Arutelu:Lõunaeesti keel

Terminoloogiast: vanasti oli kõik selge - eesti keelel on murded (mis vastavad umbes maakondadele) ja murrakud (vastavad umbes kihelkondadele). "Lõunaeesti keel" oli siis tinglik nimetus yhele murderyhmale. Nyyd aga on jama, sest võru asja edendajad (edu neile muidugi!) loevad võru, setu, tartu ja mulgi murdeid keelteks. Ning samal ajal kasutavad veel ka mõistet lõunaeesti keel. Meil on siis eesti keel, mille alla kuulub (või siis et ei kuulu) lõunaeesti keel, mille alla omakorda kuulub veel terve rida keeli. Mis teha? --Lulu 25. august 2005, kell 20.03 (UTC)

Me peame lihtsalt nende väljendite tähendusi artiklites selgitama.

: "Lõunaeesti keel" on mitmetähenduslik. Esiteks võib ta tähendada iidset lõunaeesti hõimukeelt, millest hiljem sai eesti keele murderühm. Selle parem nimetus oleks Lõunaeesti hõimukeel. Teiseks võib ta tähendada lõunaeesti murderühma. Kolmandaks võib ta tähendada lõunaeesti kirjakeelt, mida enam ei kasutata. Neljandaks tähendab ta osa uurijate arvates praegu eksisteerivat eraldi keelt, mis langeb kokku lõunaeesti murderühmaga. Võru keel oleks siis üks selle keele murdeid. Andres 26. august 2005, kell 05.47 (UTC)

Asendus lõunaeesti keelest ugandi keeleks oli meelevaldne. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. detsember 2005, kell 23.04 (UTC)

Võtaks esirealt ära koha "ehk tartu keel", sest "tartu keel" ei vasta ikkagi enamasti lõunaeesti keelele. Vastab ainult ajaloolise kirjakeele osas, aga sellest on allpool eraldi lõigus juttu. Jätaks ära ka paralleelse kirakuju lõuna-eesti keel, sest sellist praktiliselt ei kasutata (suurte tähtede ja sidekriipsuga kirjakujul "Lõuna-Eesti keel" on aga rõhuasetus juba regioonil, see pole enam keelenimetus).--Võrok 3. veebruar 2006, kell 10.51 (UTC)
Tere! Mingisugust lõunaeesti keelt pole olemas, kuigi see peaks olema ka ütlemata selge. Sõna 'eesti' tuli eesti keelde alles 19. sajandil, enne seda olid kasutusel Maavald, maarahvas jne. Seetõttu ei saa ka Wastne Testament olla kirjutatud mingisuguses 'lõunaeesti' keeles, kuna sellel ajal, kui see kirjutati, ei olnud olemas mingit Lõuna-Eestit, ega üldse mingit Eestit, vaid oli Liivimaa jne. Küll oli aga varem olemas olnud Ugandi ja ugalased ja ugandi keel. Võru ja setu ja tartu keel on varasema ugandi keele jäänukid või murded. Täiesti vale on vägistada ugandi ja sakala keelt mingi ühise 'lõunaeesti keele' üli-kunstliku nimetuse alla. Samuti on vale nimetada sakala keelt mulgi keeleks. 'Mulkis' on läti keeles loll ja on lihtsalt lätlaste sõimusõna sakalaste kohta ja ka väga õigustatud sõimusõna, kui see loll mulgitamine järgi ei jää. Samuti on väga vale kasutada sellist terminit nagu 'võru keel'. Võru on suvaline linna nimi. Võib-olla peaks siis ka olema Rapla keel, Valga keel jne. Õige termin selle kohta on ugandi keel!--Casesoccur 5. september 2006, kell 23:02 (UTC)

: See argument ei tundu veenev. Samamoodi arutades tuleks välja, et ka eesti keelt ei olnud olemas enne 19. sajandit. Keelte ja muude lektide nimetused on kokkuleppelised ning võivad olla tinglikud. See, mis on õige, sõltub keele normeerijate soovitustest ning erialatundjate (või üldse inimeste) keelekasutusest. Andres 6. september 2006, kell 07:51 (UTC)

Jama jah sellega. Paraku, selline nimetus on väga levinud. Kas lisada, et võib öelda ka: "ugandi keel", või kuidas?--Lulu 5. september 2006, kell 23:13 (UTC)

: Ka seda väljendit on mõnes autoriteetses allikas kasutatud? Andres 6. september 2006, kell 07:51 (UTC)

: Kas seda keelt on kuskil nimetatud

:: mõned eriti fundamentalistid tarvitavad. või pigem: on tarvitanud. Kauksi Ülle ja Lauris Kaplinski näiteks. võib-olla ka mõningates yksikutes teadustöödes. yhesõnaga: ylearu autoriteetseid allikaid varnast võtta pole, v.a see, kus vanaugandi ja kirikuugandi (võro keeleh om taa uandi) keele hulka arvatakse rahvalaulutekste, Wastset Testamenti, Oldekoppi ja Rothi. aga see on Kauksi Ülle kirjutatud.

:: võib-olla on Kauksi Ülle selle ugandi õppinud Ain Kaalepi käest (nigu rääkis midagi sellist kunagi, aga see oli 6-7 aastat tagasi, ei mäleta täpselt). mul on mingi tunne ja mälestus, et Kaalep äkki ja järsku on lõunaeesti patrioodina on ugandi-sõna tarvitades nimetanud mõnevõrra varasemaid ajajärke selle keele ajaloos, aga see tuleks igal juhul yle kontrollida, nt Kaalepi kollasest telliskivist "Kolm Lydiat" või siis "Maavallast ja maailmakirjandusest" raamatust. ei oska nimepidi nimetada yhtegi artiklit, kus Kaalep seda kindlasti teind oleks. Ohpuu 6. september 2006, kell 08:21 (UTC)

::: Noh, siis võib tekstis lihtsalt mainida, et vahel on kasutatud ka väljendit "ugandi keel". Andres 6. september 2006, kell 10:21 (UTC)
Kas on tõenäoline, et muistsed ugalased või nende naabrid kasutasid ugandi keele mõistet?
Lätlased/latgalid kasutavad/kasutasid - hiljem see kandus üle kogu maakeelele/eesti keelele. Tõenäoliselt kasutasid muidugi kõik naabrid, eriti sakalased. Kui nad kasutasid mõistet ugalased, küllap siis kasutasid ka mõistet ugandi keel/kiil.--Casesoccur 6. september 2006, kell 10:14 (UTC)

Jah, aga see on tõendamata oletus ega ole ka keele praeguse nimetuse seisukohast määrav. Andres 6. september 2006, kell 10:21 (UTC)
Kas see on ikka hea definitsioon, et ugandi keel on /.../ teisendsõna? Kas seda lõunaeesti/ugandi keele/keelte/murrete asja ei saaks kuidagi ühes artiklis lahti kirjutada?

Ugandi ~ uandi ~ oandi pole lõunaeesti keele vastena kuigi hea ega täpne ka seepärast, et ta ei hõlma kogu lõunaeesti keeleala  . Ugandi muinasmaakonda kuulusid ju ainult praegune tartu ja võru keeleala. Mulgi ja setu keeleala Ugandi maakonda ei kuulund ja seal ei pruugitud ka hilisemat lõunaeesti (tartu) kirjakeelt. Terve lõunaeesti keele ühise alternatiivnimetusena on mõnikord pruugitud mõistet ugala keel (ugandi + sakala, nt :fiu-vro:Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1993. aastaga pääle.

: Pane see nimevariant artiklisse sisse. Eraldi alajaotuses võib täpsustada, kes ja mis kaalutlustel on millist nimetus kasutanud. Andres 16. september 2006, kell 03:37 (UTC)
Teen ettepaneku rõhutada tugevamalt seda, et eesti keeleteaduse traditsioonilise seisukoha järgi on tegu murretega ja et seisukohta eraldi keeltest hakkas propageerima regionalistlik liikumine 1980. aastate lõpust ja 1990. aastate algusest alates. Võib-olla peaks mainima ka Tartu võrokeste seltsi, etnofuturistide ja Võro instituudi rolli selles.

Sa võid ju artikli teksti muuta; kui kellelgi tekib vastuväiteid, eks siis diskuteerime. Aga võta arvesse, et 1) lõunaeesti kirjakeele olemasolu on üldtunnustatud (olenemata sellest, kas seda peetakse lõunaeesti keelte, lõunaeesti keele või eesti keele kirjakeeleks) ja 2) see artikkel ei räägi lõunaeesti keeltest, vaid lõunaeesti keelest, nii et jutt mitmest lõunaeesti keelest ei mahu õieti selle atikli teemasse. Andres 16. september 2006, kell 05:31 (UTC)

"traditsiooniline seisukoht" võib ta olla, aga 1) riigi raha peal töötav teadusasutus Võro Instituut´ on praegu lõunaeesti keele (või keelte) põhiline uurimiskeskus; 2) "regionalistlik liikumine" on tootnud juba arvestatava hulga Tartu Ülikoolis asjaga tegelevaid kraadiõppureid ja teadureid; 3) seega on nimetatud regionalistlik liikumine hakanud oluliselt mõjutama eesti tänapäevase keeleteaduse asjassepuutuvat osa; 4) seisukoht, et murde ja keele vahe on poliitiline (eristusi teevad need, kes on võimupositsioonil), on praegu peaaegu yldtunnustatud. teisest kyljest kuulub kogu see asi nimelt ainult eesti keeleteadusse ja samas on artiklist praegu veel puudu läänemeresoome perspektiiv (vrd prof Tiit-Rein Viitso seisukohta, et läänemeresoome rahvuskeelte võrdlemisega ei jõua ajaloolises keeleteaduses kuigi kaugele, kui ei vaata läänemeresoome murdeid, s.o kogu lms keeleala liigendust hoolimata riigipiiridest ja neist tulenenud rahvuskeeltest). Ohpuu 17. september 2006, kell 17:50 (UTC)
1980. aastate lõpuni oli üldtunnustatud seisukoht, et eesti keeles on võru, tartu ja mulgi murre. Siis hakkas Tartu võrokeste ja Kaika suveülikooli seltskond ajama poliitikat, et tegu on eri keele või keeltega. Nüüd on see seisukoht teatud ringkondades omaks võetud. Eesti kirjakeele käsiraamat räägib ikka veel muurretest . Ma olen nõus, et keele ja murde vahe on poliitiline, aga entsüklopeedia võiks jääda poliitiliselt neutraalseks. Selles artiklis on esiteks segamini lõunaeesti kirjakeel ja Lõuna-Eesti regionaalkeeled, teiseks pole välja toodud, kes toetab murde mõiste kasutamist, kes räägib ühest lõunaeesti keelest selle eri murretega ja kes eraldi võru, tartu ja mulgi keeltest.

Vikipeedias on olemas või on ette nähtud eraldi artiklid eri mõistete jaoks (lõunaeesti kirjakeel, lõunaeesti keel, lõunaeesti keeled, mulgi keel, tartu keel, võru keel, võru kirjakeel, setu keel, lõunaeesti murded, Mulgi murre, Tartu murre, Võru murre, Setu murrak). Kui igast mõistest eraldi rääkida, siis ongi poliitiline neutraalsus tagatud. Ja asi ei ole ainult poliitikas, vaid ka selles, et igal juhul on tegu eri mõistetega, mida tuleb eraldi käsitleda isegi juhul, kui asi ise on sama.

Selles artiklis on tõesti segamini lõunaeesi keel ja lõunaeesti keeled. Need tuleks selgelt lahku viia.

Kes millest räägib, tuleb muidugi välja tuua. See tähendab lihtsalt selle ja teiste artiklite täiendamist. Andres 17. september 2006, kell 19:35 (UTC)

:Proovisin täiendada ja parandada põhiliselt alguslõiku, võttes sealt välja mõiste lõunaeesti keeled ning proovides asju neutraalsemalt esitada, sidudes muu tekstiga paremini ka traditsioonilise seisukoha eesti keele lõunaeesti murderühma kohta. Tekitasin sellele paar järgnevat lõiku seletustega keele ja murde vahekorra ning lõunaeestisiseste keelevariantide omavahelise vahekorra kohta.--Võrok 21. veebruar 2009, kell 23:24 (UTC)

Hetkel on olukord, kus ühest ja samast nähtusest on Vikipeedias 2 eri artiklit: lõunaeesti keel ja lõunaeesti murded. Siinne artikkel ütleb selle ka välja: "Traditsioonilise käsitluse järgi ongi lõunaeesti keel eesti keele lõunaeesti murderühm". See, et puudub üksmeel mingi nähtuse nime või klassifitseerimise osas, ei tähenda, et tuleb luua 2 eraldi vikiartiklit, mille sisud oleksid valmiskujul identsed (ajalugu, levik, sõnavara, grammatika jne kõik on ju sama, erinevaid nimesid ja klassifikatsioone tuleb nagunii ühtviisi mainida). Katsume nüüd kõige enamlevinud nimekuju välja selgitada (siin peaks keeleharidusega inimesi liikuma, vast nad oskavad aidata) ja kummalise olukorra lõpetada. --Minnekon (arutelu) 1. august 2018, kell 23:21 (EEST)
Üks lahendus oleks siinse artikli teemaks võtta muistne lõunaeesti hõimukeel (sellest on siin arutelus ülalpool juttu), mille all mõeldakse ilmselt kõige varasemat tänase lõunaeesti keele eellast, mis ülejäänud läänemeresoome keeltest lahku lõi. Samas ma pole kindel, et selle keele või murde kõige levinum nimi on lõunaeesti keel, nt siin on ühel keelepuul seda sisemaamurdeks kutsutud. --Minnekon (arutelu) 1. august 2018, kell 23:21 (EEST)


Arutelu:Luure Keskagentuur

Pildi nimi on CIA_seal.jpg - kas pildiallkirjaks panna "CIA logo" või "CIA pitsat"? Peep 26. august 2005, kell 09.12 (UTC)
tegelikult peaks sellise asja nimi olema vapp - nii kunagi õppisime välisminni protokolli siikute käest.
ka näiteks USA  vappi kutsuivad  jänkid "The Great Seal of USA" jne kui paljud nimetused tihti ei tõlgita aga tõlgendatakse ja see on minu raudne arvamus. eesti keeles on sõnad vapp, pitsat(pitser), kilp ja logo kindlate tähendustega. seega minu arvates peaksime selliste asjade  nimetamise puhul ikkagi lähtuma eesti keele reeglitest.  makruss 26. august 2005, kell 10.00 (UTC)

: USA-l ei olegi vappi, on ainult suurpitsat, mille esi- ja tagakülg on erinevad. Andres 26. august 2005, kell 10.29 (UTC)

Panin pildiallkirjaks "vapp". Peep 26. august 2005, kell 10.10 (UTC)

: Makruss, mida te täpselt õppisite? Õigupoolest on küll nii, et pitsatijäljend on pitser. Aga vapp on ju hoopis teine asi? Andres 26. august 2005, kell 10.35 (UTC)
tutvustati meiel protokolli ja sellega kaasnevaid asju  makruss 26. august 2005, kell 10.39 (UTC)

Ma pean silmas, milles siis on vapi, pitsati (pitseri), kilbi ja logo erinevus? Andres 26. august 2005, kell 10.41 (UTC)

Huvitav küll, ENE 1. väljaandes on kujutatud "Ameeria Ühendriikide vapp". Kuidas on EE-s? Andres 26. august 2005, kell 10.41 (UTC)

A miks mitte kasutada sõna "embleem"? --Boy 26. august 2005, kell 10.56 (UTC)
vapp on riigi (asutuse) tunnistamiseks  mõeldud heraldiline kujund.
 pitsat on ese mille jäljendiga määratakse dokumentide legitiimsus
 pitser on üldiselt pitsati mini lihtsustatud vorm
 logo on üldiselt vapi tänapäevane ja lihtsustatud vorm
umbes nii on need asjad mulle meelde jäänud ...    --makruss 26. august 2005, kell 10.58 (UTC)
embleem on üldiselt sõjaväeline väljend ja tähendab kantavat eraldusmärki --makruss 26. august 2005, kell 11.00 (UTC)

Üldiselt vaata USA-l ei ole vappi (nagu pole vappi ka Prantsusmaal ega Indial) ja USA riigitunnus on just nimelt ka füüsiliselt pitsat loe ja vaata kasvõi inglisvikist :en:Coat_of_Arms_of_the_United_States. Antud kujutise (CIA) puhul on samuti tegu nimelt pitsatiga - vapiks saaks pidada selle asjanduse keskel olevat kujutist, samamoodi nagu ka riigi enda pitsatiga... sellel kujutise sisemises osas on tegelikult olemas kõik vapile omased tunnused, aga kogu kompott ei ole siiski mitte vapp vaid pitsat - Ahsoous 26. august 2005, kell 11.35 (UTC)
Pitsat on pitseri löömise vahend ja pitser on pitsatijälg. Vapiga pitsat on vapipitsat, mille jälg on vapikujuline ehk vapp-pitser. Vapp on heraldiliste reeglite järgi kilbikujulisele alusele (vapikilbile) maalitud värviline märgis, mida valitseja, riik, regioon, linn, vald,  organisatsioon, suguvõsa, perekond või üksikisik kasutab püsiva tunnusena. Embleem, logo ja piltmärk on umbes samad asjad.

