Arutelu:Eesti mõisate loend

Tuleb vormistada esimeste eeskujul. Andres 22. märts 2006, kell 13.49 (UTC)
Mis ma valesti tegin? See artikkel on väga ebaühtlane. Millisest osast pean eskuju võtma?

Neljast esimesest A-tähe all. Ma ei tea, kas Sina tegid midagi valesti. Andres 23. märts 2006, kell 19.09 (UTC)

Akra, miks Sa paned komade asemele kriipsud? Andres 26. märts 2006, kell 05.47 (UTC)

Sirvisin Vikis olevaid loendeid, kasutusel on: koolon, kriips ja koma. Kas see on kusagil kokku lepitud, et ei tohi. Kuna enamus loendeid on selgituseta Eesti mõisate loendis on aga nime järgi selgitus seepärast kriips, kuna nii ei muutu tekst loetamatuks massiiviks ja on paremini loetav.

: Ei, kokku lepitud ei ole. Andres 26. märts 2006, kell 07.06 (UTC)

puudub linnamäe mõis,
== puudulik ==
Puuduvad linnamäe, peetrimõisa, mustja, kärgula,truuta, vaabina, boose
tahaks ju väga leida informatsiooni nende mõisate kohta kuid see ju vist ei ole õige koht
Mõtetu töö kui on ainult osaliselt tehtud

Vikipeedia on toode/teenus, mis on alati pooleli. See on ka koht, kus meil kõigil on võimalus olla autoriks. Kui Sul on infot nende mõisade kohta, siis keegi ei keela Sul lisada neid siia loendisse ja miks mitte ka kirjutamast artiklit neist igaühe kohta. Juba asjaolu, et Sa sellele puudusele tähelepanu juhtisid, on tervitatav, aga ülejäänud emotsioonid on märksa mõttetumad kui see poolik loend siin :) -- Sacerdos79 25. mai 2006, kell 10.30 (UTC)

Lingistasin arutelus mainitud mõisad Linnamäe mõis, Peetrimõisa mõis, Mustja mõis, Kärgula mõis, Truuta mõis, Vaabina mõis, Boose mõis

Saksakeelne nimi sulgudes peab olema kursiivis, aga sulud mitte. Andres 31. mai 2006, kell 05.51 (UTC)

Keegi pani selle algul nii paika või muutis vahepeal ära mina jätkasin. Muudan ära, kui aega saan.Akra 31. mai 2006, kell 10.06 (UTC)

Ilus oleks olnud viidata minu mõisaportaalile www.mois.ee, kui sealt kopeerisite mõisate loendi.
Tegu on ikkagi mingil määral autoriõigusaluse materjaliga, mille sõnasõnaline kopeerimine võiks minuga olla kooskõlastatud.

Jah. Palume vabandust selle kasutaja käitumise pärast, kes seda loendit sõna-sõnalt kasutas. Me ei märganud seda autoriõiguse rikkumist. Kas lahenduseks oleks välislinkide all Teie vastava lehekülje märkimine allikana või kopeeritud sisu kõrvaldamine?

Vikipeedias on teisigi lehekülgi, mille puhul on kahtlus, et sellelt portaalilt on loata kopeeritud. Kui Te seda luba kellegi ei ole andnud, siis me kõrvaldame neilt lehekülgedelt kopeeritud sisu. Andres 9. juuni 2006, kell 13.45 (UTC)

Praeguse sõnastuse säilitamine on mõeldav ainult juhul, kui Te lubate kasutada seda sisu GNU FDL litsentsi tingimustel. Andres 9. juuni 2006, kell 13.49 (UTC)
Saadan eeltoodud sõnumi ka e-postiga portaali autorile. Andres 9. juuni 2006, kell 13.50 (UTC)

::Tekstide näited.

::Mõisaportaali tekst

Aimla (Aimel) — rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal

Aitsra (Adscher) — Ala kõrvalmõis Helme kihelkonnas Viljandimaal

::Viki tekst
*Aimla mõis (Aimel) – rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal
*Aitsra mõis (Adscher) – Ala mõisa kõrvalmõis Helme kihelkonnas Viljandimaal

::Tegelikult tekst ei ole copy info ilmselt kohati küll. Ehki seda on erinevate autorite poolt algul copy'tud. Kui tegemist oleks 100% copy'ga
oleks kõik tähed  (kogu nimekiri) olemas. Mis, puudutab mõningaid uuemaid mõisaartikleid, siis ilmselt on nad copy'd. Samas tean, et mõisaportaalis on mõningaid näpukaid, siin aga mitte. (selgus, kui tegelesin mõningate mõisaandmete kontrollimisega).

::Samas on loendit teisiti väga keeruline üles ehitada. Siit ka sisuline sarnasus. Parem saada muidugi luba.Akra 9. juuni 2006, kell 20.49 (UTC)

::: Muudatused, mis siin on tehtud, on ebaolulised. Kohati on kopeeritud täpselt, isegi pikk mõttekriips on säilitatud. Ülesehitus võiks minimaalseltki erineda.

::: See on tõsi, et kopeeritud on tähtede kaupa. Originaalis on eri tähed eri lehekülgedel. Ja igatahes ei ole andmeid ise kogutud. Mõisaportaalis ei ole kõiki mõisu (vaata ülalpool), puuduvad tuleks lisada. Andres 9. juuni 2006, kell 21.38 (UTC)

::: Ka suunamised on kopeeritud.  Hiiu-Suuremõis on siin nimetatud Hiiu-Suuremõisa mõisaks ja suunatud Suuremõisa mõisale, mis meil on täpsustuslehekülg. See näitab, et on toimunud mehhaaniline kopeerimine. Andres 9. juuni 2006, kell 21.42 (UTC)

::Vaatasin natuke artikli ajalugu, sellepärast oligi algul tehtud üldine loendi massiiv (A, E, h kuna oli copy'tud) mille üle me Sinuga vaidlesime, kas koma või sidekriips.
Kas on võimalik portaali autorilt luba saada, see oleks kõige parem lahendus.
Olen isegi mõne tähe nimekirja ja mõningaid andmeid sealt kontrollinud. Mis puutub loendi aukudesse siis täiendan ka seda, kui midagi välja tuleb.

::http://www.eha.ee/kaardidreg/eaagis/?txtZoomFactor=2&ROSA_CMD=ZOOM_IN&coordDisplay=&searchlayer=&searchtext=&layer_status%5B%5D=1839+-+1882.+a&layer_status%5B%5D=M%F5is+kuni+1917&layer_status%5B%5D=Kihelkond+kuni+1917&layer_status%5B%5D=Maakond+kuni+1917&laye
Kasutan ise ka Kupitsat  päris paljude andmete saamiseks mõisate ja kihelkondade kohta.Akra 9. juuni 2006, kell 22.11 (UTC)

Hädasti oleks vaja veel Eesti kolhooside loend ja Eesti sovhooside loend. Kas keegi teab mingeid allikmaterjale soovitada? --Lulu 9. juuni 2006, kell 22.47 (UTC)

:70 aastate lõppu seisu saab kätte raamatust Nõukogude Eesti lk 353-381 on rajoonide kaupa rajooni põllumajandusettevõtted ja nende andmed tuleb ainul tähestiku järjekorda panna. Selliste majanditega mindi kuni Eesti Vabariigini. Kui aga mõtled kogu kolhooside  sovhooside nimistut, mis eesti territooriumil on olnud, siis on asi keerulisem. Arvan, et esialgu piisab nendes tabelites olevatest andmetest. Pärast saab seda loetelu täiendada. Millised andmed võiksid selles loetelus olla.Akra 10. juuni 2006, kell 18.48 (UTC)

: Võib-olla keskuse asukoht ja eksisteerimise aastad, vähemalt asutamise või moodustamise aasta. Andres 10. juuni 2006, kell 20.53 (UTC)

Kas Ida-Virumaal asub samuti Aidu mõis? - Ahsoous 27. jaanuar 2007, kell 14:32 (UTC)
Jah Aidu külas. Aidu mõis (Aitz) Lüganuse kihelkond – teated aastast 1543.Akra 27. jaanuar 2007, kell 14:49 (UTC)

Andres, miks Sa need muudatused tagasi keerasid. Mina tegin need.Akra 30. jaanuar 2007, kell 19:13 (UTC)

Need muudavad mõtet. Ja tulemus on arusaamatu.   Andres 30. jaanuar 2007, kell 19:16 (UTC)

Mõisaportaali] koppipeisti märkus on millegipärast kustutatud. Andres 21. aprill 2007, kell 09:34 (UTC)

::Ära kasuta kihelkonnas ja maal vaid kihelkond ja maa  seda sellepärast et mull oli juba nende lõppude pärast probleem kuna asi muutus väga müisaportaali nimekirja saranaseks, et neid nimekirju vähegi eristadasai mindud selliste sõnalõppude teed. Muidugi osa tähti oligi Copy.Akra 25. detsember 2007, kell 19:20 (UTC)

:Selle panen kõrva taha ja eks püüan ka loendis ümber muuta. Samas minuarust ei tohiks loendis olla märgitud ka valda. Mõisad olid ajaloolised haldusüksused ja seega ei sobi neid tänapäeva raamidesse suruda. - WooteleF 26. detsember 2007, kell 01:08 (UTC)

See on siia samal põhimõttel kirjutatud nagu mõisaartikliski endine ja nüüdne haldusjaotus. Kuid kindlasti peab seljuhul olema nii vald kui maakond. Kui keegi otsib mingi mõisa asukohta nimekirjast, siis on see info kohe kättesaadav. See on küll puhtalt minu arvamus, et see siin hea oleks.Akra 26. detsember 2007, kell 16:09 (UTC)

:Mina jään siiski oma arvamuse juurde. – WooteleF 26. detsember 2007, kell 19:32 (UTC)

Kui mõtled oma arvamuse all tänapäevast haldusjaotust siis see on juba artikli sissejuhatavas osas kirjas pärast mingid pikemat vaidlust kusagil mõisaartiklis või siin ei mäleta täpselt. Samuti oli leondite lisaväärtusest juttu ka seminaril leian, et see täiendav info kuulub samuti selle loendi lisaväärtuse alla.Akra 26. detsember 2007, kell 20:52 (UTC)

:Pean tunnistama, et mul oli kahe silma vahele jäänud see, et see oli sissejuhatuses kirjas. - WooteleF 26. detsember 2007, kell 22:34 (UTC)

Kas suvemõisad olid ikka tõelised mõisad või olid nad lihtsalt suvilad mida kutsuti suvemõisaks ehk siis kas suvemõisu on õige siia nimekirja panna. Küsin kuna pole selle suvemõisandusega absoluutselt kursis.--WooteleF 19. november 2008, kell 09:45 (UTC)

Eesti alal oli mõisa staatus vaid järgmistel valdustel: rüütlimõis, kõrvalmõis, poolmõis, karjamõis, linnamõis, riigimõis. Kui mõni uhke hoone, mida mõisaks nimetatakse, ametlikult/juriidiliselt ei esine, siis ei ole õiguslikult tegemist mõisaga. Üks selline näide on Maarjamäe loss, mis esineb Ivar Sakki reisijuhis "Eesti mõisad". See ei ole kunagi ametlikult mõis olnud. Vastupidine näide on Järvere mõis Võrumaal. See oli suvemõis, aga ametlikult Sõmerpalu kõrvalmõis. - The Prince of Tartu 19. november 2008, kell 17:15 (UTC)

:Seega tuleb eemaldada loendist?--WooteleF 19. november 2008, kell 15:17 (UTC)

::See tuleks vast kuidagi eristada. Kui ikka rahvasuus mõnda uhket lossi mõisaks nimetatakse ja seda sellena tuntakse, siis võib ju seda nii nimetada. - The Prince of Tartu

:::Jah kuid nad ei ole ju tegelikult mõisad. Neid vaid kutsutakse nii. Pean silmas just neid täna lisatud Clementinenthali, Rocca al Maret jne.--WooteleF 19. november 2008, kell 15:39 (UTC)

::::Eesti ajaloarhiivi mõisate nimekirjas sellenimelisi ei ole. Need on suvemajad, mis asuvad mingi teise mõisa maadel, ja ei ole eraldiseivad üksuse, seega sellesse nimekirja ei kuulu.Akra 19. november 2008, kell 18:11 (UTC)

:::::Nende puhul on tegemist pigem villadega. Nt Maarjamäe ei esine teatmeteoses Baltisches Historisches Ortslexikon (I kd), kus kirjeldatakse Eesti kohanimesid ja nende paikade ajalugu. Kui see oleks olnud mõis, siis oleks seda kindlasti ka nii mainitud. Kõnekas on ka asjaolu, et seda ei mainita üheski aadressraamatus (1893., 1900. ja 1913. a omas) kordagi mõisana.- The Prince of Tartu
Praegu lisati ka Löwenruh' suvemõis. Andres

Ma eemaldasin. Selgitatud on seda eespool.--WooteleF 22. jaanuar 2009, kell 16:55 (UTC)

:lingistasin igaks juhuk selle Löwenruh' suvemõisa--Estopedist1 (arutelu) 5. jaanuar 2016, kell 10:35 (EET)

Õige on 'mõisate'. Adeliine 10. september 2009, kell 15:19 (UTC)

Vanasti oli see küll ainuõige, aga kaasaegse eesti keele reeglite järgi on lubatud mõlemad nimekujud. Mina näiteks ei ole kunagi vormi "mõisate" kasutanud ega hakkagi kasutama.

