Kasutaja arutelu:Cofe~etwiki

Miks sa lehti kustutad? --Tiuks 12. aprill 2008, kell 20:57 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Cofe~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)


Arutelu:Nõukogude armee

Minu meelest pole mõtet teha eraldi artikleid, kui muutus ainult nimi. Andres 12. aprill 2008, kell 21:18 (UTC)

:: Muutus ka muud -- eraldati lennuvägi -- Ahsoous (arutelu) 20. märts 2012, kell 16:42 (EET)

Samas Punaarmee on väga olulisel kohal Nõukogude ajaloos... ning seljuhul ei saa lisada välismaiste Punaarmee artiklite linke...

Nüüd on sedapidi, aga artikkel tuleb pealkirjale vastavaks teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. mai 2008, kell 10:37 (UTC)

Kumb on õige, kas "Nõukogude armee" või "Nõukogude Armee"? Andres 18. juuni 2008, kell 09:51 (UTC)

Minu meelest peaks kirjutama läbiva suurtähega, sest see oli ju selle organisatsiooni nimi. Analoogia religioonist: kui parasjagu satub minu jumala nimi olema Jumal mitte Uku või Taara jne, siis ma ei kirjuta ju viimast väikese tähega ainuüksi sel põhjusel, et üldnimetus langeb nimega kokku. Nõukogude armee kandis nimetust Nõukogude Armee on minu arvamus. --kanakukk (arutelu) 20. märts 2012, kell 11:11 (EET).
----
Tean, et Jõhvis oli kaks pataljoni või polku. Punapagunid ehk tsiviilkaitseväeosa Jõhvi mõisas ja ehitusväeosa Pargitaga. Ei tea nubreid ja nimesid, äki keegi teab.Akra 6. november 2008, kell 19:22 (UTC)
-----
Nõukogude armee territoriaalne ülesehitus
Mis aatal selline seis oli?Akra 28. november 2008, kell 07:56 (UTC)
----
tegelikus kohaliku tähtsusega lahingud toimusid Pihkva all

See on arusaamatu. Andres 5. detsember 2008, kell 15:34 (UTC)
----
Punaarmee suurus sõja ajal ei ületanud tavaliselt ühelgi hetkel 5,5 miljonit.

Mis see tähendab? Andres 5. detsember 2008, kell 15:36 (UTC)

:See seda tähendabgi, et korraga rivis üldiselt rohkem ei olnud. Haklihamasin töötas täieg, ühest otsast võeti uusi nekruteid rivvi. Teisest otsat maeti maha.Akra 5. detsember 2008, kell 18:20 (UTC)

:: Kui on öeldud "ühelgi hetkel", mida siis tähendab "tavaliselt"? Ja mis tähendab "üldiselt"? Andres 5. detsember 2008, kell 18:37 (UTC)
----
^ ["Военно-исторический журнал" - №2 - 2006г. lk. 66 http://www.mil.ru/info/1068/11278/11845/25231/23849/index.shtml] Nosser  see link ei tööta vähemalt mina seda artiklit üles ei leidnud, ehki püüdsin. Jõudsin 63 lehekülje ja 68 lehekülje artikliteni, kuid seal seda asja  ei olnud.  Mis on artikli nimi?Akra 5. detsember 2008, kell 18:59 (UTC)
----
Nõukogude ajal tõlgendati seda, kui võitu Saksa vägede üle Narva all, kuid nüüdseks on sellisest tõlgendusest loobutud, sest lahing Narva all toimus 28. novembril 1918, tegelikus kohaliku tähtsusega lahingud toimusid Pihkva all.

Ma ei saa sellest lausest aru. Andres 12. juuni 2009, kell 03:04 (UTC)
Nõukogude Armee kõrgemad õppeasutused 1945. aastal:
*Военная академия Красной Армии им. М.В. Фрунзе;
*Артиллерийская военная академия Красной Армии им. Дзержинского;
*Военно-воздушная академия Красной Армии им. Жуковского;
*Военная академия командно-штурманского состава Военно-воздушных сил Красной Армии;
*Военно-электротехническая академия связи Красной Армии им. С. М. Буденного;
*Военная академия бронетанковых и механизированных войск Красной Армии им. Сталина;
*Boенно-юридическая академия Красной Армии;
*Военно-инженерная академия Красной Армии им. Куйбышева;
*Ленинградская военно-медицинская академия Красной Армии им. С. М. Кирова;
*Военно-транспортная академия Красной Армии им. Л. М. Кагановича;
*Высших академических курсов Красной Армии, Luurepeavalitsuse kaadrite ettevalmistamiseks, iga-aastase 200 õpingutele vastuvõetavaga, kes omasid lõpetatud sõjalist haridust või erialast sõjalist haridust№ 308 ПРИКАЗ О ПОДГОТОВКЕ ОФИЦЕРСКИХ КАДРОВ ДЛЯ ГЛАВНОГО РАЗВЕДЫВАТЕЛЬНОГО УПРАВЛЕНИЯ ГЕНШТАБА КРАСНОЙ АРМИИ;
----
Minu meelest ka raketiväed ei kuulunud Nõukogude Armee koosseisu, Nõukogude Armeesse ei kuulunud ka piirivalve, lennuvägi jm. niisiis artikli teine lause on vigane. -- Ahsoous (arutelu) 20. märts 2012, kell 16:25 (EET)
------------
Jäin kategoriseerimisega hätta - puudub ühtne kattetermin N. relvajõududele. NSV Liidu relvajõud on kaks korda kustutatud. Kõrgeim artikkel on praegu Nõukogude armee, aga see ei kata kogu relvastatud jõudusid...
Pakuks nii - Nõukogude Liidu sõjandus→Nõukogude Liidu relvajõud→Nõukogude armee, sõjalaevastik, GRU, piirivalve, NKVD jne. Castellum (arutelu) 6. aprill 2014, kell 20:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:Datura~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Datura! Andres 13. aprill 2008, kell 06:19 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Datura~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Jumestuskunstnik

Siia ei viita midagi. Andres 13. aprill 2008, kell 06:22 (UTC)

aegunud, juba viitab--Estopedist1 (arutelu) 25. november 2015, kell 19:37 (EET)

Mis on tunnustatuse kriteerium? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. jaanuar 2010, kell 20:41 (UTC)

Osa juttu oleks nagu töökuulutusest pärit. --Epp 30. oktoober 2010, kell 02:13 (EEST)

Jah, seda tuleb kohendada. Ja "vaata ka" on ülepaisutatud. Andres 30. oktoober 2010, kell 09:47 (EEST)

Tõstsin selle välja: "Tema töö klienditeenindajana iluvaldkonnas eeldab suhtlemisvalmidust, teadmisi ja oskuseid psühholoogiast ja ka majandusest, koostöövõimet, korrektsust ja juhtimisoskust ning samuti loovust, kunsti- ja ilumeelt, värvitunnetust ja valmisolekut pidevaks enesetäienduseks. Ta valdab näo modelleerimist nahasõbralike värvide ja tekstuuride abil, tunneb valgust, inimese kolju ja kaelaluude struktuuri ning lihasehitust, juukseseadmist; teab moesuundi ning teostab töid kavandi järgi." Hakkasin usinasti inglisvikit tõlkima ning taipasin siis, et sealne jutt (make-up artist) käib suuresti grimeerijate kohta. Yldse on kosmeetikute, grimeerijate, jumestajate ja jumestuskunstnike vahe tihtipeale õhkõrn ning suur osa infot kehtib nende kõigi kohta. Ehk oleks mõistlik koondada suurem osa sellest yhte põhiartiklisse, aga mis see olema peaks? Grimm? Jumestus? Kosmeetika? --Oop 25. aprill 2011, kell 13:20 (EEST)

Arvan, et eraldi artiklid võiksid siiski olla, kui mõisted on erinevad. Kosmeetik on kindlasti hoopis teine asi. Andres 25. aprill 2011, kell 23:05 (EEST)

:Artiklid jah, aga yldinfot, mis jumestamise/grimeerimise/kosmeetika kohta käib, ei ole igayhe juures mõtet korrata. Kysimus on, kuhu see paigutada. --Oop 26. aprill 2011, kell 01:16 (EEST)

:: Seda küll, aga mis see üldinfo on? Andres 26. aprill 2011, kell 02:23 (EEST)

Siin on valesid linke. --Epp 27. juuli 2011, kell 00:27 (EEST)

Mul on endiselt kahtlus, et seda artiklit ei peaks olema. Näiteks Eesti Jumestajate ja Grimeerijate Yhendus (millele siit algselt lingiti) sellist kutset yldse ei nimeta. Põhikirjas räägitakse jumestajatest, grimeerijatest ja parukavalmistajatest; kutsed antakse jumestajatele, grimeerijatele ja grimmikunstnikele. Pakun, et nii peaks ka meie neid erialasid professionaalide eeskujul liigendama.  Lõppude lõpuks pruugitakse kõnekeeles kõikvõimalikke sünonüüme, mis pole terminid ja mil pole seetõttu täpset tähendust. Kui me igayhest eraldi artikli treime, ajab see asja ainult segaseks nii meie endi kui ka lugejate jaoks. --Oop 27. juuli 2011, kell 13:48 (EEST)

lingistasin seotud sõnad: kosmeetik, grimeerija, grimmikunstnik, jumestaja, parukavalmistaja. Kõik või enamik neist tuleb suunata vastava ala juurde, nt jumestaja artiklisse jumestamine ehk jumestus--Estopedist1 (arutelu) 25. november 2015, kell 19:37 (EET)


Kasutaja arutelu:Juko~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Juko! Andres 13. aprill 2008, kell 14:20 (UTC)

Tere! Laadisid vikipeediasse pildi :Pilt:Juko-Mart Kõlar.jpg, mille autoriõigus kuulub Eesti Fotole. Kas Eesti Foto lubab seda pilti vikipeedias kasutada? Kui jah, siis palun lisa see luba (või litsents) pildi juurde. Taivo 20. november 2009, kell 14:27 (UTC)
Tere! Palun kirjuta pildi Juko2008.jpg juurde, kes on selle autor ja lisa sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 19. september 2010, kell 18:41 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Juko~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Laurilevo~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Laurilevo! Andres 13. aprill 2008, kell 15:35 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Laurilevo~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)


Kasutaja arutelu:Rannesaat

Usuliikumise priilased juht, Hiiumaa pühamees ja väljapaistev kõnemees. Sünd ? surn?.
Oli priilaste liikumise rajaja Hiiumaal 1881. aastal ja selle hilisem juht. Hiljem võtsid tema töö osaliselt üle baptistid, kes heitsid ta Haapsalu baptistide juhi Adam Reinhold Schiewe otsusega viimaks endi keskelt 1884. aastal välja. Lahkunud eesotsas Peet Saueriga moodustasid uue koguduse, mis on tänaseni töötav Palade priikogudus.
Peet Saueri tegevuse tulemusena jõudis priilaste liikumine 1897. aastal Saaremaale.
1906. aastal hankis Peet Sauer Vene tsaarivõimudelt oma liikumisele ametliku tegutsemisloa ning juhtis priilaste liikumise alusel Jeesuse Kristuse Evangeeliumi Koguduste Ühenduse moodustamist, mis 1936. aastal nimetati ümber Evangeeliumi Priiusuühingute Liiduks.


Arutelu:RuneScape

Seal saab teha endle kasutaja, mida sa saad arendada ning teha temaga palju muid asju...
Mäng on keskaegses stiilis. (Toimub keskajal)
Saab mängida tasuta serveris, kuid saab ka mängida 5$ eest ja sa pääsed igale poole saad omada uusi relvi saad teha omale maja ning saad käia uutes linnades kust saad alustada üle 100 uue Runescape questi.
Kui teile hakkas Runescape meeldima siis,
...Head mängimist!

Välja. Andres 14. aprill 2008, kell 15:52 (UTC)
Runescape- Üks maailma mängitumaid online mänge. Korraga mängib seda umbes 100 000 inimest, nende seas on tavaliselt ka 100-1000 Eestlast. Mängus on toodud välja palju vanaaegset (Maagia,raudrüüd,mõõgad,vibuga laskmine) Mängu põhimõte on luua endale karakter ja seda arendada...alguses saab valida milline sa välja näed (juuksed,riided,jne.)
Edasi tuleb teha läbi väike õpetus. See õpetab sulle väikse (põhiosa) osa mängust sealhulgas õpetatakse sind kalastama,tuld tegema,puid raiuma,küpsetama,kaevandama,tapma kolmel erimoel (vibuga,maagiaga,mõõkadega).Kui see tehtud saad sa hakata maailmas ise ringi rändama,asju looma jne. On olemas ka Questid (ülesanded) Sulle antakse kätte ülesanne mida pead tegema ...kui selle läbid saad  tasu (rahas,asjades või xp (xp-ga arenevad sinu oskused)) Mängus on olemas ka memberid (tasulised liikmed).