Kas see, mida me näeme, on siis pitsati kujutis või pitser? Andres 26. august 2005, kell 11.47 (UTC)
Seega jõudsime vist sinna maani et vaatamata inglis keelsele nimele "seal" või "coat of arms" on eesti keeles tegu vapiga --makruss 26. august 2005, kell 12.01 (UTC)

Ega vist ikka ei jõudnud - häda on selles, et me peaks siin üritama asja korrektselt kirja panna... aga kuna pole tegu vapiga (selle sõna otseses mõttes) oleme nii mingil määral lõhkise küna ees... njah selleteemalises arutelus kuskil muljal ütlesin, et mina nimetaks seda asjandust vapipitsat... - Ahsoous 26. august 2005, kell 12.11 (UTC)

: Kas saaks ehk mõne asjatundja käest küsida? Kas heraldikutelt või kas või välisministeeriumist? Andres 26. august 2005, kell 12.18 (UTC)
neile kuradi heraldikultele olen juba 2 meili saatnud - ei vasta põrgulised - nad ise ka vist ei tea --makruss 26. august 2005, kell 12.21 (UTC)

REDIRECT Luure Keskagentuur? Taivo 25. mai 2006, kell 17.14 (UTC)

REDIRECT Luure Keskagentuur? Taivo 29. juuli 2009, kell 16:44 (UTC)

Mulle sobiks see küll, aga keegi (Ahsoous?) on vastu olnud. Andres 29. juuli 2009, kell 16:47 (UTC)

:Kus? Millal? Ahsooust isiklikult tundes ma seda usun, aga... viide? Taivo 29. juuli 2009, kell 18:40 (UTC)

:: Mis viide?

::Kas mitte isegi ENE-s ei olnud see CIA? Andres 29. juuli 2009, kell 18:44 (UTC)

:::Vabandust. Ma mõtlesin viidet, et Ahsoous on teisaldamisele vastu. Taivo 29. juuli 2009, kell 20:11 (UTC)

::: Seda ma räägin mälu järgi. Ma võin üldse eksida, aga minu meelest keegi oli vastu. See võis ka keegi teine olla, näiteks Lulu. Ma ei näe kuskil vastavat arutelu.

::: Pidasin silmas, et "CIA" oli ENE-s artikli pealkiri, aga võin eksida. Andres 29. juuli 2009, kell 20:19 (UTC)

:: See oleks vist siin lehel kirjas, kui vastu oleks oldud? Kui ka oleks ENE-s "CIA", siis see ei takista meid siin eesrindlikumad olemast? ENE (1987) kirje "CIA" viitab kirjele "Luure Keskagentuur". 195.50.197.54 30. juuli 2009, kell 17:50 (UTC)

:::: Jah, küllap oleks. See võis olla hoopis nii, et ma ise mõtlesin, et peaks olema eestikeelne pealkiri, aga vaatasin siis, et isegi ENE-s on selline "ümbersuunamine", ja lõin käega.

:::: Igatahes mina pooldan teisaldamist "Luure Keskagentuuri" alla. Eesrindlikkusega pole minu meelest siin midagi pistmist, pigem on see vanamoodne, sest seda nime ja lühendit hakatakse juba unustama. Nõukogude ajal ei kasutatud trükis ega teles-raadios mitte kunagi lühendit CIA, sellepärast ma imestangi, et ENE-s see märksõnana sees oli. Andres 30. juuli 2009, kell 19:08 (UTC)

::::: Noh, ma mõtlesin ikka 1967. aasta (või mis ta oli) ENE-t. Andres 30. juuli 2009, kell 19:09 (UTC)

:::::: Mina ka teisaldamise poolt. --Epp 30. juuli 2009, kell 19:14 (UTC)

Organizational structure of the Central Intelligence Agency
====Struktuur 1990-ndail aastail====
*Operatiivdirektoraat;
**Välisluurevalitsus, milles osakonnad:
***Piirkondlikud osakonnad:
**endise NSV Liidu ja Ida-Euroopa osakond;
**Ladina-Ameerika osakond:
**Lähis-Ida ja Lõuna-Aasia osakond;
**Aafrika maade osakond;
**Ida-Aasia osakond.
***osakonnad töösuundade alusel:
**Välisresursside osakond (agentuurtöö Ameerika Ühendriikide territooriumilt);
**Rahvusvahelise tegevuse osakond (salaoperatsioonide planeerimine  ja läbiviimine);
**Informatsioonikogumine Ameerika Ühendriikide territooriumil;
**Katteosakond;
**Äriettevõtete osakond;
**Välisvastuluurevalitsus, mis kindlustab luutretegevuse julgeolekut LKA residentuurides välismaal ja keskaparaadis, teostab välisluuretesse imbumist küsitleb ülejooksikuid.
*, VVV juures on ka Vastuluurekeskus, mis koordineerib kõigi Ameerika Ühendriikide vastuluureorganite tegevust.
**Salaoperatsioonide valitsus, töötab välja ja viib läbi salaoperatsioone;
**Tehniliste teenistuste valitsus, D valitsus - teostab salaoperatsioonide tehnilist toetust.
**Finants-planeerimisvalitsus - kindlustab kogu direktoraadi tegevuse planeerimise ja finantseerimise.
**Terrorismivastase võitluse keskus - koordineerib LKA tegevus võitluses rahvusvahelise terrorismiga.
**Narkootikumidevastase võitluse keskus - teostab kogu narkkootikumidealase teabe analüüsi ja töötab välja ja teostab operatiivüritusi kõige ohtlikemate narkootikumide kaubitsevate organisatsioonide suhtes.
*Teadus-tehniline Direktoraat, mis teostab uuringuid ja tehniliste infokogumisvahendite väljatöötamist, ekspluateerib neid ja teeb koostööd Ameerika Ühendriikide suurimate teaduskeskustega.
**Tehnikasüsteemide arendus- ja uuringute valitsus, mis tegeleb fundamentaalsete ja rakendatavate uuringutega erinevates valdkondades (tehisintellekt, protsesside modelleerimine, side jne;
**Arendus- ja ontrueerimisvalitsus - tegeleb suurte teabikogumiseks vajalike tehniliste süsteemide arendamise ja kasutamisega;
**Raadiovahelhaaramisvalitus - kasutab ja hooldab info- ja teabehanke uusimat aparatuuri;
**Tehnilise hoolduse valitsus - arendab ja valmistab erinevat teabehanketehnikat ja vahendeid (salakirja-, pealtkuulamis ja salajase pildistamise vahendid jne.)
**Välismaiste raadioteavituse infoteenistus - teostab välismaiste raadio- ja televisiooniülekannete pealtkuulamist ja salvestamist;
**Kosmose ja õhuluure materjalide tuvastamise rahvuslik keskus;
*Informatsioonilis-analüütiline Direktoraat - Ameerika Ühendriikide luure keskne luureinformatsioonist Ameerika Ühendriikide presidendile, Rahvuslikule Julgeolekunõukogule ja Kongressile analüüsi ja ettevalmistatavate informatsiooniliste ülevaadete koostamiskeskus.
**Endise nõukgude bloki riikide kohta käiva informatsiooni analüüsivalitsus;
**Euroopa riikide kohta käiva informatsiooni analüüsivalitsus;
**Lähis-Ida ja Lõuna- Aasia riikide kohta käiva informatsiooni analüüsivalitsus;
**Ida-Aasia riikide kohta käiva informatsiooni analüüsivalitsus;
**Aafrika ja Ladina-Ameerika riikide kohta käiva informatsiooni analüüsivalitsus;
**Jooksvate ülevaadete ja analüütilise töö tugivalitsus- annab välja teabematerjale kogu direktoraadile. Valitsuse kooseisus on: ööpäevaringne operatiivkeskus tekkivate kriisisituatsioonide jälgimiseks, mis ähvardavad Ameerika Ühendriikide julgeolekut.
**Relvastusalaste teaduslike uuringute valitsus - analüüsib teiste riikide relvastuse- ja kosmosealaseid tehnilisi aspekte;
**Globaalprobleemide valitsus - tegeleb rahvusvahelisel tasandil majanduslike, geograafiliste ja tehnoloogiliste probleemide analüüsiga;
**Informatsiooniliste ressursside valitsus - teostab informatsioonilis-справочные funktsioone, kindlustab teabe kogumise, säilitamise ja laialijaotamise;
**Välismaiste juhtfiguuride kohta käiva informatsiooni analüüsivalitsus;
**Juhtkonna ja analüütilise töö tugiosakond;
**Tööülesannete ja nende hinnanguteosakond;
**Relvastuskontrolli osakond.
*Haldusdirektoraat - tegeleb kaadrivalikuga LKA-sse töölevõtmiskandidaatide seas, nende ettevalmistamise ja täiendõppega,kindlustab personali julgeoleku ja sidepidamise turvalisusue residentuuridega, finants-, meditsiinilise- ja majandusteensinduse, arendab ja kasutab elektroonilisi informatsiooni otsingu- ja säilitamissüsteeme.
**Personalivalitsus;
**Personali ettevalmistamise ja täiendõppevalitsus;
**Julgeolekuvalitsus;
**Finanatsvalitsus;
**Informatsiooni otsingu- ja säilitamissüsteemide valitsus;
**Artutitehnikavalitsus;
**Sidevalitsus;
**Meditsiinivalitsus;
**Majandusalitsus;
*Planeerimisdirektoraat, loodi 1989. aastal, tegeleb luuretegevuse planeerimise ja koordineerimisega, uute luureinformatsioonialaste vajaduste väljaselgitamisega "seoses maailmas toimuvate tormiliste muutustega ja vajadusega nendele operatiivseks reageerimiseks".
*Pea juristkonsultandi osakond, kes annavad konsultatsioone ja jälgivad põhiseaduse, seaduste, kriminaalkoodeksi, määruste ja instruktsioonide järgimise üle LKA tegevuses.
*Peainspektori osakond, kes määratakse Ameerika Ühendriikide presidendi poolt ning kinnitatakse Senati poolt. Peainspektor on aruandekohuslane Ameerika Ühendriikide presidendile ja Ameerika Ühendriikide Kongressile, kuid on kohustatud kooskõlastama oma tegevust LKA direktoriga. Oakonnal on eraldiseisev eelarve ja autnnoomne personaliaparaat. Osakond teostab LKA allüksuste suhtes kontrolle ja vaatab läbi töötajate kaebusi.
*Finatsrevidendi osakond - teostab LKA finantstegevuse kontrolli.
*LKA sekretariaat;
*Finants-planeerimisosakond;
*LKA Ajalooosakond;
*Šireeritud kirjavahetuse osakond;
*LKA kohta käivate kirjutiste läbivaatamise nõukogu
*LKA pressiteenistus - avalike organisatsioonide ja massiteabevahenditega suhtlemiseks .
*Seadusandlike organitega sidemete valitsus - vastutab LKA sidemete eest Ameerika Ühendriikide Kongressiga, Senati ja Esindajatekoja luurekomisjoniga, valmistab ette vastuseid kongresmenide arupäringutele, organiseerib neile LKA külastusi, neile luureametnike esinemisi ja esitlusi jne.
----
Artikli pealkiri ei hakka iial olema Harold "Jim" Nicholson. Andres 6. november 2010, kell 10:48 (EET)


Kategooria arutelu:Eesti ajalehed

See võiks pigem olla Kategooria:Eesti ajakirjandus, et ajakirjade jms. jaoks ei oleks eraldi kategooriat vaja. Peep 26. august 2005, kell 10.29 (UTC)

:Kategooria:Eesti ajakirjad on olemas, kuid :Kategooria:Eesti ajakirjandus võiks küll olla, selle all oleks siis ajalehed ja ajakirjad. Peep 28. august 2005, kell 22.11 (UTC)

Praegu on ühe ajalehe eelmiste nimede puhul ümbersuunamised praeguse nimega artiklile. Miks? Kui iga eri nimega ajalehe kohta oleks eri artikkel, siis oleks entsüklopeedia ajahetkest vähem sõltuv, olevik poleks nii domineeriv. See on üldisem küsimus muidugi. Kuid siis oleks ka kategoorialehel 'Eesti ajalehed' näha Eesti kõigi aegade, mitte üksnes praeguse hetke lehed - kasvõi Sõnumileht, Sirp ja Vasar, Reede, Rahva Hääl jne.

eep, sa võid ka ümbersuunamised siia ära kategoriseerida, ka nii saab need siia nähtavaks tekitada - Ahsoous 12. jaanuar 2008, kell 08:58 (UTC)

Nende lehtede kohta, mis on eksisteerimast lakanud (Rahva Hääl, Sõnumileht), tulevad niikuinii artiklid. Andres 12. jaanuar 2008, kell 12:56 (UTC)

Erinevalt Eesti ajalehtede loendist on siin ainult need lehed, mille kohta on artikkel juba olemas.

Arvan, et pigem võiks vanad nimed olla Eesti ajalehtede loendis.

