähenduse juurde. Peep 20. september 2005, kell 18.15 (UTC)

::: Nõus. Andres 20. september 2005, kell 18.37 (UTC)

Mark Twainil pole inglismaaga kyll midagi pistmist. See, et "inglise sülda" kasutati ka Ameerikas, on omaette asi. Aga teine asi (hoopis tõsisem): nii ei maksaks defineerida, et süld on SI systeemi mittekuuluv mõõtyhik. Mis puutub siia SI? Ammuks see SI systeem välja mõeldi, syld oli tuhat aastat varem juba olemas ja on ka praegu. Ja peale SI systeemi on ka teisi mõõtyhikute systeeme.  --Lulu 19. september 2005, kell 15.09 (UTC)

Muutsin alguse ära. Peep 20. september 2005, kell 16.14 (UTC)

Inglise viki Cite your sources vaimus kirjutan igaks juhuks siia, et infot võtan ma sellelt aadressilt - http://www.unc.edu/~rowlett/units/dictF.html#fathom. Välislinkide alla see vist ei sobi. Peep 20. september 2005, kell 16.25 (UTC)

:Taivo "etalon" ei ole hea sõna tänapäevases mõistes ehki põhimätelisel ei ole vale. Etalone ei saa olla kümneid vaid üks mida hoitakse kindlal temperatuuril, kindlal rõhul, õhukindlas kapis  (meeter jt.), süldasid kui mõõtühikuid on aga palju järelikult on nende aluseks olnud mõõte palju.Akra 6. veebruar 2006, kell 14.00 (UTC)

::Etalone ei ole päris üks. Peaaegu igas riigis on tänapäeval omad etalonid, mis muidugi on väga-väga sarnased. Vanasti nii suurt sarnasust taga ei aetud, mistõttu erinevused eri riikide etalonide vahel olid suured. Taivo 6. veebruar 2006, kell 14.07 (UTC)

:Tänapäevaste mõõtühikute etalonide koopiad on muidugi olemas sest teisiti pole võimalik mõõteriistu tarreerida. Kunagi olid riiklikud etalonid olemas ka süllale ja muudele mõõtühikutele, kuid neid ei tunnista ammu enam keegi etaloniks ja tolmuvad riiulitel, kui minema pole visatud. Võibolla ehk Inglismaal on asi teisiti.Akra 6. veebruar 2006, kell 14.43 (UTC)

:Taivo,parandasid esimest lõiku nii, et käed võivad ka ette või suvalise nurga all välja sirutatud olla, kui soovid sõna etalon kasutada, siis asi kindlasti nii suva ei ole.Akra 6. veebruar 2006, kell 18.08 (UTC)

Lulu'le kahjuks ei lugenud enne komentari SI kohta. Päris nii see ei ole Selles suhtes on sul õigus et SI on hiline süsteem ja on ka õigus selles suhtes, et on teisi mõõtühikute süsteeme ja päris mitmeid. Kuid on olemas rehvusvaelised kokkulepped, mis on ratifitseeritud väga paljudes riikides, kus on kirjutatud, et alates ei mäleta millisest aastast kuskil 60 lõpust 70 algusest, tuleb ära näidata kas on SI ühik ja kui ei ole siis seos SI süsteemi ühikutega. Muide see kokkulepe on ratifitseeritud isegi Iglismaal, kuigi sellest pole tänaseks midagi välja tulnud. Rahva harjumusi muuta...Akra 6. veebruar 2006, kell 14.00 (UTC)
----
Loetletud on need süllad, mille väärtus erineb teistest

Mis see tähendab? Andres 7. veebruar 2006, kell 13.22 (UTC)

:See lause ei kõlba. Ei tahtnud kohe asjale veel kardinaalsemalt kallale minna. Niigi jagame Taivoga mõningate arusaamade pärast. Kuidas nende mahu ja pinna süldadega asi jäi. Mina jätaks nad ühte artiklisse eraldi lõikudena, sest ega need pidevad ümbersuunamised ka väga head ei ole.Akra 7. veebruar 2006, kell 15.48 (UTC)

Toise jaoks on inglise ja teistes vikides spets artikkel, kas meil peaks see olema toise või prantsuse süld (analoog prantsuse jalg)? Adeliine 29. aprill 2014, kell 15:50 (EEST)

Siin artiklis on mainitud vene sülda, mis tundub, et vastab umbes dewiki artiklile :de:Eisenfaden--Bioneer1 (arutelu) 25. veebruar 2015, kell 20:18 (EET)