Välja. Andres 23. september 2008, kell 14:34 (UTC)

Miks lingid Eesti saitidele siin ei või olla? Andres 12. aprill 2009, kell 14:10 (UTC)

Need kaks lehte (dice.ee ja rs24.ee ehk sait ja selle foorum), mille lingid siin olid, tegelevad otseselt mängu reeglite rikkumisega (mänguesemete, -kasutajatega äritsemine). Eelmine link (rsinfoveeb.net) viitas küll natuke viisakamale saidile, aga sellegi poolest tuhandete fännilehtede (eesti keeles ehk kümnete või sadade) fännilehtede vahel vahetegemine läheb suhteliselt keeruliseks ja ei saa eeldada, et neid kõiki siia panna võiks. Ametlikku eestikeelset lehte sellel mängul veel pole. Kui on ehk mingi üldisem eestikeelne mängude värv, kus muuhulgas ka siinse mängu kohta kirje on, siis selle link sobiks ehk siia?--12. aprill 2009, kell 17:40

Hoolitseme selle eest, et need ka siin püsiks... Kes iganes neid siit maha võtab koguaeg...

See wiki leht pole teie oma ning Dice.ee-l ning Rs24.ee-l on täielik õigus siin nimistus olla.

Meiega pole sul mõtet võidelda, me võidame nagunii.

Anomnüüne kasutaja ju põhjendas oma tegusid. Põhjendage ka teie.--WooteleF 14. aprill 2009, kell 16:30 (UTC)

: Kas peaks selle artikli kaitsma? Andres 14. aprill 2009, kell 20:09 (UTC)

:: Kui meie iseloomu näitamist jätkab, siis küll jah. 40 000 mängijat oli ilmselt laest võetud ja sama ka muu häma kasutamaks Viki artiklit oma saidi reklaamimiseks. Labaselt öeldes ei ole Vikil tarvis oma mainet rikkuda viidates erinevaid intellektuaalse omandi seadusi rikkuvale saidile.--15. aprill 2009, kell 23:54

:::Artikkel on üsna heas seisus ning kui keegi soovib seda tõsisemalt parandada siis on ta ilmselt ka valmis omale kasutajakonto looma. Pooldan lehekülje kaitsmist.--WooteleF 15. aprill 2009, kell 21:00 (UTC)

:::: Kui pead vajalikuks, siis tee seda. Andres 15. aprill 2009, kell 21:08 (UTC)

St. enamus uusi mängijaid liitub ka RS24 foorumiga.

Kui õnnestub teha alajaotus "RuneScape Eestis", siis võib mõelda Eestiga seotud linkide peale. Andres 15. aprill 2009, kell 21:09 (UTC)

Dice ning RS24 võivad küll võimaldada inimestel tegeleda reeglitevastase äriga.. kuid me oleme kõige suutelisemad Eestis võimaldamaks abi Runescape algajatele

,sest meie nagunii ennem ei lõpeta kui meie lingid siin olemas on stabiilselt.
See ei ole reklaam, see on mõistliku ning kasuliku informatsiooni edastamine. Meie oleme need, kes tegelevad uute mängijate aitamisega, samal ajal on teised foorumid ainult vanadele kaladele ning uued mängijad sealt abi ei saa.
Tuletan veelkord meelde, see artikkel pole teie kummagi oma ning igalühel on õigus siia korrektset infot talletada.
Mis praegu toimub on teie isetegevuslik tsensuur.

Ära tee nalja, mingit tsensuuri pole. Kaks anonüümset kasutajat, kes on RuneScape'i asjatundjad, vaidlevad selle üle, kas teatud lingid peaksid sees olema või mitte. Meie ei tea, kellel õigus on. Kui tekib redigeerimissõda, siis tuleb leht kaitse alla panna.

Kõik, mis on Vikipeedias kirjas, peab olema tõendatav ja soovitatavalt viidatav. See pole meie kehtestatud reegli. Soovitan teha selle alajaotuse, sest sinna saab panna ka argumentideks toodu. Kui on võimalik neid väiteid tõendada, siis kirjutage, et Eestis on kümneid või sadu RuneScape'i fännisaite (nimetage kõik ära ja minu poolest pange kõigile), aga ainult Dice ja R24 abistavad uusi mängijaid, teised on vanade kalade jaoks, aga Dice ja R24 vahendavad ebaseaduslikku äri, ning seal ja seal on 40 000 kasutajat. Me võime ju proovida seda alajaotust ise teha, aga asjatundjad peaksid sellega paremini hakkama saama.

Kordan: kui tarvis, pange siia kõik eesti RuneScape saidid. Leian, et see on parem kui mitte ühtegi.

Vikipeedia on tõesti kõigi oma, aga see tähendab ka, et kõigil on õigus siin tegutseda. See aga tähendab, et tuleb leida kõigile vastuvõetav lahendus, muidu hakatakse üksteise parandusi kustutama ja see ei vii kuhugi. Jõuga ennast maksma panna pole Vikipeedias võimalik. Tõsi küll, vandaalitsemist ning kangekaelselt tõendatult väära või tõendamatu info esitamist on võimalik jõuga tõkestada. Andres 16. aprill 2009, kell 05:28 (UTC)

: Kui see teile pähe mahub, et antud konkreetsel lehel mängu arendajale kuuluva intellektuaalse omandiga äritsetakse, selle pealt teenitakse ja nii ühe või teise maa vastavat seadusandlust rikutakse. Olles täiesti kindel, et Viki ei peaks sellisele lehele viitama, jätsin ma ta hetkel siiski alles. Küll aga võtsin siiski sissejuhatusest välja Eesti RuneScape'i puudutava lõigu, sest mängijate arvu kohta igasugused kontrollitavad andmed puuduvad ning veel vähem saab väita kui suur hulk teadmatust suurusest üht või teist saiti külastab. Alles jääks ainult reklaamimaiguline ja saidid linkidega on välislinkide all nagunii olemas. Samuti ei pea olema eraldi linki lehele Rs24.ee, sest tegu on Dice'i foorumiga ja viimane viitab suurelt eelmisele. Lisasin ka teise tähelepanu väärsema eesti fännilehe – RsInfoveebi. Tihtipeale inimesed küll ei oska valida, aga vähemalt ei saa siis öelda, et pole millegi vahel valida.

: Muide mängujuhiste ja muidu abi pakkumine ei olegi mängu kohta käiva Vikipeedia artikli eesmärk. Vikipeedia artikli suunitlus peaks olema võimalikult laiapõhjalist taustinfo andmine, milles mänguabi saidid artiklit väga just ei toeta.--16. aprill 2009, kell 16:13

Igatahes märgin veel ära, et Eesti fännilehti on julgelt alla kümne.
Minu opponendile - ärile negatiivse värvingu andmine pole ilus.
Siia siis märkimisväärsed infokeskused, ülejäänute õpetuste maht piirdub paarikümne õpetuse ning kasutajaga.
1. Dice.ee - Suurima õpetuste mahuga, kasutajate arvu ning aktiivsusega. Sobib nii algajale kui ka edasijõudnule. Esilehel värskeimad Runescape uuendused eesti keeles. Foorumist (rs24.ee) saab ka abi küsida.
2. Rsinfoveeb.net - Ka arvestatava mahuga infokeskus, kuid algajatel sinna asja pole. Täielikult vanadele kaladele (ka foorum). Samuti tõlgitud uuendused esilehel.
3. Rshelper.pri.ee - Märgiks ka selle ära, sest õpetusi on neil suhteliselt tublisti (Eesti kohta). Foorum on neil ka olemas, kuid aktiivsus piirdub mõne kasutajaga.
Järele vaadates ütleks, et Eestis tundub olevat ruumi vaid kahele kommuunile.
Fakt on see, et kõige paremat abi saab Dice.ee & RS24.ee lehtedelt.
----
Välja võetud:
Eestlastest mängijaid on RuneScape'is 40 000{{lisa viide]], kellest paljud on kogunenud Eesti Runescape 2 mängijate kommuuni rs24.ee.
Andres 16. aprill 2009, kell 14:48 (UTC)

Välislinkide all on ära mainitud auväärne ingliskeelne RuneScapei viki, aga samuti pean tähtsaks ka eesti keelse viki lingi lisamise. Teistest RuneScapei lehtedest erineb Viki sellepoolest, et tegemist on andmebaasiga, mis sisaldab seletusi iga RuneScape's leiduva detaili kohta ning nagu näha siis inglisekeelse Runescape'i aktiivsus on äärmiselt suur (tihedamini kui 30 sekundi jooksul tehakse 1 muudatus). Selline viki võiks leiduda ka eesti keeles, praeguse seisuga on Vikis 84 artiklit, registreeritud küll 20 kasutajat, aga erinevate külastajate arv läbi aegade on 150. Vikis on olemas mitmed mallid, mida on võib vaja minna uute artiklite loomiseks. Ma siiralt soovitan " http://et.ruun.wikia.com/wiki/Esileht " lisamist välislinkidesse " Eesti RS Viki " nime all, eestlastest RuneScape'i mängijatele kuluks Eestikeelne andmebaas ära.
Esimene 6. veebruar 2011, kell 21:04 (EET)

Võtsin kaitse maha. Võid selle lingi lisada. Andres 7. veebruar 2011, kell 00:09 (EET)

:Üle poolteise aasta on artikkel kaitstud olnud, ehk võiks kaitse üldse maha võtta? Adeliine 6. oktoober 2011, kell 18:13 (EEST)

: Jah. Andres 6. oktoober 2011, kell 21:41 (EEST)

Ausalt öeldes, kuna lehekülg on kaitstud, siis pean tegema ettepaneku siin


Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Muusikud/Ettepanekud

JUHISED
Palun lisa alajaotuse nimi, mis tegid ettepaneku lehel kasutates == Alajaotuse nimi ==.
----


Arutelu:Alina Kabajeva

Milleks on selles artiklis kuulujutt? Arvan, et jätkub fakte. Geonarva 17. aprill 2008, kell 11:37 (UTC)

Aga see kuulujutt on tähtis. 17. aprill 2008, kell 11:49 (UTC)

:Mille poolt? Siis tuleb kirjutada, et see pole fakt, aga kuulujutt. Geonarva 17. aprill 2008, kell 11:55 (UTC)

:: Tähtis sellepärast, et see äratab tähelepanu. kirjutasin, et Kabajeva on seda eitanud. Kas sellest piisab? Andres 17. aprill 2008, kell 12:50 (UTC)
Jällegi liialdus nimetada poliitikuks, nagu tordikaunistust ei ole mõtet nimetada poliitikuks. --Ker 1. mai 2010, kell 04:03 (EEST)

Kas Riigiduuma liige ei olegi poliitik? -- Ahsoous 1. mai 2010, kell 04:08 (EEST)

: Sel teemal sai jauratud artikli Välismaa poliitikute loend arutelulehel. Mõndagi Riigiduuma liiget on raske sisuliselt poliitikuks pidada ja artikkel ei pea sellist inimest esmajoones poliitikuna määratlema. Kabajeva poliitilise tegevuse kohta ei ole artiklil midagi öelda, määratlesin ta nüüd lihtsalt Riigiduuma liikmena. Ma leian, et see on täpsem ja vähemalt mitte võlts. --Ker 1. mai 2010, kell 04:19 (EEST)

:: Muidu iseenesest ma nõustun sinuga. Ja tegelt see loend millele sa viitad - ausalt öeldes arvan, et seda vaja küll ei ole. Venemaa Riigiduumaga jään ma küll kahevahele, aga kui keegi viitsiks vaeva näha ja loendisse kõik Hiina parlamendisaadikud sisse taguda..... Ahsoous 1. mai 2010, kell 04:35 (EEST)

Kas me hakkame samasugust lähenemist kasutama ka Riigikogu liikmete puhul? Ja ka näiteks Soome Eduskunda valitakse igasuguseid inimesi. Kelle hinnangust me lähtuma hakkame? --Epp 1. mai 2010, kell 06:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.duma.gov.ru/index.jsp?t=deputat/99110976.html
** In Alina Kabajeva on 2012-11-16 09:59:39, 404 Not Found
** In Alina Kabajeva on 2013-05-25 13:52:43, 404 Not Found
** In Alina Kabajeva on 2013-06-24 00:25:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:25 (EEST)
----
"Alates 2000. aastatest on Kabajeva Venemaa presidendi Vladimir Putini elukaaslane, kellega tal on kaks last. Kabajeva abiellus Putiniga 2013. aastal Valdais." See on kahtlane jutt. Lisaks veel ka viitamata. Velirand (arutelu) 15. jaanuar 2022, kell 21:47 (EET)

Jah. See on segane lugu. Asjaosalised pole seda kinnitanud.
Ühe versiooni järgi on see FSB poolt käibele lastud kuulujutt. --Andres (arutelu) 5. märts 2024, kell 21:39 (EET)

Isikliku elu osa tuleks ümber kirjutada teiste vikide eeskujul. --Andres (arutelu) 5. märts 2024, kell 21:43 (EET)


Arutelu:Peter von Manteuffel

Minu teada peaks nimi olema Peter August Friedrich von Mannteuffel. iffcool 17. aprill 2008, kell 16:16 (UTC)

Voniga jah aga iseküsimus on kas Mannteuffel või Manteuffel. Mõlemat varianti on kasutatud.--WooteleF 17. aprill 2008, kell 16:39 (UTC)

Genealoogiline käsiraamat annab ühe n-iga. Ilmselt on see õige.--WooteleF 17. aprill 2008, kell 16:43 (UTC)

ctrl+f "Ravila hull krahv Mannteuffel" --kanakukk 26. detsember 2009, kell 14:16 (UTC).