Kui ajaleht nime muudab, siis ju ei lakka ükski ajaleht olemast ega teki ühtki juurde. Andres 12. jaanuar 2008, kell 12:59 (UTC)

Ah jaa. Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 12. jaanuar 2008, kell 13:00 (UTC)

Üks alamkategooria võiks olla Eesti vallaajalehed, ent terminit vallaajaleht sõnastikes ja andmebaasides ei leidu. ESTER koondab nad väikelehtede alla.--Estopedist1 (arutelu) 17. juuni 2019, kell 18:54 (EEST)

siiski täpsustan ennast. Kasutatakse terminit vallaleht--Estopedist1 (arutelu) 18. juuni 2019, kell 08:05 (EEST)


Arutelu:Kunda kultuur

Aivar, palun selgita, miks Sa "Reiu jõe" juurest ling ära võtsid. Andres 26. august 2005, kell 11.55 (UTC)

tegin artiklisse vastava siselingi--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 10:34 (EEST)

Arvan, et sõnu pole mõtet teha siselinkideks. Nad tuleb hoopis teha linkideks Vikisõnaraamatusse, kui nende sõnade kohta artiklid tulevad. Sealt omakorda tuleb link vastavale artiklile Vikipeedias. Andres 31. august 2006, kell 23:22 (UTC)

kommentaari esimene osa on aegunud --Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 10:34 (EEST)

: Ei ole aegunud. Andres (arutelu) 13. juuli 2014, kell 14:47 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://my.tele2.ee/uno/materjal/ukunda.htm
** In Kunda kultuur on 2013-06-24 11:51:45, 404 Not Found
** In Kunda kultuur on 2013-07-06 09:24:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:24 (EEST)

Aivar Kriiska ütleb 2017. a raamatus, et kogu keskmise kiviaja kultuuri enam Kunda kultuurina ei käsitleta, vaid see on lühem etapp. Seega tuleks praegune sisu liita artiklisse Keskmine kiviaeg Eestis või Eesti esiajalugu (kui siit on midagi uut ja sobivat üle viia). Samas ma ei tea, mis siia asemele tuleks panna. Kus või kas üldse selle uue käsitluse kunda kultuurist pikemalt kirjutatud on? --Minnekon (arutelu) 25. jaanuar 2020, kell 15:57 (EET)


Arutelu:Sindi-Lodja asulakohad

Sisuliselt sõnasõnaline copy paste artiklitest:
* Osa: Reiu jõe suudmealalt leiti 11000-aastane asula
* Osa: AJALOO UURIMINE SÕLTUB ÕLLEJOOMISEST
* Päevalehe artikkel, kust on võetud tsitaat
--Boy 26. august 2005, kell 13.02 (UTC)
| Arheoloogid lammutavad ajalooõpikute arusaamu

Arvan, et kui see info asjalikult sõnastada, siis on kõik korras. Ainult sõna-sõnalt ei tohi maha kirjutada. Tsitaat on OK.

ma suunasin märksõna Sindi-Lodja siia. V-o peaks aga lingid parandama kujule Sindi-Lodja asulakoht (neid küll mitu tk)?--Estopedist1 (arutelu) 12. aprill 2019, kell 15:17 (EEST)


Arutelu:Prantsusmaa monarhide loend

Miks siin muist monarhe puudu on?
Charles III on eesti keeles nimetatud Kohtlaseks. Andres 26. august 2005, kell 17.03 (UTC)

Jah, sajand monarhe jäi enne kogemata vahelt ära, mis puutub aga Charles/Karl III Paksu, kes seal figureeris, siis tema oli ka Saksamaa (Ida-Frangi) valitseja ja mitte hilisem Charles Kohtlane ehk Lihtsameelne, vabandan eksitava nime ja järjenumbri pärast, nüüd peaks asi lehel vast arusaadav olema.
Henry VI ei olnud Valois, vaid Lancaster. Ma ei tea, milline oli tema number Prantsusmaa kuningana. Ta ei olnud seaduslik Prantsusmaa kuningas. --217.71.45.122 8. märts 2014, kell 13:10 (EET)

Kahte loendit pole tegelikult vaja. Siinne sisu võiks olla artiklis Prantsusmaa riigipeade loend ja siit ümbersuunamine sinna. -- Toomas (arutelu) 9. märts 2019, kell 10:16 (EET)

Mina leian, et monarhid peavad eraldi olema (ja sama leiab ka suur hulk teisi vikisid). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. märts 2019, kell 18:27 (EET)

: Mina ei leia, aga ma ei viitsi siin enam ammu millegi üle vaielda. Väga paljudes teistes vikides pole meie traditsioonile vastavaid riigipeade koondloendeid üldse olemas, kas peaksime need äkki kustutama? Ja palun siis artikli säilitamist soovijatel see ka korda teha ning siis toimetamismärkus eemaldada. Kui selle olemasolu on Sulle oluline, siis loodetavasti ka selle sisuline ja vormiline korrektsus. ;) -- Toomas (arutelu) 11. märts 2019, kell 18:40 (EET)

: Vikides, kus koondtabelid on olemas, nt saksakeelne vikipeedia, ei ole dubleerivaid loendeid enamasti säilitatud, aga ma ütlen alati, et teiste vikipeediate eeskuju ei pruugi üht- ega teistpidi väärida ülevõtmist. See, et keegi teine teeb ka, pole sisuline argument. Lihtsalt nendin, mitte ei vingu. :) -- Toomas (arutelu) 11. märts 2019, kell 18:49 (EET)

:: Mis selle toimetamismärkuse täpsemaks põhjuseks siis on? Arutelulehelt ega ajaloost minu meelest ei selgu. Muide, riigipead ja monarhid pole ju üheselt samad asjad (duh) ning kui riigil on tuhandeaastane monarhide traditsioon, siis on see eraldi vaatamiseks piisavalt tähelepanuväärne kyll. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. märts 2019, kell 14:10 (EET)
Ma pooldan liitmist, sest info oleks nii või naa dubleeriv. Kusjuures riigipeade loend on praegu hulga parem. --Andres (arutelu) 9. september 2022, kell 09:26 (EEST)


Arutelu:Naissaar

Minu meelest on pildid suhteliselt liiga suured. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. august 2005, kell 13.28 (UTC)
Mul on ettepanek vähendada pildid 300 pikslile. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. august 2005, kell 13.32 (UTC)

Siin ja kaitsealade loendis on looduspark, keskkonnaministeeriumi kodulehel on naissaare maastikukaitseala. kas piirid erinevad või millest kaks erinevat nimetust? avjoska 17. august 2006, kell 06:26 (UTC)

Link. Tegu on sama asjaga. Jaan513 24. august 2006, kell 15:44 (UTC)
Ei tea, kas on üldse mõtet teha eraldi artiklit kaitseala kohta, kui piirid saarega kokku langevad. Jaan513 24. august 2006, kell 15:47 (UTC)
Aga kui looduse kohta väga palju kirjutada on, siis võib kõik selle maastikukaitseala artiklisse paigutada. Jaan513 24. august 2006, kell 15:52 (UTC)

Soovitaksin kaitseala artiklisse panna andmed kaitseala halduslike aspektide ja tegevuse kohta, ülejäänu kõik siia artiklisse. Andres 25. august 2006, kell 06:50 (UTC)

Erinevatel põhjustel eemaldasin need välislingid:
*[http://www.halo.ee/mart/tosilood/naissaar.html "Naissaare kroonika"] (katkine link)
*Google otsingud [http://images.google.com/images?q=Naissaar&hl=en&lr=&sa=N&tab=wi 1], [http://images.google.com/images?q=Nargen&hl=en&lr=&sa=N&tab=wi2 2], [http://images.google.com/images?q=Narg%C3%B6&hl=en&lr=&sa=N&tab=wi3 3], [http://images.google.com/images?svnum=10&hl=en&lr=&q=Terra+Feminarum&btnG=Search 4].
*[http://www.marxists.org/history/ussr/government/red-army/1918/raskolnikov/ilyin/ch04.htm F.F. Raskolnikov, "Tales of Sub-Lieutenant Ilyin. A prisoner of the British"] (mainib saart vaid korra)
*[http://www.anarchosyndicalism.net/images/russian_revolution/kronstadt_petrichenko.jpg Stepan Maksimovich Petrichenko] (katkine link)
[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 24. august 2006, kell 15:34 (UTC)

Kas Naissaarel on peale [[Naissaare]] veel mõni küla? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. detsember 2006, kell 17:09 (UTC)

Can somebody translate it?
The Soviet Republic of Soldiers and Fortress-Builders of Nargen was a revolutionary state that during the First World War controlled the Estonian island of Naissaar (Swedish: Nargö; German: Nargen) in 1917–1918 for a brief period after the October Revolution and prior to the Occupation of Estonia by German Empire.
===Ajalugu===
On November 5, 1917, the October Revolution spread from Estonia to Russia. 28 November (15 November) 1917 the Maapäev (Provincial Diet) refused to recognize the new Bolshevik rule and proclaimed itself the supreme legal authority in Estonia. At the time, the most important fortification system in the area, called Peter the Great's Naval Fortress, was located at the narrowest point of Gulf of Finland. It included heavy coastal artillery batteries in the area of Estonia's capital Tallinn (Reval) and the nearby island of Naissaar. At the time, anarchosyndicalist Stepan Petrichenko was transferred to Tallinn.
In December 1917, the revolutionary sailors of the battleship Petropavlovsk took power on the small island of Naissaar and proclaimed an independent Soviet republic there. The Russian sailors, numbering about 80–90, formed the government. The Republic of Estonia formally declared independence on February 23, 1918, only to be forcibly occupied and annexed by the German Empire. Between February and November 1918, the Germans – who had already occupied the Estonian islands (Hiiumaa, Muhu and Saaremaa) in 1917 – also occupied Tallinn and the rest of Estonia, for the time being putting an end to both the Republican and the Soviet regimes. On February 26, 1918, the government of Naissaar evacuated from the island.
===Vaata ka===
* Kronstadt Commune
* Kronstadt rebellion
* Soviet Republic
===Välislingid===
*Soviet Republic of Naissaar
*Soviet Republic of Naissaar
*Soviet Republic of Naissaar
*F.F. Raskolnikov, "Tales of Sub-Lieutenant Ilyin. A prisoner of the British"
*"Naissaar, Former Soviet Navy Base" (photographs with captions)
*Naissaare kaart


Arutelu:Maapäev

Saksamaal (Saksamaa LV-s) oli ja on minu teada seadusandliku kogu nimetus Bundestag ehk Liidupäev. --Lulu 9. juuni 2006, kell 11.20 (UTC)

Jah.

Lehekülg on valesti vormistatud, ebatäpne ja ebatäielik. Täpsustuslehel peab olema link artiklile, kus asjast põhjalikumalt räägitakse. Parandamiseks soovitan kasutada saksa viki lehekülge. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuni 2006, kell 14.52 (UTC)

Varem oli meil link maapäev (keskaeg), mille ma suunasin Liivimaa maapäeva all, sest vist kõik lingid pidasid seda silmas. Kuidas aga lingistada keskaegset üldmõistet?--Estopedist1 (arutelu) 25. mai 2015, kell 13:18 (EEST)
----
Kuidas siit teha link artiklile Soome maapäev? Andres (arutelu) 16. detsember 2016, kell 19:27 (EET)


Arutelu:Vikerkaar (ajakiri)

Kas see ajakiri on 1922-25 ja 1930-34 ilmunud populaarteadusliku üllitise järglane? Kui ei, on vist veel ühte täpsustust vaja... - Ahsoous 27. august 2005, kell 21.14 (UTC)

: Arvan, et mitte (st pole järglane). Sisekaas ütleb: Eesti Kirjanike Liidu ajakiri. Ilmub alates 1986. a. juulist. --Boy 27. august 2005, kell 21.20 (UTC)
Ajakirjadel on ajalugu. Vikerkaare asutas EKP Keskkomitee oma büroo otsusega samamoodi nagu ajakirja Aja Pulss ja venekeelse ajakirja Tallinn. See oli tollane parteipoliitika, mis taotles intelligentsi lähendamist NLKP-le ja sellise mulje jätmist, nagu kultuurielu üha avarduks ja avarduks (samal ajal aga vahetati 1983. aastast alates välja kogu nn juhtiv kaader ning tugevdati tsensuuri). Perestroika ajal asutati ja uuendati ka Venemaal jm. uusi perioodilisi väljaandeid. Eestis oli intelligentsi (nii parteiliikmete kui ka parteitute) üldine meelsus selline, et ajakiri kujunes teistuguseks kui EKP KK ideoloogiasekretär R. Ristlaan esimest peatoimetajat, NLKP liiget R. Veidemanni kohale pannes soovis. Peatoimetajaks pidi algul saama Toivo Tasa, kuid ta jäeti kõrvale ning ametisse pandi R. Veidemann, mis aga ei muutnud asjade käiku. Et väljaanne oli uus ja partei ametimeestel oli vaja linnukesi kirja panna, siis EKP KK ega ka tsensuur Vikerkaart (erinevalt näiteks tolleagsest Loomingust) eriti ei kiusanud. Algul oli Vikerkaar mitme asutuse väljanne - tõsi, seda viimast tuleks kontrollida.
Artiklis nimetatakse ajakirja kultuuriajakirjaks, aga kategooria juhatab kirjandusajakirjade juurde.--Brita 2. mai 2009, kell 08:43 (UTC)
Arutelu ajakirja profiilist. http://www.delfi.ee/news/kultuur/uudised/article.php?id=24908273 --Brita 5. august 2009, kell 09:25 (UTC)
"Kultuuriajakiri, mis keskendub eesti kirjandusele ja kunstile, aga käsitleb ka filosoofia, ajaloo ning muude humanitaarteaduste teemasid." - See "keskendumine" vist ei vasta tõele. Palju on artikleid ja esseistikat eelistavaid erinumbreid jne. Kes kindlalt teab, võiks artikli alguslauset redigeerida. --Brita 17. märts 2010, kell 14:45 (EET)

Ka minu meelest pole "keskendub" õige. Ja filosoofiast on Vikerkaares küll harva juttu. Andres 17. märts 2010, kell 22:03 (EET)
---
"Veel 1987. aasta 3. detsembri Pravdas kirjutas Eesti Kommunisti peatoimetaja Lembit Annus"
Minu meelest ilmus see Lembit Annuse artikkel "Pravdas" 3. detsembril 1988

Jah, 1988. Vaata . Ja paistab, et ka tsitaat pole täpne, vaid tegu on refereeringuga. Kui see on kirjutatud Grafi raamatu järgi, siis pole sel viitel mõtet. Andres 23. oktoober 2010, kell 11:12 (EEST)
Tõmbasin maha Postimehes 2011 ilmunud valeandmed Vikerkaare trükiarvudest ajavahemikul 1992 -- 1999. Need arvud mõtles PM ise välja. Tõsi on see, et Vikerkaare trükiarv on 1991 mainumbri sisekaanel märgitud 10800 ja et 1999. aastal oli see ca 1500, aga vahepealne kahanemine ei olnud kindlasti sujuv. -- Märt Väljataga.
Samas on artiklis ka ilma autorita tsitaat, millest võib jääda ekslik mulje, nagu kuuluks see mulle: “Vikerkaare ja tema venekeelse sõsara Raduga – taga oli NLKP Keskkomitee otsus asutada «internatsionaalset kasvatust» silmas pidades kõigis toonastes liiduvabariikides niisugune kakskeelne noorte väljaanne. Aga kui asi 1985. aasta lõpus tegelikuks muutus, oli 1982 Brežneviga alanud nõukogude parteijuhtide «surmaseriaal» lõpu korral ja Gorbatšov lootusetuks muutuvat süsteemi päästma määratud.” See tuleks selgemalt atribueerida. See, kui sageli Vikerkaar filosoofiat käsitleb, on rohkem tunde asi ja sõltub aastast. Vaatan, et 2012. aastal ilmusid Vk veergudel Agamben, Blanchot, Cavalieri, Cicero, Derrida, Donskis, Emerson, John Gray, Mouffe, Ranciere, Žižek ja mõned tegelased kirjandusteaduse, poliitika jm piirimailt. Artikkel ise on natuke vastuoluline, sest algul öeldakse, et Vk asutati seoses perestroikaga, aga hiljem tsiteetritakse mu lauset, et otseseost Vikerkaare asutamise ja perestroika vahel ei ole. Veidemanni avanumbri saatesõnast kommunistliku retoorika tsiteerimine ei tundu nii lühikese artikli osas kuigi asjakohane. -- M. V.
Kuna suur osa mu muudatustest on tagasi tehtud, selgitan. Täiesti ebaproportsionaalne on kulutada Vikerkaarele pühendatud artiklist 4/5 asutamisloole, kontorimööblile, avanumbri saatesõnale jne. Aga olgu see peale. Lihtsalt jätab artiklist totaka mulje. Parem tehke siis juba omaette artikkel "Vikerkaare asutamine"? Miks on humanitaarküsimused parem kui ajaloo-, ühiskonna- ja filosoofiaküsimused? Humanitaarküsimused on segane ja eksitav -- mõnikord käsitleb Vikerkaar ka looduse ja ühiskonna küsimusi. Tsensuurist vabanemise kohta ei ole mõtet anda kahesuguseid andmeid, see viitab justkui oleks selles osas mingi dispuut. Küllap on Veskimäe kuupäev õige, minu tsitaat viitab sellele, et esimene number, mis ei käinud Glavlitis oli 1989. aasta augusti number. "Uutmisprobleemid vaheldusid küllalt kiiresti" -- sõna "küllalt" kasutamine tähenduses "üpris, üsna, küllaltki" on kole. Ja millal põhineb alguse väide, nagu kavatsenuks EKP Keskkomitee kultuuriajakirjandust reformida?