Ma võin igasugust jama ehku peale uskuda, aga kui keegi väidab, et ühe pikkusühiku leiutas Karl Suur, siis ma tahan viidet. --Ehitaja (arutelu) 21. jaanuar 2019, kell 22:27 (EET)

Käesoleva artikli mõtles välja Karl Suur 790. aastal


Arutelu:Kohtla-Nõmme

Siin ei ole mõtet rakendada valla malli. Kohtla-Nõmme alev kui asula langeb praeguse seisuga territooriumilt valla kui haldusüksusega kokku. Põhimõtteliselt võib ju ka valla kohta eraldi artikli teha, aga see vald on alati aleviga kokku langenud. Andres 18. september 2005, kell 12.20 (UTC)

Siiski, siiski. Kohtla-Nõmme valla alla kuuluvad kaks asulat, Kohtla-Nõmme ja Kohtla.--Mona 18. september 2005, kell 12.38 (UTC)

Minu teada on Kohtla küla Kohtla valla koosseisus. Või on see muutunud? Andres 18. september 2005, kell 12.52 (UTC)

Tegin eraldi artiklid alevist ja vallast. Andres 21. september 2005, kell 11.02 (UTC)

Kas sel on mõtet? - Tegemist on samal territooriumil paiknevate asjadega nagu ka Tallinn, Tartu. Ainuke vahe, et Kohtla-Nõmme pole linn, vaid üks aste "nõrgem" asula - alev.

Asjal oleks mõtet ainult siis, kui Kohtla küla on Kohtla-Nõmme koosseisus. On see nii? - Urmas 22. september 2005, kell 07.36 (UTC)

: Arvan, et kui meil juba on selles asjas eriarvamused ning üks tahab artiklile ühte nime, teine teist, las siis olla kaks artiklit. Mõisted on ju erinevad. Võib ju kirjutada artiklis "Kohtla-Nõmme vald" ainult omavalitsusest, kõigist muudest asjadest artiklis "Kohtla-Nõmme". Andres 22. september 2005, kell 08.20 (UTC)

::Samast asjast oli Järvakandi puhul juba juttu. "Kohtla-Nõmme vald" peaks olema vaid edasisuunamisartikkel "Kohtla-Nõmmele". Nagu ma aru sain, on praegune probleem seotud sellega, kas Kohtla küla kuulub sellesse valda. Entsüklopeediakirjastuse teatmik Eesti valdade kohta aastast 2004 ütleb, et ei kuulu. Seega peaks vastus olemas olema? - Urmas 22. september 2005, kell 09.09 (UTC)

::: Ei, mina teinud seda muudatust sellepärast, et ma arvaksin, et Kohtla küla selle valla alla kuuluks. Ma lähtusin sellest, et meil on eriarvamused selle suhtes, kas alevvalla puhul peaks olema eraldi artiklid. Siimu meelest peaks, Sinu meelest mitte. Ja kui oleks üks artikkel, mis selle pealkiri siis peaks olema? Mina ja Sina paneks pealkirjaks alevi nime, Mona eelistab valla nime. Et sellest vaidlusest pääseda, leidsin, et las siis olla kaks artiklit. Midagi ju valesti ei ole, mõisted ju on erinevad. Andres 22. september 2005, kell 17.30 (UTC)
Minu meelest võiks ikkagi olla ka eraldi artikkel Kohtla-Nõmme vald, ükskõik kui lühike see siis ka ei oleks. Andres 3. oktoober 2005, kell 17.11 (UTC)

Kohtla küla EI kuulu Kohtla-Nõmme valla alla, vaid asub naaberomavalitsuses, Kohtla vallas. Küll aga kuulub Kohtla-Nõmme valda veel Kohtla jaam, mitte küll eraldi külana, vaid lihtsalt asumine, mis siiski on alevikust eraldi. Kohtla-Nõmme elanikuna võin seda kõike täiesti kindlalt väita.
----
elanikke = 1080 (1.01.2006) Taivo 21. juuli 2010, kell 00:05 (EEST)

Elanikke: 1032 (1.01.2010), 1044 (1.01.2010, arvestatud rännet). Viide: stat.ee. --Oop 8. juuni 2011, kell 15:39 (EEST)

Kahtlane, et Kohtla-Nõmmel asus Punase Lipu tänav. Arvan, et oli Punalipu tänav. Kusagilt/kelleltki kohalikult peaks selle järele uurima. Amherst99 5. september 2010, kell 20:51 (EEST)