Palun tutvu ÕS 2006 sissekandega: http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=mõis&F=M&O=0&E=0

Selliseid teisaldamisi võiks enne arutada ja ümbersuunamine ühelt vormilt teisele peaks igal juhul alles jääma. -- Toomas 11. september 2009, kell 12:27 (UTC)

:Enda arvates tutvusin, aga ei lugenud lõpuni :). Oktav ka ei arutanud, enne kui teisaldas. Ümbersuunamine on täiesti alles. Adeliine 11. september 2009, kell 12:36 (UTC)

Lehte Voore mõis üldse pole, aga sellele läheb 20 linki. Andres 26. veebruar 2011, kell 20:20 (EET)

See kriipsudega vormistus on imelik. --Epp 16. märts 2011, kell 14:57 (EET)

Arvan sama. Pakun välja ühe tabeli, mida on küll tüütu täita, kuid eks vaikselt toksides saaks selle tehtud (PS. Pildid on suvalised)--WooteleF 4. august 2011, kell 19:43 (EEST):
Nimi       	Saksakeelne nimi	Tüüp      	Asukoht ndisaegse haldusjaotuse järgi	Asukoht kaasaegse haldusjaotuse järgi	Pilt 	Märkused
Ädara mõis 	Eddara          	poolmõis  	Viru-Jaagupi kihelkond, Virumaa
Ämari mõis 	Habbinem, Emmern	rüütlimõis	Harju-Madise kihelkond, Harjumaa     	Vasalemma vald, Harju maakond
Ängi mõis  	Enge            	rüütlimõis	Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa   	Suure-Jaani vald, Viljandi maakond   	120px
Äntu mõis  	Engdes          	rüütlimõis	Väike-Maarja kihelkond, Virumaa
Ärina mõis 	Errinal         	          	Väike-Maarja kihelkond, Virumaa      	                                     	     	Koonu kõrvalmõis
Ätte mõis  	Aette           	rüütlimõis	Maarja-Magdaleena kihelkond, Tartumaa	Vara vald, Tartu maakond             	     	Vara kõrvalmõis
Ääsmäe mõis	Essemäggi       	rüütlimõis	Keila kihelkond, Harjumaa            	Saue vald, Harju maakond
Tabel oleks tore, kui keegi selle teha viitsiks. Mina vaatasin kadedusega Eesti mõisate malli vene vikis, ehkki Poola omast võiks laenata kaardi ja koordinaadid. Kes oskaks järele teha? Me võiks selle veel kuidagi maakondade-valdadega siduda, kui tahame. --Oop 30. september 2011, kell 12:52 (EEST)

Suvemõisad ei ole mõisad, need ei peaks siin olema. Andres (arutelu) 26. september 2012, kell 21:00 (EEST)

Õigupoolest küll jah, kannan artiklisse suvemõis. Flying Saucer (arutelu) 27. september 2012, kell 00:30 (EEST)

Mõisat Ülemõisa mõis on mainitud vaid siin loendis. Seda pole mainitud ka Mõisaportaalis--Estopedist1 (arutelu) 5. jaanuar 2016, kell 10:39 (EET)
sama Antsimõisa või Antsimõisa mõis (Antzen)? Seda mainitud vaid etwikis--Estopedist1 (arutelu) 19. jaanuar 2016, kell 20:40 (EET)
sama Kaare mõis (Friedrichshof?). Seda mainitud vaid etwikis?--Estopedist1 (arutelu) 19. jaanuar 2016, kell 23:38 (EET)
sama Rõula mõis (3 ühetaolist linki Vabadussõja artiklitest). Samuti ei leia KNABist ega mujalt kohanime Rõula--Estopedist1 (arutelu) 25. detsember 2016, kell 13:43 (EET)
on link Loemäe mõis. See on RA Mõisaregistris (vt ), ent puudulike andmetega. KNAB ei maini sellist mõisat, küll aga oletatavat paikkonda Loemäe--Estopedist1 (arutelu) 21. aprill 2019, kell 14:44 (EEST)
on link Luiste-Loodna mõis (Luiste mõis ja Loodna mõis). KNAB mainib midagi siin: --Estopedist1 (arutelu) 21. aprill 2019, kell 14:49 (EEST)

See mõis ei ole sugugi "kahtlane". XIX sajandi lõpul ja XX sajandil toimus areng, mil mitmed varem iseseisvad mõisavaldused liideti üheks mõisaks. Sellised kaksiknimed nagu a la Luiste-Loodna on nimetus, millega need kanti kinnistusraamatusse. Loomulikult jäid mõlemad füüsiliselt alles, aga juriidiliselt oli tegemist Luiste-Loodna mõisaga.--The Prince of Tartu (arutelu) 21. aprill 2019, kell 15:41 (EEST)
on link Sälundi mõis. Pole RA mõisaregistris ega KNABis. V-o üldse Taanis või Rootsis?--Estopedist1 (arutelu) 27. aprill 2019, kell 23:14 (EEST)
on link Sõõrike-Parasmaa mõis (Sõõrike mõis ja Parasmaa mõis)--Estopedist1 (arutelu) 27. aprill 2019, kell 23:18 (EEST)

Liidetud mõis. Vt kommentaari ülal.--The Prince of Tartu (arutelu) 28. aprill 2019, kell 01:48 (EEST)
on link Udriku-Pala mõis (Udriku mõis ja Pala mõis)--Estopedist1 (arutelu) 27. aprill 2019, kell 23:28 (EEST)

Vt kommentaari ülal.

Minu meelest on tähtis Estopedisti tehtud artiklid ka siia kanda, kas või sellepärast, et lingid oleksid paigas. Ma ei jõua seda teha, palun tulge appi. Andres (arutelu) 26. jaanuar 2016, kell 05:42 (EET)

mõisatega on see hea asi, et neid on piiratud hulk, need on Eesti allikates ka kokku võetult esitatud (Mõisaportaal, Rahvusarhiivi Mõisate register jne) ja mõisaid saab hõlpsalt ka tagantjärele loendisse panna--Estopedist1 (arutelu) 27. jaanuar 2016, kell 11:25 (EET)

:lisan veel mõisaid, mis loendisse sisse kandmata (kõik on karjamõisad):
# :Ellavere mõis (Koeru khk]]
# :Juula mõis (Rõngu)
# :Juula mõis (Äksi)
# :Kanepi mõis (Rõngu)
# :Kiisa mõis (Keila)
# :Kiisa mõis (Saarde)
# :Kirbu mõis (Sangaste)
# :Kulli mõis (Rannu)
# :Kuura mõis (Rõuge khk]]
# :Lepa mõis (Hargla)
# :Lepiku mõis (Kambja)
# :Lepiku mõis (Keila)
# :Lepiku mõis (Räpina)
# :Lepiku mõis (Kadrina)
# :Liivaku mõis (Karksi khk]]
# :Lilli mõis (Harju-Jaani)
# :Lilli mõis (Karksi)
# :Maarja mõis (Järva-Madise)
# :Musta mõis (Viljandi)
# :Musta mõis (Võnnu)
# :Mäe mõis (Mihkli)
# :Nõmme mõis (Hageri)
# :Nõmme mõis (Põltsamaa)
# :Oandu mõis (Haljala khk]]
# :Piiri mõis (Sangaste khk]]
# :Põdra mõis (Sangaste)
# :Ranna mõis (Kihelkonna)
# :Ranna mõis (Püha)
# :Reinu mõis (Kambja)
# :Reinu mõis (Viljandi)
# :Roodsi mõis (Põlva khk]]
# :Rootsi mõis (Võnnu)
# :Salu mõis (Rõngu)
# :Salu mõis (Valjala)
# :Saviküla mõis (Rannu khk]]
# :Soe mõis (Helme)
# :Soe mõis (Urvaste)
# :Sooba mõis ( Saarde khk]]
# :Vabriku mõis ( Põltsamaa khk]]
# :Vanaküla mõis (Haljala khk]]
# :Veelikse mõis (Saarde)
--Estopedist1 (arutelu) 21. aprill 2019, kell 10:26 (EEST)


Arutelu:Albert (Riia piiskop)

Kas me paneme ta A alla? Andres 22. märts 2006, kell 19.19 (UTC)

Ma paneks ta B alla, et ta vennaga kõrvuti saaks. Taivo 22. märts 2006, kell 19.33 (UTC)

: Kardetavasti ei leita piiskop Albertit B-tähe alt üles. Andres 22. märts 2006, kell 19.48 (UTC)

Miks Sa kasutad ö-tähte? Andres 23. märts 2006, kell 10.26 (UTC)

Eks see ole rohkem vast maitseasi, millist nimekuju primaarsena eelistada, sest nagu ma olen aru saanud, võidi kuni vähemalt 17. sajandini ühe ja sama inimese nimekuju kirjutada vägagi erinevatel viisidel. Võimalik, et kuju 'Buxhövden' pole kõige parem või levinum kirjaviis, aga miskipärast hakkas see eestikeelses kirjanduses mulle kõige rohkem silma. Athanasius Soter 25. märts 2006, kell 16.38 (UTC)

von der Roppi kohta tuleks vist öelda "suguvõsa", mitte dünastia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. märts 2006, kell 05.15 (UTC)
See ''von Buxhövden'' tuleneb balti ajaloolaste saksakeelsetest töödest. Ise nimetas ta end ''Albertus episcopus Rigensis'' või umbes nii.
Isegi seda pole teada, kas ta peaks olema Buxhoeveden või Appeldern. See "perekonnanimi" on täiesti üleliigne ja anakronistlik täiendus. Võrdle: [[de:Lembitu|Lembitu von Lehola]].

Kas tema vend Theoderich oli see, kes abiellus Pihkva vürsi tütrega? Athanasius Soter 2. veebruar 2008, kell 23:08 (UTC)

Jah. Naise nimi oli vist Sofia Vladimirovna. – WooteleF 3. veebruar 2008, kell 09:33 (UTC)

Mis kloostri ta Saaremaale asutas?!--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 31. jaanuar 2010, kell 18:06 (UTC)

Siia suunab nimi Albert Buxhoeveden (Albert Buxhövden), ent seda nime kannab ka mitu teist inimest, vt nimele tulevaid siselinke--Estopedist1 (arutelu) 25. juuni 2015, kell 10:04 (EEST)
----
kümme selle perekonna

Minu meelest tuleks siin rääkida suguvõsast. --Andres (arutelu) 13. märts 2024, kell 18:32 (EET)


Arutelu:Punaarmee

Problemaatiline on see, kas "Punaarmee" on Nõukogude armee vana nimetus või on "Nõukogude armee" Punaarmee uus nimetus. Andres 23. märts 2006, kell 09.47 (UTC)

Tunne ütleb, et Punaarmee on Nõukogude armee vana nimetus, sest lähtuma peaks riigi nimest. Taivo 23. märts 2006, kell 14.15 (UTC)

:Aastal 1947 võinuks tõesti öelda, et "Nõukogude armee" on Punaarmee uus nimi. - Urmas 23. märts 2006, kell 16.38 (UTC)

Kui niisugune artikkel on juba olemas, siis peaks siin Punarmeest ka rääkima, muidu võiks piirduda ümbersuunamisega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. märts 2006, kell 16.50 (UTC)

"ALLIKAKRIITILISUS! HMELNITSKI RAAMAT ON OSA VENE INFOSÕJAST V. SUVOROVI POOLT KIRJUTATU VASTU". Ma Vikipeedia alustaladega kursis ei ole, aga ma olen nii aru saanud, et ei ole meie asi kirjutada, kas mingi raamat on osa kellegi infosõjast. Kui kodanik X arvab mingis trükises, et mingi raamat on osa kellegi infosõjast, siis selle võib küll kirja panna. --kanakukk (arutelu) 9. jaanuar 2013, kell 09:05 (EET).
----
"Rindejoon Venemaa kodusõjas, 1920. aastal" Lähemal uurimisel selgub, et kaardil on kujutatud Esimese maailmasõja sündmusi idarindel aastatel 1914-1917. 90.191.119.98 13. detsember 2013, kell 20:59 (EET)

Kirjeldus võetud vist pildi juures olevast infost World War One Eastern (Russian) Front, from London Geographical Institute - The Peoples Atlas - 1920.. Tegelikkus tundub olevat vist jah seiskunud rindejoon Riiast põhjapool ca 1917, lõunapiirkonna rindejoone asukoha kohta ei ole pädev--NOSSER (arutelu) 13. detsember 2013, kell 22:21 (EET)


Arutelu:Orkaan

Tegin ingliskeelsest toore tõlke, palun üle vaadata ning pärast artikklise lisada
Troopilsed tsüklonid on süsteemid õhu kinnise ringlusega ümber madalrõhulise "silma". Õhuringlust hoiab töös kuuma õhu liikumine, mis tekib niiske õhu kondenseerumisel. Troopilisi tsükloneid eristab vesipüksidest ning orkaanidest õhu ringlemisel toimuvad aurustumised/kondenseerumised, mis aitavad tsüklonit elus hoida. Troopilisi tsükloneid jagatakse orkaanides, taifuunideks, troopilisteks tormideks vastavalt nende asukohale.

Eesti Entsüklopeedia ja Võõrsõnade leksikon kutsuvad orkaaniks ka tuult 32,7 m/s ja rohkem. Samuti on orkaan 12 palli Beauforti skaalal. Äkki on orkaanil eesti keeles mitu tähendust? Kahjuks tunnistatakse inglise keeles orkaanina ainult troopilist tsüklonit ning ingliskeelne wikipeedia on kasutanud sõna "Euroopa tuuletorm" orkaani tugevusega parasvöötme tsüklonite kohta.

Terminil "orkaan" on vähemalt kaks laialt levinud tähendust. Esiteks peetakse silmas ulatuslikku sooja mere kohal tekkinud troopilist tsüklonit ja sõna "orkaan" ilma täpsustuseta tuleks minu arvates reserveerida ainult sellele tähendusele. Teiseks nimetatakse orkaaniks mõnikord tsüklonit, milles tuule kiirus ületab teatud väärtuse, näiteks 32,7 m/s. Eestis esineb mõnikord teist tüüpi "orkaane", kuid nad ründavad meid üldiselt hilis-sügisel või talvel ega ole kuidagi troopilised. Siim 24. jaanuar 2007, kell 20:42 (UTC)

: Eri mõistetest tuleks rääkida eri artiklites. Andres 25. jaanuar 2007, kell 15:48 (UTC)

:Orkaaniks nimetatakse troopiline tsükloon Ameerikas, Hiinas ja Ida-Aasias seda nimetatakse taifuuniks ja Austraalias see on villi-villi (ei ole kindel, et see on õige eesti sõna). Euroopas ja Eestis orkaaniks nimetatakse minu arvates tsükloonid ja külmad frondid. Geonarva 24. jaanuar 2007, kell 20:53 (UTC)
Kordan, et siin on kaks mõistet. Andres 15. veebruar 2010, kell 23:37 (UTC)
----
See reegel ei kehti üksnes maapinnal, kus õhutemperatuuri määrab veetemperatuur.

Arusaamatu lause. Andres 17. aprill 2010, kell 20:18 (EEST)
----
Kui nimi oleneb kohast, siis tuleb ka nii kirjutada. Andres 17. aprill 2010, kell 20:18 (EEST)
----
Eestisse pole teadaolevalt veel ükski orkaan jõudnud, sest soojad, orkaanidele sobivad mered on Eestist liiga kaugel.

Kuidas on lood geoloogilise minevikuga? Andres 17. aprill 2010, kell 20:22 (EEST)
----
EMHI annab orkaani vasteks Maru - http://www.emhi.ee/?ide=29,720,729
suwa 18. aprill 2010, kell 21:37 (EEST)


Kasutaja arutelu:Haz~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Haz! Andres 23. märts 2006, kell 12.25 (UTC)
Aitäh, Andres. :D -- Haz

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Haz~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Juan Carlos I

Tema isa ei olnud Hispaania kuningas, nagu märkisin viimase kohta käiva artikli arutelus.
Pole ülearune märkida, et kuningaks nimetas Juan Carlose just francisco Franco "karm diktatuur" (mis oli juba alates 1947 kuningriik).
Nii palju kui tean, neid ametlikke tiitleid tänapäeval enam ei kasutata. Nagu ütleb Hispaania pühiseaduse § 56 (inglisekeelne tõlge): (2) His title is that of "King of Spain" and he may use the others which belong to the Crown.

Minu meelest ei ütle põhiseadus kuidagi, et neid tiitleid ei kasutata. Andres 24. märts 2006, kell 03.29 (UTC)

: Seda küll, kuid need teised tiitlid pole primaarsed.