Ma olen nõus, et artikkel on tasakaalust väljas. Taastasin sellepärast, et suur hulk infot läks kaduma, aga sellega peaks tõepoolest midagi tegema. Võib-olla peaks osa juttu arutelulehele hoiule tõstma? --Epp 12. jaanuar 2013, kell 05:17 (EET)

Venekeelses artiklis on kirjutatud, et ajaloolane Marek Tamm on ajakirja "Vikerkaar" asutaja. Tegelikkuses oli Marek Tamm 12-aastane, kui ajakiri "Vikerkaar" asutati. 193.40.142.254 4. september 2013, kell 15:10 (EEST)

Ja see väide on isegi viidatud, ka allikas on viga sees. Kes oskab paremini vene keelt. võiks ära parandada ja leida kinnitavad viited.--Morel (arutelu) 7. september 2013, kell 00:17 (EEST)

Minu arust pole köidetud ajakirja selja välimus üksiknumbri suhtes iseloomustav, kui nad pole mingis spetsiaalses ajakirja toimetuse poolt tellitud köites. See võib sõltuda konkreetsest köitjast. Sama hästi võiks näidata suvalisi raamatuselgi riiulis. --217.71.45.103 2. november 2013, kell 23:04 (EET)

all paremas nurgas on näidatud ka üksikväljaanne. Köidetuna saab ettekujutuse, kui palju neid umbes on ilmunud. Ma jätaks praegu alles--Bioneer1 (arutelu) 3. november 2013, kell 14:22 (EET)

Artikli esimene lõik ja artikli [[Perestroika]] algus on omavahel vastuolus. Arvan, et siin on valesti. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 4. november 2013, kell 01:16 (EET)

etwikis on 3 märksõnaga link Vikerkaar (ajalugu), ent ilmselt peetakse silmas ajakirja--Estopedist1 (arutelu) 6. september 2016, kell 11:34 (EEST)
----
Ajakiri on tugeva vasakpoolse kallutatusega.

Ma võtsin selle välja, sest seda saab vaevalt objektiivselt tõendada. 146.255.183.234 1. detsember 2016, kell 22:50 (EET)

Vt  Redigeerimissõda suwa 23. juuni 2018, kell 01:33 (EEST)


Arutelu:Karja kirik

Karja kirik on arhitektuur ainulaadne, kaunis ja omapärane terves Baltikumis ja Põhja-Euroopas. Ta on kunstniku ja arhitekti koostööna valminud üllas meistriteos. Kaunilt säravad päikesepaistes kiriku klaasvitraazaknad. Lõunaküljel on kaunis roosaken, mitmevärviline seitsme kroonlehega, sümboliseerides pühadust. Üdkujult ühelööviline, ning säilitanud oma ehitusaegse ilme. Portaalid, võlvitoed ja päiskivid on kaunistatud meisterliku kõrggooti vormides raiddekooriga.
Mind natuke segab see ülistav stiil aga ma ei tahtnud ümber kirjutama hakata, sinna on ilmselt palju vaeva läinud. Minu arvates oleks parem kuidagi nii:
Karja kirik on üldkujult ühelööviline ning säilitanud oma ehitusaegse ilme. Portaalid, võlvitoed ja päiskivid on kaunustatud meisterliku kõrggooti vormides raiddekooriga. Kirikul on klaasvirtaažaknad. Lõunaküljel asuv roosaken, mitmevärvilise seitsme kroonlehega sübmoliseerib pühadust. Karja kiriku arhitektuur on ainulaadne Baltikumis ja Põhja-Euroopas.--Boy 28. august 2005, kell 08.38 (UTC)

Sinu variant on kindlasti parem. Pane see sisse, küllap toimetame edasi. Andres 28. august 2005, kell 08.40 (UTC)

Milleks on välislinkides http://cafe.pri.ee/baas.php?action=2&id=243 kui selline pilt on juba teksti sees olemas? Peep 28. august 2005, kell 10.54 (UTC)

Tegelikult ma olen pigem inklusionist, nii et las ta seal olla. Peep 28. august 2005, kell 10.59 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.colleduc.ee/galerii/album17
** In Karja kirik on 2013-06-24 11:36:14, 404 Not Found
** In Karja kirik on 2013-07-06 06:31:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:32 (EEST)


Arutelu:Otepää

Kas energiasammas asub kiriku juures? Mina arvasin, et see asub Pühajärve juurde viiva tee ääres. Andres 28. august 2005, kell 08.58 (UTC)
Vaata siit. Andres 28. august 2005, kell 09.00 (UTC)

Olen ise kohalik ja peaksin neid asju teadma; ma ei pannud tähele, et energiasammas oli samas lauses. Peep 28. august 2005, kell 09.09 (UTC)

Nüüd peaks sõnastus parem olema. Peep 28. august 2005, kell 09.17 (UTC)

Kuidas kirjutatakse Eesti lipu tuba? EE 12 Otepää artikkel kirjutab suurte tähtedega - Eesti Lipu Tuba. Peep 28. august 2005, kell 09.17 (UTC)

Vist on nii, et ametlik nimi on "Eesti Lipu Tuba", kuid mitteametlikult võib kasutada ka väikseid tähti. Kui see on nii (kui Sa Otepääl elad, saad seda kontrollida), siis tuleks panna pealkirjaks ametlik nimi ning teha teiselt nimelt ümbersuunamine. Igatahes on EE-s samal leheküljel kaardil kirjutatud väikeste tähtedega. Andres 28. august 2005, kell 09.46 (UTC)

August Englas artiklit vaadates tuli mõte, et paneks siia kirja kuulsad inimesed, kes on Otepäält pärit (näiteks Urmas Ott, Marju Länik, jne), aga võib-olla on kellegil midagi selle vastu. Peep 21. oktoober 2005, kell 11.51 (UTC)

Normaalne. Kui Poola linnadesse pandi eile üles kari poolakaid, keda Eestis mitte keegi ei tunne, siis ju keegi ei protestinud? Sellega võrreldes tuleb sinu ettepanekut ju lausa toetada. Ja meie suusatajad elavad ju ka Otepääl. Taivo 21. oktoober 2005, kell 12.18 (UTC)
Ma ei mõelnud praegu inimesi, kes siin elavad, vaid neid, kes siit pärit on (lapsepõlves Otepääl elanud? vms definitsioon). Praegu siin elavate kuulsuste nimekirja tuleks ju pidevalt uuendada, kui keegi kuskile kolib. :) Nende kohta saaks tegelikült öelda, et nad on mingil ajal Otepääl elanud. Peep 21. oktoober 2005, kell 12.26 (UTC)

Olenevalt kontseptsioonist võiks alajaotuse pealkiri olla "Otepäält pärit inimesi" ja "Otepääga seotud inimesi". Esimene formuleering on ebamäärane. Otepäält pärit inimene ei pruugi olla Otepääl sündinud, ja Otepääl koolis käinud inimene võib olla pärit Otepää lähistelt (nagu näiteks Oskar Kruus). Andres 21. oktoober 2005, kell 13.02 (UTC)
Ma ei pea õigeks tähtsustada inimeste elukohti. Neid võib olla palju. Kui on artikkel inimesest, siis võiks küll märkida sünnikoht ja olulisimaad elukohad. Tähtis on see, mida inimene on teinud, mitte kus olnud. Seega Otepääst rääkides, et mida on see inimene Otepääl teinud või mida Otepää heaks teinud. --Valju 28. märts 2006, kell 12.53 (UTC)
----
Otepää oli varem Nuustaku alev. Miks seda asjaolu ei ole märgitud? Otepääks nimetati ta Matthias Johann Eiseni ettepanekul.

Aastal 1919 nimetati Nuustaku Eiseni ettepanekul ümber Otepääks (siis ta sai ühtlasi alevikust aleviks). Aga Nuustaku nime sai praegune Otepää alles 19. sajandil. Sellest ja muustki tuleb artiklis kindlasti kirjutada. Eelmised kirjutajad ei ole neid asju lihtsalt kirja pannud. Võid ise artiklit täiendada. Andres 18. märts 2006, kell 10.48 (UTC)

:Praegust Otepääd (algse nimega Nuustaku) ei olnud enne 19. sajandit lihtsalt olemas. Alles hiljem võttis ta oma nimeks Otepää, läheduses asuva linnuse järgi.
----
Kas peaks kirjutama ka nime tähenuse st nt: Ott(Oti)+pää = Karu+pea ?
suwa 5. juuni 2007, kell 11:06 (UTC)

Nimest võiks lähemalt kirjutada omaette alajaotuses. Andres 5. juuni 2007, kell 14:44 (UTC)
----
Lipp ja vapp olid eemaldatud nähtavasti selle tõttu, et Otepää linn ei ole haldusüksus ning lipp ja vapp kuuluvad Otepää vallale. Andres 3. august 2007, kell 16:19 (UTC)

Olemas on ka Nuustaku soo, mis tuleks kas täpsustusrubriigis või vaata ka sektsioonis kajastuda --Dj Capricorn 30. aprill 2008, kell 17:21 (UTC)

Kas on võimalik teada saada täpsemat asukohta. Kohalikuna Nuustaku sood ei ole kulnud aga Otepää külje all on Hundisoo. --Tiuks 30. aprill 2008, kell 17:30 (UTC)

:Eks isegi tea seda paika hästi, ja samuti pole seda sood kuulnud, kuid see peaks olema seal Pühajärve pool --Dj Capricorn 30. aprill 2008, kell 17:44 (UTC)

:: Pühajärve pool ei ole, Hundisoo jääb Palupera tee äärde. See peaks olema Otepää üks madalamaid kohti. . --Tiuks 30. aprill 2008, kell 17:55 (UTC)

:: Läbi Kastolatsi küla voolanud oja siseneb küla läänepiiril Nuustaku sohu  Tundub Hundisoo piirkond olema. Ametlik nimi on Nuustaku, EGK reg. nr. 13/9, Pindala 51 ha . --Tiuks 30. aprill 2008, kell 18:01 (UTC)

::: Hundisoo ametlik nimi, vähemalt selle kirjelduse põhjal, ei saa olla Nuustaku soo. Läbi Kastolatsi küla voolanud oja siseneb küla läänepiiril Nuustaku sohu tähendab ju, et oja voolab läbi Kastolatsi küla ning alles seejärel läheb Nuustaku sohu. Hundisoo jääb Kaarnaojast kaugele lõunasse ning on Otepää linnas. Kaarnaoja voolab Kirikuküla ja Kastolatsi küla vahelt ning Kastolatsist lääne poolt algab soo, mis kulgeb Elva jõeni. Valju 30. aprill 2008, kell 19:44 (UTC)

: Ma ei suuda normaalset kaarti leida, kus oleks 51 ha sood. Maaameti kaardil jääb Kasolatsi kirikust vasakule 3 järve: Kolmjärv, Ahvenajärv, Tõukajärv. Mingi jõgi jõuab Pedajamäele, mis jääb Palupera teest paremat kätt. Hundisoo jääks vasakut kätt ja oleks natuke eespool kui Otepäält välja sõita Elva poole. Elva jõgest ei saa ka aru, kust see algab. Kui kaarte suurendada, siis on kas metsad või talud. Maaameti leht ei andnud mingit tulemust otsingule Nuustaku ja Nuustaku soo. Kant on umbes teada aga kaardilt tõestust ei leia. --Tiuks 30. aprill 2008, kell 22:23 (UTC)

Lisatud määrused tuleb kuidagi teksti panna. Sellest ka toimeta märkus. --Mona 8. mai 2009, kell 09:55 (UTC)

24. veebruaril 1987. aastal andis rock-ansambel Terminaator Otepääl oma esimese kontserdi.
Otepää jaoks pole see oluline. Valju 10. september 2010, kell 20:07 (EEST)
----
| elanikke = 2210 (1.12.2007) Andres 14. jaanuar 2012, kell 13:12 (EET)
Maini 1943 oli Otepää linnavanem Valter Jalviste, seejärel A. Tiitsmaa. = Uus linnavanem. Eesti Sõna, 11. mai 1943, nr. 106, lk. 3. --IFrank (arutelu) 26. märts 2014, kell 19:05 (EET)
----
Välja võetud: Määrus Nuustaku alevi eraldamise kohta ja otsus Otepää alevi linnaks ümbernimetamise kohta. --Pikne 8. august 2014, kell 18:42 (EEST)

See peaks minema Vikitekstidesse, või on juba seal? Andres (arutelu) 8. august 2014, kell 20:02 (EEST)
----
Kas seda lippu ja vappi kasutatakse siiski endiselt ka linna lipu ja vapina? Mujal vallasiseste linnade (endiste omavalitsuste) infokastidest oleme need ära jätnud. Pikne 8. august 2014, kell 22:02 (EEST)

Kui keegi on need sealt ära võtnud, tuleb need tagasi panna. Linna sümboliteks on need ikka endiselt. Ja muideks valla põhimääruses nimetatakse neid Otepää lipp ja Otepää vapp, sõna 'valla' seal vahel ei ole.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. august 2014, kell 22:19 (EEST)

: Kui riigikantselei on kinnitanud selle lipu ja vapi praegu ametlikult valla sümboolikaks ja mitte linna omaks, siis on selline esitus infokastis eksitav. Kui ütled, et need on endiselt (ka) linna sümbolid, siis milles see väljendub? Mis põhimäärusesse puutub, siis tundub, et see on üle võetud varasemast linna põhimäärusest, aga kohandamisega pole just liiga palju vaeva nähtud. Näiteks on seal juttu ka "Otepää omavalitsusorganitest", aga ilmselgelt ei peeta silmas Otepää linna. Pikne 9. august 2014, kell 11:17 (EEST)