Arutelu:Juunipööre

Eesti NSV-d ei kuulutanud välja Varese valitsus. Seda tegi II Riigivolikogu.

Muidugi. See tuleks siis parandada või vaidlustada. Aga reeglite järgi peaks olema ka viide. Andres 18. aprill 2008, kell 17:19 (UTC)
Eellugu on siin täiesti ülearune.

Vähemalt viimane lõik on minu meelest vajalik. Esimene lõik on küll tarbetu. Suurem osa eelloost peaks olema mingis teises artiklis. Andres 19. aprill 2008, kell 08:20 (UTC)
Artikkel on tendentslik, sest tugineb tolleaegsele ajakirjandusele, mis ei olnud enam vaba ja sõltumatu. --Metsavend 19. aprill 2008, kell 08:30 (UTC)

Just. Nii enesestmõistetavat asja ei peakski välja ütlema (siiski, kartsin juba, et mina üksi olen seda märganud). Jällegi: siin peaks olema allikana kasutatud vahetult sündmuste juures olnud August Rei ja Elmar Tambeki mälestusi, muidugi kõigi teiste allikate hulgas.
Lisage siis nende kahe mehe mälestustest need faktid (koos viitedetega), mida nad teistmoodi rääkisid, kui tolleaegsed kõik ajalehed. Milline viidatud tekst vale on? Või on kasutatud liiga vähe emotsiooniga arvamusi, nagu näiteks artiklis Johannes Vares, kus on väga palju arvamusi, mida millegagi viidatud ei ole ja mida ka kuhugi viidata ei ole. --Oktav 20. aprill 2008, kell 09:49 (UTC)

huvitav, kas Oktav ise usub ka seda kõike, mis ta siia artiklisse ja arutelusse kirjutanud on? Kus ta elab? Kas kuskil Pihkva oblastis?

Hommiku kella 7 kutsuti Vab. Val. koosolekule. Simin. Jürima seletab, et öösil on Rvl. Unt, Jõeäär ja N. Ruus töölismajasse sisse murdnud ja selle “üle võtnud”. Nüüd nõudvat Unt luba töölistele korraldada miitingut Vabaduse platsil. Kui simin. luba andmast keeldunud, ähvardanud Unt sellest hoolimata töölised viia Vab. platsile. Simin. palub Vab. Val. juhtnööre, kas lasta töölistel miitingule koguneda. Oma seisukohti ei avalda; tundub aga, et politsei kalduks nagu mittevahelesegamise poole! President osutab parlamendi kokkukutsumise mõtet, mis aga kahjuks maha laidetakse (Piip, Jürima). Laidoner arvab, et Ždanov, kes uue valitsuse kujundamise asjus Eestis viibib, otsib miitingult tuge võimalikkude loosungite näol, et nõuda rohkem punast värvi kujundatavasse valitsusse. Ta arvab, et kuna venelaste sissemarss Tallinnasse sündis ilma vähemagi korrarikkumiseta või vahejuhtumiseta, siis ei oleks ka Ždanovil nagu muidu põhjust valitsuses muudatusi nõuda! Nii kaldub valitsuse arvamine selle poole, et miitingule mitte takistusi teha, kuigi kindlat otsust vastu ei võeta.
--Improvisaator 2. jaanuar 2009, kell 09:29 (UTC)

Kas seda materjali ei saaks kuidagi artiklis kasutada? Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 03:04 (EET)
----
Ma ei saa aru, mis siin tehti. Märkusega "jõudude vahekorda arvestades on sedapidi õigem" eemaldati hulk materjali ja toimetamismärkus. Andres 13. oktoober 2009, kell 08:28 (UTC)

Taastasin eelmise seisu ning ootan seisukohti,  mis oli sellise ulatusliku muutuse aluseks--Nosser 13. oktoober 2009, kell 10:51 (UTC)

: Soovisin vahetada esimeses lauses sõnade järjekorda: "Nõukogude Liidu abil Eesti kommunistide poolt korraldatud riigipööre" "Nõukogude Liidu poolt Eesti kommunistide poolt korraldatud riigipööre" vastu. Arvestades näiteks Nõukogude armee otsustavat osa riigipöörde läbiviimisel, tundus see õigustatud. Muid muutusi teha ei soovinud, võib-olla võtsin kogemata aluseks artikli mõne vanema versiooni. Vabandan. 90.191.101.193 19. oktoober 2009, kell 00:59 (UTC)

Tegin paranduse. Andres 19. oktoober 2009, kell 06:39 (UTC)
----
Üks lause oli varem niisugune:
Sama päeva varahommikul saabus Tallinna raudteejaama kuus vagunitäit tsiviilriietesse riietatud punaväelast ja Petseri venelast, kes moodustasid hiljem Vabaduse väljakul toimunud miitingul osalejate põhimassi.
"Ja Petseri venelast" on nüüd maha jäetud. Andres 10. august 2010, kell 21:35 (EEST)

Sinna jutu lõppu lisasin juurde ka märkuse, et viide puudub. Võtsin "Petseri venelased" ära, kuna selline väide on raskesti tõestatav ja pealegi oli Petseri sel ajal suures osas eestlastega asustatud. --Oktav 10. august 2010, kell 22:25 (EEST)

Karl Soonpää päevik, 21. juuni 1940. Akadeemia, 1990, nr. 12, lk. 2620–2621.

Välja jäetud: Mis kuradi ajma te siin panete? Tähe tänava alguses oli ja on "Rotalia" korporatsioon, veel 2006.aastal oli selle keldris mingi venelaste urgas-ööklubi. Ugala korporatsiooni uus maja valmis 1938.aastal ja asus Kuperjanovi tänaval. Võimalik, et Vaarandi küündimatu prolena polnud ülikoolis käinud ega teinud korporatsioonidel vahet.

--Morel (arutelu) 27. juuni 2012, kell 03:51 (EEST)

: Ei tahaks vandalismi kiita, aga tal on tegelikult õigus: Tähe tänava alguses asus siis kindlasti Rotalia (nagu praegu).--Kyng (arutelu) 27. juuni 2012, kell 08:18 (EEST)

::Aga tee siis artiklisse täpsustusi, mina kindlalt ei tea. Ma seetõttu siia tõstsingi, et väide iseenesest tundus olevat õige, kahjuks sisestatud sobimatus vormis.--Morel (arutelu) 27. juuni 2012, kell 12:31 (EEST)

:::Kogunemiskohaks määratud "Ugala" korporatsiooni hoone õuele Tähe tänava alguses kogunes aga vaid paarsada inimest ("Ununevate mälestuste linnad", 1964).

:::Välja võetud kui kahtlane ja usaldatud 22. juuni 1940 Päevalehe teadet, mille järgi rongkäik kogunes Tähe tänaval Tartu tööliste ühisuste keskliidu maja juures. 88.196.28.229 14. september 2013, kell 15:03 (EEST)
----
Fotol, millele on viidatud, on sinimustvalge lipu mahavõtjad, heiskamisest ei ole juttu.
Mille põhjal saab väita, et varem siin olnu pole tõene? Andres (arutelu) 19. november 2013, kell 09:56 (EET)
Andres (arutelu) 19. november 2013, kell 09:56 (EET)
Ma panen lisatud lingi õigesse kohta. Andres (arutelu) 19. november 2013, kell 10:01 (EET)
----
Viimati lisatud telegrammi sisust. Esiteks, see on autoriõigusega kaitstud. Teiseks, pole selge, kas tegu on artikli sisu kandva tekstiga, nii nagu seda on ümbritsev tekst ja kas ta selliselt on tõene ja erapooletu, või kui ta seda pole, siis, mida täpselt ta illustreerib. 90.190.114.172 19. jaanuar 2014, kell 23:13 (EET)

Arvan ka, et IFranki lisatud pikad tsitaadid originaaldokumentidest vähemalt praegusel kujul ei sobi artiklisse. Mõni lihtsameelne võib võtta neis sisalduvat puhta tõena, sest tegemist on ju entsüklopeediaga, samuti ajavad artikli liiga pikaks ja segaseks. Ehk tuleks need hoopis vikitekstidesse panna? --Vihelik (arutelu) 19. jaanuar 2014, kell 23:44 (EET)

Kas see on see Kuzma Nikitini telegramm? See on minu meelest ainus probleemne tsitaat. Seda pikkust võib minu meelest taluda, sest artikli sees on see tekst  kõige paremini kontekstis, aga probbleemiks on see, et telegramm esitab väljamõeldisi. Peaks lisama kommentaari. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 03:01 (EET)

Ma arvan, et kogu esitus võiks olla veel üksikasjalikum. Lisada võib ka lühikokkuvõtte. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 03:04 (EET)

: Iseenesest ei tohiks ametlikud tekstid (C) alla kuuluda, nii et see poleks takistus (pole asja uurinud, vahest on see kuidagi teisiti). Nikitini ettekanne on huvitav autentse dokumendina ja sealt ei oska midagi välja võtta, et sisu kontsentreeritud kujul alles jääks. Vahest keegi oskab. Lühendused kallutaksid sisu tahes-tahtmata mingis suunas ja kaotaksid olulist informatsiooni, seepärast on praegu pikalt tsiteeritud (aga see ei ole mul omaette eesmärk). Mina ka arvan, et on väljamõeldised. Samas on eelmised ettekanded edukalt teaduskäibesse sisenenud ja nende õigsust peetakse enesestmõistetavateks. Ždanovi ettekanne on ka huvitav, kuna ei kirjelda, kuidas üks odioosne isik ahnusest värisevate kätega oma esimese personaalpensioni välja võttis ja selle kohta allkirja andis, seal kirjutatakse hoopis muid asju, mida meie ajalookirjanduses ei leia. Pätsi ja Laidoneri kõnedele on artiklis praegu liiga suur tähtsus omistatud (mis neil ikka öelda oli?), samuti ametlike söömaaegade äramärkimisele (on loogiline, et naaberriigi esindaja tuleb heanaaberluse huvides ametlikult vastu võtta; iseasi, et tal polnud midagi heanaaberlikku plaanis). --IFrank (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 18:45 (EET)

:: Ma jätaksin ka need teised asjad sisse. Arvan aga, et Nikitini ettekannet tuleks kommenteerida, et lugeja ei arvaks, et see tõsi on. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 22:41 (EET)

:: Üldse, see Nikitini ettekanne on väljaspool konteksti.

:: Artiklis on minu meelest palju puudu ja eriti lõpuosas on esitus tendentslik. Ei saa piirduda tollaste ajalehtede refereerimisega. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 22:51 (EET)

: Autoriõiguse kaitseta on õigusaktid ja veel teatud dokumendid, aga ühe inimese ettekanne pigem mitte.