::Kahtlustan, et tiitel pole lõpuni üles loetud. Inglise viki annab palju pikema. Taivo 30. august 2006, kell 20:58 (UTC)

Tõstsin vaidlustatud lõigu välja:
''Tema isa oli Hispaania kuningas [[Juan III]], kes valitses kodusõja-aegsel segasel perioodil lühikest aega [[15. jaanuar]]–[[28. veebruar]] [[1941]]. aastal. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. märts 2006, kell 20.32 (UTC)

Minu meelest pole põhjust siia teha eelneva-järgneva tabelit, kus eelmine on Franco. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. november 2006, kell 21:55 (UTC)

Arvan, et õige link on [[Karlistid]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. november 2009, kell 21:04 (UTC)

Hispaania parlament kiitis suure häälteenamusega heaks kuningas Juan Carlos I otsuse loobuda troonist poeg Felipe kasuks. Parlamendi ülemkoda peaks kinnitama otsuse 17. juunil ning Felipe VI peaks saama Hispaania kuningaks 19. juunil.Spain Felipe: MPs back royal succession, BBC World News, 11. juuni 2014, vaadatud 2014-06-11. ~ Pietadè (arutelu) 11. juuni 2014, kell 14:13 (EEST)


Arutelu:Roy Strider

Vt ka: [[Arutelu:Raul_Sillaste]] --[[Kasutaja:Kanakukk|kanakukk]] 30. juuni 2010, kell 20:11 (EEST).

Visionäär, mis see selles kontekstis tähendama peaks ? --Dj Capricorn 23. märts 2006, kell 21.59 (UTC)
Hallo! LOL!! Kristin translated it to me, thanks guys, it was a lot of fun!!!! Roy and me worked together in Berlin ZOO. It was May 2001- November 2001. This comerade is anti-political, you must joking! He´s never been a secretar of Estonian or Latvian president hahahaha! He´s birthday is in autumn and he´s 30 or 31 years old! Just get over it, scientists X) Grüß! ANdreas "Kulisse" Klodt
Ärge valetage palun, kõik, kes Raul Sillastet tunnevad, teavad, et ta on Roy Strider. Tüübile meeldib lihtsalt meeletult enda ümber legendi luua. Hale natuke on, aga mis teha.

Me kirjutaks hea meelega tõtt, kui seda saaks tõendada. Andres 8. juuni 2007, kell 08:37 (UTC)
- Kas õige Roy Strider mitte veidike poolakas pole? See Sillaste vist istub Jämejalas, keeras Rüütli 2001. kampaaniaga segi end. Sai nagu peale üht Vennaskonna kontserti autogrammi küsima mindud ja pärast Trubetsky ütles, et tegemist on ühs kõige erakordsema kutiga, kelle soontes voolab poola, vene, eesti, saksa ja prantsuse verd, kellega ta olla tutvunud ühel Vennaskonna Saksamaa-kontserdil ning bändi kutsunud. Tüüp oli varem punkar, pesi Berliinis elatise teenimiseks autoaknaid ning elas ühes mahajäetud majas Kreutzbergi linnajaos.

Ka Raul Sillaste oli varem punkar. Kas ei või olla, et seesama Raul Sillaste, kelle soontes voolab mitut verd, läks noorena Berliini elama?  Ja Trubetsky jutt võib olla ka müstifikatsioon. Andres 2. oktoober 2006, kell 06:06 (UTC)

Ka sünniaasta langeb kokku. Andres 2. oktoober 2006, kell 06:28 (UTC)
-- kas poeg Oliver või Roy Strider? Ott 1. oktoober 2006, kell 03:39 (UTC)

Siin on öeldud, et Roy Strider on Raul Sillaste. Kas see on vale?
Aga Roy Strider ei ole see Raul Sillaste, kes on Jaanus Raidali kohta raamatu kirjutanud ja Arnold Rüütli valimiskampaanias osalenud. Andres 1. oktoober 2006, kell 06:55 (UTC)

Roy Strider on Raul Sillaste ja peaks olema seesama mees. vaata nt. siit (postitus 26.09.2005 23:09) John 1. oktoober 2006, kell 08:02 (UTC)

: Kui selle postituse tõesti kirjutas Roy Strider, siis küll. Aga mul tekkis selline mulje sellepärast, et Roy Strider on tumeda peaga ja iseloomuliku näoga,  sellel pildil aga on minu meelest hoopis teist nägu ja heleda peaga mees. Kas see pole Raul Sillaste?

:: juuksed ära värvinud vast. minu teada on see küll sama mees. John 1. oktoober 2006, kell 12:09 (UTC)

: Iga tahes, kui tegu on ühe ja sama isikuga, siis peaks artikkel kandma pealkirja "Raul Sillaste", sest inimene ei tegutse ainult Roy Strideri nime all. Ei saa ju artiklis pealkirjaga "Roy Strider" kirjtada näiteks raamatust Jaanus Raidali kohta. Andres 1. oktoober 2006, kell 08:54 (UTC)

:: artikli nimi peaks olema imo Roy Strider, sest ta on selle nime all rohkem tuntud. nt. Anti Pathiquega sama lugu. see muidugi ainult minu arvamus. John 1. oktoober 2006, kell 12:09 (UTC)

::: Oleneb vist, kellele. Kas näiteks Arnold Rüütel teab, et ta on Roy Strider?

::: Kas võiks siis teha siia eraldi alajaotuse, kus on juttu tema tegevusest Raul Sillaste nime all? Asi algas sellest, et keegi eemaldas siit märke "õieti Raul Sillaste" ja lisas tema kohta infot. Mõtlesin, et see pole võib-olla tõsi. Ja kas Raul Sillaste on tema tegelik nimi või on ta ka ametlikult oma nime muutnud (näiteks äkki on ta Šveitsi kodanikuna Roy Strider?) Viimasel juhul ei saaks kirjutada "õieti". Andres 1. oktoober 2006, kell 12:24 (UTC)

Kas mitte see artikkel ei sisalda müstifikatsioone? Vabaabielu Gerne Serene'iga ja poeg Olivier? Kas seda saab kontrollida? Kui neil oligi mingi suhe, on see kindlasti läbi. Tema girlfriend on Hannele Turu.
Ja Roy Strider esineb ansambliga Les Diamants, mida selles artiklis ei mainita. Andres 1. oktoober 2006, kell 07:05 (UTC)

esineb või? John 1. oktoober 2006, kell 08:02 (UTC)

: Küllap ajasin midagi segamini. Andres 1. oktoober 2006, kell 08:48 (UTC)
Ja kas on tõsi, et ta on Šveitsi kodanik? Andres 1. oktoober 2006, kell 07:06 (UTC)

Aastatel 1996–2004 on ta elanud ja töötanud Luxembourgis, Pariisis, Münchenis, Varssavis, Bernis, Veneetsias, Dresdenis, Berliinis, Riias ja teistes Euroopa linnades.

Kas see on müstifikatsioon? Andres 1. oktoober 2006, kell 12:37 (UTC)

: Ei pruugi olla. Tänavamuusikuna täitsa võimalik. --Metsavend 4. oktoober 2006, kell 13:59 (UTC)

Poola ja eriti prantsuse viki on langenud müstifikatsiooni ohvriks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. oktoober 2006, kell 06:32 (UTC)

Kas see, mis ei puuduta Raul Sillastet, on artiklis õigesti kirja pandud? Kas sünniaeg on õige?

Kust see jutt siis tuleb, et Roy Strider on Raul Sillaste? Ka Vikipeedia artiklis Vennaskond (ansambel), selles Postimehe artiklis, kus on intervjuu Roy Strideriga, jm väidetakse seda. Andres 2. oktoober 2006, kell 18:37 (UTC)
Ilmselt on tegu mingi eksitusega. Strider on Strider, Sillaste on Sillaste. Kuigi jah - väidetavalt on Sillaste ühe korra Vennaskonnas asendusliikmena trumme mänginud. Aga Strider on kitarrist ja ei tea trummimängust midagi. Kontrollitud.

Kas keegi uuriks välja, mis on Raul Sillaste sünnikuupäev?

:Kodanik Raul Sillaste on Sertifitseerimiskekuse andmeil sündinud 10. septembril 1974. Mis on Roy Strideri sünnikuupäev? --Metsavend 4. oktoober 2006, kell 13:26 (UTC)

Veel üks asi. Vennaskonna foorumis on pöördutud Roy Strideri kui Rauli poole ning ennast Roy Strideriks nimetav inimene ütleb, et ta on viis aastat suhtekorraldusfirmat teinud (või midagi taolist) ning tema poliitilised vaated ei mängi suhtekorralduse juures rolli. Kahjuks ei leia ma seda lehte enam üles. Andres 3. oktoober 2006, kell 22:23 (UTC)

:Ma arvan, et see jutt, et Strider ja Sillaste on üks ja seesama isik, pärineb kuskilt foorumist või mingitest netikommentaaridest ja sellest on tekkinud omamoodi linnalegend - iseenesest ju päris huvitav - millele Roy on võib-olla isegi irooniliselt kaasa aidanud.--Kärnkonn 4. oktoober 2006, kell 12:41 (UTC)

::Kas see, et Strider ja Sillaste on samal päeval sündinud, on lihtsalt kokkusattumus?  --Metsavend 4. oktoober 2006, kell 13:32 (UTC)

::: Mul on seda raske uskuda.

::: Ja veel, kus on Roy Strider sündinud? Andres 4. oktoober 2006, kell 13:36 (UTC)

::Lisaks tegutsesid nad mõlemad nooruses Põlvas: "Šveitsi kodanik" Roy Strider oli Captain Flinti laulja  ja mõni aasta hiljem Raul Sillaste töötas Põlva maakonnalehes kultuuritoimetajana. Ma arvan, et Kärnkonn blufib. Tegemist on sama isikuga. --Metsavend 4. oktoober 2006, kell 13:38 (UTC)

::: Ma ei nimetaks seda blufiks. Oletan, et Kärnkonn lihtsalt aitab Vennaskonna müstifikatsioonile kaasa. Kui ta on Roy Strideri kolleeg, siis ei saakski temalt nõuda, et ta seda ei teeks.

::: See, et Raul Sillaste tegutses nooruses Põlvas, ei välista ju seda, et tema isa on šveitslane ja tal on Šveitsi kodakondsus. Andres 4. oktoober 2006, kell 13:44 (UTC)

:::: See pole ka eriti tähtis, kuid siiski üsna ebatõenäoline, et üks Eesti naine Šveitsi kodanikuga 1974. aastal NL-s abiellus ja siia elama jäi. Kui Viru hotellis rasedaks jäi, siis on isadust muidugi võimalik ka tuvastada, aga suhteliselt keeruline. --Metsavend 4. oktoober 2006, kell 13:59 (UTC)

::::: Ehk kustutaks selle repliigi ära. Mulle tundub, et see läheb üle piiri. Andres 4. oktoober 2006, kell 14:21 (UTC)

:::::: Viru Hotell... Roy käis esimest korda Eestis perestroika ajal.--Kärnkonn 13. oktoober 2006, kell 12:15 (UTC)

::::::: Artiklis on kirjutatud, et ta on sündinud Viljandis. Kui see pole tõsi, kus ta siis on sündinud? Kas tema varasema elu kohta on saadaval rohkem detaile? Andres 13. oktoober 2006, kell 12:22 (UTC)

:::::::: Sündinud Frankfurt am Mainis. Ma arvan, et lõpetan nüüd selle suuvooderdamise. Edasised küsimused: roy@vennaskond.com --Kärnkonn 14. oktoober 2006, kell 15:25 (UTC)

::: Niisiis teen ettepaneku see artikkel ja teisedki Vennaskonna ja muud taolisi müstifikatsioone sisaldavad artiklid kustutada. Udujutte oskame me kõik ajada, aga see ei sobi teatmeteosesse. - Ahsoous 15. oktoober 2006, kell 09:21 (UTC)

:::: Minu arust kustutada pole vaja vaid teisaldada Raul Sillaste alla ning kõik müstifikatsioonid artiklist välja rookida. --Metsavend 15. oktoober 2006, kell 09:29 (UTC)

::::: Meil ei ole ju kindlat infot ei selle kohta, et Roy Strider ja Raul Sillaste on üks ja seesama isik, ega selle kohta, et ei ole. Võib-olla peaks tegema eraldi artiklid ning mõlemas rääkima oletusest, et tegu on ühe ja sama isikuga. Mis puutub müstifikatsioonidesse, siis võib ju kõik tõendamata väited viia arutelusse, kuni selgub nende staatus. Kui selgub, et tegu on  Vennaskonna müstifikatsiooniga või mõni seik on teada ainult Vennaskonna jutust, siis võiks ju ka need ära tuua alajaotuses, mis käsitleb Vennaskonna loodud müstifikatsiooni.

::::: Kustutada pole mõtet, sest on ju saadaval hulk infot, mis ei ole vaieldav. Andres 15. oktoober 2006, kell 09:56 (UTC)

:::::: Noh, arukas ja loogiline ettepanek.--Kärnkonn 15. oktoober 2006, kell 11:21 (UTC)

Kontrollimata:
(õieti '''Raul Sillaste'''; sündinud [[10. september|10. septembril]] [[1974]] [[Viljandi]]s)
ja radikaalse kirjastuse Owner's Manual
Eesti anarhistide ühenduse [[Punamust]] üks eestvedajaid,
Raul Sillaste nime all on ta tegutsenud ajakirjanikuna ja suhtekorraldajana.
Aastatel [[1996]]–[[2004]] on ta elanud ja töötanud [[Luxembourg]]is, [[Pariis]]is, [[München]]is, [[Varssavi]]s, [[Bern]]is, [[Veneetsia]]s, [[Dresden]]is, [[Berliin]]is, [[Riia]]s ja teistes [[Euroopa]] linnades.
Strider on vabaabielus [[London]]i-[[Berliin]]i elektropunkdiiva Gene Serene'iga, neil on poeg Olivier. Ta on taimetoitlane ja kuulub rahvusvahelisse [[Straight Edge]]-liikumisse.
Poliitilistelt vaadetelt on ta [[anarhism|anarhist]].

[[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. oktoober 2006, kell 09:35 (UTC)

Viide ei hakka millegipärast tööle. Andres 16. oktoober 2006, kell 09:48 (UTC)
Fotode järgi on ju selge, et tegemist on sama inimesega. Teen ettepaneku selle artikli sisu viia üle artiklisse Raul Sillaste ja siit ümbersuunamine teha. --Metsavend 16. oktoober 2006, kell 11:07 (UTC)
Minu meelest ei saa fotode järgi midagi otsustada. Kas Roy Strideri sünnikuupäev on kuskil kirjas? Andres 26. september 2007, kell 07:42 (UTC)

Sünniaeg oli anonüümse kasutaja poolt loodud algses artikli versioonis. Ma arvan, et selle kirjutas Strider-Sillaste ise või talle lähedane inimene. --Metsavend 26. september 2007, kell 07:49 (UTC)

: Nojah, aga see on ainult arvamus. Usaldatav allikas peab ikkagi olema. Andres 26. september 2007, kell 08:08 (UTC)

Roy Strider eitab siin varem kirjas olnud sünniaega, samuti seda, et ta on Roy Strider Recordsi asutaja. Küll aga ütleb ta, et on selle kaubamärgiga seotud.
Roy Strideri ja Raul Sillaste samasuse kohta usaldatavaid andmeid pole. Fotode järgi otsustada ei saa, vähemalt mulle nad veenvaks tõendiks pole. Ühekordne mainimine Postimehes võib olla ka ajakirjaniku eksitus. Ja nii palju kui ma aru saan, eitab Roy Strider ka ise seda.  Andres 17. mai 2008, kell 07:16 (UTC)
Roy Strider on mulle kirjutanud järgmist:
"Mina ei ole ansambliga The Flowers Of Romance osalenud mingitel turneedel, samuti on selle bändi tegemiste kohta enamus infot, mida leiate veebist või ajakirjandusest kahjuks ebatõene. Info moondumise põhjuseid võin vaid oletada, kuid see polegi eriti oluline.