:: Mis probleem selle põhimäärusega on? Omavalitsusorganid on volikogu ja valitsus. Mis siin Otepää linnaga seostatakse. Lipp ja vapp võeti üle linnalt ja miks ei tohi need siin infokastis olla? Linnal ei ole eraldi mingit lippu ja vappi. Need on valla omad. --Tiia (arutelu) 31. august 2014, kell 00:05 (EEST)

:: See siin on linna artikkel ja siin tõesti ei pea olema lipp ja vapp. --Tiia (arutelu) 31. august 2014, kell 00:10 (EEST)

::: Kui linnal enne oli lipp ja vapp,  on nad selles artiklis  küll asjakohased, aga mitte infokastis. Andres (arutelu) 31. august 2014, kell 00:34 (EEST)
Tehvandi staadioni pildiks hüppemägi vist ikka ei sobi? Kuna ise olen piltidega eriti koba, siis ehk keegi paneb midagi paremat? --Toon (arutelu) 5. aprill 2015, kell 14:41 (EEST)
----
Ajaloo alla lisati kaks lauset Otepää nime kohta, aga sobimatud sõnastuses. Andres (arutelu) 19. märts 2016, kell 15:01 (EET)

Tundub, et need on ikka veel alles. Otepää nimi sealsete kohalike arvates lõuna-eesti murdest oti pea ehk karu pea. Mis see peaks tähendama? --Andres (arutelu) 27. jaanuar 2024, kell 20:45 (EET)
----
Teomees, loetelu spordi all minu meelest ei ole parem. Lühikesed lõigud või punktid võiks toimetada pigem rohkem seotud tekstiks. Pikne 28. jaanuar 2024, kell 16:25 (EET)


Arutelu:Elfikelder

Tegelikult ei näe ma põhjust, miks peaks selle kohta artikkel olema. Peep 28. august 2005, kell 11.24 (UTC)
Ahaa, Kellerkoor viitab siia, nii et mingi tähtsus peaks sellel olemas olema. Peep 28. august 2005, kell 11.42 (UTC)

Arvan, et internetiportaalide kohta võiksid küll artiklid olla. Andres 28. august 2005, kell 11.50 (UTC)
Aga kusagile tuleb piir panna, sest muidu oleks artiklid siin väiksematele portaalidele reklaamiks. Peep 28. august 2005, kell 12.00 (UTC)

Aga mida me õigupoolest kardame? Kui portaalist on midagi kirjutada, siis võib ju kirjutada. Andres 28. august 2005, kell 12.03 (UTC)

: Ehk seda, et Vikipeediat kasutatakse tasuta reklaampinnana. Siim 28. august 2005, kell 12.07 (UTC)

:: Kui tegu on ilmse reklaamiga, siis võib selle kustutada. Aga objektiivsete andmete esitamine ei ole ju reklaam. Just Vikipeediast oleks võimalik saada reklaamitavate asjade kohta objektiivset informatsiooni. Andres 28. august 2005, kell 12.09 (UTC)

::: Oleneb ka kes selle siia üles riputab. Mina kahtlustan küll, et tegemist on selle Elfikeldriga lähedalt seotud isikuga ja selline käitumine mulle ei meeldi. Küsimus on muidugi väga vaieldav, aga kui artikkel midagi erilist ei sisaldagi, siis ei ole ka kustutamine eriline õnnetus Vikipeedia jaoks. Siim 28. august 2005, kell 12.13 (UTC)

:::: Muidugi võib arvata, et see on nii, nagu Sa kahtlustad. Kuid siin ei propageerita mingeid seisukohti, ei kiideta seda portaali ega muud taolist. Leian, et kui reklaam seisneb selles, et millegi olemasolust teada antakse, siis ju Vikipeedia ülesanne ongi suures osas reklaam: siit võib saada teada asjadest, millest varem ei aimugi ei olnud. Näiteks oled Sina geoloogiale lähedalseisev isik ja Sa reklaamid geoloogiaga seotud asju:) Võib ju tunduda, et pööran asja absurdiks, aga kuidas me saame siin piiri tõmmata? Andres 28. august 2005, kell 12.31 (UTC)

::::: OK, võib-olla tõesti. Geoloogiaga seotud asjade reklaamimisega ma tahaksingi nüüd jätkata, pool päeva on juba mingi vaidluse peale kulunud. Siim 28. august 2005, kell 12.36 (UTC)
Reklaam eeldaks ikka, et keegi saab materiaalset kasu, on ju nii? Kui ma delrareerin: liikuge rohkem värskes õhus, kes sellest teenib? Sporditossude tootjad või? :-)

Reklaami võib mõista kitsamas ja laiemas mõttes, pinnapealsemalt ja sügavamalt. Vikipeedia väldib reklaami minu meelest peamiselt selles mõttes, et ta püüab mitte propageerida mingeid kindlaid vaateid, vaid esitada fakte ja erinevaid seisukohti. Muidugi saab seda realiseerida ainult mingis lähenduses. Ja muidugi ei ole Vikipeedias sobilikud ka kuulutused. Aga jällegi, piir kuulutuse ja mittekuulutuse vahel on ähmane ja vaieldav. Minu meelest pole see üldse tähtis, kas keegi materiaalset kasu saab. Vikipeedia ju loodab, et inimesed saavad selle lugemisest kasu, sealhulgas ka materiaalset. Ma saan ju ise ka materiaalset kasu sellest, kui ma rohkem värskes õhus liigun. Näiteks Vikipeedia ei ütle otseselt, et ma peaksin värskes õhus liikuma, küll aga võib ta öelda, millised tagajärjed arstide arvates tõenäoliselt on sellel, et ma seda ei tee. Andres 24. september 2005, kell 06.04 (UTC)

Mulle tundub, et see võib olla tähelepanuväärne, kuid soliidsetes allikates sellest juttu ei ole. Andres 14. juuni 2010, kell 09:48 (EEST)

Missugustes soliidsetes allikates? Ma siiski poetaks artikli olemasolule paar toetavat sõna, kuigi ma pole kindel nende objektiivsuses. Minu meelest on artiklil ajalooline tähendus. Konkreetse portaali teeb eriliseks see, et see on eesti oma portaal, mis püüdis toota Web 2.0 stiilis meediat ajal kui Web 2.0 polnud veel sündinudki ("aasta 2001 varakevad"). Praegusel portaalil ilmselt veebimaastikul mingit erilist tähendust pole, kuid omal ajal oli kommentaaride süstematiseeritud esitamine sotsiaalvõrgustikus väljaspool ametlikku allikat novaatorlik ja Elfikeldril oli veebikommentaariumides oma selge renomee ja panus kommentaariumidesse, nende kvaliteeti jne märkimisväärne. Tegemist on vast esimese kommentaatorite iseseisva ühenduse ja nende esindusportaaliga. Näiteks sõna "komm" (kommentaari kohta) kasutuselevõtt terminina toimus ilmselt just Elfikeldri või laiemalt megadelfi kasutajate poolt. Ka on Elfikeldri tarkvara ilmselt ainulaadne, tõenäoliselt on see esimene eestikeelne sotsiaalse meedia tarkvara, mis püüdis ühendada eri portaalides sisu sotsiaalselt. Kuna veebikommentaar koos kõige sinna juurde kuuluvaga on olulise tähendusega iseseisev nähtus uue meedia ajaloos, siis selle nähtuse kohalikku ajalugu on mõistlik jäädvustada. Kas selle koht on või pole Vikipeedias, selle üle mina otsustada ei oska. Artiklis on muidugi palju oletuslikku, see on tõsi. Võiks lasta artiklile hinnangu anda Elfikeldri enda tegelastel. --114.166.223.238 30. detsember 2010, kell 11:43 (EET)

Kui need asjad on tõendatavad, pane need koos viidetega artiklisse sisse. Siis me kindlasti ei kustuta. Andres 30. detsember 2010, kell 12:17 (EET)
Elfikeldri ajaloolist tähendust võiks mainida artiklis Eesti veebiportaalid#Ajalugu, Veebikommentaar#Eesti vms. Kui keegi kiidab, et kyll tema tegi koos sõpradega alles vinget asja, millest yhtki jälge ei jäänud, seda muidugi ei tõenda. Eraldi artikli järele ma vajadust ei näe. --Oop 18. veebruar 2012, kell 04:10 (EET)

Järelikult tuleks märkida artikkel kustutamise asemel liitmiseks mingi tulevikus kirjutatava artikliga? --193.40.5.245 17. jaanuar 2013, kell 02:27 (EET)

Artiklisse lisati viide, kus keegi anonüümne tegelane lahkab kommentaariumis kasutatavaid nimesid. Kuna Elfikelder seal lugejakirjas(?) kuidagi ei figureeri, siis jääb täiesti segaseks kuidas need asjad üldse seostatud on.--Kyng (arutelu) 14. jaanuar 2013, kell 11:12 (EET)

Kui loed allpool viidatud KKK-d, siis näed, et seal räägitud inimestestaliastest on kõik Elfikeldri liikmed. Muide, kuna Elfikelder on kommentaatorite põrgu/paradiis, siis pole mõtet lugeda niivõrd artiklit kui selle kommentaare (mida on, muide, 16000+). Üldiselt on kõik peale Elfikeldri loomise põhjuste viidatud KKK-s ja Elfikoodeksis ja artikli süüdistamine viidete puudumises või sisu tõendamatuses on kahtlane. Muide, see portaal on sisuliselt oma aktiivse töö lõpetanud, see artikkel pole siin reklaamiks, vaid ajaloolistel põhjustel. --193.40.5.245 16. jaanuar 2013, kell 21:30 (EET)

Delfi artikkel on siin viitena ära toodud, et näidata Elfikeldri tähendust/mõju väljaspool klubi ennast. --193.40.5.245 16. jaanuar 2013, kell 21:33 (EET)


Arutelu:Vulkaanipurse

See artikkel räägibki vulkaanipursetest, nende tüüpidest, pursete kestusest, võimsusest, purskunud materjalist, pursete ennustamisest jms.
Võtsin selle lause praegu välja. Panen tagasi siis kui artikkel sellele lausele vastab. Siim 28. august 2005, kell 17.40 (UTC)

Mida viimane parandus tähendab? Kas see on autoriõiguste deklaratsioon? Andres 6. detsember 2005, kell 12.27 (UTC)

:Ilmselt on sellelt lehelt võetud materjali mingiks referaadiks. Kuues klass on selles koolis olemas, siis peaks olema ka neljas. Pakun, et copy-paste tegemise käigus juhtus kerge 'näpukas'. - Urmas 6. detsember 2005, kell 16.56 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.etna2000.com/Volcano_Cam.htm
** In Vulkaanipurse on 2013-06-24 14:20:37, 404 Not Found
** In Vulkaanipurse on 2013-07-07 22:40:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:40 (EEST)


Malli arutelu:Hääletamisel

Kuhu see mall tuleb panna? Minu arvates oleks hea kui ta oleks artikli päises, siis ta oleks artikli avajale nähtavam. Siim 28. august 2005, kell 19.12 (UTC)

Minu arust sobiks see arutelu algusesse, sest sealt see hääletus tõenäoliselt alguse sai ja seal on kõik detailid. Peep 28. august 2005, kell 19.21 (UTC)

: Hetkel panin keset arutelu, sinna kus hääletus juskui oleks tulnud välja kuulutada, aga see ei tähenda, et see hea koht oleks. --Ker 28. august 2005, kell 19.29 (UTC)

Arutelu alguses torkaks rohkem silma. Peep 28. august 2005, kell 19.38 (UTC)

Mille jaoks see Mallid kategooria seal on? Peep 28. august 2005, kell 19.21 (UTC)

Ülevaatlikkuse huvides oleks hea kõik mallid kategooriatesse jagada, varem seda tehnilistel põhjustel teha ei saanud -- kategooria liideti malli sisaldava lehekülje külge. Enam mitte (vaata koodi). --Ker 28. august 2005, kell 19.29 (UTC)
Kaval süsteem. Aga millised mallid sinna kategooriasse läheks? See dubleeriks Eri: lehte, kust näeb kõik mallid ära ja Juhend:Mall (mis tulevikus on vist Vikipeedia:Mallid; vaata Juhendi arutelu:Mallid). Peep 28. august 2005, kell 19.38 (UTC)

Tõsi, Kategooria:Mallid on liiga üldine, see peaks olema mallikategooriate hierarhia tipp. Hetkel kiirustades oli esimene eesmärk säärase hierarhia tekitamise võimalusest aimu anda, edaspidi vaatab lähemalt. --Ker 28. august 2005, kell 19.54 (UTC)

Ehk sobiks link nii: [[Vikipeedia:Hääletused/Artikkel "{{{1}}}"|Hääletuslehekülg]]|. Ainult et probleeme tekib artiklitega, mis on jutumärkides - saavad lingi Artikkel ""See ja see"". Peep 28. august 2005, kell 21.39 (UTC)
Muidugi saaks seda teha ainult sel juhul, kui lepitakse kokku, et seda malli kasutatakse ainult artiklite arutelulehtedel. Peep 30. august 2005, kell 18.59 (UTC)


Kasutaja arutelu:Henri-r

Tere tulemast Vikipeediasse, Henri-r! [[Kasutaja:Peep|Peep]] 28. august 2005, kell 19.25 (UTC)

Te laadisite hiljuti Vikipeediasse pildid Arukylavapp 003.jpg, AU 2.jpg, AU lipp2.jpg, AU lipp.jpg ja AU 1.JPG (vt Eri:Log/upload). Esiteks, kuna tarkvara, mida Vikipeedia kasutab, suudab ise pilde suuremaks/väiksemaks teha, siis pole pilte AU lipp2.jpg ja AU 2.jpg vaja. Teiseks, palun kirjutage :Pilt:Arukylavapp 003.jpg, :Pilt:AU lipp.jpg ja :Pilt:AU 1.JPG lehtedele, kust te need pildid saite. Kui need on autoriõigusega kaitstud ja teilt autoriõiguse omanikult luba pole, siis ei või neid pilte Vikipeedias kasutada ja need tuleb kustutada. Peep 28. august 2005, kell 20.22 (UTC)

Aitäh. Peep 28. august 2005, kell 21.01 (UTC)
Artiklitele ära alla kirjuta - allkirja kasuta arutelukülgedel - Ahsoous 29. august 2005, kell 10.16 (UTC)

Ole hea ja loe läbi faili üleslaadimise lehekülg ja järgi sealseid juhtnööre.
Pilt:LIPP.jpg ei ole sobiv faili nimi. Vikipeedias võib kasutada pikki faili nimesid ja on isegi soovitatav. (ja faili nime ei ole heakirjutada ainult suurte tähtedega) --TarmoK 20. detsember 2005, kell 08.34 (UTC)

Laadisid vikipeediasse pildi :Pilt:Juhan Trump.jpg. Kahjuks pole teada, kes on pildi autor ja kas autor lubab oma pilti vikipeedias kasutada. Palun lisa see pildi juurde. Taivo 20. november 2009, kell 14:21 (UTC)

Sama lugu pildiga :Pilt:Raasiku vallavalitsus.JPG. Taivo 5. jaanuar 2010, kell 19:34 (UTC)