: Sügavalt kaheldav ikkagi, kas pikki tsitaate annab artiklitesse integreerida, nii et üldist esitust ära ei rikuta. Kui ka tsitaat konteksti sobitada, siis kommenteerida saab eeldusel, et see on võetud autoriteetsest allikast, see ei tohiks olla originaaluurimuslik. Kui kommenteerida ei saa, siis tuleks kindlasti välja võtta. 193.40.10.181 20. jaanuar 2014, kell 22:57 (EET)

:: Kõigepealt peaks vaatama seda raamatut, kust see on võetud, ja siis muud sellest kirjutatut. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 23:51 (EET)


Arutelu:Rukkirääk

Erinevalt teistest  ei pesitse rukkirääk märgaladel, vaid niitudel ja haritavatel maadel. Inglise keeles tuuakse välja crakes, kuid ma ei tea selle eestikeelset vastet --Dj Capricorn 18. aprill 2008, kell 17:41 (UTC)

Soomlastel on :fi:Rantakanat, kas seda oskab keegi tõlkida. Vene keeles :ru:Пастушковые (болотные курочки), sakslastel :de:Rallenvögel. Nagu oleks rannakana. Mina tean ainult nurmkana ehk põldpüü. --Tiuks 18. aprill 2008, kell 18:33 (UTC)

: Ruiklased. Andres 18. aprill 2008, kell 19:32 (UTC)

: Crakes on sõna, mida kasutatakse Inglismaal põhiliselt pika nokaga ruiklaste kohta. See ei ole takson. Andres 18. aprill 2008, kell 19:35 (UTC)

Kas see on endiselt jõus, et nad on Eestis suhteliselt laialdaselt levinud? See on muidugi ebamäärane formuleering. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. september 2010, kell 15:32 (EEST)

Palun enne muudatuste tegemist vaadata vormistusreegleid, samuti järgida keelereegleid (nt kursiivi kasutamine). Sillerkiil (arutelu) 13. november 2022, kell 12:03 (EET)

Tegemist on õpilasvõistlusega. Palun oodata. PillePrix (arutelu) 13. november 2022, kell 12:08 (EET)

Pesades on 8-12 muna, aga poegi koorub 9-10? (eri allikatest eri andmed... 8 munast ikka 9 poega ei tule) Võõrkeelsest allikast on ka üles märgitud, et Leedus on märgatud kährikuid rukkiräägu pesi hävitamas, aga see on mõneti eksitav, sest tegelikult on üldteada, et kährikud on ka meil ühed suurimad maaspesitsevate lindude pesitsusedukuse piirajad (s.t Leedu ei ole erand). Ivo (arutelu) 4. jaanuar 2023, kell 23:05 (EET)


Arutelu:Microsoft Word

Esimene Wordi versioon ilmus juba aastal 1983, esimene Maci versioon 1985 ja esimene windowsi versioon 1989..., wordi doc-formaate on põhjusmõtteliselt 4 erinevat jne... ma ei kujuta ette, kas sellest praegusest tekstist entsüklopeedias mingit kasu on, aga ka see vajab korralikult ümberkirjutamist -- Ahsoous 18. aprill 2008, kell 21:22 (UTC)
Tundub, et artikkel on kirjutatud algkooliõpilase poolt...

Võib-olla ongi:-) Eks kirjuta paremini. Andres 11. mai 2008, kell 17:09 (UTC)

: Selle peaks tegelikult ümberkirjutama aga keegi ei viitsi sellesse süveneda, et lollused ära parandada. Kas on mõtekam kustutada? Mul on meeles, et osad artiklid said kohe kustutatud, mis anonüümne tegi. --Tiuks 11. mai 2008, kell 17:12 (UTC)

::Tiuks, ole nii kena, palun ja näita käesolevas artiklis kätte lõik, mida võiks lollusena käsitleda.--Hendrix 11. mai 2008, kell 18:17 (UTC)

::: Näiteks sellised pärlid: "Formaat on DOC,mis inglise keeles on Document." või "Word võib olla ka eesti keeles." Ja mis keeles on kirjutatud järgmine lause: "Microsoft Office 97mest (pole kindel) tuli kasutajale abiks Microsoft Assistant, kes häält pidamata iga Sinu viga redigeeris."??? Võib-olla on tegu krüpteeritud tekstiga - pole ju võimatu, et spioonid kasutavad Wikit sõnumite vahetamiseks--OpenDocument 11. mai 2008, kell 18:22 (UTC)

::::sellistes pärlitest nagu "doc format" jne eesti viki ju lausa kubiseb. Pangen enne oma kirjutet IT alased artiklid paika ja siis hakakem teiste kirjutatud artiklite kallal irisema.--Hendrix 11. mai 2008, kell 18:31 (UTC)

:::: Noh, selle viimase võiks panna naljanurka. Igatahes on see tõesti äärmiselt oskamatult kirjutatud tekst. "Lollus" on esitusviisis, mitte niivõrd sisus.

:::: "Kirjaoskamatust" tuleb meil küll palju ette, praegu on aga jutt sellest, et võib-olla oleks targem olemasolev kustutada ja otsast peale hakata.  Andres 11. mai 2008, kell 18:35 (UTC)

:::::kustutada on lihtne. Raskem on juba veidi kõpitseda käesolevat artiklit. Põhiliselt ei ole seal ju "lollused". Iseasi, et kes nüüd viitsib kõpitseda...--Hendrix 11. mai 2008, kell 18:42 (UTC)

:::::: Noh, eks proovi kõpitseda. Kipub koppa ette viskama. Andres 11. mai 2008, kell 18:44 (UTC)

::::::: tuleb meelde, et mingi kolm kuud tagasi lubasin depressiooni artikli nädala jooksul ümber kirjutada...--Hendrix 11. mai 2008, kell 18:48 (UTC)

Jah, lollusena pidasin silmas esitlusviisi. Nii palju on aega möödas ja keegi ei ole viitsinud seda artiklit kohendada. Keegi pole viitsinud panna isegi interviki linke :en:Microsoft Word. Heal juhul võiks jätta definitsiooni ja ülejäänud tõsta arutelu lehele kui kustutada ei raatsita. Definitsiooniks peaks olema midagi, et Microsoft Word on Microsofti tekstitöötlusprogramm. --Tiuks 11. mai 2008, kell 19:35 (UTC)

EuroTermBank vääriks igatahes artiklit. Andres 10. november 2009, kell 17:39 (UTC)

Võimalik, kuid siin Wordi artikli juures on ta igatahes eeskätt Tilde Eesti OÜ reklaam. Ja selline asi minu teada ei ole nüüd küll wikipedia reeglite kohane. Pealegi on MS Wordile tehtud sadu lisaprograme, sealhulgas ka teiste Eesti firmade poolt ja eesti spetsiifilisi. Ei leia mingit põhjust välja tuua just ühe firma toodangut, pealegi linkides seda mingisugusele Delfi artiklile (mitte näiteks firma kodulehele) --OpenDocument 10. november 2009, kell 20:43 (UTC)

: Nõus. Tahtsin ainult juhtida tähelepanu sellele, et sellel teemal tuleks artikkel kirjutada. Andres 10. november 2009, kell 21:10 (UTC)

: Arvan, et see, kes selle lingi pani, ei tahtnud reklaami teha, vaid lihtsalt otsis kohta, kuhu see tähtis link panna. Firmadel ei ole siin tähtsust, vaid teenusel enesel. Andres 10. november 2009, kell 21:12 (UTC)

:: Välislinke pannakse vahepeal lihtsalt selleks, et sellest artiklisse kirjutada ja see ei olnud mõeldud Tilde Eesti OÜ reklaamiks. MS Word sai eestikeelse terminoloogiaseletaja. Kasutaja oleks niikaua lingist lisainfot saanud. Muide sealt vaatasin ka IT-termineid. Miks sa OpenDocument lingi kustutasid ja ei lisanud infot Euroopa terminoloogiaandmebaasi EuroTermBank liidese kohta? Enne mõtle ja siis tegutse. --Tiuks 10. november 2009, kell 22:14 (UTC)

::: Lingi kustutamine on ülalpool selgitatud ja minu meelest on see selgitus veenev.

::: Sa võiksid ise selle artikli kirjutada ja lingi sinna panna. Andres 10. november 2009, kell 22:38 (UTC)

:::: Ei ole ma nõus OpenDocumenti põhjendustega. Sadadest lisaprogrammidest on see seotud terminoloogiaga, mis ka Vikipeediale tähtis. Kuna ma suundusin kohe seda tööriista proovima, siis ei omanud ka tähtsust firma nimi ega info firma lehel.

:::: Artikli kirjutamine on juba suurem töö ja kui mul tuleb muu tegevuse kõrval meelde, et Vikipeediasse võiks lingi panna, siis on ju isegi hea. Mõni teine saaks siis ju artikli kirjutada. Teine kord ma lisan lingi lihtsalt OMA järjehoidjasse ja unustan Vikipeedia ära. Nagu nii kustutatakse ja teiste kaastööst ei hoolita. --Tiuks 11. november 2009, kell 09:05 (UTC)

::::: Probleem on selles, et link pole õiges kohas. EuroTermBankist võib kas või ühe lause kirjutada ning selle lingi sinna panna.

::::: Ja link pole ju kadunud, vaid on arutelulehel olemas. Andres 11. november 2009, kell 09:13 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.historyofbranding.com/microsoft.html
** In Microsoft Word on 2013-06-24 12:23:01, 404 Not Found
** In Microsoft Word on 2013-07-06 14:18:25, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:18 (EEST)


JUHISED
Palun lisa alajaotuse nimi, mis tegid ettepaneku lehel kasutates == Alajaotuse nimi ==.

Kas tõlkida või jätab muutmata. Paranda siin:

inglise keeles - kood, link
*Greatest hits -
*Remix album - remiks remiksalbum
*Box set - komplekt, Komplekt
*Mixtape - mixtape
*Soundtrack - Soundtrack, Soundtrack
*Television theme - kood = televisioon, link = Soundtrack Television theme
Mallis  on võimalik teha artiklisse alajaotust internetalbumid. Või kirjutab lahku - interneti albumid?
----
Seoses siinsega – Kui neid albumeid tõesti niii põhjalikult liigitada on vaja, siis võiks inglisekeelset nimekirja natuke kohandada. Film score ja Film soundtrack võta kokku mõistega filmimuusika. Selle põhjal, mis ma inglise Viki vastavate artiklite põhjal selgeks sain, tundub et mõistlikum on rääkida praktiliselt sama asja nüanssidest samas artiklis, kui neid täiesti erinevateks asjadeks pidada. Ja lisa heliplaadi liik (arvuti)mängumuusika, et sõna soundtrack tähendused kaetud saaksid. Greatest hits on raudvara.--26. aprill 2009, kell 19:26

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Muusikud/Vajan abi


Kasutaja arutelu:ChiLlBeserker~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, ChiLlBeserker! Andres 19. aprill 2008, kell 05:49 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema ChiLlBeserker~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Mihhail Lermontov

Šoti päritolu polnud otsene. Pealegi pole see kindel. Sellest tuleks eraldi lõigus täpsemalt kirjutada. Andres 19. aprill 2008, kell 09:09 (UTC)

Nagu aru olen saanud, pidas ta ise seda piisavalt oluliseks.

:Tema isa põlvnes tõesti šoti aadlisuguvõsast Learmonthist, kuid Venemaale asusid nad juba 17. sajandil, seega seda šoti päritolu ei maksaks esimeses lauses kirjutada.--WooteleF 19. aprill 2008, kell 09:53 (UTC)

:: Jah, sest see tähendaks, et ta oli šotlane. Andres 19. aprill 2008, kell 10:25 (UTC)
See märkus võis õigele asjale osutada.

Meil on link Lermontovi medal? Veebis on paar korda seda mainitud. Kas selline ikka eksisteeris?--Estopedist1 (arutelu) 14. märts 2019, kell 19:36 (EET)


Arutelu:Vee karedus

Puudub lehekülg Karedus. Andres 19. aprill 2008, kell 19:16 (UTC)

Näen, et see artikkel on veel üsna kõhna ja enne selle aeganõudvat täiendamist tasuks ehk mõelda juba mõne olemasoleva artikli tõlkimise peale?
Näiteks 'Hard water' ja 'Water softening' on kirjutatud läbi üsna põhjalikult.
Siin ei ole ju tegu vaid kitsalt Eesti kultuuriruumi kuuluva teemaga ning tõlkimine ei tohiks olla ju patt? Pääskülaline (arutelu) 15. november 2022, kell 20:39 (EET)

Ei ole patt muidugi. Meil lihtsalt ei jätku inimesi, et kõik teemad läbi kirjutada. --Andres (arutelu) 15. november 2022, kell 21:03 (EET)


Arutelu:Astuuria kuningriik

Nagu teisedki gooti aadlikud, liitus Pelayo esialgu islami vallutajatega. Pärast eratüli Astuuria eest vastutava muslimi kuberneri Munuzaga, kes resideeris Gijónis, tõstis Pelayo mässu ning hakkas organiseerima kristlaste vastupanu. Tema pooldajad valisid ta 718 kuningaks (astuuride vürst). Aastal 722 võitis Pelayo  Covadonga lahingus muslimite väge. Tema järglaste ajal kristlaste võim Astuurias tugevnes.

See ei sobi praegu siia. Andres 20. aprill 2008, kell 05:56 (UTC)

Siin on kuskil veel Alfonso III vale link. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 23. juuni 2013, kell 16:29 (EEST)

Kõik algallikaid aeg (kristlaste ja moslemite) rääkida Galicia kuningriik. "Astuuria kuningriik" leiutati hiljem Hispaania historiograafia mõiste.


Arutelu:Hyderabad

Pakistanis on samanimeline linn. Andres 20. aprill 2008, kell 08:41 (UTC)

Kui klõpsata väidetava "ametliku kodulehekülje" linki, avaneb hoopis mingi läbuleht. Kuriuss (arutelu) 19. veebruar 2023, kell 16:08 (EET)


Arutelu:Polonees

Tantsu ja muusikavormi kohta peaks ehk eraldi artiklid olema. Andres 20. aprill 2008, kell 10:43 (UTC)

Meil on siin üldse praegu segadus, mis on žanr ja mis on vorm. Minu arvates polonees ei ole vorm. Aga küsida tuleks muusika eriteadlaselt. Mina kahjuks ühtegi isiklikult ei tunne, muidu küsiks hea meelega. Adeliine 20. aprill 2008, kell 13:26 (UTC)

: Jätkan õpinguid sügisel ja seepärast ei saa õppejõudude käest üle küsida. Elleri koolis õpetati vorme mitte žanre. Muusikaentsüklopeediates on pealkirjad vormid ja stiilid, mitte žanrid ja stiilid. Polonees on tantsuvorm ehk tantsužanr. Žanr (pr. genre  'liik') on kunstiloomingu sisu iseloomust tingitud ja ajalooliselt traditsiooniliseks saanud kujutamisvorm. Näiteks eepikas romaan, jutustus, novell jne. (Võõrsõnade leksikon) Muusikas on selleks muusikavorm ja kirjanduses kirjandusvorm. Mina pean žanri võõrsõnaks ja vorm ongi žanr. Googelda ja näed, et kirjutatakse vormidest. Kõhutants on maailma vanim tantsuvorm --Tiuks 20. aprill 2008, kell 14:05 (UTC)

::Žanr (pr. genre  'liik') on kunstiloomingu sisu iseloomust tingitud ja ajalooliselt traditsiooniliseks saanud kujutamisvorm. Selles ongi vahe. Vorm näitab ainult, et teos on kokku pandud mingitest üksustest, žanr räägib ka iseloomulikest rütmikujunditest, tempost, dünaamikast, helilaadist, sisulistest teemadest (programmiline muusika). Kui jutt muusikakoolidele läks, siis Tallinna Muusikakoolis õpetati nii žanre kui vorme ja räägiti, mille poolest nad erinevad. Mul oleks väga kahju, kui lõpuks tuleb välja, et muusikakool on paljude aastate kestel lapsi valesti õpetanud.

::Kõhutantsu kohta niipalju, et ma võin nüüd näida tähenärijana, kuid vorm ja muusikavorm ei ole üks ja sama. Ma tean, et ma ise kasutan siin kogu aeg lühiduse mõttes sõna 'vorm', tegelikult mõtlen muusikavormi. Sõnal 'vorm' on ju veel mitu tähendust, näiteks kas või koogivorm. Adeliine 20. aprill 2008, kell 14:20 (UTC)

Kõhutants ei ole ju muusikavorm vaid tantsuvorm. Vorm peaks olema täpsustusleht. Eelnevale kommentaariks. Tõlgendada võib igat moodi. Minu õpingud olid 20 aastat tagasi ja seepärast räägin vahest oma sisetundest. Kui leian vastuse muusikaentsüklopeediast, siis olen seda ka maininud. Kahjuks ei ole stiilidest ja vormidest head materjali. Varraku raamatus Klaasikaline muusika Entsüklopeediline teatmeteos on peatükk Vormid ja stiilid ja loetlen alapeatükke algusest: tants, ballett, etüüd, prelüüd, nokturn, fantaasia, soolosonaat. tegelikult on nagu pudru ja kapsad. Teises entsüklopeedias on peatükk helilooming läbi aegade ja barokiajastu vorm on oratoorium. Uus muusikavorm oli ka kontsert, žanr, mille lõi 16. sajandi lõpul Giovanni Gabrieli. Kas said viimasest lausest aru? --Tiuks 20. aprill 2008, kell 14:48 (UTC)

Sellest järeldan, et žanr on stiil (muusikastiil) nagu meil kergemuusika on ka liigitatud. --Tiuks 20. aprill 2008, kell 14:57 (UTC)

:Jah, mul on ka see teos olemas. Lugesin seda ja mulle tundus, et seal on palju tühja juttu, ebaratsionaalsed liigendused ja seal ei seletata tegelikult mõisteid lahti. Indeks ei tunnistagi mõisteid vorm ja žanr. Adeliine 20. aprill 2008, kell 15:02 (UTC)

:: Kirun minagi, et viletsad teosed. Kas siis võiks öelda žanri kohta stiil? Lepiks siis omavahel kokku või on sul oma nägemus. --Tiuks 20. aprill 2008, kell 15:11 (UTC)

::: Arvan, et Adeliine võiks kirjutada nii, nagu talle on üpetatud. See tundub usutav. :::: Aga minu mure on see, et tantsu ja muusikažanri ei tohiks segi ajada. Andres 20. aprill 2008, kell 15:15 (UTC)

::::Ma olen oma nägemuse põhjalikult esitanud Muusikažanri arutelus. Ma jään oma arvamuse juurde, et muusikavorm, muusikažanr ja muusikastiil on kolm erinevat mõistet. Minu arvates on see süsteem väga loogiline ja kehtib ka kunstis ja kirjanduses. Levimuusika puhul on kõnekeelne kõrvalekalle, mida ma püüdsin selgitada samuti muusikažanri arutelus. Adeliine 20. aprill 2008, kell 15:18 (UTC)

::::: Sinu seisukoht on usutav. Palun rakenda see Vikipeedias ellu. Andres 20. aprill 2008, kell 15:22 (UTC)

::::::Tantsud on ju tantsuvormid. Millised oleks sellisel juhul tantsužanrid ehk tantsustiilid? Googeldades tantsužanri kohta ei ole midagi. Tantsustiili kohta juba leiab midagi. Räägi lahti see, mis sa arutelus pakkusid. See oli tõesti usutav. --Tiuks 20. aprill 2008, kell 15:23 (UTC)

::::::: Kust Sa võtad, et tantsud on tantsuvormid? Arvan, et kõhutantsu kohta oleks õigem öelda, et ta on tantsustiil. Andres 20. aprill 2008, kell 15:25 (UTC)

Võtsin selle siit, kust järgmine lause räägib, et on stiil. Aga sellel lehel on jotad, stepp, estampii, butō ju tantsuvormid, mitte stiilid. --Tiuks 20. aprill 2008, kell 15:40 (UTC)

: Vaevalt nendes allikates on "vorm" kasutatud terminina. Üldkeeles on sellel laiem tähendus. Andres 20. aprill 2008, kell 15:49 (UTC)

:: Stiil võiks olla folktants, oriental jazz - improvisatsiooniline tantsustiil, milles kasutatakse kordamööda pehmemaid ja jõulisemaid liikumiselemente araabia traditsiooniliste ja kaasaegsemate rütmide taktis, hiphop - tänavalt saali toodud populaarne tantsustiil, Club Latina tantsustiil – need on ladina-ameerika tantsud diskoteegi rütmis, commercial jazz - erinevate tantsustiilide hoogne kombinatsioon jazztantsu võtmes, moderntants - tantsustiil, mis on tekkinud vastukaaluks klassikalisele tantsule, Break - energiast tulvil tantsustiil, mille abil peetakse lahinguid tantsupõrandal. Näiteks salsa - jazz on uus populaarne tantsustiil, mis baseerub salsa ja jazztantsu elementidel. Ootan Adeliine ettekujutust. --Tiuks 20. aprill 2008, kell 15:57 (UTC)

:::Ma ei ole tantsudega eriti kursis. Liigitaksin folktants (rahvatants?), jazztants, hiphop, moderntants, breik stiilideks ja ülejäänud suundadeks aga ma ütlen, et pole tantsustiilide ja -suundadega kursis ja võin valesti lahterdada.

:::Hakkasin mõtlema, et tegelikult hiphop ja breik vist ei anna ikkagi stiili mõõtu välja.Adeliine 20. aprill 2008, kell 16:15 (UTC)

:::: Vaata lisa nr. 3 õpetatavad tantsustiilid:rahvatants ehk folktants jne eelmainitud tantsud on stiilid. Üldiselt on hea kui saaks tervikliku pildi. Tants on küll üks osa aga põhilised kultuuriloos on kunst, kirjandus ja muusika. Püüame nendest killud kokku korjata. Vahel tundub mulle, et asi koidab ja siis on jälle segadus. Mis on teosed inventsioon, sümfoonia, prelüüd ja fuuga? Def. võõrsõnade leksikonist: fuuga on polüfoonilise heliteose põhivorme. Nimeta mulle mõni konkreetne žanr. Isegi Kikerpuu Jazzharmoonias kasutab stiili mõistet. Žanri nimetamist ei leidnud. Žanr on pigem stiili sünonüüm kuigi vahel tundub, et ka vormi sünonüümina. Ei ole mõtet asja keeruliseks ajada. Võrdle kirjanduses romaaniga, see on kirjandusvorm. . Igal teosel on oma vorm, et me saaks öelda, et see on laul, missa ... Me saame teost ehk vormi analüüsida. Ajastu on see, mis annab stiili. Seleta lahti. Kui ooper on vorm, kas siis koomiline ooper ja romantiline ooper on žanr? Pigem vist stiil (naljakalt, romantiliselt). --Tiuks 20. aprill 2008, kell 20:23 (UTC)
 Fuugavormi žanr on fuuga. Keeruliseks lähebki asi siis, kui kord võrdsustada žanri vormiga ja kord stiiliga. Parem kõik lahus hoida. Nagu juba öeldud: 'vorm' ja 'vorm' ei tähenda sama ja 'stiil' ja 'stiil' ei ole sama. Olenevalt kontekstist nende sõnade tähendus muutub. Jah, võib öelda, et ooperi stiil on koomiline, kuid selles lauses sõna 'stiil' ei tähista muusikastiili. Eskimotel on lume jaoks 11 erinevat sõna, meie peame mitme tähenduse märkimiseks ühe sõnaga hakkama saama. Praegu on probleem selles, et mina miskipärast eristan rangelt nende sõnade erinevaid tähendusi, mis ei ole ilmselt arusaadav. Adeliine 20. aprill 2008, kell 20:46 (UTC)

Ei ole nõus, et fuugavormi žanr on fuuga. Fuuga jääb fuugaks. Eestikeelse muusikaterminoloogia kujunemine ja areng  A.Kasemets (1934): Imitatsioonile põhjenevaist muusikalistest vormidest on täiuslikum ja kunstikõrgem - fuuga. E.Visnapuu(1923): Polüfooniline tematiseeritud kunstivorm, milles imitatsioon triumfeerib. Žanr on meie ajastu termin. Muusikaentsüklopeedias on eelpool malinitud raamatus toodud žanrid vormide all. Ma arvan, et muusikateoreetikud ei oska ka sellele vastata. Kord on žanr ja kord on vorm. Neid vorme ei olegi ju siis õieti. Esimene jagu. Muusikalise vormi elemendid  on muusikavormi analüüs. Teosel on stiil ja vorm. Mis asja tähendab žanr selle juures? Kas mõtleme ise asju juurde? Näiteks Flamenco eksisteerib kolmes vormis: cante - laul, baile - tants ja guitarra - kitarrimäng. --Tiuks 20. aprill 2008, kell 21:26 (UTC)

: Minu meelest on Adeliinel õigus. Sõna "vorm" kasutatakse muusikas terminina ühes mõttes, vabamalt võidakse selle all mõista igasuguseid asju. Umbes samas mõttes kasutatakse sõna "vorm" ka luuletuste puhul, aga teistes kunstides selle analoogi pole. anri ja stiili mõiste on igal pool põhimõtteliselt ühesugune. Andres 20. aprill 2008, kell 21:36 (UTC)

::Kas see on halb, et žanr on meie aja mõiste? Seda ju kasutatakse. Mina ei ole seda välja mõelnud. Adeliine 20. aprill 2008, kell 21:41 (UTC)

::: žanr - ajalooliselt välja kujunenud traditsiooniline kirjandusvorm. Näiteks on eepika žanrid romaan, jutustus, novell; lüürika žanrid lüüriline  luuletus,  sonett,  haiku;  dramaatika žanrid tragöödia, komöödia, draama.  Romaan on kirjandusvorm, mis on seotud inimese "mina" kallal toimunud ajaloolise protsessiga. . luule juhtub olema selline kirjandusvorm, kus sisu ja vormi kooskõla on veel hädavajalikum kui muidu . See kõik on nii nagu keegi tõlgendab vormi ja žanri. --Tiuks 20. aprill 2008, kell 21:48 (UTC)

:::: Minu meelest siin lihtsalt kasutatakse sõna "vorm" laias tähenduses. Andres 20. aprill 2008, kell 22:06 (UTC)

:::::Vorm kui kuju. Eluvorm - elu mingil kujul, käändevorm - sõna on võtnud endale käändekuju, kirjandusvorm - seekord võttis kirjandus endale romaani kuju, muutus romaani kujuliseks. Adeliine 20. aprill 2008, kell 22:16 (UTC)

:::::: Jah. Andres 20. aprill 2008, kell 22:17 (UTC)

Need on ilukirjanduslikud väljendid. Miks viimastes entsüklopeediates ei ole žanre sees kuigi teksti sees mainitakse seda vormi pähe. Vormid ja stiilid. Barokiajastu vorm on oratoorium. Või tahad seda žanriks nimetada. Žanr on võõrsõna ja selle asemel kasutatakse sõna vorm. --Tiuks 20. aprill 2008, kell 22:19 (UTC)

:Mitmed vormid kattuvadki žanritega (fuuga, rondo, sonaat). Aga näiteks pole olemas menueti vormi, menuett on ABA-vormis. Žanr on nimesilt, kleeps, mille me teosele peale kleebime, et teda teiste hulgast ära tunda. Adeliine 20. aprill 2008, kell 22:23 (UTC)

:: See on hea näide. Menuett on tants ja seda ei saa teistega kõrvutada. Too näiteid žanri ja vormi erinevuse kohta muusikateostes.--Tiuks 20. aprill 2008, kell 22:28 (UTC)

::: Näiteks sümfoonia ja sonaat on žanrid, aga mõlemad võivad olla sonaat-allegro vormis. Andres 20. aprill 2008, kell 22:37 (UTC)

On jah sonaat-allegro vormis. Aga entsüklopeedias on sümfoonia vormi areng. Seda vormi täiustas Haydn rohkem kui saja näite varal, samuti kasutas ta teist uut instrumentaalmuusikažanri, keelpillikvartetti, mis kirjutataksee kahele viiulile, vioolale ja tšellole. Keelpillikvartett on küll žanr. --Tiuks 20. aprill 2008, kell 22:45 (UTC)

:Ma mõtlesin menuetti mitte kui tantsu vaid iseseisvat muusikateost. Kõik tantsulised iseseisvad muusikateosed kasutavad vorme, mida ei nimetata tantsu nimega (näiteks AB-vorm - polka). Siit edasi. Stroofiline ehk värssvorm - regilaul. Lauluvorm - ballaad, kantsoon, hümn jne. Programmilised palad võivad olla mitmes vormis. Sonaat, instrumentaalkontsert, kvintetid, kvartetid jne, sümfoonia - kõik nad alluvad peamiselt sonaadivormile, aga sisaldavad ka rondo- ja variatsioonivormi. Adeliine 20. aprill 2008, kell 22:57 (UTC)

:: See asi ei ole nii lihtne. Sümfoonia on vorm. Siin peab tõesti kindlalt teadma kas on vorm või ei ole. Põhimõtteliselt olen sinuga nõus. Eks hakka teostama. Kui vastuolu märkan ja leian entsüklopeediast vastuse, siis annan teada. --Tiuks 20. aprill 2008, kell 23:05 (UTC)

::: Jah, sümfoonia on vorm, mitmeosaline vorm, koosneb mitmest väiksemast vormist. Samal ajal on ta ka žanr, ma ei väsi ütlemast. Adeliine 20. aprill 2008, kell 23:07 (UTC)
Kui teha eraldi artiklid tantsude ja iseseisvate muusikateoste kohta, siis ma arvan, et põhiartikli nimi on tantsu nimi ilma täpsustuseta, aga kuidas peaks nimetama muusikateose artiklit? Polonees (muusikateos)? Adeliine 20. aprill 2008, kell 23:13 (UTC)

: Pakun: "Polonees (muusika)". Andres 21. aprill 2008, kell 06:12 (UTC)

Sümfoonia ei ole olnud algselt sonaat-allegro vormis. See arenes aja jooksul ja seepärast ei saa teda žanriks nimetada. Tantsus tuleks muusika osa koos seletada, sest taktimõõt ja muu on ju olulised. Ei ole mõtet lühikesi artikleid kirjutada. Kui tõesti tantsust jutt pikaks kisub, siis võib muusikast eraldi artikli teha. --Tiuks 20. aprill 2008, kell 23:16 (UTC)

: Minu meelest on oluline, et tantsust ja muusikateosest oleksid eraldi artiklid. Muidu tekib segadus. Näiteks polonees kui muusikateos ei pruugi üldse olla tantsumuusika. Taktimõõdust võib ka tantsu artiklis rääkida. Andres 21. aprill 2008, kell 06:12 (UTC)

:Sümfoonia on üldse ajalooliselt tähendanud igasuguseid asju: lihtsalt 'kooskõla', mitmeid pille, koondnimetust erinevatele kompositsioonidele (sisaldades ooperit, sonaati, kontserti). 20. sajandi heliloojad on nimetanud oma teoseid sümfooniateks, kuid jätnud sealt erinevaid osi ära või muutnud vormi tundmatuseni. Klassikaline sümfoonia on sonaaditsükkel, mille esimene osa on sonaadivormis. Adeliine 20. aprill 2008, kell 23:26 (UTC)

:: Seda kõike tuleb just sümfoonia artiklis rääkida. Klassikalisi sonaaditsükleid on kahesuguseid. 3-osaline kammersonaaditsükkel ja 4-osaline sümfooniatsükkel. --Tiuks 20. aprill 2008, kell 23:41 (UTC)

Otsisin välja õppejõu antud materjalid. Räägime siis vormist kitsamas mõistes, neid mis sina pead vormiks ja žanr on näiteks kantaat: suurvormis heliteos solistidele ja koorile...Kantaat on lüüriline žanr...barokiajastu kantaat jaguneb 2 liiki: Itaalia kammerkantaat ja Saksa kirikukantaat. Heal lapsel mitu nime. Žanrit võib ka liigiks nimetada. Stiil on näiteks homofooniline, polüfooniline, akordiline. Miks ma enne neid välja ei otsinud? --Tiuks 21. aprill 2008, kell 00:46 (UTC)

:: Muusika kohta on parem nimi Polonees (muusika). --Tiuks 21. aprill 2008, kell 07:55 (UTC)


Arutelu:Hellenism

Kas peaks eristamA hellenismi ja hellenismiajastut? Andres 20. aprill 2008, kell 15:03 (UTC)

Seda peaks vist üheks pidama. Hellenism - Balkani ja Lähis-Ida ajaloo/kulutuuriperiood 330-30 e Kr . --Tiuks 14. mai 2008, kell 21:31 (UTC)

: Mõisted on kindlasti erinevad, aga hellenismiks võidakse lühendatult nimetada ka hellenismiajastut. Andres 15. mai 2008, kell 07:40 (UTC)

Intervikid on valed. Andres 19. september 2010, kell 21:57 (EEST)

vahetasin.  suwa 15. detsember 2010, kell 10:17 (EET)


Arutelu:Maarja Torga

sündinud 21. mail 1984.... --Brox 20. aprill 2008, kell 17:18 (UTC)

Ma ei näe probleemi. avjoska 20. aprill 2008, kell 17:22 (UTC)

:Natuke on probleem see, et ta on avaldanud ainult ühe artikli. Seda võib olla vähe selleks, et õigusteadlaseks nimetada. Samas on eesti õigusteadlaste kategooriat ka mõnel teisel puhul võrdlemisi kergekäeliselt rikastatud. --Heiki e 18. august 2008, kell 17:07 (UTC)

: Minu meelest piisab ühest õigusteaduslikust artiklist, et inimest õigusteadlaseks nimetada. Andres 18. august 2008, kell 17:13 (UTC)

::Asi on selles, et väga paljud avaldavad oma lõputöö Juridicas, ilma mingi kavatsuseta õigusteadlaseks olla. Siit on väga õhuke piir selleni, et igat õigusteaduskonna lõpetanut õigusteadlaseks nimetada.

::Siiski paistab Maarja Torga puhul, et ta ise ennast näeb õigusteadlasena, kuna osaleb mingitel paneelidel, nagu lingitud, jne. --Heiki e 18. august 2008, kell 17:31 (UTC)


Arutelu:Rütm

Rõhk suunab praegu valesti. Oleks vaja üldist artiklit rõhu jaoks. Teoreetiliselt on olemas artiklid mõiste kohta füüsikas, keeleteaduses ja muusikas. Adeliine 21. aprill 2008, kell 13:04 (UTC)

Mis selles ühtses artiklis siis oleks? Andres 21. aprill 2008, kell 18:51 (UTC)

:Rõhk kui rõhuasetus üldisemas mõttes. Niisamuti kui vorm laiemas tähenduses. Rõhk muusikas, keeleteaduses tähendavad mõlemad rõhuasetust, kuid on piisavalt erinevad, et neist maksaks eraldi artiklid teha. Rõhk (aktsent) sobib ühendavaks artikliks. Adeliine 21. aprill 2008, kell 19:03 (UTC)
On olemas täpsustusleht Aktsent (täpsustus), kus on vajalik mõiste. Kas nimetada artikkel Aktsent (rõhk) või Rõhk (aktsent)? Adeliine 21. aprill 2008, kell 13:15 (UTC)

Eelistaksin viimast. Andres 21. aprill 2008, kell 18:56 (UTC)

: Rõhuasetuseks nimetatakse aktsenti minu meelest siis, kui jutt on aktsendist ülekantud tähenduses. Andres 21. aprill 2008, kell 19:05 (UTC)
Lingid siia  tuleks korda teha. Paljud lingid peavad silmas muusika mõistet.
Siin võiks eri alajaotustes rääkida lühidalt rütmist muusikas, tantsus, kõnes, südame töös jne. Andres 21. aprill 2008, kell 18:56 (UTC)

Kas igasugune varieerumine on rütm? Andres 21. aprill 2008, kell 19:03 (UTC)

:en:Rhythm on  Rhythm- the variation of the length and accentuation of a series of sounds or other events Jätsin selle rütm (muusika)le, sest muusikast on juttu rohkem. Definitsioon peaks olema kuidagi pikkuse ja rõhutatuse vaheldumine. --Tiuks 22. aprill 2008, kell 08:41 (UTC)

: See ei ole lihtsalt varieerumine. ENE 1. väljaande järgi on see "liikumise ajaline ja ruumiline korduvus, korrastus", ÕS-i järgi korrapärane vaheldumine või kordumine. Minu meelest räägitakse rütmist ka puhtruumiliste nähtuste puhul.  Andres 23. aprill 2008, kell 17:25 (UTC)

: Rütmis räägitakse meetrumist. Aktsent muusikas on väljendusvahend, dünaamikas on see heliatakk ja märgid on siin. --Tiuks 21. aprill 2008, kell 19:12 (UTC)

Eelnev jutt käis ainult muusika kohta. --Tiuks 21. aprill 2008, kell 19:19 (UTC)


Arutelu:Carl Friedrich Tenner

Kas ta oli eestlane? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. aprill 2008, kell 07:05 (UTC)

Kas kuupäevad on uue kalendri järgi? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. aprill 2008, kell 07:11 (UTC)

Milles seisnes tema astronoomiaalane töö? Andres 22. aprill 2008, kell 07:11 (UTC)
Ta oli ilmselt baltisakslane kindlalt ei tea. Kuupäevad on uue kalendri järgi. Millised astronoomiaalased tööd on ei tea kuid kõik teatmeteosed EE kahes köites T tähe all ja 13. köites ja see artikel millele viitasin ja Orava raamat tituleerivad teda astronoomiks.Akra 22. aprill 2008, kell 07:54 (UTC)

Temast on kirjutatud küll kui eestlasest, aga täpseid viiteid ei saa ma praegu anda.