Wikipedia artiklis on sünniaeg väär.

Samuti ei ole ma plaadifirma Roy Strider Records asutaja (küll aga olen seotud selle kaubamärgiga). Ma pole Põlva ansambli laulja, ma pole võtnud ajakirjanduses sõna (siiani) otseselt globaliseerumise vastu ning ma ei pea enda Eesti kolumne nii tähtsateks, et neid peaks eraldi kuskil välja tooma. Avaldan Nepali ajalehtedes regulaarselt märksa olulisemat materjali ning olen imestunud, et Eestis pööratakse nii suurt tähelepanu eraldi paarile loole kuivõrd Postimehe kolumnistina avaldan artikleid üsna laiaulatuslikel teemadel, millest eraldi pole mõtet vist midagi välja tuua.

Ma ei saa aru, kes või miks samastatakse Roy Striderit Raul Sillastega, ma pole kunagi loonud Cannes'i filmifestivalil mingeid kontakte ühegi muusikavideo tootmiseks. Osalesin küll konkursi Noortebänd zhüriis, kuid andke andeks - mis tähtsust sellel on?

Loodan, et viite kõnealusele internetilehele sisse vastavad korrektuurid ning ühtlasi usun, et mõistate - ma pole sugugi vaimustuses väljavaatest olla rumalate naljade ja väljamõeldiste keskpunktiks.

Ja veel üks asi: kuna elan alates 2007. aastast alaliselt Kathmandus, pole vist enam õige väita ka, et olen ansamblite Vennaskond ning TFoR kitarrist. Geograafiliste iseärasuste tõttu ei osale ma ansamblite tegevuses (v.a. esinemine 25. mail Dharamsalas Tiibeti olümpiamängudel). Nagu ilmneb, pole minu isik sugugi nõnda oluline, et seda Wikipedias kajastama peaks. Seega oleks minu arvamuse kohaselt põhjendatud vastava lehe kustutamine." Andres 17. mai 2008, kell 22:00 (UTC)
Palun aidake seda artiklit korda teha. Seigad, mida Roy Strider eitab, võiks minu arvates siit välja võtta. Andres 28. september 2008, kell 07:49 (UTC)
Tekstis on öeldud, et Roy Strider on olnud (mitte on) ansambli Captain Flint laulja. Loodetavasti ta seda ei eita. Andres 30. september 2008, kell 07:16 (UTC)
Roy Strider on olnud Põlva ansambli Jolly Roger (1990. aastast  Captain Flint) laulja.

Võtsin selle välja, sest peale ansamblite andmebaasi viidet pole. Andres 3. oktoober 2008, kell 07:13 (UTC)
____ tere, väike kopipeist lehelt http://www.kortsleht.ee/kodanik-ja-politsei
Peaks asjad ilmselt selgeks tegema?
Politseiriik.ee - registreeritud MTÜ Independent Active nimele, kelle kontaktisikuks on märgitud Indrek Haas ja Raul Sillaste. Indrek Haas on ansambli The Painted kitarrist ning on töötanud õpetajana. Intervjuus Päevalehele on ta väljendanud arvamust, et praeguse maailma suurimad probleemid on vaesus ja suurkorporatsioonidele antud kontrollimatu võim. Osalenud G8 vastastel meeleavaldustel Rostockis ja Peterburis. Korraldanud USA presidendi George W. Bushi vastase meeleavalduse tema Tallinna visiidi ajal, loosungi all "Bush=terrorist". Raul Sillaste on olnud ansambli Vennaskond kitarrist ja avaldanud viimasel ajal aktiivselt globaliseerumist kritiseerivaid artikleid Eesti Päevalehes. On värvika elulooga, olnud Tuleviku Eesti Erakonna liige. http://www.indyactive.org/
ja siin veelgi konkreetsem tõend:
 http://209.85.129.132/search?q=cache:YEsZPIcyaBUJ:dokreg.kul.ee/public/080325_Independent_Active.100944.doc+%22raul+sillaste%22.&hl=en&ct=clnk&cd=19&gl=ee

Minu arvates on artiklis ja arutelulehel piisavalt öeldud, et igaüks saaks asja üle ise otsustada. Ei saa avaldada väidet, mida asjaosaline eitab ja mille kohta ühemõttelisi autoriteetseid tõendeid ei ole. Andres 8. jaanuar 2009, kell 12:08 (UTC)

Palun aidake artiklit ajakohastada. Roy Strideril on ilmunud raamat ja ta esineb ansamblis, mille nimi vist on "Külalised". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. jaanuar 2009, kell 12:10 (UTC)
MTÜ-d Independent Active võib mainida artiklis [[Raul Sillaste]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. jaanuar 2009, kell 12:12 (UTC)

Vähemalt see, et Vennaskonna Tiibeti-kontserdiks palub raha Raul Sillaste, kes on tegev Roy Strideriga samas MTÜs, on küll ümberlükkamatult tõendatud... MTÜ lehel viidatakse Strideri artiklitele.

Seda küll. Andres 10. jaanuar 2009, kell 11:00 (UTC)

: aga Vikippedia asi ei ole teha iseseisvat uurimistööd - Ahsoous 10. jaanuar 2009, kell 11:49 (UTC)

:: Just, vähemalt mitte uuriva ajakirjanduse tööd. Andres 10. jaanuar 2009, kell 12:18 (UTC)
___
aga müstifikatsioonile kaasa aidata? nokk-saba... aga las ta siis olla.

http://www.ap3.ee/Default2.aspx?ArticleID=e14fc672-a538-445f-9081-af3d9e9a9d71&ref=rss
niisiis, kui kolm erinevat väljaannet kirjutanud, et raul sillaste tegelik nimi on roy strider ja sellele ei järgne nende artiklite liitmist, siis võib sisuliselt kogu vikipeedia viidete puudumisel korstnasse kirjutada, sest "ajakirjanikud võivad ju eksida" ja "subjekt ise eitab seda". ma eitaks ka, kui mul kurat teab mis ajast õige nime all ilged võlad kaelas oleksid + ma mingisugust nom de guerre'i vajaksin, mille alt anarhistlikku vastupanu edendada. need on piisavalt ühemõttelised ja autoriteetsed igale inimesele, kes just ei usu, et meid juhivad reptiloidid ja obama on antikristus. iseseisvat uurimistööd pole ju vajagi, viited vahivad otse näkku! See, et Trubetsky mitu aastat tagasi kogu vikipeedia jama täis kirjutanud on, on niigi piisavalt vilets (soovitaks võrrelda striderit anonüümselt kaitsnute ipsid TT kontode omadega). Selline värk mõjub VP tõsiseltvõetavusele kohutavalt halvasti.

Jah, nüüd võiks tõesti liitmise ette võtta. Andres 10. aprill 2009, kell 17:38 (UTC)

:Raamatu on kirjutanud Roy Strider. Lappasin internetti ja ei leidnud kuskilt, et Strider oleks ametlikult samastatud Sillastega. Kui Varrak oleks nõus avaldama lepinguteksti raamatu üllitamise kohta (seal peab olema fikseeritud kodaniku nimi, et raha üle kanda), siis oleks meil põhjust neid kahte isikut samastada. Aga seni piirdub ajakirjanike arvamustega. Ei poolda liitmist. Teen ettepaneku liitmise mall maha võtta.--Rünno 24. aprill 2009, kell 17:58 (UTC)

:: Miks ajakirjanikud lihtsalt arvama peaks? Küllap nad iseenesestmõistetavalt teavad, et Strider on Sillaste pseudonüüm (vaata ka Sillaste arutelu). Ennemini on naljakas, et ei ole üheselt mõistetav, et pseudonüüm on pseudonüüm ja veel naljakam, et ei ole teada kelle oma. Mõnel teisel juhul, kui ei õnnestu inimese pärisnime välja kaevata, siis ma kahtlen kas nii üldse entsüklopeediasse saab panna (tuleks kustutada seni kuni vähemalt määratleb kellega tegu on). Kiiremas korras tuleks kokku tõsta need kaks artiklit.

:: Teine asi, kas neid välislinke (ka publikatsioonide lingid, mis millegipärast välislinkide alajaotises pole) paljuks ei lähe? Ma saan aru, kui mõni ajalehe artikkel on artikli ilmestamiseks ja viiteks vormistamist väärivana alla ootama pandud, aga sellisel kujul on ju tegu lihtsalt lingikoguga mitte artiklika. Kas siin välislinkide kohta mingeid abilehti või reegleid pole?--24. aprill 2009, kell 22:26

:: Meil ei ole sellist reeglit, et ei võiks koostada täielikku kirjanduse loetelu. Välislinkide alla pole tõstetud selleks, et samu artikleid mitte dubleerida.

:: Me ei saa avaldada kellegi oletust või arvamust. Kui aga soliidses väljaandes on otsesõnu öeldud, et Strider on Sillaste, siis pole ka põhjust seda mitte uskuda. Fakt on küll ilmselt see, et asjaosaline ise ei soovi seda samastamist.

:: Kui isik on tuntud ainult pseudonüümi all, siis mina ei näe põhjust temast sellepärast kirjutamata jätta. Andres 24. aprill 2009, kell 20:24 (UTC)

: Sama isiku kohta ei saa kahe erineva nime all artiklit olla. Võib-olla tõesti oleks mõeldav mõnel juhul artikel pseudonüümi alla jätta ja definitsiooni sulgudesse päris nime panna. Aga siin leian, et peaks ikkagi päris nime all kirjutama, sest tal on ka selle nime all teatav tuntus.

: Kui reeglit ei ole, siis peaks selle tekitama. Mingid standardid peavad ju ometi kehtima artikliosade kohta. Minu arust on mõnegi ajalehe lingi välislinkidesse lisamine mööndav nähtus, seda eeldusel, et lingitud artiklis on materjali, millele võiks Viki artiklis viidata. Siin tuleks ju tegelikult Strideri olulised või ka vähemolulised (olenevalt põhjalikkuse astmest) seisukohad lingitud materjalist välja noppida ja artiklisse nende põhjal vastava sisuga lõik kirjutada ja kasutatu viidetena vormistada.--26. aprill 2009, kell 18:26

:: Kui pole teada, et tegu on sama isikuga, siis võib olla ka kaks artiklit.

:: Siin ongi spetsiaalselt kogutud materjali, mida saaks artikli kirjutamisel kasutada. Kui kõik see on kasutatud, oleks mõeldav ka välislinkidest loobuda, kuigi bibliograafiline materjal on minu meelest omaette väärtus. Andres 26. aprill 2009, kell 15:38 (UTC)

: Siinkohal on ju teada, et tegu on sama isikuga. Mõne teise sarnase näite puhul, kus jääb pelgalt kahtlus, ei saa ka niisama nõusse jääda võimalusega, et inimese kohta on dubleerivad artiklid ja tuleb lähtuda tõsiasjast, et "pärisidentiteete" saab ainult üks olla ning emb-kumb artikkel selgusele jõudmiseni kustutada.

: Ennekõike ikkagi materjal ja alles siis viited. Siinne materjali kogu on ilmselgelt üle pea kasvanud – Tõenäosus, et keegi kõik selle läbi töötab on kaduvväike. Lisaks on sellise lingikuhja juures tõenäoline, et paljudest artiklites ei olegi midagi refereerimisväärilist. Mina jätaks siit välislingid südame rahuga välja, et artiklile viisakamat kuju anda. Ehk mõne uuema ja olulisema artikli võiks jätta, aga õigem oleks ikkagi nende viidetena vormistamist nõuda. --26. aprill 2009, kell 19:01

:: Jah, tundub, et nüüd on teada, sest nüüd on selle kohta juba kolm teadet. Tundub siiski ka, et see identsus saab avalikult teatavaks just sellest hetkest, kui Vikipeedia need artiklid liidab, sest kolm möödaminnes mainimist ajakirjanduses seda vaevalt üldsusele teadvustavad. Pealegi tundub, et ajakirjandus seda teemat ei puuduta just sellepärast, et asjaosaline seda ei soovi. Vikipeedia ei ole uuriv ajakirjandus ega peaks minu meelest selliseid asju algatama. Minu arust piisab ka sellest, kui öelda, et mõnes allikas on neid isikuid samastatud.

:: Mis tähendab "nõuda"? Sa ju ise vihjad, et materjali läbitöötamine on töömahukas. Ma olen proovinud seda teha, aga pole kuigi kaugele jõudnud. Näiteks Roy Strideri seisukohtade refereerimisel tekib raskus sellest, et ilma asjatundmiseta  pole võimalik öelda, kas ta ütleb midagi algupärast või lihtsalt esitab mingi mõttevoolu seisukohti. Viimasel juhtumil peaksid need olema teises artiklis ning siin peaks olema ainult mainimine.

:: Materjali kogumine on olnud eeltöö põhjaliku ja viidetega artikli kirjutamiseks. Samuti on eesmärgiks ülevaate saamine sellest, kas olemasolevat on võimalik tõendada. Lihtsalt kustutamine on minu meelest kilplasetöö, sest siis tuleb materjali kogumisega otsast peale hakata.  Materjali on kogutud selleks, et ei oleks etteheiteid ei väljajättude (valikulise kajastamise) ega tõendamata materjali pärast. Vaata seda arutelu eestpoolt, siis näed, milles asi.

:: Mina ootaksin küll artiklilt isiku publikatsioonide täielikku nimekirja. Tema kohta kirjutatu võib küll vähemalt osaliselt viidetesse jätta.

:: Kui üks isik esineb kahe nime all ja mõlema nime all on ta teinud midagi sellist, mille tõttu ta väärib artiklit, siis ei ole ju põhjust ühte artiklit kustutada. Kui identsus saab avalikult teatavaks, siis muidugi artiklid liidetakse. Andres 26. aprill 2009, kell 16:53 (UTC)

: Nõudmise all pean silmas, et peaks olema mingisugused reeglid selle kohta, mis ühte või teise artikli ossa käib ja mis kujul. Näiteks vaata :en:Wikipedia:External links, mõistlik ju. Seda selleks, et vältida igas artiklis mõttetuid ja närvesöövaid vaidlusi ja et oleks üleüldine ettekujutus sellest mis asi see Vikipeedia on ja siin-seal ei jääks midagi põhimõtteliselt ligadi-logadi ainult sellepärast, et keegi tuleb välja "argumendiga" a la: "Minu arust Vikipeedia polegi entsüklopeeida ja tegelikult võin ma siia ükskõik mida ja mis kujul panna". Antud juhul saaks nii ennetada artikli lingikoguks muutumist.

: Olgu, kui keegi tõesti nende materjalidega midagi ette võtab, siis ei ole mõistlik ära visata. Siiski peaks koguja need kuskile oma isiklikule lehele või kogumise nime all artikli arutelusse panema.

: Isegi kui kaotada konflikt välislinkidega ja publikatsioonid alapealkirjast "Välislingid" alla poole tõsta, ei pea mina iga üksikut ajalehe arvamuslugu publikatsioonide loetelu jaoks piisavalt tähelepanuväärseks. Ehk siis kui neist mingi esseekogu sünnib.