:Vaata üle kõik enda poolt üles laetud pildid. Näiteks need, mis on artiklis Aruküla.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 12:33 (UTC)
Tere! Palun lisa piltide AU 1.JPG, AU lipp.jpg, Arukülakooli direktor.jpg, Arukyla koolimaja.jpg, Arukyla kultuurimaja.JPG, Arukyla Mois.jpg, Arukyla-hiidrandrahn.JPG, AU VAPP.gif, Aruküla pärnaallee.jpg ja Aruküla laululava lammutuspidu.jpgjuurde sobiv litsentsimärgis. Pikne 24. mai 2010, kell 19:59 (EEST)

Litsentsi on jätkuvalt vaja piltide :Fail:AU lipp.jpg ja :Fail:AU VAPP.gif juurde. Pikne 18. märts 2019, kell 17:26 (EET)

Artiklisse võiks lisada foto ajalehest, näiteks midagi taolist. Teed ise ära või otsin kusagilt yhe eksemplari? Yhtlasi võiks tekstis täita lyngad, nt nimetada põhikooli lehe nime, praeguse peatoimetaja ja kas vastavalt algsele lubadusele tõesti õnnestub lehte kord kuus välja lasta (tean omast käest, et see pole alati lihtne). --Oop 1. august 2011, kell 11:44 (EEST)
----
Palun lisa ka pildile :Pilt:Külastajad Seakoodi kohvikus.jpeg litsentsimärgis. Adeliine 18. juuli 2013, kell 19:23 (EEST)

Ka pildid AU VAPP.gif ja AU lipp.jpg on endiselt litsentsimärgiseta. Pikne 30. juuli 2013, kell 15:00 (EEST)

Kas Vaino Napp lubab oma loomingut Vikipeedias avaldada litsentside CC BY-SA 3.0 ja GFDL alusel, mille järgi võib lugeja teksti kasutada milleks iganes, ka kommertseesmärgil? Adeliine 14. märts 2017, kell 18:56 (EET)
Vaino Napp ilmselt ei tea litsentsidest ise midagi, kuid küsinud ma muidugi ei ole. Samas võib selle küsimine teda isegi rohkem hirmutada, kui tema teksti kommertseermärgil kasutamine. Seega ma pigem võtaks tema loomingu siis üldse ära, kui läheks küsima --Henri-r (arutelu) 15. märts 2017, kell 17:31 (EET)

Tere! Mis sa arvad, kui liidaks selle artikli sisu Raasiku valla artikli koosseisu? Ivo (arutelu) 14. märts 2017, kell 22:52 (EET)
Ma arvasin, et kuna mul on koduloost väga palju informatsiooni, siis läheb ehk paljuks kõike seda Raasiku valla artiklisse panna. Aga kui saab kuidagi nii, et see ei risustaks liialt lehte, siis võib ju liita küll. --Henri-r (arutelu) 15. märts 2017, kell 17:29 (EET)

Vaata :Fail:Aruküla vapp.jpg--Estopedist1 (arutelu) 16. juuni 2019, kell 22:33 (EEST)
----
Palun lisa edaspidi artiklitesse pealkiri ==Viited==
--Pelmeen10 (arutelu) 25. aprill 2020, kell 19:19 (EEST)


Arutelu:Aruküla Uudised

Kas neid pilte ei peaks natuke taltsutama? --Oop 28. august 2005, kell 19.47 (UTC)

Esiteks tuleks kontrollida kas autoriõigustega on kõik korras. Mulle tunduvad need igatahes millegipärast väga tuttavad pildid. Peep 28. august 2005, kell 20.00 (UTC)

Autori järgi on pildid tema tehtud; tegin pildid thumbnailideks - case closed. Peep 28. august 2005, kell 20.52 (UTC)
Tõepoolest, kinnitan, et need pildid on minu tehtud ning ainus koht, kus on võimalik, et Te neid näinud olete on samuti minu poolt tehtud noorteühenduse Aruküla Uudised koduleht.--Henri-r 28. august 2005, kell 20.56 (UTC)

muudatus: ... 12. juunil 2002. -> ... 12. juuni, 2002.
Kui õieti mäletan siis eesti keeles kirjutatakse kuupäevi ilma komata ("inglise" stiil) ja lauses on kuupäev osa lausest, nii et peaks olema käändes. --TarmoK 29. august 2005, kell 07.56 (UTC)
Näe, palju kenam kohe. --Oop 29. august 2005, kell 08.23 (UTC)
----
Kas peab olema suure tähega "Orienteerumisvõistlused"? Kahtlustan, et mitte? Andres 29. august 2005, kell 12.04 (UTC)

Sõltub sellest, kas see on nime osa või liiginimi. --Oop 29. august 2005, kell 18.12 (UTC)

: Just nimelt. Kahtlustan, et see ei ole nime osa, sest tavaliselt võistlustel sellist nime ei ole. Andres 29. august 2005, kell 18.17 (UTC)
Aruküla Uudiste Orienteerumisvõistlus on just selle võistluse ametlik nimi. Seega peab see ka suure tähega olema. Henri-r 29. august 2005, kell 20.06 (UTC)
----
Kui sageli leht ilmus? Mitu numbrit kokku ilmus? Kas toimetus koosnes üksnes põhikooli õpilastest või oli ka täiskasvanuid? Missugune oli lehe tiraaž? Kas mõnda numbrit on müüdud ka? Missugune oli lehe formaat ja kui mitu lehekülge oli? Kas see muutus aja jooksul? Kui suur oli toimetuskolleegium? Kas AU oli juriidiline isik? Miks tegevus soikus? Kas Arukülas enam ajalehte pole? Kas ajaleht on kuidagi üle-Eestilist tähelepanu äratanud? Taivo 17. detsember 2009, kell 13:57 (UTC)
----
Kas on tähelepanuväärne? Avalikku sõltumatut infot napib. --WooteleF 26. juuli 2010, kell 19:39 (EEST)
Esitan kustutamiseks.--WooteleF 31. juuli 2011, kell 15:15 (EEST)

Mulle meeldiks see siiski alles jätta - seda enam, et leht ilmub edasi. Meenutage keegi, palun, kuskohas need pagana kustutamishääletused toimuvad - ma ei leia neid kunagi yles. --Oop 1. august 2011, kell 10:11 (EEST)

Ise kysimus on, kas ei peaks põhiartikkel olema hoopis ajalehest. Aga noorteyhendus, mis suudab tegutseda seitse aastat järjest konkreetsete tulemustega, on kah juba tähelepanuväärne. --Oop 1. august 2011, kell 10:14 (EEST)

:Hääletada saab lehel Vikipeedia:Hääletused. Esitasin kustustamiseks kuna selle teema kohta puuduvad avalikud/sõltumatud allikad.--WooteleF 1. august 2011, kell 10:54 (EEST)

::Lisasin mõned allikad ja natuke infot. Õigupoolest on ka leht ise avalik allikas (Postimehe kohta võib ju impressumist ja veebilehelt infot võtta, miks mitte siis ka siit). --Oop 1. august 2011, kell 11:30 (EEST)

:: Jah, eeldusel, et tähelepanuväärsus on kindlaks tehtud. Andres 1. august 2011, kell 13:15 (EEST)

::: Nagu näha, on AU kohta mujal artikleid ilmunud kyll. On seegi yks tähelepanuväärsuse tunnus. Yldiselt pooldan ma kohaliku ajakirjanduse kajastamist; selle kohta on infot kõikjal laiali kyll, ent Vikipeedia systeemis see koonduks ja omandaks uue kvaliteedi. --Oop 1. august 2011, kell 14:53 (EEST)
Me ei pea kohe hääletama hakka, asja võib arutada ka siin. Andres 1. august 2011, kell 11:15 (EEST)
Ei poolda kustutamist, aga võib-olla on artiklis tõendamatut materjali. Andres 1. august 2011, kell 13:15 (EEST)

Tõenäoliselt. Oleks autor avaldanud organisatsiooni ajaloo kõigepealt mujal, saaksime sellele viidata. --Oop 1. august 2011, kell 14:53 (EEST)

:Mulle meeldiks, kui see artikkel alles jääks. Andres on alles jätnud isegi artikleid bändidest, kes pole ainsatki kontserti andnud. Aruküla Uudised vähemalt tegutses reaalselt (ja vist tegutseb tänapäevani.) Taivo 1. august 2011, kell 20:10 (EEST)
Vastused Taivole: Esimesel aastal ilmus leht kaks korda kuus, hiljem anti seda välja enamjaolt kord kuus. Ajapikku on Aruküla Uudiste ilmumissagedus muutunud varjeeruvaks, enamasti kord kahe kuu tagant. Kokku on seni ilmunud 43 numbrit. Toimetus koosnes algselt täielikult Arukülas elavatest ja erinevates koolides õppivatest põhikooli- ja gümnaasiumiõpilastest, tänapäeval õpivad mitmed toimetuse liikmed juba ka ülikoolides. Ajalehe tiraaž on tänaseks 125. Aruküla Uudised on ilmunud A4 formaadis. Esimesel ilmumisaastal oli ajalehe pikkuseks 8 lehekülge, edaspidi kuni tänaseni on selleks aga 12 lehekülge. Toimetuskollegiumi suurus on ajapikku muutunud, kuid olnud alati suurusjärgus 5-10 noort. Aruküla Uudised ei ole kunagi olnud juriidiline isik, tänapäeval kasutatakse juriidilisteks tehinguteks MTÜ-d Minu Eesti Noored. Aruküla Uudised pole kunagi saavutanud üle-eestilist tähelepanu, kui välja arvata Äripäevas avaldatud artikkel.
http://www.aripaev.ee/3313/rubr_artiklid_330912.html?e=mc2&leht_id=3944
Siin veel kajastust hilisemast ajast:
http://www.sonumitooja.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4135
http://www.sonumitooja.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=2749:arukuela-uudised-ilmuvad-taas
Henri-r 14. veebruar 2012, kell 2:21 (EEST)
Katsuks kokkuvõtte teha. Kas keegi on tõsikindlalt kustutamise poolt? Mina olen pigem vastu. --Oop 18. veebruar 2012, kell 03:22 (EET)


Arutelu:Aruküla

"Aruküla vilgast kultuurielu imetletakse ka naabervaldades." Võib-olla olen ma liiga tundlik, aga kas see on neutraalne? --Oop 28. august 2005, kell 19.53 (UTC)

Mina arvan, et see lause tuleks küll välja võtta. Teine asi on see, et Aruküla nimelisi kohti veel. Siim 28. august 2005, kell 19.56 (UTC)

Lause tuleks välja võtta jah. Peep 28. august 2005, kell 20.00 (UTC)

Välislingid ei tohiks olla teksti sees. Peep 28. august 2005, kell 20.03 (UTC)

Kasutajale Siim vastuseks tahan mainida, et Aruküla nimelisi kohti on Eestis veel küll, kuid alevikke, mille nimi on Aruküla on ainult üks.

Asi on artikli pealkirjas. Siim 28. august 2005, kell 20.43 (UTC)

Oleneb sellest, kas need teised Arukülad on sama tähtsusega kui praegune. Kui ei, siis saab teha Aruküla (täpsustus) ja see artikkel jätta puutumata. Peep 28. august 2005, kell 20.45 (UTC)

: Mille järgi Sa tähtsust määrad? Elanike arvu järgi? Põhimõtteliselt olen ka täpsustuslehega nõus. Siim 28. august 2005, kell 20.47 (UTC)

Pigem mainituse järgi. Lisaks, kui selline asi nagu Aruküla Uudised seal juba tegutseb, siis minu arust on see juba piisavalt tähtis. Peep 28. august 2005, kell 20.50 (UTC)

: Nojah, see on tõsine argument küll :). Muideks, geoloogidele on väga tuntud selline nähtus nagu "Aruküla lade", ja see ei ole saanud oma nime mitte selle aleviku järgi. Aga see-selleks, mainitus geoloogilises kirjanduses ei ole vist argument. Siim 28. august 2005, kell 20.54 (UTC)

:: Kui mainitakse Aruküla lade, siis artikkel tollest saab ju mainida, millist Aruküla mõeldakse. Peep 28. august 2005, kell 21.05 (UTC)
Tõepoolest, Aruküla alevik on suurema tähtsusega kui teised Aruküla nime kandvad kohad Eestimaal. Aruküla alevik on kõigist ülejäänuist suurema elanike arvuga, kuid nagu eespool mainitud ei peeta seda määravaks tähtsuse määramisel. Näiteks on aga Aruküla alevik aga ainuke vallakeskus, mis kannab sellist nime.
Võib-olla ei suutnud ma piisavalt hästi seletada selle Aruküla suuremat tähtsust, kuid ma loodan, et mõistsite mind. ( 29. august 2005, kell 00.10 Henri-r)

Muideks, arutelulehtedel kirjuta neli ~ märki ehk tildet, või vajuta teksti kohal tööriistakastil paremalt teist nuppu - nii ilmub kirjutise järgi allkiri. Peep 28. august 2005, kell 21.15 (UTC)

Ka Aruküla noored on hakkama saanud suure tööga. Nimelt on 20 Aruküla noort hakanud vabatahtlikult Aruküla Noorte Ajakirjandusorganisatsiooni Aruküla Uudised nime all tegema Aruküla oma uudistesaadet, ajalehte ning Aruküla Põhikooli huvijuhi ettepanekul ka Aruküla kooli ajalehte.
Kas tõsta Aruküla Uudised -artiklisse või hoopis kõrvale jätta.
Entsüklopeedias peaks vältima ka hinnangute andmist (hakkama saanud suure tööga) --TarmoK 29. august 2005, kell 10.55 (UTC)
----
Aruküla alevikus elab 1827 elanikku (seisuga 1. jaanuar 2005).
Andres 23. oktoober 2006, kell 19:38 (UTC)
----
Heakorra seltsi kirja pilt on Commonsist kustutatud. Andres 18. aprill 2008, kell 09:02 (UTC)
----
Vapp ei ole näha. Andres 18. september 2010, kell 11:45 (EEST)

Artiklis om mainitud kunagist kolhoosidevahelist abiettevõtet "Sõprus", kuid mitmed muud tööstusettevõtted on jäetud mainimata. Näiteks kunagine mööblitööstusettevõte "Kooperaator" (hilisema nimega AS Bodilsen), Aruküla leivatehas "Standard" (nüüdseks ammu tegevuse lõpetanud), ja siis oli kunagi nagu veel üks mööblitööstusettevõte (nimetust ei mäleta).

Kui Sul viitsimist on, siis palun täienda artiklit. Andres 18. september 2010, kell 14:06 (EEST)
Mul ei ole selleks siiski piisavalt informatsiooni (ettevõtete täpsed nimetused, aastaarvud jne.) Ehk keegi teine valdab seda teemat paremini.

Kas oleks vajalik mõningaid pilte mingist Aruküla alevikuosast? Näiteks kortermajadest, mõnest tänavast või mõnest muust objektist Aruküla alevikus?
----
"Seltsi vigane põhikiri saadeti registreerimisele äraütlemisega tagasi." Peaks vist olema: "seltsi vigane põhikiri saadeti registrrerimiselt äraütlemisega tagasi."90.191.119.98 12. juuli 2013, kell 23:31 (EEST)
----
Mis aastal Aruküla sai alevikuks? 90.191.119.98 9. august 2013, kell 23:17 (EEST)
----
Miks üks pilt eemaldati? On see põhjendatud? Velirand (arutelu) 23. jaanuar 2015, kell 19:18 (EET)

Tahtsin just sama küsida. Andres (arutelu) 23. jaanuar 2015, kell 22:23 (EET)

Sellised levinud kohanimed, mis pole linnad, peaks reserveerima täpsustuslehtedeks, et vigaseid linke ohjata--Estopedist1 (arutelu) 23. november 2017, kell 00:44 (EET)

Arukülast väiksemaid linnu on Eestis 4...  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. november 2017, kell 01:47 (EET)

:Üks Aruküla on ikkagi teistest tunduvalt tuntum.