KNAB-is on see koos allikaviitega kirjas. Andres 5. september 2010, kell 20:54 (EEST)


Arutelu:Novum Organum

Minumeelest tuleks teose tekst kuskile mujale panna. --Boy 19. september 2005, kell 20.49 (UTC)

Kuhu? Andres 20. september 2005, kell 03.26 (UTC)

Wikisource tundub vist olevat see muu koht, mis oleks sobivam. -- Joosep-Georg 26. oktoober 2010, kell 21:59 (EEST)

: Teksti võib ju sinna panna, aga tema paiknemisel (ka) Vikipeedias on minu meelest järgmised eelised: 1) siin ta on Vikipeedia kasutajale paremini märgatav ja hõlpsamini leitav; 2) lugejate töö tekstiga on seal vähetõenäoline, siin aga loomulik; 3) siin on lihtne kasutada siselinke, need aga tuleks seal ära jätta või vähemalt vormistada tülika süntaksiga välislinkidena. Andres 26. oktoober 2010, kell 22:43 (EEST)

:: Minu meelest tekstiga töötamise loomulikkuses ei saa lugeja jaoks Vikipeedias ja Vikitekstides erinevust olla. Kui asjast huvitunud tuleb juhatada materjalini, mida eeldatavasti entsüklopeediast ei leia, siis minu meelest saab nad sama hästi juhatada ka Vikitekstidesse. Olen nõus, et allikteksti (entsüklopeedilise käsitluseta) õigem koht Vikitekstides. Pikne 8. november 2010, kell 17:51 (EET)

::: Noh, entsüklopeediline käsitlus on siin ka, kuigi see võiks muidugi palju pikem olla.

::: Ja 2. ja 3. kohta ei ole Sul vastuargumente.

::: Igatahes mina ei näe tõlke Vikipeediast pagendamisel mitte mingeid eeliseid. Andres 8. november 2010, kell 19:09 (EET)

:::: Ka mina eelistan selliseid tekste pidada Vikipeedias. Kas või ainuüksi siselinkide pärast. --Epp 8. november 2010, kell 19:18 (EET)

:::: Siis pole sul 2. kohta ka pooltargumenti. Lihtsamalt tehtavad siselingid on eelis küll, aga minu meelest on oluliselt suurema kaaluga küsimus entsüklopeedilise käsitluse ja alliktekstide erinevusest ning johtuvalt Vikipeedia ja Vikitekstide erinevusest. Sama, millest näiteks siin ja siin juba juttu on olnud. Pikne 8. november 2010, kell 19:24 (EET)

::::: Minu meelest võib entsüklopeedilise käsitluse osa olla ka teksti tõlge. Kui pikk see käsitlus parajasti juhtub olema, see on juhuse asi, aga kui ta on lühike, siis võib teda pikendada, nagu teistegi artiklite puhul.

::::: Ma ei ole ühestki arutelust leidnud mingit sisulist argumenti, miks tõlge ei või Vikipeedias olla. On ainult öeldud, et tõlgete jaoks on meil mõeldud Vikitekstid. Kui tõlge on enam-vähem valmis, võib ta minu poolest ka Vikitekstides olla, linkideta formaadis.

::::: 2. punkti juures toetun oma intuitsioonile. Minu meelest eeldatakse pigem, et Vikitekstides on valmis, lõplikud tekstid. Andres 8. november 2010, kell 20:06 (EET)

:::: Tavaõiguse järgi on tegu pretsedendi loomise küsimusega. Aga miks ei võiks olla? Ma olen nagu silmanud (?) ka inglise Wikis Eukleidese  Elementide, tõsi küll mitte täielikku, kuid selle 13 raamatu avamist. Kultuuri keskseimad diskursused võiks küll olla otse kättesaadaval, sest neis on kogu eelneva ja järgneva sõnavõrgu ja mõtte sõlmpunktid. Ja neid saab seotul kujul siis vastu võtta. --Ivo Vahur 8. november 2010, kell 19:40 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gmu.edu/departments/fld/CLASSICS/bacon.html
** In Novum Organum on 2013-06-24 12:36:56, 404 Not Found
** In Novum Organum on 2013-07-06 16:48:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:48 (EEST)
----
Tekst on üle viidud Vikitekstidesse nii, et siselingid on kaotatud (mõne teise teksti puhul on siselingid alles jäetud). See vähendab teksti väärtust, sest siselingid aitavad sisu mõista. Andres (arutelu) 27. november 2016, kell 12:03 (EET)
Palun tehke nii, et siselingid jääksid alles. Andres (arutelu) 27. detsember 2016, kell 15:09 (EET)


Arutelu:Surmanuhtlus

Eesti ajal kästi surmamõistetul 3 minuti jooksul mürki võtta. Kui ta seda ei teinud, poodi ta üles.