: Umbmäärastel põhjustel samast isiku kohta kahe artikli pidamine ja sinna veel mingite müstifikatsioonide lisamine (need "samastamised") ei mahu mulle ikkagi pähe. Avalik saladus Sillaste Strideriks olemise kohta iseenesest ei ole saladus. Meie ei uurigi midagi, vaid viitame allikatele. Pealekauba mis kahju me Striderile üksikasjalisusega teeme? Ka ei tohiks Vikipeedia tunda ennast kohustatuna müstifikatsioone võimendama. Emb-kumb artikkel peab suunamiseks jääma.--Pikne 26. aprill 2009, kell 21:11

:: Noh, ega reegleid ilma vaidlusteta teha ei saa. Minugipoolest võib reeglite tegemisega alustada. Eks paneme esialgu sisse need asjad, mille osas vaidlusi ei ole. Kas Sa ise ei tahaks seda teha?  Igatahes tundub, et eesti viki praktikas on nii välja kujunenud, et välislinkide ja kirjanduse suhtes ollakse liberaalsemad kui mujal.

:: Lingikogu on ju selline asi, kus artikli asemel on lingid, eks ole?

:: Minu meelest on artiklite kirjete kogud koos loenditega väärtuslikud ka sõltumata sellest, et neid materjalide kogudena kasutatakse. Nii lihtsalt lugejale kui ka kirjutajale on nad kättesaadavamad just artiklilehel.

:: Mina pean iga üksikut arvamuslugu tähelepaneväärseks.

:: Need inimesed, kes teavad või väidavad teadvat, et Strider on Sillaste, peavad ju olema siseringi inimesed. Mina nende hulka ei kuulu, ja siseringi infot ju Vikipeedias avaldada ei saa, eks ole? Ma ei ütleks, et selles artiklis mingit müstifikatsiooni oleks. Jutt on ju ainult sellest, mis tema kohta avalikult teada on. Minu jaoks on see info küll uurimise tulemus. Eks ole, kui seda asja ühes-kahes kohas mainitakse, siis jääb ju kahtlus, et tegu on veaga. Aga nüüd on kolm allikat, ja lükaku asjaosaline siis ise asi ümber. Andres 26. aprill 2009, kell 18:28 (UTC)

Alajaotus "intervjuud ja sõnavõtud" tekitab veidi segadust. Nimelt ei saa päris täpselt aru, mille poolest erineb publikatsioon sõnavõttudest? Ning kas keegi oskab selle artikli õigesse kohta panna, sest mina hetkel ei oska. --kanakukk 12. juuli 2009, kell 14:00 (UTC).

Tema nime all avaldatud artiklid lähevad publikatsioonide alla. Andres 12. juuli 2009, kell 15:29 (UTC)
----
Raul Sillaste on tehtud ümbersuunamiseks siia, aga sealne info ei ole ju siia üle kantud, nagu resümees lubatud.
Ja mis mõte on praegusel alajaotusel "Isiklikku"? Andres 30. juuni 2010, kell 22:04 (EEST)
Näidendi autor Roy Strider (sünd. 1974) on maailmarändur, sotsiaalse õigluse aktivist, ajalehe Postimees kolumnist ja ansambli Vennaskond kitarrist. Strider on rahvusvahelise keskkonnakaitseorganisatsiooni Greenpeace ja inimõiguste kaitse organisatsiooni Amnesty International Eesti grupi liige, samuti mitmete kodanikuliikumiste liige. Roy on osa võtnud G8 vastastest protestiaktsioonidest Saksamaal, Gorkhalandi vabadusvõitlusest Indias ja Tiibeti vabastusliikumise aktsioonidest. Strideri artikleid on avaldatud ka rahvusvahelistes alternatiivmeedia keskustes nagu Indymedia, Infoshop.org ja Soome ning Nepali ajakirjanduses. Eestis on Roy Strideri töid avaldatud ka ajakirjas Vikerkaar ja regulaarselt Eesti Päevalehes, Postimehes, Eesti Ekspressis jpt. Strider on mitme raamatu autor või kaasautor. 2008. aastal pälvis ta oma raamatuga "Himaalaja jutud" Eesti reisikirjanduse peaauhinna. "Mässajad" on tema esimene näidend.
http://www.neljas.ee/est/?news=990791

See artikkel ei saa mingil juhul olla III-klassi (keskmise klassi) muusikute artikkel. Üle poole artiklist koosneb üldse välislinkidest ja tegevusest muusikuna on kõigest 2 lauset. Pigem kuulub see V-klassi alla. alts 4. juuli 2010, kell 00:55 (EEST)

: Õige tähelepanek. Hindamisel on eeskujuks inglise viki, kus 4. ja 5. klass hinnatakse mahu järgi ehk kas artikkel on alla või üle 512 baidi. Kuna muusikuna on juttu 2 lauset, siis olen nõus hindama 5. klassiks. Selle patuse malli peaks tõstma arutelu lehele aga arutelu jäi ju pooleli. Artikli lehele paneksin mingi :en:Template:Top icon malli, näiteks mall . Vahepeal oli "toimeta" lingi tekst hiire juures "Artikkel kuulub Vikiprojekti Muusikud". Mallide arutelu on meil üldse vaevaline aga nõuaks arutamist. "Mulle ei meeldi" stiilis arutelud pole kahjuks edasi meid viinud. --Tiuks 4. juuli 2010, kell 10:05 (EEST)
----
"1998. aastal kirjutas ta Jaanus Raidalist romaani "Jääda iseendaks. Jaanus Raidali lugu"" See ei ole romaan, see on  elulooraamat. 90.191.119.98 26. oktoober 2012, kell 16:59 (EEST)
----
Viimane anonüümne täiendus artiklisse oli selline: Artiklis esitatud info ei vasta tõele. Roy Strideri kodanikunimi on Roy Strider. Roy Strider ei ole kirjutanud romaani, ei ole olnud ansambli Ultramelanhool liige, ei ole olnud kultuuritoimetaja ega erakonna liige. Ei ole ansambli Vennaskond liige, ei ole ansambli Flowers Of Romance liige, ei ole Amnesty International Eesti grupi liige (sellist organisatsiooni pole Eestis olemas). Ei ole Greenpeace liige. Ei ole olnud jututubade liige. NB! Wikipedia toimetajad! Sihiliku valeinfo levitamisega võib Eestis kaasneda vastutus!--Morel (arutelu) 7. november 2012, kell 12:48 (EET)

"Vennaskond 2006:
* Tony Blackplait (Tõnu Trubetsky) – vokaal
* Al Vainola (Allan Vainola) – kitarr
* Roy Strider (Raul Sillaste) – kitarr
* Ed Edinburgh – bass
* Annely Cadacas (Annely Kadakas) – trummid" ( http://rooma.postimees.ee/220606/esileht/meelelahutus/206587.php ) Anonyymne ähvardaja võiks endale mõne muu meelelahutuse otsida. --Oop (arutelu) 7. november 2012, kell 13:03 (EET)

Muide, vähemalt Estri andmeil on Raidali-raamatu autor just nimelt seesama, 1974. aastal syndinud Raul Sillaste.  Kogu see jura teemal "mina ei ole minu pseudonyym" on pseudoprobleem (eriti kui arvestada, et kogu Vennaskond on tegelnud selliste pheente nimede leiutamisega nagu "Cadacas"). --Oop (arutelu) 7. november 2012, kell 13:18 (EET)

:Ester ei ole muidugi nimede ja sünniaegade osas eriline autoriteet.--Morel (arutelu) 7. november 2012, kell 13:28 (EET)

::No ja mis siis on? Kui inimene käib ja korrutab "mina ei ole mina, kõik valetavad!", kas siis peab seda jama kordama? --Oop (arutelu) 7. november 2012, kell 13:46 (EET)
Kas viimased muudatused (alates 4. jaanuarist) ja informatsiooni kustutamine on seotud valimiskampaaniaga? Noor mees, mitme näo, isiksuse, nime ja identiteediga, küll ta jõuab. Võiks ikka kõik koos ühes artiklis olla. --37.157.107.232 3. veebruar 2019, kell 23:14 (EET)
Roy Strider kandideerib Raul Sillaste varjunime all 2019. aasta Riigikogu valimistel

Avalauses on öeldud, et Raul Sillaste on ta kodanikunimi. Ursus scribens (arutelu) 4. veebruar 2019, kell 00:32 (EET)
Tundub, et siit on olulist infot kustutatud. Andres (arutelu) 4. veebruar 2019, kell 09:50 (EET)
Artikkel on hetkel kaitstud, mis ei võimalda seda parandada, kuigi sooviks. "Mängu" jälgides tundub siin käivat poliitilist laadi liivakasti mäng seoses Roy Strideri kandideerimisega Riigikokku. Nüüdseks on asjakohane lisada, et tema kaua vindunud nimevahetus on ära toimunud, ning VVK jaoks on ta Roy Strider (allikas: https://rk2019.valimised.ee/et/candidates/candidate-486.html). Oleks õiglane korjata väited "desinformatsiooni levitamisest", kuna need on allikata ja üsna selge vandalism kasutaja 37.157.107.208 poolt, mõistetavalt ajendatud poliitilistest veendumustest.
Üldse tänuväärne ei paista välja kasutaja "Neptuunium" poolt märkusega "(lingikogu võib mujal pidada)" kõigi Roy Strideri publikatsioonide nimekirja kustutamine. "Neptuunium" pretendeerib otsustamise õigusele, kus lingid koguneda võivad? Kas lingid olid väärad? Kas lingid häirisid "Neptuniumi" arvates kedagi? Lingid olid siin kaua olnud, nüüd kandideerib inimene valimistel, järsku kustuvad tema kirjutiste lingid ja ilmub *rõhutatult* esile tõstetud jutunupp tema põhiharidusest (kah "Neptuunium" asja kallal). Ei tundu väga erapooletu tegevus.

Tere, Kärnkonn (või ANdreas "Kulisse", kes sa iganes oled). Välislingi järgi on kõnealune isik nüüd tõesti ametlikult Roy Strider. Varem ei olnud. Keegi võiks artikli selles suhtes ära muuta. --37.157.97.250 8. veebruar 2019, kell 19:47 (EET)

Allikas kõnealuse isiku hariduse kohta on seesama VVK.

"Hallo! LOL!! Kristin translated it to me, thanks guys, it was a lot of fun!!!! Roy and me worked together in Berlin ZOO. It was May 2001- November 2001. This comerade is anti-political, you must joking!"

"Kas õige Roy Strider mitte veidike poolakas pole? See Sillaste vist istub Jämejalas, keeras Rüütli 2001. kampaaniaga segi end. Sai nagu peale üht Vennaskonna kontserti autogrammi küsima mindud ja pärast Trubetsky ütles, et tegemist on ühs kõige erakordsema kutiga, kelle soontes voolab poola, vene, eesti, saksa ja prantsuse verd, kellega ta olla tutvunud ühel Vennaskonna Saksamaa-kontserdil ning bändi kutsunud. Tüüp oli varem punkar, pesi Berliinis elatise teenimiseks autoaknaid ning elas ühes mahajäetud majas Kreutzbergi linnajaos."

"Tere! Tunnen Royd väga lähedalt ja ammu, oleme kolleegid ja suhtleme umbes ülepäeviti. Samas tunnen ka Raul Sillastet (ta on mul mitu korda külas käinud), kuid me ei puutu regulaarselt kokku. Praegu elab ta vist jälle Põlvas. Võin kinnitada, et tegemist ei ole siiski ühe ja sama isikuga, ehkki see oleks intrigeeriv... PS. Roy on tõesti Šveitsi kodanik. Ta ema on eestlanna. Suhtest Hannele Turuga (keda tunnen samuti isiklikult) on möödas umbes aasta.--Kärnkonn 2. oktoober 2006, kell 15:15 (UTC)"

:::::::: "Sündinud Frankfurt am Mainis. Ma arvan, et lõpetan nüüd selle suuvooderdamise. Edasised küsimused: roy@vennaskond.com" --Kärnkonn 14. oktoober 2006, kell 15:25 (UTC)

:"Ma arvan, et see jutt, et Strider ja Sillaste on üks ja seesama isik, pärineb kuskilt foorumist või mingitest netikommentaaridest ja sellest on tekkinud omamoodi linnalegend - iseenesest ju päris huvitav - millele Roy on võib-olla isegi irooniliselt kaasa aidanud.--Kärnkonn 4. oktoober 2006, kell 12:41 (UTC)"

:::::: "Viru Hotell... Roy käis esimest korda Eestis perestroika ajal."--Kärnkonn 13. oktoober 2006, kell 12:15 (UTC)

"Ma ei saa aru, kes või miks samastatakse Roy Striderit Raul Sillastega, ma pole kunagi loonud Cannes'i filmifestivalil mingeid kontakte ühegi muusikavideo tootmiseks. Osalesin küll konkursi Noortebänd zhüriis, kuid andke andeks - mis tähtsust sellel on?"

"Artiklis esitatud info ei vasta tõele. Roy Strideri kodanikunimi on Roy Strider. Roy Strider ei ole kirjutanud romaani, ei ole olnud ansambli Ultramelanhool liige, ei ole olnud kultuuritoimetaja ega erakonna liige. Ei ole ansambli Vennaskond liige, ei ole ansambli Flowers Of Romance liige, ei ole Amnesty International Eesti grupi liige (sellist organisatsiooni pole Eestis olemas). Ei ole Greenpeace liige. Ei ole olnud jututubade liige. NB! Wikipedia toimetajad! Sihiliku valeinfo levitamisega võib Eestis kaasneda vastutus!"

Nii segaste ja vasturääkivate lähteandmete põhjal on lihtsalt väga raske aru saada, palju (ja miks nii palju) Roy Stridereid on ja milline osa sellest informatsioonist tõele vastab. Ilma mingi omistatud pahatahtlikkuseta. --37.157.97.250 8. veebruar 2019, kell 21:31 (EET)

Eemaldasin kaks kasutust mitteleidvat viitelinki. Üks neist on üldse katkine.
* Tulevikueestlaste tüli viib kahe eraldi suurkoguni - Postimees, 24. detsember 1998.
* Päring Mittetulundusühing Independent Active, 30. juuni 2010 seisuga.
Need üleval olevad (MastiBoti leitud) katkised lingid võiks ka üle vaadata. Artiklist on mingeid juba mingi hetk välja korjatud. Ivo (arutelu) 8. veebruar 2019, kell 06:35 (EET)
----
Kadunud on muu hulgas tegevus tulevikuerakonnas ja artiklite nimekiri. Andres (arutelu) 8. veebruar 2019, kell 10:45 (EET)

Sest Vikipeedia ei ole lingikogu. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. veebruar 2019, kell 22:01 (EET)

: Ma ei näe seost selle põhimõtte ja publikatsioonide loetlemise vahel. Panen selle nimekirja tagasi. Andres (arutelu) 8. veebruar 2019, kell 23:20 (EET)

:Selle üle võib muidugi diskuteerida, kas on tarvis ära tuua kõik publikatsioonid, kuidas neid esitada jne. Andres (arutelu) 8. veebruar 2019, kell 23:33 (EET)
Panin publikatsioonid tagasi. Praegu on sealt osa raamatuid puudu. Andres (arutelu) 12. veebruar 2019, kell 08:08 (EET)
Lõbus küsimus küll, aga kas meil on avaliku neutraalse allika viide väite tõestuseks, et Strider/Sillaste on ise oma nime kohta desinformatsiooni levitanud? Vikipeedia arutelulehel võib igaüks igasuguseid asju väita, see ei tõesta veel midagi. --Ehitaja (arutelu) 8. veebruar 2019, kell 21:52 (EET)

Kontekstiks väljavõetud väide ise: "Ta on levitanud enda kohta desinformatsiooni, püüdes muuhulgas jätta muljet, nagu oleksid Roy Strider ja Raul Sillaste erinevad isikud." - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. veebruar 2019, kell 22:01 (EET)

:Strayder (või Sillaste) on ise Andresele kirjutanud, et ta pole Sillaste. Aga erakirjavahetus pole muidugi avalik allikas. Ja siinsamas artikli arutelus on isegi karistustega ähvardatud. Osa väiteid Strayderi ja Sillaste erinevuse kohta on siin esimeses isikus. Artikli algusesse tuleks igal juhul kirjutada vähemalt, et enne (kuni 2019. aastani?) oli Strayderi ametlik nimi Sillaste ja Sillaste on end varem paralleelselt Strayderiks nimetanud. Sõnastuse küsimus. Vähemalt ei väida keegi praegu, et Strayder ja Sillaste on erinevad isikud. --37.157.97.250 8. veebruar 2019, kell 22:33 (EET)

inforegister.ee andmetel on ta nimi ikka veel Raul Sillaste. Velirand (arutelu) 8. veebruar 2019, kell 22:41 (EET)
Ma ei saa aru kumma nime all ta siis valmistel osaleb: https://www.valimised.ee/et/riigikogu-valimised-2019/kandidaatide-koondnimekiri vs https://rk2019.valimised.ee/et/candidates/district-1-candidates.html --WikedKentaur (arutelu) 8. veebruar 2019, kell 23:37 (EET)

Mõlemal valimiste lehel on nimi nüüd muudetud, ilmselt on ta ametlik nimi müüd Roy Strider. --Metsavend 9. veebruar 2019, kell 12:28 (EET)
----
"Tegevus Raul Sillastena" on kohatu pealkiri. Andres (arutelu) 12. veebruar 2019, kell 08:08 (EET)
Muutsin "eestvedaja" "propageerijaks", sest praegu paistab ökoriiki propageerivat suurem seltskond ja vähemalt minu jaoks ei ole küll päris selge, kes Strider neid eest veab või on lihtsalt üks paljudest (eriti pärast pidulikku väljamarssi elurikkujate seast). Tõsi, selge pole seegi, kas nad kõik mõtlevad selle all sama asja - seda võiks selgitada artikkel Eesti ökoriik, mis teeks eri allikatest kokkuvõtte. Praegu tekitab sellega muidugi segadust Ökoriik Eesti, mille puhul tekib tegelikult küsimus, kas nende tegevusest on ka mingi muu jälg peale ühe artikli 2017. aastast - ja kui ei ole, kas see on siis üldse tähelepanuväärne. Äkki peaks mõlemad nimekujud viitama üldmõistele? --Ehitaja (arutelu) 14. veebruar 2019, kell 13:18 (EET)
----
Välja võetud arusaamatu põhjendusega:

Pärast Nepalist naasmist juunis 2008 elab Roy Strider Lõuna-Eestis ja tegeleb talumajapidamise renoveerimisega[Kultuurikaja, 25. oktoober 2008].

===Nimevaidlus===

Enda sõnul on Raul Sillaste püüdnud 2011. aastast saati muuta oma kodanikunime Roy Strideriks, kuid 2019. aasta seisuga ei ole see tal õnnestunud. Ühe peapõhjusena tõi Sillaste esile, et nimi Strider algab kolme kaashäälikuga. Siseministeeriumi selgituste kohaselt ei ole nimi eesti keele kirjaviisis ning selle võiks võtta vaid juhul, kui see oleks nimesoovija suguvõsas varem esinenud. Sillaste hinnangul tähendab olukord, kus ta esineb plakatitel nimega Roy Strider, mille all teda tuntakse laialdaselt, valimisnimekirjas on aga nimi Raul Sillaste, mida ei tunta, et siseministeerium ajab temaga kiusu: "See on tobe ja totter olukord ja minu meelest lihtsalt nõmedus ja absurd. Siseministeerium sunnib mind olema isik, kes ma üldsuse jaoks ei ole."Roy Strider veab siseministeeriumiga vägikaigast kodanikunimest vabanemiseks ERR, 25.01.2019
Andres (arutelu) 22. juuli 2019, kell 09:57 (EEST)
Välja võetud:

Roy Strideril on põhiharidus.<ref name="VVK" />
Andres (arutelu) 22. juuli 2019, kell 10:05 (EEST)
----
Märkused viimaste paranduste kohta. Kadus see, et ta on alates 2011. aastast püüdnud oma nime muuta. Seda, et ta on rahvuselt liivlane jne, viidatud allikas ei ole. On kasutatud teksti sees välislinke, sealhulgas link Eesti ökoriik on muudetud välislingiks. Andres (arutelu) 21. august 2019, kell 08:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:George McFinnigan ie

As I understand you don't know Estonian, so please be careful when moving articles under different names and removing information. I guess you had good intetnions when doing these changes of article about Ibiza, but these are incorrect. official name in Estonian is Eivissa. Places have different names and time to time official is not the one which are most known. For Estonian names on places check this address http://www.eki.ee/knab/knab.htm
I hope you take now effort and reverting your changes --TarmoK 7. aprill 2006, kell 14.54 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema George McFinnigan ie~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:George McFinnigan ie


Arutelu:Malta

malta on ka koeratõug, ehkki vähe levinud --Dj Capricorn 24. märts 2006, kell 21.33 (UTC)

Vastava artikli pealkiri oleks "malta koer". Lõppu "vaata ka" alla võib selle ju kirjutada. Andres 25. märts 2006, kell 02.41 (UTC)

:Ja siis on veel ansambel Malta (esines Eurovisioonil kas 1973 või 1974)...Melilac (arutelu) 25. veebruar 2018, kell 08:53 (EET)

::Ansambel muutis hiljem nime ära ja on rohkem tuntud uue nimega, aga nii peni kui moosekandid peaks täpsustuslehel ära mainitud olema, seega tuleks ümbersuunamine kuidagi ümber nimetada. - Melilac (arutelu) 25. veebruar 2018, kell 08:56 (EET)

rahvaarv = 400 400 (2003) Andres 8. juuni 2007, kell 08:28 (UTC)

rahvaarv = 398 534 (2005) Taivo 2. jaanuar 2010, kell 22:16 (UTC)

rahvaarv = 413 609 (2008),  rahvastiku_tihedus = 1308,9 (2008)  Taivo 10. mai 2010, kell 22:04 (EEST)

Ingliskeelses wikis on kirjas, et saar on kahes kliimavöötmes, mis on õigem?
Kas Lähistroopika või Lähistroopiline vahemereline kliima ?
suwa 3. jaanuar 2010, kell 11:59 (UTC)

Loomulikult lähistroopiline vahemereline kliima. Ma ei leidnud kaht kliimavöödet, teine viide on lähistroopikale nagu geograafilisele vöötmele. Geonarva 3. jaanuar 2010, kell 16:12 (UTC)

Ingliskeelses wikis on mainitud, et veevarud on (maa)pinnast 97m allpool.
Meil on kirjas, et veepinnast allpool, kas on mõeldud merevee keskmist pinda või midagi muud?
suwa 3. jaanuar 2010, kell 12:00 (UTC)
----
Kuhu meedia kadus? Andres 14. juuni 2011, kell 01:48 (EEST)

Eraldi artiklisse. --Epp 14. juuni 2011, kell 02:01 (EEST)
Malta Vabariik moodustati siiski 1974 aastal.
Maltal on praegu (2015) võimul Tööpartei, mis võitis üldvalimised 2013 märtsis.

Aitäh! Tegin parandused. Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres (arutelu) 27. veebruar 2015, kell 00:26 (EET)

„Küprosel on Küprose saarel, Küproses on Küprose riigis. Samamoodi saab öelda tuli Kuubalt (saarelt) või Kuubast (riigist), elab Maltal (saarel) või Maltas (riigis), sõidab Naurule (saarele) või Naurusse (riiki).“ (EKI Keelenõuannete kogu)


Arutelu:Püha Vaim

Siin on lingid artiklitele [[Isik]] ja [[Loomus]], mis aga praegu neid teoloogilisi tähendusi ei arvesta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. märts 2006, kell 03.38 (UTC)

Kristlikus õpetuses ei ole täielikku üksmeelt selles, et Isa ja Poeg jagavad ühte loomust. Üldkiriklik kolmainsusekäsitus (mille sõnastamisel siiski osa kohalikke kirikuid ei osalenud) kujunes välja teatud aja jooksul, mitte kohe. Arvan, et Püha Vaimu defineerimisel ei saa lähtuda sellest dogmast.    Andres 25. märts 2006, kell 03.38 (UTC)
Meie usume Pühasse Vaimusse, Issandasse ja Elavakstegijasse, kes lähtub Isast (ja Pojast), keda Isa ja Pojaga üheskoos kummardatakse ja austatakse; --- see on Nikaia usutunnistusest, mida tunnistavad praktiliselt kõik kirikud. --Lulu 19. august 2006, kell 12:06 (UTC)

Selles asi ongi, et kõik kristlikud denominatsioonid ei tunnusta Nikaia usutunnistust. Kui me Püha Vaimu defineerime eeldades Isa ja Poja ühist loomust, siis me rikume neutraalsuse põhimõtet, sest osa kristlasi ei saa sellega nõustuda. Andres 19. august 2006, kell 14:11 (UTC)

Tõsi küll, on vaieldav, kas need denominatsioonid, mis Nikaia usutunnistust ei tunnista, on kristlikud. Aga peale selle on Püha Vaimu teisiti tõlgendatud ka avalikult mittekristlikes usundeis. Võib-olla peaks lisama "kristlikus traditsioonis" või midagi sarnat. Andres 19. august 2006, kell 14:19 (UTC)

: Jah. --Lulu 19. august 2006, kell 15:02 (UTC)

Ehk peaks alustama väljendi kasutamisest Piiblis. Andres 19. august 2006, kell 14:20 (UTC)

: Kardan, et sellega me jääksime kohe hätta. Püha Vaimuga (kristlikus traditsiooonis) tihedalt seotud mõistet Kolmainsus näiteks Piiblis yldse ei esine. --Lulu 19. august 2006, kell 15:02 (UTC)

:: Ei esine jah. Tulekski ilma Kolmainsuse mõisteta alustada. Andres 19. august 2006, kell 15:54 (UTC)

Välja võetud:
Hinduistlikus püha kolmainsuses vastab "püha vaim" Shivale ning Püha-isa Brahmale ning Püha-poeg Vishnule. Lühidalt öeldes on Püha-vaim iga elusolendi enda hing, Püha-isa selle universumi looja ning Püha-poeg on mateeria ehk nähtmumuste universum.
Jeesus ütles: "Temale, kes laimab Isa vastu, andestatakse, ning Temale, kes laimab Poja vastu samuti andestatakse; kuid Temale, kes laimab Hinge vastu, ei andestata ei Maa peal ega ka Taevas."(Gospel of Thomas)
"Kui te tunnete ennast, siis te hakkate olema tuntud ja te hakkate teadma ka seda, et olete elava Isa Pojad. Kuid kui te ei tunne iseend, siis te olete vaesuses, ning te olete vaesus."(Gospel of Thomas)
võetud:http://www.taroscopes.com/highwindowsarticles/shiva-holyspirit-ageofaquarius.html

Esimene lõik on raskesti põhjendatav, järgmised ei puutu otseselt asjasse. Andres 29. oktoober 2007, kell 18:02 (UTC)
"Ja kes iganes räägib sõna Püha Isa vastu, sellele antakse see andeks ning kes iganes räägib sõna Püha poja vastu, sellele antakse seegi andeks, aga kes iganes räägib midagi  Püha Vaimu vastu, sellele ei anta seda andeks, ei selles maailmas ega tulevases."(Matteuse 12:31)

Sõnastasin ümber. Ehk sai parem. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] ([[Kasutaja arutelu:Lulu|arutelu]]) 16. veebruar 2021, kell 18:02 (EET)
[[Kasutaja:Vaher|Vaher]] muutis definitsioonis transtsendentaalse "kogemuse" "kujutluseks". Miks ka mitte. Ehkki, vist asjatult, sest juba sõna "transtsendentaalsus" viitab kujutlusele, mis ei ole kogemuslikult kirjeldatav. Pühakute ja teiste jaoks, kes on ise Püha Vaimu kogenud, ei ole see küll kujutlus, vaid ikka kogemus. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] ([[Kasutaja arutelu:Lulu|arutelu]]) 17. veebruar 2021, kell 17:39 (EET)
Pööran siiski tagasi. Esiteks on see tautoloogia, umbes nagu "kujuteldav kujutlus", ning teiseks ei ole Püha Vaim kristlaste jaoks kindlasti mitte kujutlus. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] ([[Kasutaja arutelu:Lulu|arutelu]]) 18. veebruar 2021, kell 08:39 (EET)

Minu meelest peaks alustama sellest, mis Püha Vaim kristluses (kristlikus teoloogias) on, mitte Eliade tõlgendusest.
Lisatu võib olla kristliku teoloogia seisukohast tõsi, aga peaksid olema viited. Ja Piiblit pole tarvis läti keelest tõlkida, vaata näiteks www.piibel.net. Andres (arutelu) 2. mai 2021, kell 21:43 (EEST)

Tõstsin automaat-tõlke läti keelest siia.--Lulu (arutelu) 4. mai 2021, kell 08:53 (EEST)

* Püha Vaim on juba vanas kihlveos. Kuningas Taavet küsib oma patukahetsuse palves: „Neraidi mind oma süüst eemale ega võta minult ära oma Püha Vaimu!”Bībele internetā: Psalmi 51:13
* Arvatakse, et Püha Vaim on kohal protsessis, kus inimene pöörab tähelepanu kristlikule usule, see jääb inimesele ja aitab tal elada kohusetundlikku elu. Kristluse ajal ilmub Püha Vaim nagu vesi, nagu kirjutab Püha Paulus „me kõik oleme ühes vaimus ristitud” ja „me kõik oleme ühe vaimuga kuulatud”.Bībele internetā: 1.Korintiešiem 12:13
* Uue kihlatu apostlite teose raamat sõnum, et Vasarpühade eel astus Püha Vaim apostlite ette tuleriidal.Bībele internetā: Apustuļu darbi 2:1-4
* Uue kihlatu järgi on Jeesus Kristus sündinud Püha Vaimust nooremale Maarjale.
* Jeesuse kristluse ajal hoolitses Püha Vaim tema tuvi välimuse eest ja jäi koos temaga.Bībele internetā: Lūkas 3:21-22
---------------------------

Püha Vaimu tegevus ja pealehakkamise viisid


Arutelu:Ida-Poola

Ida-Poola on paigutatud ajalooliste riikide alla. Kas see oli riik?
Peale selle on probleemiks, et väljendil "Ida-Poola" tundub puuduvat kindel tähendus. Andres 25. märts 2006, kell 12.27 (UTC)
Ma panin selle pärast et, 25.9-28.10 olid seal ajutised valitsused ja küllalt iseseisvadHarri 25. märts 2006, kell 12.33 (UTC)

Selle artikliga on asjad valesti. Pole sellist asja pole vähemalt selles artiklis sisu ulatuses olemas. On olemas Lääne-Valgevene ja Lääne-Ukraina. Praegu on tegemist samas stiilis artikliga, kui seda oleks "Lääne-NSV Liit", kus räägitakse Eesti, Läti ja Leedu NSV rahvavalitsuste moodustamisest jms. See artikkel tuleb kustutada. Selle sisu saab kasutada artiklites, mis räägivad Saksamaa ja NLiidu sõjast Poolaga, Lääne-Ukrainast, Lääne-Valgevenest ja Vilniuse piirkonnast. - Urmas 25. märts 2006, kell 12.43 (UTC)

: Palun paiguta siis see sisu nendesse artiklitesse. Andres 25. märts 2006, kell 12.52 (UTC)

Kirjutasin uue teksti. Praegu ei viita siia ükski lehekülg. Andres 26. märts 2006, kell 12.26 (UTC)
 Siis võiks selle artkli alles jätta.Harri 26. märts 2006, kell 12.34 (UTC)

Pooldan allesjätmist, aga Urmasel võib olla eriarvamus. Andres 26. märts 2006, kell 12.51 (UTC)

:Olen kindlasti "Ida-Poola" allesjätmise vastu. Miks? See oleks selgelt nö "vikitekkene". Ida-Poola all kirjeldatut väljaspool vikipeediat ei eksisteeri. Entsüklopeedia eesmärgiks on siiski eksisteeriva kirjeldamine, mitte selle loomine. - Urmas 26. märts 2006, kell 12.58 (UTC)

:: Kui kirjanduses säärast terminit ei kasutata, siis muidugi kustutada. Arvasin, et kasutatakse. Andres 26. märts 2006, kell 13.12 (UTC)

:: Saksa keeles on niisugune termin siiski olemas, vaata :de:Ostpolen. Andres 26. märts 2006, kell 17.11 (UTC)

:: Vaata ka pl:Kresy Wschodnie, en:Kresy. Inglise vikis on öeldud, et Nõukogude Liit okupeeris peale selle ala veel Białystoki vojevoodkonna. Andres 26. märts 2006, kell 17.14 (UTC)

:::Saksa vikis räägitakse asjast, mis poolakatele Kresy wschodnie ehk siis 'idaalad', 'ida piirialad' (kuid mitte Polska Wschodnia, 'Ida-Poola'). Saksa vikis võib artikkel Ostpolen olemas olla, kuid Eesti praktikas sellist nime ja sellises kontekstis ei kasutata, meil on nende alade jaoks (niivõrd-kuivõrd) omad nimed. 20. sajandi kontekstis on "Lääne-Ukraina" ja "Lääne-Valgevene" (Białystoki ümbrus on/oli samuti valgevene piirkond; anglo-ameerika lugejale tuleb osasid asju eraldi ja teistmoodi selgitada, kui eestlasele). Kresy wschodnie - kindlasti pole see tõlgitav kui "Ida-Poola". Sakslased võivad nii tõlkida, kuid Kresy wschodnie-t ega teisi selliseid ei saa tõlkida läbi kolmandate keelte. - Urmas 26. märts 2006, kell 17.46 (UTC)

:: Muidugi ei ole poola väljend niimoodi tõlgitav, küll aga saksa väljend. Ja "Ida-Poola" on NL poolt okupeeritud alade kohta öeldud ka eesti keeles. Tahtsin öelda, et saksa Ostpolen ja poola Kresy wschodnie ei ole sama asi. Andres 26. märts 2006, kell 18.25 (UTC)

:::"Ida-Poola" on eesti keeles selgelt geograafilise sisuga, mis lahkneb Kresy wschodnie-st. 20. sajandi kontekstis on Kresy wschodnie meil "Lääne-Ukraina" ja "Lääne-Valgevene". Küsisin selle asja kohta Poolaga tegeleva ajaloolase käest. Need, kes neid piirkondi Ida-Poolaks nimetavad, kasutavad tuima toortõlget mõnest võõrkeelest ega ole viitsinud avada isegi EE/ENE-t. [Kommentaari korras: "Ida-Poola" sellises tähenduses teeks küll rõõmu mõnele äärmusrahvuslikule poolakale.] - Urmas 26. märts 2006, kell 18.49 (UTC)

:::: Aga on ju õige öelda, et Nõukogude väed okupeerisid Ida-Poola. See oli ju Poola riigi idaosa, mille nad okupeerisid. Praeguses artiklis ei ole ju muud öeldud, et Ida-Poola all peetakse mõnikord silmas seda ala, seega siis mitte praeguse Poola riigi idaosa. Andres 26. märts 2006, kell 18.55 (UTC)

:::: Siin ju ei väideta, et need alad on tegelikult Poola alad. Kui selline mulje jääb, siis tuleks täpsemalt sõnastada. Andres 26. märts 2006, kell 18.57 (UTC)

:::: Mida on siin vaidlustada? Andres 26. märts 2006, kell 18.59 (UTC)

:::: Seda väljendit on kasutatud ka artiklis "Ida-Poola". Arvan, et sarnased  väljendid tuleks üldse lahti rääkida. Võimaluse korral tuleks avada, mida Polska wschodnia tänapäeva mõttes võib tähendada.  Ka poolakad ise kasutavad seda väljendit mõlemas mõttes. Andres 26. märts 2006, kell 19.05 (UTC)

::::: Asi on selles, et nende alade kohta ei kasutata eesti keeles nime "Ida-Poola". Seda tehes oleksime vähemalt samal tasemel, kui poola marurahvuslased.

::::: Kes tahab rääkida Lääne-Ukrainast ja Lääne-Valgevenest võib vabalt kasutada väljendit "Poola idaosa". Siin oleks lisaks ka elementaarne olla viisakas valgevenelaste ja ukrainlaste vastu. Sama hästi võiksime kõiki neid alasid nimetada Lääne-Venemaaks (Baltikumi loomulikult kah). Artiklis praegu sisse viidud lähenemist järgides on see mitte ainult lubatav, vaid pigem isegi nõutav - kindlasti leidub inimesi, kes neid alasid Lääne-Venemaaks nimetavad või on nimetanud (eriti Atlandi kallastel).

::::: Ma nimetasin, et uurisin Ida-Poola kohta Poolaga tegelevalt ajaloolaselt. Tema seisukoht nime sellise võimaliku sisu osas oli eitav. - Urmas 26. märts 2006, kell 19.15 (UTC)

Ma taasdatasin selle. Ma ei näe mingit põhjust, miks ei võiks artiklit sellisel kujul olla. Andres 6. mai 2006, kell 12.13 (UTC)

Enne "kustuta" malli mahavõtmist oleks kena olnud elemetaarnegi diskussioon. Väited, miks see artikkel kustutada tulnuks (vähemalt senisel kujul) on ülal kirjas. Vähemalt oleks pidanud neist üht-teist artiklisse sisse kirjutama. - Urmas 7. mai 2006, kell 07.58 (UTC)

: Minu poolest võib selle malli tagasi panna. Mina ei võtnud seda maha, aga ei hakanud ka tagasi panema. Ka enne kustutamist oleks võinud diskussiooni lõpu ära oodata.

: Mina ei tea, kes tajub seda väljendit marurahvuslikuna. Sina tead sellest rohkem, eks siis kirjuta. Andres 7. mai 2006, kell 08.06 (UTC)

: Minu meelest peaks kindlasti mainima, et tegemist on aladega, mis Nõukogude Liit 1939. aastal "Poola jagamise" käigus okupeeris. Sellest sündmusest sai see mõiste    ju alguse. Ja selle kohta, miks selle nime vastu protesteeritakse, tuleks detailsemalt kirjutada. Andres 7. mai 2006, kell 08.59 (UTC)

::"Ida-Poola" oli ja on Poola idaosa igal juhul. Nii praegu kui enne II ms, sõltumata MRP-st või millestki muust. Eesti keeles ei kasutata NLiidu poolt okupeeritud alade kohta nimetust "Ida-Poola". Tegemist on mingi toortõlkega või kunstliku terminiga; mis keelest, ei oska öelda. Meil nimetatakse neid alasid "Lääne-Valgeveneks" ja "Lääne-Ukrainaks". Ka Vilniuse piirkonda, kui vaadata Valgevene seisukohast, saab lugeda osaks Lääne-Valgevenest (Valgevene ja Leedu vahel on vähemalt 1990ndate alguses selleteemaseid diskussioone olnud). Osa Ida-Poolast läks Saksamaale - Suwalki ala. - Urmas 7. mai 2006, kell 09.12 (UTC)

:: Seda, et Ida-Poola on igal juhul Poola idaosa, ongi alguses öeldud. Minu meelest tuleks peale selle kirjutatada, milliseid konkreetseid territooriume on Ida-Poola all mõeldud ja praegu mõeldakse (praeguse Poola idaosa).

:: Kui Sa ütled, et osa Ida-Poolast läks Saksamaale, siis Sa ju eeldad, et on mingi konkreetne territoorium, mida nimetati  Ida-Poolaks ka enne 1939. aastat.

:: Minu meelest tuleks lähtuda sellest, et Nõukogude Liidu poolt okupeeritud territooriumi mõnikord nimetatakse Ida-Poolaks. Kas õigesti või mitte, aga nimetatakse. Igatahes Poola riigi idaosaga oli ju tegemist. Kõik nüansid, millest Sa siin räägid, tuleks artiklis välja tuua, see oleks informatiivne. Lihtsalt mahavaikimisest viidates sellele, et eesti keeles nii ei öelda, ei ole ju kasu. Inimesed ei saa ju ikka teada, miks nii ei võiks öelda. Andres 7. mai 2006, kell 09.22 (UTC)

:::"Ida-Poola" on Poola idaosa või Poola idapoolmik. Reeglina on selliste "Ida-", "Lääne-", "Kesk-" jt piirid ebamäärased, alad osaliselt kattuvad (mingi koht või ala võib vabalt olla samaaegselt nii "Põhja-" kui ka "Lääne-"). Nene ulatust (mis kuulub ja mis ei kuulu) ei saa täpselt paika panna. Proovi panna täpseid piire Ida-, Kagu-, Põhja-, Kirde-, Lõuna-, Kesk-, Edela-, Lääne- ja Loode-Eesti vahele. See ei ole võimalik! Just see ebamäärasus piiritlemisel on põhjuseks, miks minuarust selliseid artikleid vaja ei ole. Mõttetu tekitada artikleid, mille sisu seisneb pealkirja sünonüümide läbi defineerimises.

:::: Minu meelest oleks just tarvis artikleid Ida-Eesti jne. See, et ei ole kindlaid piire, ei tähenda, et niisugust mõistet üldse pole. Ka näiteks Balkani poolsaarel ja Jüütimaal ei ole kindlaid piire. Sellistes artiklites tulekski eeskätt kirjeldada, milliseid alasid on ühel või teisel juhul tavaks selle nime all mõelda. Tegemist ei ole siiski mõistetega, mida saaks taandada kirjeldustele stiilis "Eesti idaosa".  Andres 7. mai 2006, kell 10.10 (UTC)

:::Asi ei ole "mahavaikimine", vaid "libatermini mittetekitamine". Mahavaikimine oleks siis, kui sellist terminit selles tähenduses kasutataks. Anglo-ameerika või saksa tarvitus ei saa olla põhjenduseks, et nende terminist tuleks teha toortõlge. Tegemist on meil tuntud teemaga ja seetõttu ei vaja me siin teistelt "hädaabi". Kunagi tundus mulle kummaline, et Roman Karmeni Suurest Isamaasõjast rääkivat paarikümneosalist filmiepopöad nimetati läänes "Tundmatu sõda". Nüüd enam ei tundu; varsti tuleks filmi Eestis sama nime all näidata. :( - Urmas 7. mai 2006, kell 09.50 (UTC)

:::: Fakt on see, et nime "Ida-Poola" mõnikord kasutatakse tähenduses, mida siin kirjeldatakse. Sellepärast võidakse seda nime siit ka otsida. Kui siin midagi ei ole, siis arvatakse, et see teema on puudu ja varem või hiljem hakatakse lünka täitma. Parem siis juba kohe teha artikkel, kus saab selgitada ka kõike seda, mida Sa siin arutelulehel räägid. Mul ei ole midagi selle vastu, kui jätta siit ära sisuline jutt. Aga Nõukogude sissetungi mainimata jätta siin minu meelest kuidagi ei saa. Ja nimi "Lääne-Valgevene" ise ei ole samuti ühetähenduslik, mistõttu ei piisa viiitest sellise pealkirjaga artiklile. Andres 7. mai 2006, kell 10.10 (UTC)

::::: II ms-st rääkimisel kasutatakse neist aladest rääkides nimesid "Lääne-Valgevene" ja "Lääne-Ukraina", mitte "Ida-Poola". Seega jääb alles ainult geograafiline tähendus. Ja selle kohta artikli kirjutamine on äärmiselt kunstlik pingutus. Mida "Ida-Poola" selles artiklis toodud tähenduse kohta arvavad asjaga tegelevad ajaloolased, kirjutasin juba eelpool.

:::::: See võib ju olla, et ajalooraamatutes ei ole seda sõna kasutatud. Aga näiteks veebis seda kasutatakse. Näiteks siin, nähtavasti ajaloolase poolt kirjutatud artiklis. Veel: , , , . Seetõttu ei ole tegemist vikitekkelise nimega.

::::::Ja minu meelest ei ole mingit alust öelda, et see kasutus on vale: tegemist on ju tollase Poola riigi idaosaga.

::::::Kui praegust juttu lugeda, siis jääb segaseks, miks nii on tehtud. Justkui ei saaks midagi öelda, mis käib kogu piirkonna kohta.

:::::: Sul on ülalpool niisugune märkus: ""Ida-Poola" sellises tähenduses teeks küll rõõmu mõnele äärmusrahvuslikule poolakale." Artiklis peaks selgitama, milles asi on.

:::::: Ja "Kresy wschodnie" kohta võiks ju olla ka eraldi artikkel. Teine tähendus on "Polska wschodnia". Andres 7. mai 2006, kell 10.57 (UTC)

::::::: Ida-Poolat tõesti ei saa täpselt määratleda. Esimene lause on asja geograafiline seletus niivõrd kui see võimalik on (ehkki öelda "idaosa on idaosa" on mõttetu). Teine lause on neile, kes internetist on leidnud II ms-ga seoses "Ida-Poola".

::::::: Äärmusrahvuslastest: sisuliselt pole vahet, kas ollakse Suur-Poola tulihingeline toetaja või Suur-Saksamaa või mingi muu. Kas peab üles lugema kõik võimaliku, mis sellistel tulihingedel südame soojaks teeb või silma märjaks võtab? - Urmas 7. mai 2006, kell 11.22 (UTC)

:::::::: Minu meelest saab esimese lausega seoses küll rohkem öelda. Enam-vähemgi saab öelda, millist osa Poolast on kombeks Ida-Poolaks nimetada või on nimetatud.

:::::::: Kui Sa ütled, et "Ida-Poola" on nimi, mida teises tähenduses tuleks vältida, siis peaks ju artiklis ütlema, et seda tuleks vältida, ja ära tuua ka põhjused.

:::::::: Kuidas siis jääb "Kresy wschodniega"? Ja kui Sa ütlesid, et osa Ida-Poolast läks Saksamaale, siis Sa ju pidasid Ida-Poola all silmas mingit kindlat tereritooriumi? Andres 7. mai 2006, kell 11.49 (UTC)

::::::::: Ma püüan just selgitada, et esimese lause tüüpi lausetel ei ole reeglina mõtet. Ei jookse mingit üheselt paika pandud piiri Ida-Poola ja mitte-Ida-Poola vahel. Ei praegu ega ka enne. Ei oleks ka seda II ms-ga seotud "Ida-Poolat", kuid õnneks jagasid Hitler ja Stalin Poola ära ja nüüd saavad need persoonid, kes eestikeelse kirjanduse ja terminitega kursis ei ole ja Lääne-Valgevenest ja Lääne-Ukrainast midagi kuulnud pole, seda nimetust kasutama hakata.

::::::::: Kombeks on nimetada Poola riigi idapoolmiku alasid oma ajalooliste regionüümidega - "suurvürstiriik", "Leedu", "Valgevene", "Ukraina", "Masoovia" jne. Kombeks on suurvürstiriigi alasid mitte Poolaks nimetada. See on ebakorrektne ja ebaviisakas.

:: Ma saan aru küll, et kindlat piiri ei jookse. Siiski võib ju enam-vähem aimu anda, kuidas on kasutatud fraasi "Polska wschodnia".

:: Ja sellest kombest võib ju artiklis rääkida. Igatahes on ju õige (ajaloolises kontekstis) Teise maailmasõja eelse Poola kogu territooriumi nimetada Poolaks ning selle idaosa Ida-Poolaks? Andres 7. mai 2006, kell 12.56 (UTC)

::::::::: Ida-Poolast rääkides jagasin ma Poola ida- ja lääneosaks (nagu veelahe minu arvates kulgeks) ja vaatasin kummale poole Suwalki jääb. Kogu lugu. Kuigi jah, Kesk-Poola suhtes olin ma ülekohtune, see läks idaks - lääneks jaotamisel kaduma :). Ehk võiks Kesk-Poola olla ala Varssavist Brestini? Ent siis jääb NLiidule läinud alade hulka ka osa Kesk-Poolast. Peaks artiklid ringi tegema? ;))

:::: Minu meelest tuleb lähtuda sellest, kuidas üht või teist nime tegelikult kasutatakse või on kasutatud. Tähenduses "idaosa", "keskosa" jne ei ole muidugi artikleid tarvis. Samuti ei ole üldjuhul tarvis linkida taolisi nimesid. Andres 7. mai 2006, kell 12.56 (UTC)

::::::::: Metoodiliselt on vale rääkida sellest, et midagi tuleks vältida, kuna see on vale. Nii kinnistub väär teadmine. Kinnistada tuleb õiget. Kirjutatakse "N on ...", mitte "N ei ole ..." - Urmas 7. mai 2006, kell 12.34 (UTC)

:::::::::: Vikipeedia ei ole õpik. Pealegi tuleb selgitada, miks miski on vale. Andres 7. mai 2006, kell 12.56 (UTC)

::::: "Lääne-Valgevenel" on lisaks geograafilisele (raskelt piiritletavale) sisule ajalooline, mistõttu on artiklil mõtet.

::::: "Ida-Eesti" jms on piiritletav ehk küll iga inimese poolt eraldi, kuid mitte kõiki rahuldavalt. Geograafiliselt täpselt määratud piire ühelgi sellisel Eesti osal ei ole, see on tinglik jaotus; samane kui "vasak-", "parem-" või "üla-". Ehk tasuks lugeda välja tarkust sellest, et ENE/EE-s on need artiklid kirjutamata jäetud. Tasuks mõelda, miks. - Urmas 7. mai 2006, kell 10.29 (UTC)

::::: Minu meelest on need väljendid kahemõttelised: neid võidakse mõelda puhtalt ilmakaartest lähtuvatena, kuid neil on ka kindel kultuurilis-ajalooline konnotatsioon, ühel rohkemal, teisel vähemal määral. Ja EE-s ei ole üldse paljusid asju. Andres 7. mai 2006, kell 10.57 (UTC)

:::::: Mõned asjad on siiski põhjusega puudu. Kui ikka sisu, millest kirjutada, ei ole, siis pole ka kunstlikku artiklit vaja. - Urmas 7. mai 2006, kell 11.22 (UTC)

::::::: Jään eriarvamusele. Andres 7. mai 2006, kell 11.49 (UTC)

:::::::: Proovi (esialgu enda jaoks ja paberile) paika panna kõik Eesti osad põhi- ja vaheilmakaarte järgi (Kesk-Eesti takkapihta). Defineeri nad, püüa piiritleda, arvestades kõiki erinevaid võimalikke käsitlusi, ja siis anna oma Eesti eri osadest pärit tuttavatele kritiseerimiseks. Ja muidugi tuleks küsida ka kohalike seisukohti ja nende regionaalset identiteeti uurida. - Urmas 7. mai 2006, kell 12.34 (UTC)

::::::::: Just sellise uurimuse tulemused peaksidki Vikipeedias olema. Ka piirkondlik erinevus mõistetest arusaamisel peaks kajastuma. See on suur töö, mida ma ei hakka üksi ette võtma. Andres 7. mai 2006, kell 12.56 (UTC)

Kas hääletame, kas on sihukest artiklit tarvis või ei? Taivo 7. mai 2006, kell 16.08 (UTC)

Urmas on nõus sellega, et artikkel praegusel kujul olemas on. Praegu on lahkarvamused selles, mida see artikkel peaks sisaldama. Arvan, et kõigepealt tuleks asi lõpuni arutada, kuni argumendid ammenduvad.  Andres 7. mai 2006, kell 16.24 (UTC)

: Praegusel kujul on see artikkel küll suhteliselt mõttetu. Ma pakun, et kuna tegemist on terminiga, mida kasutatakse reeglina II MS ajal NL poolt okupeeritud ala kohta tollase Poola riigi territooriumil tuleks ka artikli pealkirjas kajastada. Võimalik, et kõige õigem oleks seda teha artiklis, mis räägiks kõigist NL poolt vallutatud aladest sh. ka Moldovast ja Kaliningradi ümbrusest. Toetan Urmast, et geograafiliset ei oma selline "stub" praegu mõtet. Olen nõus, et kui Eesti Vikipeedia jõuab näiteks miljoni artiklini võime luua ka põhjalikke uurimusartikleid kõigist Poola tinglikest osadest aga praegu, arvan, on selleks veel vara.--Boy 14. juuni 2006, kell 22.06 (UTC)

:: Inimesed kirjutavad, millest tahavad. Minu meelest oli põhiline probleem selle artikliga, et "Ida-Poola" ei ole NL poolt okupeeritud alade kohta õige nimi. Ometi on see nimi käibel, ja on tarvis, et info otsija jõuaks õigesse kohta. Andres 14. juuni 2006, kell 22.15 (UTC)

::: See on muidugi täiesti kohane märkus. Ma küll kahtlen, kas keegi hakkab Vikipeediast otsima terminit Ida-Poola kui teda huvitab NL poolt okupeeritud Poola. Pigem oleks see midagi NL okupatsioon Poolas vms. Igaljuhul pole selles artiklis praegu ka nende okupeeritud alade kohta mingit infot. On ainult mittemidagi ütlev definitsioon. Probleem antud artikli juures on see, et pealkirja Ida-Poola alla ei saa ka mõistlikult kirjutada, et selle all tuleb mõista NL okupeeritud Poolat...sest see lihtsalt pole nii ;-) Õige oleks mingi täpsustuslehekülje sarnane lehekülg. --Boy 14. juuni 2006, kell 22.26 (UTC)

: Kui Sa Google'ist vaatad, siis näed, et seda väljendit niimoodi mõnikord kasutatakse. Andres 14. juuni 2006, kell 22.56 (UTC)

::Google ja internet on muidugi küll teatavad näitajad, kuid enamus asjassepuutuvat kirjandust (ja ilmselt sisuliselt arvestatavamat) on siiski veel trükikujul.

::Ida-Poola automaatne seostamine Nõukogude okupatsiooniga 1939 on küllaltki ühekülgne. Leedulaste jaoks oli okupeeriaks Poola, oma arvamus okupeerijaist kahe maailmasõja vahelise Ida-Poola osas on ka valgevenelastel ning iseäranis ukrainlastel. Teha selles artiklis Poolast kannataja – liiga lihtsustatud ja erapoolik; rääkida kõikidest Poola territooriumi kujunemise nüanssidest pärast I ms – pole selle artikli teema. - Urmas 15. juuni 2006, kell 05.58 (UTC)

::: Minu meelest peaks see artikkel vähemalt võimaldama inimestel, kes seda väljendit eesti keeles või ka mõnes muus keeles kohtavad, vähemalt aru saada, mida selle all võidakse mõista. Veel parem aga oleks, kui siin selgitataks, millises tähenduses seda nime ei ole soovitatav kasutada ja miks. Andres 15. juuni 2006, kell 06.47 (UTC)

::::Kellest ikka ajalugu ja geograafia kauge kaarega mööda on läinud, võib mõelda mida iganes. Selle fantaasiaga võidu joosta on mõttetu; ja ei jõua ka. Ülejäänutele peaks artikkel ka praegusel kujul piisav olema. - Urmas 15. juuni 2006, kell 07.04 (UTC)

::::: Minu meelest on Vikipeedia ülesanne inimesi harida. Andres 15. juuni 2006, kell 07.56 (UTC)

::::::Oleneb, mis tasemel. Kas algkooliõpiku või entsüklopeedia? - Urmas 15. juuni 2006, kell 08.27 (UTC)

Täiendasin natuke. Minumeelest peaks sedasi olema arvestatud diskussiooni käigus välja toodud argumente. Tekst pole kindlasti parim võimalik aga arvan, et sisuliselt võiks olla erinevad aspektid pealiskaudselt ära märgitud.--Boy 15. juuni 2006, kell 07.21 (UTC)

Toimetasin Sinu teksti. Minu meelest ei ole esitus piisav, sest pole selgitatud, miks see nimi on problemaatiline. Teiselt poolt, Urmas ütleb kindlasti, et juba on tarbetult palju öeldud. Andres 15. juuni 2006, kell 07.56 (UTC)

:Ma ei saa päris hästi aru sellisest, mulle tundub kallutatud, kunstlikust tähelepanust Poola idaalade vastu. Miskipärast pole artiklit "Lääne-Poola" (mille okupeerisid sakslased). Või artiklit "Lõuna-Prantsusmaa" (II ms kontekstis) - mõni võib ju Vichy vabariigist sellise nime all mõelda. - Urmas 15. juuni 2006, kell 08.27 (UTC)

Millised on need teised keeled, mille eeskujul 'Ida-Poolat' tarvitatakse? - Urmas 15. juuni 2006, kell 08.28 (UTC)


Faili arutelu:Eesti Spordimuuseum.jpg

Kindlasti tuleb otse Esmi poole pöörduda. Andres 26. märts 2006, kell 05.22 (UTC)

Ma käisin hiljuti Spordimuuseumis rääkimas võimalikust eestikeelse Vikipeedia ja Eesti spordimuuseumi koostööst ning nagu ma aru sain siis kirjutasid nad kunagi ammu selle artikli ise ja foto on ka neilt. Sellega probleemi pole. Ivo 6. november 2009, kell 20:02 (UTC)

:Mis see's tähendab, et autor annab pildi avalikku omandisse? Taivo 26. aprill 2011, kell 16:40 (EEST)
Lisasin saadud kirja. Minu meelest tähendab kirja tekst litsentsi AO-ise. Taivo 30. aprill 2011, kell 00:23 (EEST)

Selle võiks nüüd Commonisse liigutada. Ivo (arutelu) 12. juuni 2012, kell 17:09 (EEST)

Otseselt ei tähenda. Tasuta, aga kas ka luba küsimata, vabalt, autorile viitamisega? Kui pildi kasutamiseks luba küsitakse, siis on hea konkreetne litsents ise välja pakkuda. Kas saan õigesti aru, et üleslaadija on autor? (Oma nime siiajätmisega Kalle Voolaid eeldatavasti nõus pole olnud.) Pikne 12. juuni 2012, kell 17:41 (EEST)

et tulevikus võimalik importimine Commonsisse hõlpsam oleks, siis pilt ümbernimetada. Võrdle :commons:File:Eesti Spordimuuseum.jpg--Estopedist1 (arutelu) 31. juuli 2019, kell 11:14 (EEST)

Commonsis samanimeline teise sisuga pilt


Arutelu:Rüütlimõis

Mis on selle artikli allikas? Andres 26. märts 2006, kell 05.41 (UTC)

Kokku kirjutatud vanast EE'st ja uus EE 8 ja 12 ja veidi mujalt juurde. Milles kõsimus? Akra 26. märts 2006, kell 06.36 (UTC)

: Tahtsin võrrelda siinset teksti allikatega.  Mul ei ole praegu võimalik seda teha. Andres 26. märts 2006, kell 07.00 (UTC)
Väike viga 10 asemel 12. Kas kahtled faktides? Kui sind huvitab copy kõsimus siis on Vikis mitu puhtalt sellist artiklit, ühe just kirjutasin ümber "Vastseliina ordulinnus". Akra 26. märts 2006, kell 07.10 (UTC)

Ei, ma tahan vaadata, kas tekst ei ole liiga lähedane allika tekstile. Andres 26. märts 2006, kell 07.27 (UTC)

Ma ei saanud aru, mis Sa ütlesid artikli "Vastseliina ordulinnus" kohta. Andres 26. märts 2006, kell 07.30 (UTC)
Vastseliina ordulinnuse artikel  oli 1:1 copy enne ümberkirjutamist. Löö otsingusse Vastseliina sisse see oli vähemalt kahes kohas Vastseliina küla all. AKRA217.159.152.155 26. märts 2006, kell 07.46 (UTC)

Arvan, et Eestimaa, Liivimaa jne tuleks linkida esimeses lõigus kubermangule, teises mingile aadli moodustisele. Andres 13. august 2008, kell 04:54 (UTC)

esimeses lõigus panin lingid kubermangudele. Kas teise lõigu Eestimaa ja Liivimaa all ei mõelda kubermange?--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 00:17 (EEST)

Talurahvaseaduste link puudutab ainult Eestimaad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. august 2008, kell 04:57 (UTC)

Baltimaade materjal tuleks panna eraldi alajaotusesse. Siis saab eraldi kirjutada ka Saksamaa rüütlimõisatest. Andres 13. august 2008, kell 04:57 (UTC)

Eraldi alajaotus on tehtud, pealkiri: Rüütlimõis Vene Keisririigis--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 00:17 (EEST)

on linke märksõnale aadlimõis, mis tihedalt seotud mõistega rüütlimõis--Estopedist1 (arutelu) 1. jaanuar 2017, kell 15:04 (EET)


Arutelu:Merengue

Vahest oleks parem teha muusikastiili ja tantsu kohta eraldi artiklid (ka bachata puhul). Andres 26. märts 2006, kell 05.44 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.bachatamusica.com/merengue.cfm?subsecid=82&subject=merengue
** In Merengue on 2013-06-24 12:21:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Merengue on 2013-07-06 13:55:19, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:55 (EEST)