:Kes keelab linke parandada? Andres (arutelu) 23. november 2017, kell 05:43 (EET)

Artiklis mainitakse korduvalt Aruküla aedlinna. Kas see on artiklit väärt asi? Nt KNABis ja EKNRis on see sees--Estopedist1 (arutelu) 16. aprill 2018, kell 22:07 (EEST)


Arutelu:Aruküla Põhikool

Kahtlustan, et suure algustähe kasutamisega on kohati liialdatud. Andres 29. august 2005, kell 14.48 (UTC)

Võiks mainida näiteks sedagi, et praegusesse hoonesse kolis kool 1978. aastal, enne asus kool Aruküla mõisahoones

Oled teretulnud täiendama. Andres 18. september 2010, kell 11:44 (EEST)


Arutelu:Ujumine

Kas ''London Swimming Association'' või ''Londoni Ujumisassotsiatsioon'', igatahes mitte ''Londoni Swimming Association''. See on nagu ''United States of Ameerika''. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 30. august 2005, kell 07.46 (UTC)

Algus on ikka väga naljakas. Ujumisest kui kulgemisviisist ja ujumisest kui spordist tuleks teha eraldi artiklid. Andres 30. august 2005, kell 09.02 (UTC)

Minu arust saaks sporti käsitleda lihtsalt alaosa "võistlusujumine" all. Peep 30. august 2005, kell 09.09 (UTC)

:: Ujumine kui kulgemisviis ja ujumine kui spordiala on kindlasti kaks eri mõistet. Sinna vahele mahub veel ujumine kui inimese kulgemisviis. Peale selle, kuidas on elutute kehade ujumisega vee pinnal? Andres 30. august 2005, kell 09.23 (UTC)

Ujumisel on mitu tervislikult head külge, kuid samas tuleb vees järgida põhilisi ohutusreegleid.

See lause on minu meelest liiga üldsõnaline. Andres 30. august 2005, kell 09.33 (UTC)

Jah. Tõlkisin praegu inglisekeelsest artiklist, et see vähemalt mainitud oleks. Tuleks täpsustada. Peep 30. august 2005, kell 09.34 (UTC)

: See lause kõlab naljana. Andres 9. september 2008, kell 15:32 (UTC)

Algust võib tõlgendada nii, et loomad ujuvad ainult lõbu pärast või siis sportlikel eesmärkidel. Koerte kohta peab see vist isegi paika... ;) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. august 2005, kell 10.00 (UTC)

Ikka veel on päris naljakas. :-) --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 28. juuli 2009, kell 01:47 (UTC)

Võimalusi, kuidas alguses eri mõisteid eraldada, on mitu. Hea lahendus on nt saksakeelses vikis, kus algul antakse kõige üldisem mõiste ja siis alapeatükid eraldi artiklitega--Bioneer1 (arutelu) 11. märts 2012, kell 10:46 (EET)

Minu meelest mitte, sest tegu on eri mõistetega. Andres (arutelu) 12. märts 2012, kell 01:00 (EET)

:püüdsin teha esialgse täpsustusrubriigi--Bioneer1 (arutelu) 13. märts 2012, kell 21:49 (EET)

::mina viiksin ujumise kui spordialaga seonduva eraldi artiklisse--Bioneer1 (arutelu) 13. märts 2012, kell 21:49 (EET)
----
Misasi on substraat? Kas substraat on ka näiteks parv, mille äärele toetudes inimene jalgade abil ujub? Adeliine 8. oktoober 2012, kell 20:39 (EEST)
----
Siia tuleb väga palju spordilinke. Alustasin parandamist, aga jäi pooleli. --Epp 9. oktoober 2012, kell 01:38 (EEST)


Arutelu:Gustav Ernesaks

Kas Eesti Riiklikud Kunstiansamblid peavadki mitmuses olema? Sihandne nimi tavaliselt ei ole, või on see siis yldine nimetus ja väikeste tähtedega. --Oop 30. august 2005, kell 07.56 (UTC)~

See nimi on tõesti sihandne, ainult väikese parandusega: "Eesti NSV Riiklikud Kunstiansamblid". Andres 30. august 2005, kell 09.04 (UTC)

Kas skulptuuri foto on veel kuskil alles? Andres 20. juuni 2008, kell 18:02 (UTC)
liiga vähe infi. Ernesaksa kohta sisulislt pole midagi leida , ei vanemate , ei sugulaste, ei laste , mitte millegi kohta. Sellepärast on oluline et Wikipedia artikkel oleks PÕHJALIK. Detailne. Muud ei jää üle. Kuskilt mujalt inimesed seda infi kätte ei saa.

Muidugi tuleb täiendada.

Sugulaste kohta tuleks teha eraldi artiklid, kui nad on tähelepanuväärsed. Vähemalt Stella kohta. Andres 18. juuli 2009, kell 17:18 (UTC)

Anonüümne kirjutaja rääkis vaimuhaigusest. Kustutasin  selle, pidades seda vandalismiks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. august 2009, kell 16:01 (UTC)
Kui jäi pooleli, aga lähitulevikus ilmselt jätkata ei saa, siis kas peaks 'pooleli' märgise panema? Ja kui põhjalik on 'põhjalik'? --[[Kasutaja:.Toon|.Toon]] ([[Kasutaja arutelu:.Toon|arutelu]]) 19. aprill 2015, kell 12:56 (EEST)
Sünnikoha osas on ka erinevad andmed - Ernesaks ise ("Kutse") nimetab Peningi ja Perila, nt ka siin https://arhiiv.err.ee/fotoseeria/Gustav%20Ernesaks/0/0/title-desc/koik on variante. --[[Kasutaja:.Toon|.Toon]] ([[Kasutaja arutelu:.Toon|arutelu]]) 20. aprill 2015, kell 10:21 (EEST)

Saksakeelses vikipeedias kirjutatakse tema kohta "ein sowjetisch-estnischer Komponist und Chorleiter." Tule taevas appi! Velirand (arutelu) 22. jaanuar 2018, kell 14:43 (EET)

Ma parandasin nüüd ära, kuid see võidakse tagasi pöörata. Velirand (arutelu) 22. jaanuar 2018, kell 14:45 (EET)

Gustav Ernesaksa sünnikoha mälestuskivi vast pole eraldi artiklit väärt, ehkki mõnest mälestuskivist on meil tehtud eraldi artikkel (nt Ragnar Nurkse mälestuskivi). Ernesaksa omast on ka pilt: :commons:File:Mälestuskivi G.Ernesaksa sünnikohas.JPG--Estopedist1 (arutelu) 12. veebruar 2019, kell 15:25 (EET)


Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt

Vikipeedia:Vikipeedia projektid lehekülg on sama eesmärgiga(?) tehtud --TarmoK 30. august 2005, kell 13.05 (UTC)

Too sisu tuleks arvatavasti siia sulatada. Peep 30. august 2005, kell 13.07 (UTC)
Vikipeedia:Vikipeedia projektid suunab nüüd siia. Peep 15. september 2005, kell 14.36 (UTC)

See "<nowiki>{{</nowiki>subst:Vikiprojekti blankett|teema=''teema ja põhiartikli nimi''|millega=''kaasaütlev kääne teemast''|alustaja=''sinu nimi''}}" ei tööta korralikult. Täpselt sama oleks <nowiki>{{</nowiki>subst:Vikiprojekti blankett}}. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 24. märts 2011, kell 01:50 (EET)

Tõstan enda arutelust siia:
Mis puhul on Vikiprojekt jalgpall parem kui Vikiprojekt Jalgpall? Siiamaani on enamus projektid ju ikka suure algustähega. Pelmeen10 24. märts 2011, kell 03:14 (EET)

Minu meelest siiani üks väheseid õigesti kirjutatud pealkirjaga projekt on "Vikiprojekt kalender". Ave Maria 24. märts 2011, kell 07:17 (EET)

:Too ongi ainuke väikese tähega vikiprojekt. Kas kavatsed teised ka ümbersuunata? Vastasel juhul on see ebaõiglane vms. Pelmeen10 24. märts 2011, kell 08:39 (EET)

::Kindlasti ei suunata midagi ilma konsensuseta ümber. Tõstsin selle teema siia seetõttu, et kuuldagi ka teiste toimetajate seisukohta. Ave Maria 24. märts 2011, kell 08:41 (EET)

:::Mina pooldan millegi pärast suurt algustähte. Pelmeen10 24. märts 2011, kell 08:44 (EET)


Arutelu:Apollo (täpsustus)

Artikkel peaks olema täpsustus - on olemas veel näiteks Apollo kosmoseprogrammid. Peep 30. august 2005, kell 16.32 (UTC)

Nõus. Arvan, et meil on nende kohta ka artikleid. Andres 30. august 2005, kell 16.33 (UTC)

Kaks viimast peavad olema lingitud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. oktoober 2007, kell 11:37 (UTC)

Viimane sissekanne on ilma spetsiifilise lingita. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. august 2011, kell 22:04 (EEST)

Apollo madaliku kohta Hiiumaa lähedal meres ei olegi artiklit. Ma ei oska seda ise kirjutada, tahaksin eelkõige seda lugeda :) -- Ohpuu (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 15:00 (EET)

heal lapsel on mitu nime, madal, madalik, meremadalik, looduskaitseala jne jne suwa 9. jaanuar 2018, kell 22:38 (EET)

: Merekeele nõukoja teokirjast, teokirjad
 1. madal:madalik
 madal – kõrgem koht meres, laevalt vaadatuna madalam koht, erineb madalikust asukoha poolest
 madalik – madalam koht maismaal
suwa 14. jaanuar 2018, kell 23:30 (EET)


Arutelu:Eesti lähiajalugu

Kas selle nimega ei ole ka Edgar Savisaare raamat? Peep 30. august 2005, kell 17.03 (UTC)

Raamatu peakiri koos alapealkirjaga on "Peaminister. Eesti lähiajalugu 1990–1992". Arvan, et siia ei ole täpsustust tarvis. Andres 30. august 2005, kell 17.35 (UTC)

Ma saan aru, et siin pole määratletud, et millal ligikaudu algas Eesti lähiajalugu, samas võib oletada, et üheks alustuspunktiks võiks lugeda Eesti Wabariigi teket (1918), kuid oleks nonsenss paigutada näiteks Tartu renessanss (1905) uusaja Eesti ajaloo juurde, mistõttu üheks võimaluseks oleks Eesti pärisorjuse kaotamisest kuni praeguseni (pärisorjus kaotati 1816 Eestimaa kubermang  ja 1819 Liivimaa kubermangus). Võib-olla on seda teemat juba kusagil arutatud, kuid ehk oleks vaja see taas tõsta esile ? --Dj Capricorn 17. veebruar 2006, kell 17.58 (UTC)

Minu jaoks algab Eesti lähiajalugu 23. augustil 1991. Taivo 17. veebruar 2006, kell 18.03 (UTC)

:Teeks ettepaneku nihutada see punkt veidi varasemaks. Laulva revolutsiooni aega, kui teatud protsesside käivituspunkti seepärast, et sealt algab III Eesti Riigi loomine.-Akra 17. veebruar 2006, kell 19.18 (UTC)

Nähtavasti on mõeldud, et põhiseaduslik valitsus taastati 2002. Andres 5. oktoober 2008, kell 10:21 (UTC)

:: Mina paneksin selle 1939. aastasse. Andres 17. veebruar 2006, kell 19.20 (UTC)

::: Tartu Ülikooli Eesti ajaloo õppetool on hetkel seisukohal, et lähiajalugu algab II maailmasõja lõpuga Eestis ehk siis 1944, enne seda olnud uusim aeg (umbes 1896–1944); aga nagu nad ka ise tunnistavad, siis see periodiseering on ilmselt ajutine, kuni midagi paremat välja mõeldakse. Athanasius Soter 24. september 2006, kell 11:22 (UTC)
Väga kummaline artikkel. Peaaegu iga lause sisaldab faktivea.

Viki on juba kord niisugune. Vead tuleb lihtsalt ära parandada. Andres 17. november 2006, kell 13:38 (UTC)

Vaatamata keelule ei lõppenud vabadusliikumised. Üks sellistest oli Elu Sõna liikumine (vaata www.harta.ee). See organisatsioon oli üks mitmest, mis aitas Eestil iseseisvust taastada. A. Kant

Võtsin kogu selle osa välja. Pealkiri on vale. Ja tekst ei ole küll vale, aga minu meelest ta ei sobi niisugusel kujul. Andres 28. jaanuar 2007, kell 08:36 (UTC)
----
Arusaamatu on hüüumärk "Saksa okupatsioon" lõpus.
----
Seda artiklit on raske üles leida. Andres 12. aprill 2009, kell 14:39 (UTC)
----
Eesti sõlmis Venemaaga piirileppe 18. mail 2005, mille Riigikogu ratifitseeris 20. juunil 2005. Sellest hoolimata teatas Venemaa välisministeerium 22. juunil, et ei pea võimalikuks algatada Eesti-Vene piirilepingute ratifitseerimist Riigiduumas, sest nende lepingute ratifitseerimisotsus Riigikogus "sisaldab vastuvõetamatuid sätteid". Vene poolt ärritab Nõukogude Liidu võimu all olemise aja okupatsiooniks nimetamine ning viited 1920. aasta Tartu rahulepingule, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsusele "Eesti riiklikust iseseisvusest" 20. augustist 1991 ja Riigikogu deklaratsioonile "Põhiseadusliku riigikorra taastamisest" 7. oktoobrist 1992. Moskva kinnitusel tähendavad lisaklauslid sisuliselt, et Eestil on õigus edaspidigi Venemaale territoriaalseid nõudmisi esitada. Venemaa on teatanud, et võtab tagasi allkirja ning soovib algatada Eestiga uued läbirääkimised. Eesti on teatanud, et vajadust uuteks piiriläbirääkimisteks pole ning et lisaklauslid ei sisalda mingeid territoriaalseid nõudmisi.

Tõstsin praegu siia, sest see ei ole peatüki Eesti Vabariigi taastamine teema. Ursus scribens (arutelu) 3. august 2018, kell 19:28 (EEST)

:Selle peatüki all on teisigi selliseid asju. Minu arvates tuleks see panna tagasi või osalt eraldi artiklisse ja muuta tuleb pealkirju. Andres (arutelu) 4. august 2018, kell 21:56 (EEST)

::Panin pealkirjaks "Eesti–Venemaa piirileping" ja tõstsin tagasi. Ursus scribens (arutelu) 8. august 2018, kell 14:35 (EEST)
----
"Eesti lähiajalooks nimetatakse perioodi Eesti ajaloos alates 20. sajandi algusest." See on kaheldav. Lähiajalugu algab minu meelest palju hiljem. Velirand (arutelu) 4. august 2018, kell 22:12 (EEST)


Vabariigi Valimiskomisjoni andmetel sai ERSP 1992. aastal ikka 10 mandaati. [] andmetel. 1995. aastal moodusati valimisliit Isamaa ja ERSP liit, mis kogus 8 kohta, neist 2 kohta kuulusid ERSP-ele.