5 minuti jooksul. V. i.
Kas on teada sellised faktid, kes kandis Eestis viimasena surmanuhtlust ja mille eest?
Kui palju ja mille eest viidi surmanuhtlusi täide ENSV ja EV (1918-1940) ajal?
Vikatimees 6. aprill 2006, kell 12.12 (UTC)
*Surnuks trampimine (näiteks elevantide abil)

See jätab mulje, et inimesed trambivad ja elevandid tulevad appi. Andres 20. september 2005, kell 03.25 (UTC)

Hiinas pandi organisatsiooni Amnesty International raporti kohaselt 2005. aastal toime 1770 hukkamist, kuid inimõigusaktivistide andmetel on see arv kahtlemata palju suurem (arvatakse, et koguni üle 8000).

See on segane. Andres 21. aprill 2006, kell 11.12 (UTC)

: Jah, selle osa peaks arutlusse tõstma ja ootama paremaks tegemist. --Lulu 23. aprill 2006, kell 04.45 (UTC)

Muideks, surmanuhtlus ei ole ainult jurisprudentsi ja seadusandluse teema. Surmaotsuseid langetatakse ja viiakse täide ka kohtuväliselt, omakohtu teel. Seda peaks siin kindlasti vähemalt nimetama. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 23. aprill 2006, kell 04.45 (UTC)

2.jaotis.
Surmanuhtluse täitmine.
§ 693. Surmanuhtlus viiakse täide prokuröri korraldusel ja valvel mitteavalikult ühes neist vangistusasutistest, kus on sellekohased ruumid ja abinõud.
Otsuse täitmist ja ettevalmistusi selleks juhatab tegelikult vangistusasutise direktor.
Mürgistusvahendi koosseisu ja kaalu määrab Tervishoiu ja Hoolekande Talitus.
(RT 1938, 37, 332 VII.)
§ 694. Kui surmamõistetut kinni peetakse vangistusasutises, kus sisseseadet surmanuhtluse täitmiseks ei ole, siis viiakse ta üle prokuröri korraldusel lähemasse vangistusasutisse, kus vastav sisseseade olemas.
§ 695. Surmanuhtlus viiakse täide mitte varem kui 24 tundi ja mitte hiljem kui 48 tundi pärast seda, kui prokuröri vastav kirjalik korraldus vangistusasutises saadud.
§ 696. Kui surmanuhtluse täitmiseks tekib takistusi, teatab vangistusasutise direktor neist viivitamata prokurörile, oodates ära neile järgnevad korraldused.
§ 697. Surmanuhtluse täitmise ettevalmistuse ajal on surmamõistetul õigus üksikkambris kokku saada oma abikaasaga, ülenevate ja alanevate sugulastega, vendadega ja õdedega, oma usutunnistuse vaimulikuga ja oma kaitsjaga, samuti ka notariga selle teenistuskohustesse kuuluvate toimingute tegemiseks. Kui surmamõistetu ja nimetatud isikud soovivad, teostub kokkusaamine valve juuresolekuta.
Kokkusaamine lõpetatakse vangistusasutise direktori korraldusel hiljemalt üks tund enne ettevalmistusaja lõppu.
§ 698. Surmanuhtluse täitmise täpse tähtaja teatab vangistusasutise direktor prokurörile, kelle korraldusel vastav otsus täide saadetakse.
Nimetatud ajaks ilmub vangistusasutisse prokuratuuri esindaja ühes oma sekretäriga.
§ 699. Surmanuhtluse täitmise juures viibivad ka vangistusasutise arst ja vangistusasutise direktori määramisel tarvilik arv valvureid.
Surmanuhtluse täitmise juurde kutsutakse surmamõistetu soovil ka tema usutunnistuse vaimulik, kuid selle mitteilmumine ei takista surmanuhtluse täitmist.
§ 700. Surmanuhtluse teostavad eriti selleks palgatud isikud, kelle nimed hoitakse täielikus saladuses ja kelle vaevatasu väljamaksmine tõestatakse sellekohase aktiga tasu saajalt allkirja võtmata.
§ 701. Pärast surmamõistetu toomist surmamisruumi avaldab prokuratuuri esindaja temale seadusjõusse astunud kohtuotsuse, milles temale surmanuhtlus määratud, vastavail juhtudel ka armuandmispalve tagajärjeta jätmise, ja küsib temalt, kas ta soovib, et surmanuhtlus täide saadetakse mürgistamise teel, Selle järel teeb prokuratuuri esindaja korralduse vangistusasutise direktorile surmanuhtluse täitmiseks. Viimase korraldusel annab surmanuhtluse teostaja surmamõistetule tarvitada mürgistusvahendi, kui ta on soovinud surmanuhtluse täidesaatmist mürgistamise teel.
Kui surmamõistetu viie minuti jooksul ei ole mürgistamisega lõpetanud oma elu, teostatakse surmanuhtlus poomise teel.
§ 702. Pärast surmanuhtluse täitmist tõestab vangistusasutise arst suusõnaliselt surma saabumist, mille järele prokuratuuri esindaja koostab surmanuhtluse täitmise kohta akti, millele peale prokuratuuri esindaja alla kirjutavad vangistusasutise direktor, vangistusasutise arst ja prokuratuuri esindaja.
§ 703. Surmatu laip maetakse vangistusasutise direktori korraldusel või saadetakse ülikoolile teaduslikuks otstarbeks.
Kes tahab ja viitsib, võib selle põhjal artiklit täiendada.


Arutelu:Märtsirevolutsioon

Kui jutt on veebruarirevolutsiooni sündmustest Eestis, siis mida teevad vihjed ukrainlastele?
Eesti sündmustest eesti keeles kirjutatud artiklis on kummaline näha isanimesid. ФИО ei ole eesti keelepruuk. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 20. september 2005, kell 11.04 (UTC)

Märtsirevolutsiooni all peetakse enamasti silmas 1848. aasta märtsirevolutsiooni Saksamaal. Andres 20. september 2005, kell 11.08 (UTC)

Jah õigem pealkiri sellele artiklile oleks "Veebruarirevolutsioon Eestis" vms. Seda, et selles osalejad jt seda ise nimetasid märtsirevolutsiooniks, peab artiklis muidugi mainima. --Lulu 29. november 2005, kell 14.52 (UTC)

Võtsin välja lauseosa: '', kellest sai [[Romanovite dünastia]] viimane keiser – [[Mihhail II]]''. Põhjendus: keisri tiitlit saab kanda vaid isik, kes on keisriks kroonitud. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 29. november 2005, kell 14.48 (UTC)

Tegelt peaks selle kokku sulatama artikliga [[Veebruarirevolutsioon]]. Viited nimetusele "märtsirevolutsioon" peaks säilitama muidugi. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 17. jaanuar 2006, kell 10.35 (UTC)

Välja jäetud:

''Märtsis toimunud rahvaalgatuse ja esindusorganite loomise järjeks oli 29—30. (16—17 [[vkj]]) aprillis 1917 toimunud I Põhja-Balti organisatsioonide kongress.

''[[VSDTP]] Eestimaa kubermangu filiaal [[VSDTP Põhja-Balti büroo]] (''Северо-Балтийском бюро РСДРП(б)'') organiseeris lisaks töölissaadikute nõukogudele ka [[Eestimaa Maatameeste Nõukogu]] ja ka [[Eestimaa Maatameeste Keskbüroo]] (''Центральное бюро безземельных Эстоний''), mille juhiks sai [[Jaan Sihver]] <ref> Большая советская энциклопедия. ЭСТОНСКАЯ СОВЕТСКАЯ СОЦИАЛИСТИЧЕСКАЯ РЕСПУБЛИКА. http://www.bse2.ru/book_view.jsp?idn=030314&page=205&format=html </ref>.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. detsember 2008, kell 16:51 (UTC)
Kui artikkli alguses on juttu liberaalsest revolutsioonist Eestis, millels lisada siia nupukesi Ukrainast ja [[Mychajło Hruszewski]]st???.[[Kasutaja:NOSSER|NOSSER]] 30. aprill 2009, kell 08:14 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://irbis.asu.ru/docs/altai/celebr/encycl/andy.html
** In Märtsirevolutsioon on 2013-06-24 12:30:01, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tallinna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu on 2013-06-24 13:41:20, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Märtsirevolutsioon on 2013-07-06 15:28:10, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:28 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.a-pesni.org/grvojna/kr/a-krym1917.php
** In Märtsirevolutsioon on 2013-06-24 12:30:04, HTTP Redirect Loop:  ->  ->
** In Märtsirevolutsioon on 2013-07-06 15:28:20, HTTP Redirect Loop:  ->  ->
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:28 (EEST)