: Kui ta ei olnud eestlane, siis ei tohi kirjutada "eesti" väikese tähega. Andres 22. aprill 2008, kell 09:27 (UTC)

::Paistab, et üsna suure tõenäosusega ta oli.
Kes on F. Schutermann ja kas Tenner võttis osa tema juhitud Siberi ekspeditsioonist 1805–1807  või on tegemist Helmstädtis (Brunswick) sündinud Vene akadeemik Friedrich Theodor von Schubertiga  (Федор Иванович Шуберт; 1758-1825) ja diplomaatilise missiooniga Hiinasse (vt. :ru:Изображение:Ft Shubert tomb.jpg ja ), kelle poeg oli kartograaf Theodor Friedrich von Schubert (Фёдор Фёдорович Шуберт; 1779-1865).  Jaanusele 18. november 2008, kell 17:37 (UTC)

Õige on Friedrich Theodor von Schubert.--WooteleF 18. november 2008, kell 18:06 (UTC)

Kas meridiaanikaarest (meridiaankaarest) peab olema eraldi artikkel? Tundub, et siin kontekstis on see pea sama või ongi sama mis Struve meridiaankaar--Bioneer1 (arutelu) 6. detsember 2014, kell 18:28 (EET)

Küllap see oli Struve geodeetilise kaare osa. Võiks küll olla artikkel, et oleks selge, mis asi see on. See on osa meridiaanist. Andres (arutelu) 6. detsember 2014, kell 19:06 (EET)


Arutelu:EKr

Ekr. oli ka Eesti krooni lühend, mida kasutati aastail 1928–1940.

RTL 1928, 9.
Rahaseadusega (R.T. nr. 48 - 1927) 1. jaanuarist 1928 a. maksma pandud Eest rahaüksus kroon ja selle alajaotus sent tulevad lühendatult tarvitada järgmiselt:
a) siseriigis: kroon - "kr." ja sent - "s.".
b) rahvusvaheliselt: Eesti kroon - "Ekr." ja sent- "s.".
Tallinnas, 24. jaanuaril 1928 a. Nr. 12339-Kr.
Rahaminister A. Teetsov.
Riigikassa peadirektor Jantson.
----
Ma ütleks küll, et tegelikult on hoopis vastupidi, kui siin tekstis väidetud. Selle lühendi kasutamine väheneb ning seda kasvõi juba sellel lihtsal põhjusel, et see lühend ise on vale ja segadust tekitav. Ja seda on isegi kirik tunnistanud, et aastate arvutamisel on viga sisse tekkinud. Ühesõnaga, ma teeks ettepaneku selle lühendi kasutamisest Vikipeedias üleüldse loobuda. -- Ahsoous (arutelu) 7. detsember 2012, kell 14:55 (EET)

Teadaanne Eesti uue rahaüksuse nimetuse lühenduse tarvitamise kohta.

vaata Vikipeedia:Üldine_arutelu#eKr_või_e.m.a--Bioneer1 (arutelu) 6. märts 2015, kell 12:42 (EET)

Seotud arutelu Vikipeedia Üldises arutelus


Arutelu:Moodswinger

Palun lisada siia ka teksti. Siin on ainult pildimaterjal.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.revu.nl/6598.Op_bezoek_bij_gitaarbouwer_Yuri_Landman
** In Moodswinger on 2013-06-24 12:26:15, 404 Not Found
** In Moodswinger on 2013-07-06 14:52:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:53 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.modernguitars.com/archives/003233.html
** In Moodswinger on 2013-06-24 12:26:24, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Moodswinger on 2013-07-06 14:53:03, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:53 (EEST)


Arutelu:N.W.A

Väikelinna Comptoni - Comptonit ei peetagi niiväga omaette linnaks kuivõrd üheks Los Angelese osaks. Samuti ei ole 100 000 elanikuga asula päris väikelinn.--WooteleF 22. aprill 2008, kell 16:43 (UTC)

Ta on linn, mis on osa Los Angelese linnastust. Parem oleks vast kommentaarid ära jätta ning rääkida asjast artiklis selle linna kohta. Andres 26. aprill 2008, kell 19:29 (UTC)

Panin "linnaosa" asemele "eeslinna". Andres 26. aprill 2008, kell 19:30 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nwalegacy.com
** In N.W.A on 2013-06-24 12:30:42, Socket Error: 'Name or service not known'
** In N.W.A on 2013-07-06 15:35:10, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:35 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nwalegacy.com/
** In N.W.A on 2013-06-24 12:30:42, Socket Error: 'Name or service not known'
** In N.W.A on 2013-07-06 15:35:20, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:35 (EEST)


Arutelu:Glow

Kas tegu on duetiga? Andres 23. aprill 2008, kell 18:25 (UTC)

Jah 2 lauljat on duett. --Tiuks 23. aprill 2008, kell 18:42 (UTC)

Kodulehte vist enam ei ole. Andres 23. aprill 2008, kell 18:25 (UTC)
Minuarust võiks vokaal-instrumentaalansambli asemel kasutada sõna bänd. Tähendab sama aga lohiseb vähem.--WooteleF 23. aprill 2008, kell 20:51 (UTC)

Bänd on ansambel ja korrektne ongi just nii. Minu pärast võib ansambel panna aga bänd on kõnekeeles ja seda ei sobi entsüklopeedias kirjutada. Tegelikult on bänd ümbersuunatud ansamblile. --Tiuks 23. aprill 2008, kell 20:56 (UTC)

: ÕS-i järgi on bänd levimuusikaorkester või -ansambel. Pole märget, mis piiraks selle sõna kasutatavust. Ja bänd ei pea olema vokaalinstrumentaalne. EKSS-i järgi on bänd puhk- ja löökpillidest koosnev tantsu- või džässorkester või -ansambel. See definitsioon on nähtavasti aegunud. Võib-olla me peaksimegi kasutama just sõna "bänd" ning asendama Ansamblite loendi bändide loendiga.  Andres 24. aprill 2008, kell 18:33 (UTC)

:: On tõesti bänd sõnaraamatutes. Ilmselt on see tulnud jazzmuusikaga (puhkpillid olid väga olulised) ja bändi võib siis täiesti julgelt kasutada levimuusikaansamblitel. Minul on meeles, et 80-ndatel olid meil VIA (vokaal-instrumentaalansambel) iga ansambli nime ees. Meie ansamblite loendis on vist ainult levimuusika ansamblid ja selle võib muuta bändide loendiks. Klassikalises muusikas on ikkagi ansamblid ja see jääks siis klassikalistele ansamblitele. --Tiuks 24. aprill 2008, kell 20:23 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://glow.globalmusicgroup.ee/
** In Glow on 2013-06-24 10:58:56, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Glow on 2013-07-05 23:51:49, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:52 (EEST)


Arutelu:Meemesilane

Palun lisada artiklisse . Kõik sellised tabelid tuleb asendada malliga. --Tiuks 24. aprill 2008, kell 10:59 (UTC)

Asenda siis ise. Mina ei viitsi seda taxobox mall kasutama õppida, kui juba õpetus nii pikk on. iffcool 24. aprill 2008, kell 11:08 (UTC)

:ma teen need taxoboxi asjad ise ära --Dj Capricorn 24. aprill 2008, kell 11:10 (UTC)

::Vanu uuendan küll aegamööda, kuid uued teen taxoboxiga. --Dj Capricorn 24. aprill 2008, kell 11:21 (UTC)

::: Seepärast oleks hea kui mõni veel ära õpib, sest sina ükinda ju ei jõua. --Tiuks 24. aprill 2008, kell 11:36 (UTC)

::::Noh üks asi on selle tehnilise poole ära õppimine, mis on lihtne, teine asi on teada taksonoomiat kui teadust üldiselt ja selle seaduspärasusi ja reegleid, mille suhtes isegi veel lapsekingades --Dj Capricorn 24. aprill 2008, kell 13:18 (UTC)

::::: Siin me juhindume inglise vikist ja loodame, et seal õieti on. Probleeme tekib tavaliselt eestikeelse vaste leidmisel. --Tiuks 24. aprill 2008, kell 13:51 (UTC)

Võõrkeeltega tuleks siin ettevaatlik olla. Inglise viki klassifikatsioon erineb siinsest. iffcool 24. aprill 2008, kell 14:13 (UTC)

Teaduslik klassifikatsioon ei tohi erinev olla. Teadus on arenenud ja seepärast kaasajastame ka eesti vikis taksonoomiat. --Tiuks 24. aprill 2008, kell 14:25 (UTC)

:Teaduslik klassifikatsioon ei tohi tõesti erinev olla aga pahatihti on. See tähendab, et kuskil on viga ja ma ei ole sugugi kindel, et viga on Eesti Vikipeedias. Kusjuures tahaksin ma mainida, et ka inglise Vikis on vead võrdlemisi sagedased.

:Eesti Vikis on meemesilasel kaks alamliiki: Euroopa ja Aafrika meemesilased, mis jagunevad omakorda rassideks. Inglise Vikis käsitletakse neid rasse alamliikidena ning meemesilase ja Euroopa meemesilase vahele on veetud võrdlusmärk. iffcool 24. aprill 2008, kell 14:41 (UTC)

:: See on ju poolik artikkel kui käsitletakse ainult kahte alamliiki ja tegelikult on neid hoopis rohkem. :en:Western honey bee. Palun täienda artiklit ja ära võta puhta kullana, mis meie artiklis on kirjas. Vaata, mis inglise viki kirjutab. Artiklit otsitakse inglise vikist ladinakeelse nime järgi ja selle järgi lisatakse artiklisse vastav materjal. Kas Eesti bioloogid on teisel arvamusel ja mõtlevad oma süsteemi välja?  --Tiuks 24. aprill 2008, kell 15:46 (UTC)

:Ma püüan ju sulle praegu seletada, et inglise Viki informatsiooni ei tasu puhta kullana võtta aga mida sina väidad?!

:Ma ise kirjutasin need artiklid. Küll ma juba aru saan, kas need peaksid olema poolikud või mitte. Mina olen lähtunud eestikeelsest erialakirjandusest ja leidnud, et seal esitletu ei vasta inglise Viki süsteemile.

:Seda Western honey bee artiklit samastaks mina Euroopa meemesilasest rääkiva artikliga.

:Viga ei saa esineda ainult kahes minu artiklis, vaid peab olema laiemalt levinud. Olgu siis Eesti Vikis või inglise omas.

:Mina olen seni kohanud sellist teksti, et sugukonda mesilaslased kuulub mesilaste perekond, mis jaguneb neljaks. Nendest üks on meemesilane, mis jaguneb omakorda kaheks alamliigiks. Euroopa meemesilane aga on aluseks paljudele laialt levinud rassidele: näiteks itaalia ja kraini.

:Ma kahtlen sügavalt, et inglise Viki artikleid on bioloogid üle kontrollinud. Viga ei pruugi olla meie tekitatud. Samamoodi leidsin ma, et inglise Viki jagab rakusurma apoptoosiks ja autofagotsütoosi teel toimuvaks rakusurmaks. T. Maimetsa sõnul on programmeeritud rakusurm ja apoptoos sünonüümid ning esimest ei jaotata mitmeks alaliigiks vähemalt teadusmaailmas tunnustatud tavade kohaselt.

:iffcool 24. aprill 2008, kell 16:33 (UTC)

:: Me oleme Dj Capricorniga väga tihti olnud lahtise küna ees ja mõelnud kuidas uuem liigitus peaks olema. Nüüd on tõesti teine süsteem. Googeldades leiab vana süstemaatikat, hea on kui kuskil bioloogia lehel mainitakse, et vanasti oli nii. Sellesse peab süvenema, et aru saada ja mõnikord on jäänud asi pooleli, sest ei ole spetsialisti, kes killud kokku korjaks. --Tiuks 24. aprill 2008, kell 17:19 (UTC)

Uus ja vana süstemaatika? Kust kohast sa selle leidsid, et nüüd on niiviisi ja varem oli nõnda? Mina ei ole süstemaatikamuudatuste kohta midagi kuulnud/lugenud. iffcool 24. aprill 2008, kell 18:02 (UTC)

Uus süsteem püüab otsida viimast ühist eellast. Näiteks on selline artiklis eukarüoodid infokastis pealkirja all Alternatiivne fülogenees. Alusta kaugemalt, võib olla saad asjale pihta. Enam ei saa öelda, et meil on 3 riiki. Ma jõudsin oma huviga Neomurani. --Tiuks 24. aprill 2008, kell 18:24 (UTC)

:Loomade kohta ma ei oska niivõrd öelda aga kui ma taimeseltsidest artikleid kirjutasin siis avastasin, et maailmas kasutatakse nüüd APG II süsteemi mis erineb tunduvalt varasemast süsteemist. Tuli ka olemasolevates Eesti vikipeedia artiklites ühtteist muuta.--WooteleF 24. aprill 2008, kell 19:01 (UTC)

Ilmselt on neid alamliike ikka palju rohkem, kui praegu mainitud 2 alamliiki, rassidest rääkimata. Süstemaatika tormilise arengu vastu ei saa midagi teha. Ka autoriteetsed (eestikeelsed) raamatud on sageli selles osas oma väärtuse kaotanud --Dj Capricorn 24. aprill 2008, kell 18:54 (UTC)
Suvaline artikkel ei kõlba allikaks. Alamliikidest pärit?

See on mõttetus. Kas võtame kõik välja? Andres (arutelu) 1. august 2017, kell 09:48 (EEST)
Tapjamesilased tapavad julmalt alamliikidest pärit mesilasi ning on suutelised oma ohvrit parvena jälitama kuni 400 meetrit.

Võtsin selle välja, aga ma ei tea, mida ülejäänuga teha. Andres (arutelu) 1. august 2017, kell 11:47 (EEST)


Arutelu:Kultuurmaastik

see sõnastus on poolik --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 24. aprill 2008, kell 14:21 (UTC)

Säästva arengu sõnaseletustes eristatakse kultuurmaastikku ja kultuurmaistut. Praegune definitsioon on pigem [[kultuurmaistu]]--[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 15. märts 2009, kell 08:57 (UTC)

Võib-olla sõna "[[maistu]]" suunamine siia artiklisse pole päris õige--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] 13. detsember 2011, kell 19:31 (EET)

Kaitsealade artiklites tuleb mitmeid linke märksõnale pärandkultuurmaastik. Kas see on värdtermin?--Estopedist1 (arutelu) 4. aprill 2016, kell 18:35 (EEST)


Arutelu:Seksuaalsus

kust kohast selline definitsioon pärit on?
Ja tundub, et intervikid ei ole adekvaatsed.--Hendrix 25. aprill 2008, kell 18:52 (UTC)
pakuks välja sellise seletuse. "Seksuaalsus on paljunemistungiga seotud kehaliste ja vaimsete  funktsioonide kombineerumise tulemusena tekkinud käitumismuster."--Hendrix 25. aprill 2008, kell 19:05 (UTC)

Muutsin intervikilinke. Arvan, et loomade ja taimede puhul räägitakse pigem sugulisusest.

Praegune ei ole tegelikult definitsioon. Arvan aga, et seksuaalsus ei ole ainult käitumismuster. Andres 25. aprill 2008, kell 20:23 (UTC)

:Seksuaalsuse puhul tuleb tingimata rääkida ka hedonismist. Tänapäeval on valdav siiski naudigu saamine seksimisel (mida iganes see seks ka tähendab).--Rünno 17. juuli 2009, kell 14:39 (UTC)

"Seksuaalsus on paljunemisfunktsiooni derivaat." - Miks tuletis? Pigem ikka koostiosa. Seksuaalsus on null - seksist ei tule midagi välja. Seksuaalsus on 1 - muud ei teeks, kui ainult seksiks.--Rünno 17. juuli 2009, kell 14:44 (UTC)

Esimene lause ei ole definitsioonina sobiv, aga mõeldud on nähtavasti seda, et seksuaalsus ei ole ainult paljunemise teenistuses, kuigi ta ei ole defineeritav sellest lahus. Andres 18. juuli 2009, kell 17:14 (UTC)

Sorry for writing English. This might be of high interest to all authors working in sexual related fields. After a note from Jimbos a fundamental rewrite is underway.</br>
Please spread the word to whom it might concern in your projects. Kind Regards from Bavaria,--Nemissimo 7. mai 2010, kell 03:37 (EEST)

Commons:Sexual content guidelines are currently rewritten


Eesti Territoriaalne Laskurkorpus moodustati Eesti rahvaväest, see oli omakorda moodustatud kodanliku Eesti armeest.

Kodanlik Eesti?
1. oktoober 1941: enamus mehi sealhulgas ka Paul Maitla ja Harald Riipalu olid üle läinud Saksa sõjaväkke, korpuses oli alles vaid 500 meest.

Need mehed langesid vangi hoopiski.. Maitla sai vabaks novembris 1941, Riipalu 1942. kanakukk 26. aprill 2008, kell 11:34 (UTC)

: Samas vaadates mitmeid allikaid, tundub nagu üks mees oleks korraga mitmes korpuses.. nii 182. laskurdiviis siiski on 22. laskurkorpuse allüksus vms.. kanakukk 26. aprill 2008, kell 12:41 (UTC)kanakukk 26. aprill 2008, kell 12:32 (UTC)

Avalauses on öeldud, et korpus eksisteeris 22. augustini 1941.

: ENEKE pakub kuupäevaks 22.08.1941, ühest teisest kohast võis lugeda, et 01.10.1941 oli see kuupäev, mil Nõukogude võim ametlikult sellele korpusele kriipsu peale tõmbas.kanakukk 26. aprill 2008, kell 11:34 (UTC)

:: Olles veidi asja uurinud, siis lahingutes oldi 22. augustini, kus osa mehi läks Saksa vägedesse ja osa saadeti GULAGi. Ametlikult tõmmati kriips peale 01.10.1941 kanakukk 26. aprill 2008, kell 16:38 (UTC)
Väekoondis pidas Hilovo, Porhovi, Dno, Soltsõ ja Staraja Russa lähedal kangelaslikke kaitselahinguid.

: Mis siin arusaamatuks jäi? Ju siis võitlesid eelnimetatud piirkondades ja tegid sakslastele tuule alla. kanakukk 26. aprill 2008, kell 11:35 (UTC)

:: Kangelaslik kaitselahing on 1941. aasta sündmuste kirjeldus sovjetlikust seisukohast, see ei ole objektiiivne väljend. Pealegi, kuidas nad tuule alla said teha, kui samal ajal nendesamade sakslaste poole üle jooksid?

::: "If you can't win them, join them" kanakukk 26. aprill 2008, kell 11:58 (UTC)
Rohkem 22. Eesti Territoriaalsest Laskurkorpusest saab lugeda A. Pähklimäe raamatust "Kangelaslikud kaitselahingud" (1971)

Julgen kahelda selle raamatu objektiivsuses.

: Arvatavasti ei ole raamat tõepoolest objektiivne. Samas võib selle asendada ka "Korpusepoisid" raamatuga (http://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?163358 , http://paber.ekspress.ee/viewdoc/E233782DF247B8AFC225738400373CCD). kanakukk 26. aprill 2008, kell 11:34 (UTC)
Mäletatavasti käsitleb teemat ka Alfred Lutsu raamat Heitluste keerises (esimene pähetulev autor, peab kontrollima).
Aga aitäh parandamast... kanakukk 26. aprill 2008, kell 11:36 (UTC)

Võtke heaks. Minu kohus.

http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D1%83%D1%83%D1%81%2C_%D0%AF%D0%B0%D0%BD
täiendamist. --[[Kasutaja:Kanakukk|kanakukk]] 1. juuni 2008, kell 13:38 (UTC)
Information
the 22nd Estonian territorial rifle corps was formed from the parts of the army of the independent Estonian republic in August 1940. All soldiers and officers preserved the form of the Estonian army of model 1936 g., on which were sewn Soviet insignias of rank.
At the beginning July 1941 housing was concentrated in the district of the city Of [porkhova] and on July 5 in the composition of the 11th army of North Western Front it joined the battle with the 4th tank group of fascists, who began in Leningrad. Up to until August 22, 22 - y rifle corps conducted heavy fighting on the right wing of North Western Front. With the most important stages of the combat activity of housing was the defense of 50- kilometer sector of the front on the boundary sowings - [Slavkovichi] - [Makhnovka] (on July 5 to 11), the East Coast Of [shelon] river in the section between [Dedovichami] and [Porkhovym] (on July 13 to 18), participation together with 16 rifle corps in putting of counterblow on the armored corps of Manstein in the populated area Of [soltsy] (on July 20 to 27), participation in the battle for old Russo and conducting of defensive actions on the boundaries of the lower flow of rivers [Polist], the Lovat River and Paul (on August 1 to 14).
In the village Of [mogilets] On the Border Of the [dnovskogo] and [Porkhovskogo] regions completed its first exploit of Arnold [Meri]. With the group of soldiers it protected the staff of housing. It was three times injured, but from the battlefield it did not depart. For the bravery and the durability on August 15, 1941 it was honored the Title of Hero of the Soviet Union. Arnold [Meri] - honorable citizen Of [porkhova] city.
--[[Kasutaja:Kanakukk|kanakukk]] 1. juuni 2008, kell 13:51 (UTC)

Kas tabel on valesti koostatud või miks veergude jooned vahepeal ära kaovad? --[[Kasutaja:Kanakukk|kanakukk]] 8. juuli 2008, kell 09:40 (UTC)

Väljatõstetud esialgu:
**eestlastest ülemad
*kolonel V. Koch – 140. Laskurpogu ülem Võrus
*kolonel A. Sauesel – 171. Laskurpolguülem Petseris
*kolonel J. [[Luukas]] – 232. Laskurpolguülem Petseris
*kolonelleitnant A. J. Tamm – 625. Haubitsapolguülem Lauras
*kolonelleitnant H. Tenno – 626. Haubitsapolguülem Otepääl
*major V. Jakobson – diviisi sidepataljoniülem Tartus
*major F. Jänes luurepataljoniülem Ülenurmel
*major [[Luulik]] – spööripataljoniülem Võrus
*kapten J. Järv – tankitõrje divisjoniülem Võrus
*kapten G. Muutra – õhukaitse divisjoniülem Võrus
--[[Kasutaja:Kanakukk|kanakukk]] 8. juuli 2008, kell 09:42 (UTC)

Raamatus Läti leegion (A. Silgailis) nimetatakse 22. korpuse kõrval ka Punaarmee 24. territoriaalset laskurkorpust. Ma arvan, et ka selle laskurkorpuse nimetus peaks olema Punaarmee 22. territoriaal laskurkopus, sest tegemist ei olnud Eesti Vabariiki esindava armeega. Praegune nimetus on arvatavasti lihtsalt nõukogude ajast sisse jäänud nimetus, mida eksilkult kasutatakse. --kanakukk 21. märts 2009, kell 21:23 (UTC).

*(all keskel): Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.4   |    juuli 1980   |   lk 2 --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 01:25 (UTC).

Kas Taani ja Prantsusmaa võeti Grossdeutsches Reich'i koosseisu, või lõpetas Hitleri aggressioon ja sõjategevus nende riikide iseseisvuse?  90.191.147.226 28. jaanuar 2013, kell 21:39 (EET)

Annekteerimine, mitte NSV Liidu koosseisu võtmine

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:22. Eesti Territoriaalne Laskurkorpus