Palun pane see sisse. Andres 31. august 2005, kell 05.12 (UTC)
Kristlik-Demokraatlik Erakond loodi enne seda... 24. juulil - Ahsoous 27. märts 2006, kell 07.06 (UTC)
> Jah, see asutati 23. juulil 1988. Andres 27. märts 2006, kell 08.03 (UTC)

Kommunistlikust Parteist sõltumatu erakond

Jääb mulje, nagu varem oleks olnud EKP-st sõltuvaid erakondi. Üldse, mulle tundub, et alustama ei peaks sellest. Andres 29. september 2006, kell 19:05 (UTC)

Selleks peeti vajalikuks taastada Eesti Vabariik õigusliku järjepidevuse alusel.

Peaks vist olema eraldi artikkel, mis käsitleb Eesti Vabariigi õiguslikku järjepidevust. Andres 29. september 2006, kell 19:15 (UTC)
Tolleaegset Eestit käsitles ERSP okupeeritud ja annekteeritud riigina.

Siin ma näen probleemi. Mis oli Eesti riik sel ajal, kui Eesti oli okupeeritud ja annekteeritud? Kas okupeeritud ja annekteeritud Eesti oligi Eeesti riik? Andres 29. september 2006, kell 19:15 (UTC)

Eesti Kongress oli Eesti Vabariigi õigusjärgsete kodanike esinduskogu, mis nõudis Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamist õigusliku järjepidevuse alusel, olles seega ERSP tähtsaima eesmärgi kandjaks ning deklareerijaks.

Mulle tundub see lause liigsena. Mis oli Eesti Kongress, see selgub artiklist Eesti Kongress. Andres 29. september 2006, kell 19:17 (UTC)

mis 1995 reorganiseeriti Isamaaliiduks ... mis 2003 reorganiseeriti Sotsiaaldemokraatlikuks Erakonnaks)

Mulle tundub, et see pole artikli teema seisukohast oluline. Pealegi hõlmas Isamaaliit ka endise ERSP, ja see kõik ei puuduta 1992. aastal valitud Riigikogu koosseisu. Andres 29. september 2006, kell 19:21 (UTC)

Ja erakonna nimi on Erakond Isamaaliit.

: Võtan need kohasd välja. Andres 29. september 2006, kell 19:29 (UTC)

Arvan, et artiklis võiks mainida ka seda, et 1992. aasta presidendivalimistel kandideeris ka ERSP esimees Lagle Parek. Andres 29. september 2006, kell 19:25 (UTC)
Ka Lagle Parekit kui erakonna esimeest võiks mainida. Samuti võiks loetleda tuntud inimesi, kes erakonda kuulusid. Ka algatusgrupi liikmed võiks ära tuua.  Andres 29. september 2006, kell 19:29 (UTC)
Mis siin toimub? Tundub, et praegu on kaks artiklit samast asjast üksteise järel. Kui midagi lisada, tuleb see olemasolevasse teksti sulandada aga mitte oma joru ajada. --Metsavend 31. oktoober 2006, kell 19:39 (UTC)
Poisikesed ma kirjutan siia faktilist ajalugu ja pole mötet seda torkida , sest need on faktid

Jutt ei ole faktide torkimisest, vaid artikli vormistusest. Artikli tekst peab järgima mingit ühtset plaani. Aga selle eest võivad hoolitseda ka teised. Andres 31. oktoober 2006, kell 19:48 (UTC)
Millega sa enda arvamust  argumenteerid, sest köigil on erinev maitse  vöi maitsetus.

Küsimus pole maitses vaid üldistes põhimõtetes. See selleks, aga kust need faktid pärinevad? Väärtnõud on seostatud KGB-ga, seda tuleks ka artiklis mainida. --Metsavend 31. oktoober 2006, kell 20:10 (UTC)

: Palun hoiduda isiklikest rünnakutest.

: Seda, et Väärtnõud on seostatud KGB-ga (seda on teinud näiteks Jaan Isotamm), tuleks kindlasti mainida artiklis Vello Väärtnõu ja võib-olla ka selles artiklis siin, sest Jaan Isotamm on avalikult nimetanud ERSP algatamist KGB ettevõtmiseks. Vikipeedial on võimatu kindlalt öelda, kas tal on õigus või ta eksib, ja selles Vikipeedia seisukohta võtta ei saa. Lihtsalt tuleb mainida nii seda, et Isotamm on seda avalikult väitnud, kui ka seda, et Väärtnõu (või keegi, kes Väärtnõuna esineb:-)) nimetab seda laimuks. Nii et kui kedagi kohtu alla anda, siis Johnny B.  Andres 31. oktoober 2006, kell 22:31 (UTC)

On olemas tolle aegsed ajalehed ja MRP-AEG dokumendid , lisaks   inimesed kes sel ajal osalesid neis ERSP loomise aktsioonides.
Kas sinu käes on dokumendid ja materjalid selle kohta et Väärtnöu  töötas KGB-s  vöi oli KGB-ga kuidagi seotud?
Välja arvatud see et nad panid ta kaks korda trellide taha ja siis saatsid Eestist välja , kus siin loogika on ?
Kui  ei    , siis saab kodaniku kes sellist laimu levitab  kohtusse anda .
Eestis on   KGB-lasi siiani elamas ja koguni   töötamas Julgeoleku politseis     isegi vana kommunist ja Moskva ees lipitseja Arnold Ryytel oli  presidendiks praeguses Eesti vabariigis ,kas siin nagu pöhimötetest ei räägita.
Kuid  ERSP programmi loomisega ja ettepaneku tegemisega   KGB nagu ei tegelenud , faktid  räägivad et nad meeletult   vöitlesid selle poliitilise  nähtuse  vastu  tol ajal.
Huvitav kas siis kogu seltskond  kes ERSP ettepanekule allakirjutasid   olid  KGB -ga seotud ?
Ainukene kes kogu sellest     ERSP poliitilisest  loost ei vöitnud  endale  midagi  olid budistid  koos Väärtnöuga.

Mul pole põhjust selles kahelda. Aga Vikipeediale see ei loe. Andres 31. oktoober 2006, kell 22:31 (UTC)

Mul pole ka mingit põhjust kahelda artiklis esitatud andmetes. Aga tegu on andmetega, mis on raskemini kontrollitavad kui tavaliselt. Seetõttu oleks hea leida nii palju viiteid kui võimalik, et keegi ei saaks öelda, et siin on midagi luuletatud. Andres 31. oktoober 2006, kell 22:37 (UTC)
Huvitav miks nood andmed on raskemini kontrollitavad  vörreldes teiste teemade ja isikutega?
Väärtnöu töötamist KGB-s on väitnud  Johnny Bi Isotamm kes   on muutunud avalikuse jaoks  järsku Jaan Isotamm-eks    koos Viktor Tsetverikov-iga kellest  on saanud   meie päevil   Viktor Niitsoo ,
Fakt on et Väärtnöu pole enda nime   muutnud samuti  nagu enda pöhimötteid ja suhtumisi

Vanad indiaani kultuurid seostasid nime muutmist alati   indiviidi muutumisega.

Arvatavasti on suurem osa siin kirjutatust hõlpsasti kontrollitav, kuid näiteks partei loomise idee väljaütlemine Pärnus vajaks viidet. Mina näiteks ei oska seda otsida. Andres 1. november 2006, kell 13:14 (UTC)
Me ei kirjuta esseed ega manifesti, vaid entsüklopeediaartiklit. Sellepärast ei soovita tsitaate sisse panna.
Vello Väärtnõu teenete omistamine Taolale on minu meelest meelevaldne. Artiklist ei selgu kuidagi, et ERSP ideel oleks midagi tegemist budismiga. Andres 1. november 2006, kell 13:26 (UTC)
On olemas Eve Pärnaste  kes elab Talinnas , hellista talle ja kysi ,kuna ta oli MRP-AEG-es ja hiljem Riigikogus ,Taola aegadel oli ta budistidele  sekretäriks , kysi temalt.
Pärnastel on ka juurdepääs pressis ilmunud materjalidele,kus Väärtnöud syydistatakse koostöös Ameerika Luure Keskagentuuriga , samuti lääne pressis  ilmunud materjalid,Lisaks vöid sel temal vestelda  Tunne Kelamiga.
Isegi   Viktor Tsetverikov-Niitsoo vastab sinu kysimustele kas KGB töötaja Vello Väärtnöu tegi seda köike vöi mitte.

Mina usun Sind niigi. Andres 1. november 2006, kell 15:06 (UTC)
Tõstsin välja järgmised seosetud artiklisse sobimatud tsitaadid:
"Vägivald on vältimatu ja vajalik."   V. Lenin
Vaba on selline ühiskond, kus   kõigil traditsioonidel on võrdsed õigused ja võrdne juurdepääs võimu keskustesse (mis erineb tavalisest määratlusest, mille järgi indiviididel on võrdsed õigused seisundi saavutamiseks, mis on määratud teatud traditsiooni - Lääne teaduse ja ratsionalismi   - poolt."
Paul Feyerabend
--Metsavend 1. november 2006, kell 14:04 (UTC)

Lisasin artiklisse lingi Kelami artiklile. Siin seda ei tohi olla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. september 2007, kell 06:36 (UTC)

esimene sõltumatu erakond kogu Nõukogude Liidus selle loomisest alates.

Kas NLKP ei olnud seda.

Pole ka selge, mida lugeda erakonnaks. Andres 28. veebruar 2009, kell 07:28 (UTC)
Kalju Mätlik? Või Kalju Mätik? (vt)--Brita 9. mai 2009, kell 17:49 (UTC)

Mätik. Andres 9. mai 2009, kell 18:35 (UTC)

Kas taasloodava partei kohta peaks eraldi artikkel olema? Kas selle artikli nimi võiks olla Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (2009)? --Metsavend 22. august 2009, kell 17:22 (UTC)

Jah, täpselt minu mõte. Andres 22. august 2009, kell 17:30 (UTC)
Välislinkideski tuleb need lahus hoida. Andres 25. august 2009, kell 21:18 (UTC)
* Tiit Madisson taasloob Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei. Postimees 19.08.2009
Välja. Andres 25. august 2009, kell 21:19 (UTC)

: Niikaua kui registreeritud pole, ei saa peale algatusgrup, korralduskomitee jne kirjutada

: Tuleb teha samamoodi kui piraadiapartei puhul.

: suwa 26. august 2009, kell 06:02 (UTC)

:: Ei ole nõus. Ka MTÜ Piraadipartei kohta tuleks teha eraldi artikkel, olgu tal partei staatus või mitte, mitte panna teda Rootsi partei artiklisse.

:: Partei staatuse saamiseks on tarvis 1000 liiget. Meil on küll registreerimata parteisid, kus on vähem liikmeid. Saame ka kirjutada, et tegu on asutatava parteiga vms. Andres 26. august 2009, kell 06:38 (UTC)

::: nii ma mõtlesingi, eks ma püüa end täpsemalt väljendada edaspidi. suwa 26. august 2009, kell 06:51 (UTC)
Dissidendid on asendatud Erik Udamiga. Andres 18. jaanuar 2011, kell 00:44 (EET)

"esimene Kommunistlikust Parteist sõltumatu" erakond... Hästi kummaline! Miks mitte lihtsalt sõltumatu? Iseseisev. Miks see oleks pidanud olema sõltumatu just komparteist? Ameeriklased ei pane rõhku sellele, et on Suurbritanniast sõltumatud, nii oleks veider, kuigi tuldi just inglaste alt ära... Riik või erakond määrab iseenesele tee, mitte ei toonita alalõpmata, et "me pole osa nendest". See on ju niigi arusaadav.
Esimene uus erakond mis julges astuda KP kõrvale, sellest saaks veel kuidagi aru.
Olen ise kunagine ERSP liige. Kogesin seda nii, et asi on (Eesti) rahvuslikus sõltumatuses üldiselt, mitte selles, et ming erakond oleks olnud komparteist üllataval kombel sõltumatu! Miks üldse rääkida KP-st? Mis see sellesse puutub? Ega ERSP kommareilt luba ei palunud.

Täbar lugu, aga kas siis KP ise ei olnud sõltumatu? Parem sõnastus oleks jah see, et esimene, mis julges astuda KP kõrvale? Andres (arutelu) 11. juuni 2012, kell 17:24 (EEST)

: Noh, päris nii lihtne see ka pole. Mitmes sotsleeri riigis olid "teised parteid" lubatud, aga need sõltusid just nimelt kommunistlikust parteist, olid selle "liitlased" ehk manused. Selles kontekstis on komparteist mittesõltumatuse rõhutamisel oma tähendus täiesti olemas. "Esimene, mis julges astuda KP kõrvale" vihjab, just nagu olnuks teised ka olemas, aga ei julenud kõrvale astuda (võib-olla näiteks ei osalenud valimistel või olid ametlikult registreerimata, umbes nagu väikeparteid tänapäeva Eestis). Pigem siis midagi seesugust, et ERSP "oli pärast Nõukogude okupatsiooni algust esimene Eestis loodud ja tegutsenud erakond" vms ning kui keegi tahab eraldi rõhutada ERSP rolli vastuhakkajana, siis panna see uude lausesse (et mõni toonast olustikku mittetundev noor ei loeks tekstist välja, justkui olnuks kuskil veel mingeid teisi, kuulekaid erakondi). --Oop (arutelu) 11. juuni 2012, kell 17:53 (EEST)
----
See oli esimene kord NSV Liidu ajaloos kui Moskva seati fakti ette ametliku opositsioonipartei loomise  ideega.

Väga segane, ja kahtlane. Võtsin välja. 2001:7D0:87FF:6480:3C19:96F3:CA5F:2788 18. august 2016, kell 10:55 (EEST)
ERSP eesmärk oli luua uus  NSVLiidust sõltumatu iseseisev Eesti rahvusriik.

Välja. ERSP eesmärk oli taastada Eesti Vabariik õigusliku järjepidevuse alusel. 2001:7D0:87FF:6480:3C19:96F3:CA5F:2788 18. august 2016, kell 11:18 (EEST)
Nii saab Eestimaa Budistliku Vennaskonna ehk Taola teeneks lugeda esimese riskantse poliitilise sammu tegemist Eesti riikliku iseseisvuse taastamise teel ja nimel.

Pole tõsi, kui meenutada kasvõi Balti apelli või Hirvepargi miitingut. Välja. 2001:7D0:87FF:6480:9147:FB5F:D8A9:79ED 19. august 2016, kell 12:27 (EEST)
 selline asi, et võimalik et 1980. aastatel võis ERSP olla esimene mittekommunistlik partei, aga kasvõi 1950. oli sellises kohas nagu Moldaavia olemas Demokraatlik Agraarpartei, mille ideoloogiaks ei olnud mitte kommunism, vaid agrarianism. Aga ka 1920. aastatel oli N.Liidus olemas mittekommunistlik partei ERK ehk siis Turkestani sotsialistlik partei.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. märts 2018, kell 05:43 (EET
Jumal kyll, sotsialistlik partei pohineb ju kommunistlikel ideedel. Minge kooli lapsed ja lugege raamatuid. Ma panen teie hiilgavad ajupingutused oma jargmisesse artiklisse.

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei