Arutelu:Aatomkihtsadestamine

Artikli sisuline osa on hea. Teema on kaetud küllaltki põhjalikult, kuid mitte liiga sügavuti ja teksti mõistmine ei muutu keeruliseks. Artikkel on piisavalt pikk. Viidatud oli ka piltidele, mida ei olnud võimalik üles panna. Selle osa soovitaks ümber sõnastada nii, et tekstist ei paistaks välja probleemid piltidega lisamisega.
Tõlke kohapealt tekkis kahes kohas küsimusi: „AKS erineb teistest sarnastest tehnikatest selle poolest, et lähteainete aurud pulseeriakse reaktorisse ükshaaval ning iga lähteaine pulsi vahel toimub kasvukabri puhastus või evakueerimine.“ Kuidas toimub lähteainete pulseerimine? (Lauses on ka kaks kirjaviga). Teine koht oli: „Gaasivoolureaktoris lähteained suunatakse kandegaasiga reaktsioonitsooni ja sealt edasi läbi reaktori.“ Kas reaktsioonitsoon ei asu reaktoris?
Allikad on artiklil olemas, nende esitamine oleks võinud aga olla siiski eesti keeles ja kõigil ühesugune. Samuti võiks viited olla nummerdatud ka nimekirjas. Viitamata võiks jätta inglise keelsele vikipeedia artiklile, kuna selle kvaliteet on enamasti küsitav. Selle asemel oleks võinud viidata artiklitele, mida kasutati inglise keelses artiklis. Ülejäänud viited olid see-eest korralikud. Teksti sees olid alguses ka mitmed viited teistele artiklitele. Enamus neist olid head, kuid oli ka selliseid, mis ei sobinud väga hästi antud teemaga kokku. Sõna „konformsus“ viis näiteks artikli juurde, mis rääkis püsivast isiksuse omadusest.
Üle soovitaksin vaadata artikli õigekirja. Mõned esinenud vigades: „( atomic“ (õige oleks ilma tühikuta), „igapäeva elus“ (kirjutatakse kokku), „kasvatusmeedotite“ (kasvatusmeetodite), „algus aastatel“ (kirjutatakse kokku), „epitakiaalsete (epitaksiaalsete)“ jne. Samuti oli käändevigu, näiteks „… on keemiline aurufaassadestus meetod …“ (soovitaks kirjutada keemilise aurufaassadestuse meetod). Ühes kohas jäi ka tühik kahe lause vahelt puudu „…elektroluminestsents lameekraane.Eestis (Tartus)…“
Laused olid ülesehitusel kohati pikad ning sõnade järjestus oli segane. 4. novembril toimunud seminari ettekandes oli soovitusi lause ülesehituse jaoks, mida tasuks arvestada.
Sõnastuse osas oli tehtud kummalisi valikuid: „Keemial, eriti lähteainete valikul on väga tähtis roll, et aatomkihtsadestus protsess õnnestuks.“ „Keemia“ on selle lause jaoks liiga laia tähendusega sõna. „Aatomkihtsadestamise protsess võib aset leida erinevat tüüpi reaktorites ja erinevate rõhkude vahemikus.“ Diskreetse vahemiku jaoks soovitaks kasutada pisut teist sõnastust, pideva vahemiku korral kaotaks ära sõnakorduse.
Vikipeedia tavade järgi soovitaks eelised ja puudused vormistada sarnaselt. Mõlemad võiksid olla kas punktidena välja toodud või tekstina lahti seletatud. Sissejuhatus võiks olla siiski esimene artikli osa ning aatomkihtsadestamise tsükkel võiks olla eraldi suure pealkirjana mitte sissejuhatuse osa.
Kaur Leemets 10. november 2011, kell 23:28 (EET)
----
Kohe alguses sulu juures tühikuviga. Võõrkeelsed sõnad kaldkirja.
*Lauses "Uute materjalide, protsesside..."  üks koma liigne
*pulseeritakse
*väldi lausekonstruktsiooni "midagi tehti kellegi poolt", parem on "keegi tegi midagi" või "midagi tegi keegi".
*Aleskovskii Koltsovi (1968) ja Antson Suntola (1977) poolt 1960ndatel ja 1970ndatel aastatel. See on segane ning allikat on valesti mõistetud.
*J.Aarik ja A.Rosental Nendel on ka eesnimed vaja välja tuua ja nimed linkida.
*välja pakutud, lause oleks parem Selle tõttu on aastate jooksul pakutud meetodile erinevaid nimetusi, kuid laialdasemat kasutust on nendest leidnud ...
*Tsüklit korratakse nii mitu korda, kui on vaja soovitud paksuse saavutamiseks. Selle lause võiks paigutada eelmise kahe lause vahele.
*Eeliste alajaotuses viitamise näpuviga
*ei saa toota AKS meetodit kasutades
*Lauses "Metallioksiidi kasvatamisel..." koma liigne
*Aatomkihtsadestusreaktorid
*Lauses "Mida suurem on difusioonikonstant..." puudu koma
*Lauses "Juhul kui kasvukiirus..." puudu kaks koma
*lisa-aktivatsioonienergia
*elektroluminestsentsekraanide
*Viimase lause võiks ära jätta ja selle asemel lisada eelmisele lausele "muu hulgas"
Paar näpuviga jäi nimetamata, võiksid need üldise parandamise käigus üles leida. Tubli! Adeliine 21. november 2011, kell 00:52 (EET)
----
Siia ei viita miski. --Epp 27. november 2011, kell 02:18 (EET)
----
Siia? Ei saa aru, mida öelda on tahetud. Mkristel 27. november 2011, kell 18:22 (EET)

Kui arutelulehel kirjutatakse "Siin" või "see lehekülg", mõeldakse vastavat artiklit. "Siia ei viita miski" tähendab, et artiklile "Aatomkihtsadestamine" ei ole linke teistes artiklites. See on sellepärast oluline, et kui linke ei ole, on väiksem tõenäosus, et keegi artiklit lugema satub. Adeliine 27. november 2011, kell 18:26 (EET)
----
*Aleskovskii, Koltsov, Antson, Suntola on kõik perekonnanimed.
*väljapakutud → välja pakutud; see lause oleks parem: Selle tõttu on aastate jooksul pakutud meetodile erinevaid nimetusi, kuid laialdasemat kasutust on nendest leidnud ...
*Tsüklit korratakse nii mitu korda, kui on vaja soovitud paksuse saavutamiseks.
*seal "kuni" ees võiks ikka koma olla, kust sa selle ära võtsid
*Aatomkihtsadestusreaktorid
*Viimane lause: Aatomkihtsadestuse meetodil kasvatatud kilesid kasutatakse muu hulgas elektroluminestsentsekraanide valmistamisel, isolaatoritena mikroelektroonikatööstuses, läbipaistvate juhtidena, passiveerivate, kaitsvate ja optiliste katetena. Adeliine 28. november 2011, kell 19:28 (EET)
----
"... kasvatada kõrgetatidilisi kilesid" – mida see tähendab? Kuriuss (arutelu) 21. mai 2023, kell 17:24 (EEST)


Artikkel on ülevaatlik, tutvustatakse põhjalikult süsinikdioksiidi ladustamise võimalusi ning selle positiivseid ja negatiivseid külgi.Artiklile lisatud illustreeriv pilt võiks olla tõlgitud eesti keelde. Sageli on inglise keelest tõlkides moodustatud eestikeelselt halvasti kõlavad laused, millest on keeruline aru saada. Pakun välja, et põletusjärgne sidumine, põletuseelne sidumine ja hapnikus põletamine võiksid olla alapealkirjadena mitte punktidena.
--LiisDren 11. november 2011, kell 00:35 (EET)

Kasutatud allikate arv on piisav. Eeldades, et sageli on terved alapeatükid pärit ühest allikast, on terve tekst vormistatud korrektselt viitamistega.
--LiisDren 11. november 2011, kell 00:35 (EET)

===Sõnakasutus===
* Tekstis on kasutatud läbisegi sõna "ladustama" ja "ladestama", mis on erineva tähendusega. Lähtuvalt eestikeelsest kirjandusest on korrektne kasutada sõna ladustama. Seega tuleks sõna "ladestama" asendada sõnaga "ladustama".

* "See on üks võimalus, mis võiks leevendada fossiilkütuste põletamise panust globaalsele soojenemisele."- sõna panus on pigem positiivse tähendusega. Võiks asendada sobivamaga.

* Sõna "suhteliselt" ei ole hea sõnakasutus formaalsetes tekstides. Tuleks proovida vältida selle kasutamist ja see asendada mõne teise sõnaga, kus võimalik.

* Sõna "fakt" kasutamine koostatud lausetes on võõras ning ebakorrektne eesti keelele.

* "Uurimuse kohaselt jääb sellise tehnoloogia maksumus vahemikku 80-250 $ tonni süsihappegaasi kohta." - peaks olema välja kirjutatud ühe tonni süsihappegaasi kohta.

* "Enim uuritud oliviini kasutava meetodi maksumus jääb 50 ja 100 $/tCO2 vahele ja suurendab elektrijaama energiakulu 30-50% võrra. Oliviini karbonaadistumine: Mg2SiO4 + 2CO2 → 2MgCO3 + SiO2 + 89 kJ mol–1CO2. " - enne peaks seletama, mis on see meetod ja siis rääkima maksumusest. Samuti peaks üle vaatama esimese lause sõnastuse.--LiisDren 11. november 2011, kell 00:26 (EET)
===Komavead===
* Sõnade kuid ja aga ees puudub sageli lausetes koma.
* "Vältimaks süsihappegaasi väljapääsemist peaks kasutatava kihi kohal olema..."- kui lauselühend algab sõna maks-vormiga, siis eraldatakse lauselühend komaga. Selliseid kohti on tekstis veel.
* "Kui süsihappegaasi kontsentratsioon põhjakihis läheneb üleküllastusele hakkavad moodustuma mullid..."-koma puudu.
* "CO2 vabaneb veest ja kuna see on õhust raskem, moodustab pilve, mis liigub mööda maad põhjustades lämbumist."- põhjustades ees peaks olema koma.
--LiisDren 11. november 2011, kell 00:27 (EET)
===Muud vead===
* "...süsihappegaas (Ülekriitiline süsinikdioksiid) otse..." - sulgudes olev osa peaks algama väikse tähega.
* "Süsihappegaasi võiks pumbata ka näiteks joogiveeks kõlbmatult suure soolsusega põhjavette..."- tuleks üle vaadata sõna lõpud.
* "Reageerides süsihappegaasi karbonaatsete mineraalidega veekeskkonnas moodustuvad vesinikkarbonaadid: CO2 + CaCO3 + H2O → Ca(HCO3)2(aq). " - enne kooloni kasutamist peab olema kokkuvõttev sõna.
* "Kuna atmosfääris ja ookeanis lahustunud süsihappegaasi vahel on tasakaal, siis suurendades kontsentratsiooni ookeanis, nihutame me tasakaalu süsihappegaasi atmosfääri liikumise suunas, lisaks jõuab veekihtide ringluse tulemusena (termohaliinne tsirkulatsioon) ookeani põhjakihtide vesi umbes 1600 aastaga pinnale, seega pole see meetod pikaajaline lahendus."- liiga pikk lause, tuleks jaotada mitmeks iseseisvaks lauseks. Pikki lohisevaid lauseid on tekstis veel.
* "Lihtsustatud valemi kujul: MO + CO2 → MCO3 + heat (MO - metallioksiid)"- lause ei ole tervik.
* "Carbon capture and storage" - kuna tegemist on inglisekeelse väljendiga, peaks see olema kaldkirjas.
--LiisDren 11. november 2011, kell 00:27 (EET)

Võiks olla lingid ka järgnevatele sõnadele: fossiilsed kütused, bakter, kondenseerima, hapnik, basalt, magneesium, kaltsium, hüdroksiid.
--LiisDren 11. november 2011, kell 00:28 (EET)
----
Arvude vahel on "kuni" tähenduses mõttekriips.
*igal aastal
*Lauses "Kivisöe kihtidesse pumbatuna..." üks koma puudu
*2009. aastal
*Reageerides süsihappegaasi karbonaatsete mineraalidega veekeskkonnas Ei saa aru.
Tubli! Adeliine 19. november 2011, kell 16:28 (EET)
Artiklisse süsinikdioksiid tuleb lisada link käesolevale artiklile, muidu on seda artiklit raske leida. Taivo 21. november 2011, kell 19:06 (EET)

Palun tee seda. Andres 22. november 2011, kell 01:21 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.marketresearchanalyst.com/2008/01/26/world-ethanol-production-forecast-2008-2012/
** In Süsinikdioksiidi sidumine ja ladustamine on 2013-06-24 13:38:36, 404 Not Found
** In Süsinikdioksiidi sidumine ja ladustamine on 2013-07-07 02:18:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:18 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Süsinikdioksiidi sidumine ja ladustamine


Arutelu:RNA interferents

Minu retsensioon Vikipeedia artiklile RNA interferents.
Töö on hästi ja korralikult tehtud, tekst sisutihe ja arusaadav, ülevaatlik. Artikli pikkus on ettenähtule vastav, kõik põhilised teemapunktid on kirja saanud. Tore on näha palju siselinke. Kui mõned üksikud erandid välja jätta, siis on lauseehitus selge ja laused ise paraja pikkusega.  Pildid on asjakohased ning neid on piisavalt. Tekst korralikult jaotatud alapeatükkideks, ainult viimane alapealkiri "Erinevused organismide vahel" on väga üldsõnaline ja seda võiks täpsustada.
Sissejuhatavas osas võiks olla rohkem viiteid või mingisugune teave, kust materjali on kogutud. Toon põhjalikumalt välja grammatika- ja stiilivead, loodan, et ei ole midagi valeks parandanud. Usun, et enamik eksimusi on näpuvead, kuid kindlasti tuleks need parandada.
Grammatikavead koos soovitustega, mis peaks olema õige
(vead on toodud esinemisjärjekorras):

* I lõik, II rida: „RNA interferentsiks on olulised kaks tüüpi väikseid RNA molekule – mikroRNA (miRNA) ja väike interferents RNA (siRNA).“  Peaks olema:  ....kahte tüüpi väikseid RNA molekule...
*I lõik, V rida: „valgu süntees“  võiks olla kirjutatud kokku
*I lõik, VI rida: „interferantsil“ ; parandada näpuviga
* II lõik, VII rida: „See ilmneb, siis kui guide ahel paardub...“  õige oleks  „see ilmneb siis, kui...“  või jätta nt „siis“ üldse ära
*„geenivaigistamisekompleksi“ kokku peaks saama selle väljendi kirjutada juhul, kui geenivaigistamise ehk täiendsõna oleks lühenenud: geenivaigistamiskompleksi
* „geeniväljalülitamise“ ei tohiks olla kõik kokku kirjutatud, ehk saab öelda lihtsalt „geenide väljalülitamise“
Mehhanism rakus
* „fragmnetideks“  parandada
* III lõik: "dicer" võiks olla suure algustähega
* V lõik: „võimandatakse“ parandada
Erinevused organismide vahel
* „vastuvõtta“ on kaks sõna
* „trasnlatsioonilise“ parandada
* „mudel organsimis“ tuleb kokku kirjutada

Tekstis esinevad mõningad stiilivead ja raskesti mõistetavad laused:
* "katalüütiline RISC-i komponent Argonaut tekitab lõike." Võiks olla täpsustatud, millest Argonaut lõike teeb või millised    need on.
* "Tänu selektiivsele ja robustsele RNAi mõjule geeniekspressioonis, on see väärtuslikuks uurimisvahendiks rakukultuurides kui ka elavas organismis." Väljendid „selektiivne“ ja  „robustne“ tunduvad üksteisele vastanduvat oma sisu poolelt, lause lõpus võiks kasutada kas ainsust või mitmust, mitte mõlemat samas kontekstis korraga.
* Argonaut on kirjutatud kord suure, kord väikese algustähega.
* "Endogeenne dsRNA algatab RNAi aktiveerides ribonukleaasset valku Dicer." RNAi järel peaks olema koma.
* "Olles dicer-produtseeritud fragmendid kaheahelalised, teoreetiliselt võiksid nad kõik moodustada funktsionaalse siRNA." Lause ümber sõnastada, segane.
* "Samuti ka miRNA aktiivsused on P-kehakestes kogunenud." Lause sisu jääb arusaamatuks.
* "olulise sammu toimumise kohaks." Minu arvates on parem sõnastus "olulise etapi toimumiskohaks", aga midagi valesti pole.
* „valkude kompleks nimetusega RITS kompleks.“ Sõnakordus.
* "Pärmis S. pombe see kompleks sisaldab argonauti, kromodomäänne valk Chp1 (inglise keeles chromodomain protein Chp1) ja tundmatu funktsiooniga valk Tas3." Käänded ei ühti: „argonauti, kromodomäänset....“
* "ei pruugi üldse ollagi."  „üldse“ on üleliigne ja –gi liide samuti.
* "nii süsteemsed kui ka päritavad nii taimedel kui ka C. elegans´il"  sõnakordus
* "miRNA on täiuslikult või peaaegu täiuslikult komplementaarsed oma sihtmärk geeniga ja indutseerivad" "miRNA" on ainsuses, öeldised mitmuses
Kardan, et minu retsensioon ei saanud nii põhjalik, kuna pole nii palju parandada. Tubli töö! :)
Mydrik 11. november 2011, kell 01:19 (EET)

Tänan (siiski põhjaliku:)) retsensiooni eest. Leian, et kõik parandamisettepanekud on teostamist väärt, asun asja kallale. --Olavi113 11. november 2011, kell 13:15 (EET)

*RNAi pealt peaks tegema ümbersuunamise
*''on olulised kahte tüüpi väikseid RNA molekule'' käänded ei ühildu
*''väike interferents RNA'' ei ole õige
*Lauses "Need eelnimetatud väiksed..." kaks koma puudu; '''aktiivsust'''
*väldi konstruktsiooni "midagi on tehtud millegi poolt"
*'''''guide''-ahel; ''passenger''-ahel''' (passenger on terves artiklis valesti)
*ingliskeelsed sõnad ja väljendid kaldkirja
*Lauses "Tänu selektiivsele..." koma liigne
*kui lauses on "kui ka", peaks kuskil eespool olema "nii"
*Lauses "RNAi saab kasutada..." puudu koma
*'''Varem on RNA inerferentsi tuntud kui "kosupressioon" või "post-transkriptsiooniline geenivaigistamine".'''
*'''Aastal 2006 jagasid Andrew Fire ja Craig C. Mello'''
*Esimese pildi tekst on väga halvasti väike ja ingliskeelne, üsna sama käib teise pildi kohta ka
*mõttekriipsud sidekriipsude asemele, kus vaja (nt arvude vahel)
*'''endonukleaasid, mida nimetatakse argonautideks. Argonaudid lõigustavad'''
*''Samuti miRNA aktiivsus on P-kehakestes klasterdunud.'' Halb, kas oleks parem '''Samuti on P-kehakestes klasterdunud miRNA aktiivsus.'''?
*'''moodustab RITS'''
*'''sihtmärk-geeniga'''
*"nagu näiteks" ja samas tähenduses "nagu" ees peab olema koma ja sellele järgneva loetelu järel ka.
*väljatoodud vigu parandades võiksid ülejäänud näpuvead ka käigu pealt parandada
*võiksid artiklile mingi hea kategooria ka otsida
[[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 26. november 2011, kell 17:19 (EET)

*väldi konstruktsiooni "midagi on tehtud millegi poolt"
*ingliskeelsed sõnad ja väljendid kaldkirja
*Lauses "RNAi saab kasutada..." puudu koma (see lause tegelikult liiga pikk ja sellepärast kole)
*'''Varem on RNA inerferentsi tuntud kui'''
*tühikute lisamine ei muuda sidekriipsu kahjuks mõttekriipsuks. mõttekriipsu saad võtta redigeerimiskasti alt
*Lauses "Ühes hiljutises uuringus..." koma puudu
[[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 11. detsember 2011, kell 21:49 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://nobelprize.org/nobel_prizes/medicine/laureates/2006/adv.html
** In RNA interferents on 2013-06-24 13:03:52, 404 Not Found
** In RNA interferents on 2013-07-06 21:03:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:03 (EEST)


Arutelu:Tarkvaraline raadio

Artikkel oli lühidavõitu ning andis edasi vaid kõige põhilisemad asjad. Mida oli kirjeldatud, oli kirjeldatud pisut pinnapealselt. Kuna tegemist on tarkvaralise raadio kohta käiva artikliga, oleks tahtnud näha ka juttu ja mõningaid näited ka tarkvarast, mida taolise raadio teostamiseks kasutatakse. SpeakEasy osas mainitud „Tarkvara paindlikuse põhimõte ongi tarkvaralise raadio peamineks plussiks.“ osa on puudu Tarkvaralise raadio plusside osast, kuigi seda on kirjeldatud kui peamist eelist. Artikli suurimaks puuduseks arvangi olevat vähest sisu lahtiseletamist, mis aitaks teema ning mõningate lausete mõistmisele kaasa. Näitena tooks artiklis „Tarkvaralise raadio plussid“ teema all korra mainitud USPR2 liidest, millest pole mujal sõnakestki juttu, ilmselt on see sissejuhatuses kirjeldatud „...signaalide digitaliseerimiseks spetsiaalset liidest ...“, aga see ei tule tekstis välja.
Viitamine ning vormistus olid selle artikli ühed õnnestunumad osad, sisu oli varustatud korralikult vormistatud viidetega, ühe erandiga, ning allikad tundusid autoriteetsed olevat. Erandina toon välja kolmanda viida, mille aadressi lõppu on sattunud kaldkriips, mille tõttu ei vii link õigesse kohta vaid väidab, et antud lehte pole olemas. Esimese viitena toodud „SDR tutorial“-is töötab ainult viitelingis toodud leht. Antud lehele minnes ning proovides teksti all olevale „next“ nupule vajutada, et juttu edasi lugeda, öeldakse, et antud lehte pole olemas. Artikli vormistamine ning ülesehitus vastavad Vikipeedia tavadele, artikkel sisaldab ka piisavas koguses korrektselt vormistatud siselinke.
Artikli keeleline kvaliteet andis soovida, esines kirjavigu ning osade lausete ülesehitusest tundus, et on inglise keelest otse tõlgitud, eriti artikli lõpuosas. Esines sõnakordusi, sama sõna mitmekordset kirjutamist lausesse, samuti ka mõningaid trükivigu. Kirjavigadest tooks välja mitmes kohas valesti kasutatud pikka „k“-d, näiteks „Tarkvaraline raadio ei vaja pärast vajalikke seadmete ostmist enam mingeid kulutusi.“, „Paljud arvavad, et tarkvaraline raadio on telekommunikatsiooni tulevik, kus lõpuks tekkib olukord, kus üks seade on valmis vastu võtma kõikvõimalikke raadiosignaale.“, „Kui tarkvaralist raadiot hakkata uuendama interneti teel tekkib küberkuritegude oht.“, lauses „Tarkvara paindlikuse põhimõte ongi tarkvaralise raadio peamineks plussiks.“ peaks „paindlikuse“ olema „paindlikkuse“. Selles lauses on valesti kirjutatud ka sõna „peamineks“, mis peaks olema „peamiseks“.; esines ka muid vigu, näiteks lauses „Kui digitaliseerimiseks pole piisavalt võimast seadet peab alandama sagedust veelgi, mis järel on arvuti helikaart võimeline andmeid digitaliseerima.“ peaks „võimast“ olema „võimsat“ ning „mis järel“ peaks olema „misjärel“. Lauses „Ühte ja samat signaali on võimeline saatma/vastu võtma erinevate tootjate erinevad seadmed.“ peaks samat olema sama. „Kuna nii maavägi, õhuvägi kui ka merevägi kasutasid erinevaid sagedusi/modulatsioone oli nende vaheline suhtlus raskendatud.“, selles lauses peaks „nende vaheline“ olema kokku kirjutatud. Lauses „See, praegu alles lapse kingades rakendus võimaldaks kasutada nõrgemaid võimsuseid“ peaks „lapse kingades“ olema kokku kirjutatud. Komavigu esines paaril korral, näiteks lauses „Kõige lihtsamal, kuid veel hästi teostamata_,_ juhul koosneb tarkvaraline raadio antennist, analoog-digitaalmuundurist, digitaal-analoogmuundurist ja arvutist.“ pole märgitud koma tarvis, samuti on selle lause „kuid veel hästi teostamata“ osa kohmakalt sõnastatud. Lauses „Kuna tarkvaralist raadiot on kerge muuta__ on ta muutumas populaarseks raadioamatööride seas.“ on märgitud kohas koma puudu. Komavigu esines artiklis veelgi. Lauses „Olukorras__ kus kahe riigi üksused peavad koos töötama, võimaldab tarkvaraline raadio kiiresti ennast kiiresti vastavalt vajadusele kohandama.“ on kasutatud sõna „kiiresti“ kaks korda, ilmselt on tegemist lohakusveaga, samuti esines lause alguses märgitud kohas üks komaviga. Sama sõnakordusteviga on ka lauses „Vastavalt Moore'i seadusele oleks pidanud olema võimalik kolme aastaga tehtud projekti tarkvara liigutada liigutada neli korda väiksemale kaasaegsele platvormile.“.
Üldiselt oli artikkel arusaadavalt kirjutatud, kuigi oli ka segase mõttega lauseid. Näiteks lause „SpeakEasy oli esimene suuremahuline tarkvaralise raadio projekt.“ ütleks, nagu SpeakEasy oli esimene tarkvaralise raadio poolt tehtud projekt, kuigi autor mõtles ilmselt, et SpeakEasy oli esimene tarkvaralise raadio põhjal tehtud projekt. „Antenni ja vastuvõtja vahel on ainult madalate signaalide võimendit, antenni ja saatja vahel on ainult võimendi.“, lause mõte eeldaks sõna „võimendi“ kasutamist märgitud sõna asemel. Lauses „Tarkvaraline antenn on suudab kohanduda vastavalt saate-või vastuvõtusagedusele, muutes oma karakteristlike omadusi vastavalt vajadusele, olles alati parim kindla lainepikkusega signaali kasutamiseks.“ on sõna „on“ üle. „Tarkvaraline raadio on võimeline töötama väga laia spektrivahemikuga.“, arvan, et „... võimeline töötama väga laias spektrivahemikus.“ sobiks sõnastuseks paremini, sest selline sõnastus ütleb, et antenn töötab vahemikus, autori väljend ütleb, et antenn töötab vahemikuga. „Mistõttu tarkvara oli aga väga raudvaraspetsiifiline tuli muuta tarkvara teisaldamine lihtsamaks, et muuta seadmeid väiksemaks ja paindlikumaks.“, antud lause oli kõige rohkem segadust tekitav. Ehk mõtles autor, et „Tarkvara oli aga väga raudvaraspetsiifiline, mistõttu, tuli muuta tarkvara teisaldamist lihtsamaks, et muuta seadmed väiksemateks ja paidlikemateks“. „väiksemaks“ ja „paindlikumaks“ muutsin „väiksematseks“ ning „paindlikemateks“, sest eelnevalt mainitud „seadmed“ on mitmuses. Lause „Kui tarkvaralist raadiot hakkata uuendama interneti teel tekkib küberkuritegude oht.“ edasi antav mõte ei vasta viidatud materjalis olevale mõttele. Autori lause ei täpsusta, milles küberkuritegude oht seisneb ja kuidas mõjutab see tarkvaralist raadiot ning kuidas on ta üldse seotud tarkvaralise raadioga.
Artikkel oli lühidavõitu ning andis edasi vaid kõige põhilisemad asjad. Mida oli kirjeldatud, oli kirjeldatud pisut pinnapealselt. Kuna tegemist on tarkvaralise raadio kohta käiva artikliga, oleks tahtnud näha ka juttu ja mõningaid näited ka tarkvarast, mida taolise raadio teostamiseks kasutatakse. SpeakEasy osas mainitud „Tarkvara paindlikuse põhimõte ongi tarkvaralise raadio peamineks plussiks.“ osa on puudu Tarkvaralise raadio plusside osast, kuigi seda on kirjeldatud kui peamist eelist. Artikli suurimaks puuduseks arvangi olevat vähest sisu lahtiseletamist, mis aitaks teema ning mõningate lausete mõistmisele kaasa. Näitena tooks artiklis „Tarkvaralise raadio plussid“ teema all korra mainitud USPR2 liidest, millest pole mujal sõnakestki juttu, ilmselt on see sissejuhatuses kirjeldatud „...signaalide digitaliseerimiseks spetsiaalset liidest ...“, aga see ei tule tekstis välja.
--SirStabalot 11. november 2011, kell 04:19 (EET)
----
*Kuna tarkvaralise raadio all võib mõelda väga erinevaid asju See on liiga kõnekeelne
*välislinke teksti sees ei kasutata
*Tase 0 – (mõttekriips)
*Osa funktsioone on tarkvaraliselt muudetavad, kuid mitte modulatsioon ja sagedus.
*tehtud riistvaraliselt kõnekeelne
*alaosa pealkiri oleks parem Tarkvaralise raadio võimalused
*karakteristlikke
*See praegu alles lapsekingades
*25-megahertsist
*Lauses "Ülikoolid avavad magistriõppekavasid..." koma puudu
*Lauses "Kuna tarkvaraline raadio nõuab..." koma puudu. Samuti järgmises lauses. Samuti järgmises lauses.
*Lauses "Kui digitaliseerimiseks pole..." komap uudu
*Lauses "Tarkvaralise raadio juured..." olla → olema
*Lauses "Olukorras, kus kahe riigi..." kohandama → kohandada
*Järgmises lauses koma puudu
*Termini "tarkvaraline raadio" võttis kasutusele
*Lauses "Kuna nii maavägi..." koma puudu
*1994, kui esitleti
*Mistõttu tarkvara oli aga väga raudvaraspetsiifiline tuli muuta tarkvara teisaldamine lihtsamaks, et muuta seadmeid väiksemaks ja paindlikumaks. Keeleliselt halb lause
*mõned näpuvead veel, mis leia ise. Adeliine 13. detsember 2011, kell 13:46 (EET)
----
*Lauses "Kui tarkvaralist raadiot hakata..." koma puudu, samuti järgmises lauses. Adeliine 23. detsember 2011, kell 03:18 (EET)


Arutelu:Turismipiirkond

Artikkel 'turismipiirkond' on põgus ja sisukas ülevaade antud teema kohta. Töö pikkus vastab nõuetele, olles 12000 tähemärki pikk. Artikkel ei kata täielikult teemat, näiteks on spetsialiseerunud turismiregioonide all mainitud vaid veiniga seotud alasid, kuigi leidub ka teisi suunitlusi, näiteks suusaturism.
Illustreerivad pildid annavad tekstile palju juurde, kuid geograafilise artikli puhul eeldaks ka teemakohase kaardi olemasolu. vana- ja keskaegset turismi käsitlev osa võiks olla eraldi alapeatüki all, kuna ta hetkel '18. ja 19.saj' lõigus.
Üldjoontes on teksti viited korralikud, kuid sobimatu on näiteks materjali viitamine, mis asub aadressil: http://www.vkg.werro.ee/materjalid/EGCD/Opik/juhan/puhkus/prktln.html. Tegemist ei ole autoriteetse allikaga.
Tekst on keeleliselt üsnagi korrektne. Leidsin vaid ühe trükivea sõna 'looduskaite' näol ning 2 komaviga.Eestit puudutav artikliosa on stiili poolest turismibrošüürile omane. Kõnekeelne on väljend ' sai kõvasti kannatada'.
Artikkel vastab üldjoontes, mõne mööndusega, vikipedia headele tavadele.Siselinke on piisavalt. Lingid võiks siiski viidata vaid eesti keeles olevatele artiklitele.
[[Allan90]] 11.11.11 kell 9:58

Välislinke (ka muukeelsesse vikisse) teksti sees ei kasutata. Selle asemel lisa palju rohkem siselinke. Pole hullu, kui need jäävad punaseks.
*''osad turismipiirkonnad'' → '''osa turismipiirkondi''' või '''mõned turismipiirkonnad''', samas lauses neli koma puudu. See lause oleks aga veel parem, kui kasutada sulge: '''... atraktsioonide (nt suurlinnad Pariis, London, Rooma) või ajalooliste ehitiste (nt Giza püramiidid) juurde.'''
*'''puhke-, vaba aja veetmise ja religioossetel eesmärkidel'''
*'''tervisekuurorte'''
*mida tähendab "eraldiseisva ruumilise arengu piirkonna"?
*'''väljaarendamine massiturismi jaoks'''
*Lause "Juhul kui turismipiirkonnad ..." on vigane ja arusaamatu. Järgmisesse lausesse ei sobi sõna "eelnev".
*Lausesse "Lähtudes Peter Murphy'st..." ei sobi sõna "lähtudes". Nime ei ole vaja kirjutada ülakomaga, aga on vaja linkida.
*'''looduskaitseliikumiste'''
*Lauses "Mõned määratletud aladest..." puudu kaks koma
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja
*Lauses "Stormi arutluste kohaselt..." puudu koma
*'''Idee regioonist kui terviku osast''', samas lauses koma puudu
*Lauses "Selleks, et turistid..." kolm koma puudu
*'''alates 1850. aastatest'''
*''Seega kõikidest üldistest turismiregiooni edukust määravatest faktoritest.'' ei ole hea lause, sest puuduvad alus ja öeldis. Võiks liita näiteks eelmise lausega.
*Eestit puudutav osa on reklaamivas stiilis, see tuleb kindlasti neutraalsemaks ümber kirjutada.
*Viidete tekstid tuleks muuta eestikeelseks (välja arvatud teoste pealkirjad), ka kuupäevade esitusvorm eestipäraseks.
Artiklis on üsna palju näpuvigu, palun leia ja paranda need ise. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 20. november 2011, kell 19:59 (EET)

*atraktsioonide (nt suurlinnad Pariis, London, Rooma) või ajalooliste ehitiste (nt Giza püramiidid) juurde. (nii on parem, praegu on ikka natuke vigane)
*Sama nähtus toimus ei öelda "nähtus toimus"
*Idee regioonist kui terviku osast
*Lauses "Selleks, et turistid ei veedaks..." koma puudu. Adeliine 3. detsember 2011, kell 21:26 (EET)
Minu meelest on artikli definitsioon paras jama. Selle järgi peab turismipiirkond olema riiklikult määratletud. Minu meelest on turismipiirkond koht, kus turistid käivad, olenemata sellest, kas valitsus on seda sellisena määratlenud või ei. Näiteks Eesti Vabariik pole turismipiirkonnana ametlikult määratlenud ainsatki kotha ja ometi on Eestis turismipiirkonnad olemas. Taivo 5. detsember 2011, kell 13:39 (EET)

Ma tahtsin sama asja öelda. --Epp 5. detsember 2011, kell 13:40 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.visitnebraska.gov/index.php?Itemid=211&id=192&option=com_content&task=view
** In Turismipiirkond on 2013-06-24 13:56:28, 404 Not Found
** In Turismipiirkond on 2013-07-07 05:20:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:20 (EEST)


Arutelu:Biosensor

Teema on piisavalt kaetud ja kasutatud on palju materjale, millele on ka korrektselt viidatud. Artiklis pilte või skeeme pole, kuid mitmes kohas on näitena ära toodud toimuvad reaktsioonid, mis võiks antud teema juures olla täiesti piisav. Artikkel on loogilise ja arusaadava ülesehitusega ning sisaldab piisavalt siselinke.
Keelekasutus on üldjoontes korrektne, leidsin paar probleemset kohta:
"Nad võimaldavad analüüdi määramist ilma põhjaliku prooviettevalmistuseta ja avastamispiiriga, mis on varem võimalik saavutada vaid HPLC ja LC/MS abil." proovi ettevalmistus peaks olema lahku kirjutatud, samuti teeks ma selle pigem kaheks lauseks, ühe proovi ettevalmistuse puudumise ja teise madalate avastamispiiride kohta
"Elektroodid on sukeldatud küllastatud kaaliumkloriidi lahusesse ning eraldatud õhukese hapniku läbilaskva plastmembraani abil"  peaks olema hapnikku läbilaskva
Sõnakasutus on üldjoontes samuti korrektne, kuid väga erialaspetsiifilisi väljendeid kasutades võiks nende sisu selgitada (näiteks, kui seda näites kasutada, võiks selgitada, mis on bioremidatsioon).
A0105 11. november 2011, kell 11:17 (EET)
----
*Sõna "analüütiline" esimeses lauses võiks linkida (aga mitte omadussõnale, nagu ta on, vaid leida sobiv artikkel, kuhu linkida). Üldse rohkem mõisteid linkida ja mitte karta punaseid linke.
*Lauses "Kõrge murdumisnäitajaga klaasi..." on mingi ainsuse-mitmuse ühildumatus
*suure pindala ja mahu suhtega
*Lauses "Elektriväli põhjustab kristalli..." koma puudu
*Lauses "Kasutades ära ensüümide..." koma puudu
*Toksiliste metaboliitide, näiteks
*viidetes tõlgi ära, mis saad (mitte teoste pealkirju, aga muu, eriti kuupäevad eestipäraseks)
Väga tubli! Adeliine 29. november 2011, kell 03:11 (EET)


Arutelu:Pere kokkukukkumise sündroom

Kas ma saan õigesti aru, et see artikkel on osaline tõlge artiklist „Colony collapse disorder“?
Artikkel on piisavalt pikk ja põhjalik, kuigi ingliskeelse variandiga võrreldes palju lühem, on kõige tähtsam välja toodud. Illustreeritud on kahe pildiga, teemat arvestades on see küllaldane. Teksti oli kohati keeruline lugeda, oleks vaja olnud mõningasi eelteadmiseid mesindusest (see pole muidugi viga; see konkreetne artikkel keskendub antud teemale, mis on väga hea, pole laialivalguvust). Kogu tekst on varustatud korrektselt vormistatud viidetega ja allikaid on piisavalt. Lisaksin siiski juurde mõned eestikeelsed välislingid näiteks mesinduse ja ka CCD kohta ja kategooriaid, samuti ’’Vaata ka’’ osa.
Vormistus ja ülesehitus on korrektne. Siselinke on muidu piisavalt, kuid viidata võiks ka järgmistele mõistetele: mesi, õietolm, fruktoos, DNA, sahharoos, fiproniil, antibiootikum, ökoloogiline nišš, rändmesindus; tolmlemise koha peal äkki viidata artiklike „Tolmlemissündroom“ või „Putuktolmlemine“. Tekst on üldiselt hästi arusaadav ja selge, need kohad, mis on kahtlased, toon välja allpool. Kõnekeelt ei esine.
Mulle silma hakanud suuremad ja väiksemad vead ning arusaamatud kohad on järgmised:
*Aastal 2007 toodi spetsialistide poolt põhjustena välja mesilaste välisparasiit varroalest (Varroa destructor) ning teised putukate haigused nagu patogeenid Nosema apis... – patogeen ei ole putukate haigus, vaid patogeen (mikroorganism) põhjustab mingit haigust.
*...tööjõu koosnemine noortest täiskasvanud mesilastest...
*tõrkumine toidu (nt suhkrusiirup, proteiini tooted) tarbimisel – lisaksin juurde, et lisatoidu tarbimisel...
*Tööstuslikus mesinduses mängivad rolli ka mesilaste hooajaline transport pikkadel vahemaadel (rändmesindus), valed temperatuuri- ja toitumistingimused...(sidekriips oli puudu)
*...on lest Varroa destructor jätkuvalt üheks...(ilma jutumärkideta)
*Lestad kannavad viiruseid nagu äge halvatuse viirus ja tiibade deformatsiooni viirus, mis mängivad mesilaspere kollapsis rolli. Millist rolli?
*...laiahaardeline Varroa lestadega nakatunud...  – artikli alguses on kirjutatud varroalest kokku ja sel juhul mitte kaldkirjas, kui kirjutada lahku peaks Varroa olema kaldkirjas (seda esineb veel paaris kohas).
*Viirus leiti 25-l kollapseerunud koloonial 30-st ja ühel tervel koloonial 21-st. Numbrite järele punkti panna pole vaja.
*...kolooniates kokku. [21] Seal on viite järel punkt jäänud.
*...iridoviiruse ja Nosema koosmõju... – Nosema peaks olema tekstis kaldkirjas.
*...transporditakse paljusid kaubandusliku...
*Teiseks transporditakse paljusid kaubandusliku mesinduse tarusid hooaja jooksul pikki vahemaid...Veidi halb sõnastus minu meelest, peaks muutma
*Pestitsiidid, mida kasutatakse loomade söödal, viiakse tõenäoliselt kolooniasse õietolmu-, mitte nektarivarudena... Mesilaste söödal?
*...potentsiaalne saasteainete või toksiinide mürk keskkonnast levib mee kaudu. Toksiin ongi mürk.
*...mõjutavad näiteks kojutagasipöördumist. Kirjutaksin pigem tarru tagasipöördumist või tagasipöödrumist tarru/koju.
*...täpik-maaherilane (Vespula germanica) tõrjeks. [34] Tekstis oli viite järel punkt.
*Kolooniate transport tolmeldamiseks piirkonda, kus nad puutuvad kokku teiste ümbritsevate mesilastega... Kirjutaksin „piirkondadesse“.
*Üks kõige tundlikumaid saake kollapsile on mandlid. Halb sõnastus.
*Mesilased tolmeldavad ühte kolmandikku saagi liikidest Ameerikas... Arusaamatu. Kas neid liike, millelt saadakse 1/3 saagist Ameerikas, tolmeldavad meemesilased?
Teema mesilasperede kokkukukkumisest on aktuaalne ja intrigeeriv, paistab, et palju on veel teadmata ja käivad pidevad uuringud selgitamaks välja, miks see fenomen aset leiab. Seetõttu on artikkel väga huvitav ja vajalik. Ma loodan, et minu märkused on asjakohased ja õiged.
Liimarja 11. november 2011, kell 11:37 (EET)
Lisaksin veel ühe tähelepaneku, nimelt on tekstis ...seene Nosema ceranaega nakatamisel... kõik muu muidu korrektne, kuid ma paneksin ceranae 'ga või üritaksin kirjutada liiginime nimetavas käändes.Liimarja 11. november 2011, kell 13:18 (EET)
Aitäh konstruktiivse kriitika eest. Mõned vead, mis sa välja tõid, olen korra juba parandanud, aga ilmselt unustasin salvestada, seega vabandan lisatöö eest, mida see sulle paraku põhjustas. Ülejäänud vajakajäämised üritasin parandada.
Scpamela 11. november 2011, kell 16:18 (EET)
----
*tarukahjurite
*mõttekriipsud!
*Lauses "Sümptomid, mis võivad eelneda..." koma puudu
*Kas "millelgi toituma" on korrektne? Mina pole sellist väljendit kohanud.
*ükskõik, mis põhjusel
*Lauses "Terved kolooniad ei asu..." koma puudu
*Lestad kannavad viiruseid, nagu
*mesindusteadlase
*Kas lauses "Ehkki tulemused on paljulubavad..." poleks parem "lüli" asemel kasutada "seost"?
*Üks üldisemaid kollapsi põhjuse hüpoteese
*õietolmu-, mitte nektarivarudena
*Rändmesinduse alajaotuses näpuviga, üks koma liigne
*Üks kollapsist rohkem mõjutatud saake on mandlid. Seda lauset peaks kohendama.
*Lauses "Eeldatakse, et mesilaste puudumisel..." üks koma liigne
Tubli! Adeliine 16. november 2011, kell 23:13 (EET)

Bioloogid kasutavad küll väljendit "millelgi toituma". Andres 17. november 2011, kell 06:40 (EET)
temperatuuri- ja toitumistingimused siin juhul on ikka sidekriips, samuti 25-l. Adeliine 2. detsember 2011, kell 20:51 (EET)


Arutelu:Rohtlahaukur

Iseenesest sisult on artikkel hea. Pikkus on paras. Pilte on piisavalt.
Silmatorkavaid faktlisi vigu leidsin  ühe. Ei ole olemas liiki nagu ameerika kobras, on kanada kobras. Aga rõhutaksin, et kobras on taimtoiduline. Inglise keelses artiklis on tegemist ameerika mägraga.
Viitamine:
Viitamine on korras. Viiteid piisavalt.
Keeleline kvaliteet:
Leidsin paar lihtsat tähelepanematuse viga:
Paaritusmishüüe-paaritushüüe,
sellegi poolest kirjutaksin kokku (sellegipoolest)
Kuigi mehhiko rohtlahaukur ja mustsaba-rohtlahaukur ei talvitu, veedavad nad talvel paar nädalat urus.  - Talvitumine ei sobi siia konteksti.
Artiklit on kohati raske lugeda. Tunda mõjutust inglise keelest.
Toon välja laused, mille sõnastust muudaksin:
(Lisan sulgudesse selle, kuidas mina teeksin.)
*Rohtlahaukurid on oma nime saanud nende elukoha ning hoiatushüüde järgi.  (Rohtlahaukurid on nime saanud oma elukoha ning hoiatushüüde järgi.)
*Mustsaba-rohtlahaukurit kirjeldati esimest korda maadeavastajate Lewise ja Clarki poolt 1804. aasta Lewise ja Clarki ekspeditsioonil. (et ei tekiks kordust kirjutaksin lihtsalt 1804. aasta ekspeditsioonil)
*Kiskjaste eest peites kasutavad rohtlahaukurid umbes 1m sügavusi kambreid. (kiskja eest põgenemiseks kasutavad..)
*Mõnedes perekondades on ühe isase kohta liialt palju emaseid, sel juhul on perekonnas juures üks isane. (Mõnes perekonnas)
*Magamispositsioon on kas ette painutatud kehaga istuv või seljal käpad püsti lamav, toetades pea teisele rohtlahaukurile. - Saan aru, mida mõtled, aga võib tekkida küsimus, kas ta magab külili käpad seljal püsti või selili käpad püsti.
*Emaste paaritumisvalmidust näitava käitumise hulka kuulub enda genitaalide lakkumine, tolmu sees kümblemine ja hilised sisenemised urgu. (Emaste paaritumisvalmidsust näitavad)
*Paaritusmisjärgselt ei ole isane emasest enam seksuaalselt huvitatud, aga ei lase teisi isaseid emasega paarituma.(aga><kuid ei lase ka teisi isaseid emasega paarituma)
*Emasloomad sünnitavad vaid korra aastas pesakonna, mis enamasti koosneb neljast pojast. (sünnitavad vaid korra aastas, pesakonnas keskmiselt 4 poega vms.)
*Viie kuuselt on nad täiskasvanud( viie kuuselt saavad täiskasvanuks.)
*Rohtlahaukurid on kiskjatega hästi kohanenud, nad märkavad neid juba kaugelt ja hoiatavad teisi rohtlahaukureid spetsiaalse häälitsusega. (korduse vältimiseks nt.  Ja hoiatavad liigikaaslasi...)
*Rohtlahaukureid hävitati, kuna kardeti, et hobused võivad oma jäseme murda, kui nad rohtlahaukuri urgu astuvad. ( jäseme murda, astudes rohtlahaukuri urgu vms.)
*Iga aasta paar kuud kestab nende innaaeg, mille jooksul võivad nende iseloomud muutuda agressiivseks.( innaaja vältel võivad nad muutuda aressiivseks või igal aastal, paar kuud vältava innaaja jooksul, võivad muutuda agressiivseks.)
Sõnakordused ei ole üldiselt probleemiks. Siiski võiks välja tuua sotsiaalsuse all sõna territoorium.
Vikipeedia tavad:
Kuna süstemaatika tabelis on juba seltsid ja sugukonnad, samuti liigid kirjas, siis ei oleks neid enam klassifikatsiooni alla vaja.
Dieedi asemel kasutaksin toitumine (diet inglise keelest nii dieet kui toitumine.
Levila peaks kajastama  seda, kus antud liik elutseb- maailmajagu, riik , elupaiga tüüp(nt.parasvöötme rohtla).
Urgudest kirjutaksin eluviisi all. Erosioonist jne tähtsuse all.
Paaritumine ja järglased nimetaksin ümber  sigimine.
Siseviited
Siseviited paneksin ka sõnadele talvitumine, talveuni
Lynx 11. november 2011, kell 13:59 (EET)
----
Linkida veel Põhja-Ameerika, oravlased, suslikud, ümisejad. Kui mitmes kohas teksti sees olevad välislingid on viited, siis vormistada viidetena. (ing k dog mouse) – minu arvates pole vajalik mainida. Liiginimed linkida, uurijate nimed linkida. Arvude vahel tähenduses "kuni" kasuta mõttekriipsu. Murdarvus peab olema eraldajaks koma. Arvu ja ühiku vahel on tühik. mida nad kasutavad lähenevate kiskjate märkamiseks. veedavad täiskasvanud rohtlahaukurid enamik aega päevast. 1/3 – ¼ võiks ühtmoodi olla. Lauses "Tähtis on ka “nuusutamisrituaal”..." koma puudu. Mitme vanema hoolitsus. viiekuuselt. Lauses "Hoiatushüüded annavad edasi..." puudu koma. Ja ka lauses "Samuti, kui rohtlahaukur tekitab...". kardeti, et hobused võivad rohtlahaukuri urgu astudes oma jala murda. ahvirõugetesse (ja linkida). 2008. aasta 8. septembril. Eesti keeles on levinud nimetus "preeriakoer", võiks seda artikli alguses mainida ja ka ümbersuunamise teha sellelt nimetuselt. Adeliine 17. november 2011, kell 01:49 (EET)
*Murdarvus on eraldajaks koma, mitte punkt.
*mõttekriips võta redigeerimiskasti alt
*preeriakoera nimetust võiks mainida. Adeliine 2. detsember 2011, kell 22:22 (EET)
----
Kust need liikide nimetused, kildkonnad jms on võetud? "Utahi rohtlahaukur" küll ei saa olla. --Epp 24. aprill 2016, kell 01:41 (EEST)

Küllap on välja mõeldud. Siin on toortõlget ikka veel sees, nagu "võtab aset". Andres (arutelu) 24. aprill 2016, kell 11:37 (EEST)


Arutelu:Kangakudumine

Sisu
Sisu on huvitav ja ülevaatlik, ära on toodud tähtsamad mõisted, ajalugu ning kangakudumise põhitõed. Artiklis on palju ülevaatlikke pilte, mis aitavad tekstist aru saamisele kaasa.
Artikli lugemise lihtsustamiseks, tõstaksin Mõistete peatüki Ajaloo peatüki ette. Lugedes ajalugu oli raske aru saada, mida tekstis mõeldakse, kuna polnud veel olnud võimalust tutvuda spetsiifiliste mõistetega.
Allikad ja viited
Artikli allikad on usaldusäärsed ning viidatud on korrektselt.
Keeleline kvaliteet
Tekst sisaldab mõningaid näpuvigu. Näiteks: rakenamisel, enamst.
Üksikuid komavigu: Näiteks: "...üldised sammaskonstruktsiooniga kangaspuud koos nende sagedase nimetusega...". "koos" ette peaks käima koma.
"...kiire kulumise tõttu eesti tarbetekstiilides..." Eesti suure tähega.
"Siduse märkimine toimub järgmiselt. Kangakirjas määratakse kirjakord." Esimese lause lõpus peaks punkti asemel olema mõttekriips või koolon, sõltuvalt sellest, kuidas selgitust jätkad.
Stiil:  "Sellega rööbiti..." asemel kasutaksin "Sellega paralleelselt..." või "Sellega samaaegselt..."
Ilus ei ole alustada lauset sidesõnaga. "Ka võimaldasid need kududa..."
"Neil oli palju hõlpsam luua..." Selle asemel peaks olema "Nendel oli..."
Vikipeedia tavad
Artikkel oli korrektselt liigendatud. Peatükkide pealkirjad olid selged.
Siselinke oleks võinud rohkem olla.
Näiteks: paarisarv, rauaaeg, kudumine. Nenda kohta on Vikipeedias artiklid olemas.
Isegi kui lingi taga ei leidu artiklit, siis mõisted oleks võinud tühja lingiga ära märkida.
--Briksu 11. november 2011, kell 14:37 (EET)

Tänan põhjaliku ja sisulise retsensiooni eest, kuid mõned muudatusettepanekud jätan siiski täitmata.
Mõistete peatüki ajaloost ettepoole tõstmine on tõesti asjalik nõuanne, teemas orienteeruva inimesena unustasin ennast "juhulugeja" olukorda panna.
Näpuvead on parandatud, siselinkide hulka suurendasin samuti. Samas jäid muutmata kirjavahemärgid, sest leian kirjutatu siiski korrektse olevat.
"Siduse märkimine toimub järgmiselt. Kangakirjas määratakse kirjakord." Esimese lause lõpus peaks punkti asemel olema mõttekriips või koolon, sõltuvalt sellest, kuidas selgitust jätkad.Ma leian, et antud olukorras on punkt õigustatud, sest kirjeldus koosneb mitmest lausest.
Stiilimuudatused jätsin samuti esialgu tähelepanuta, kuna leian, et antud kontekstiteksti juures pole sellise stiili kasutamine ebakorrektne.
--Ager 13. november 2011, kell 23:52 (EET)
----
Kontrolli üle lingid, et punased lingid viitaksid algvormile ja sinised läheksid tähenduslikult õigesse artiklisse (näiteks "Hargla" võiks linkida kihelkonna artiklile). Mõistete alajaotuses võid kõik mõisted linkida. Algkanga mõiste selgituses näpuviga. Näpuviga veel algselised. Tähenduses "kuni" kasutatakse arvude vahel mõttekriipsu (redigeerimiskasti alt saab võtta).
Väga hästi kirjutatud artikkel. Võiksid kindlasti edaspidi seda ja seotud artikleid täiendada, Vikipeedia saaks juurde tubli kaastöölise. Adeliine 14. november 2011, kell 22:26 (EET)
----
Mina olen harjunud kuulma/lugema ikka "labane kude" ja "toimne kude". Misajast nad nüüd kangad on? Ja mida "kude" siis tähendab? Adeliine 6. märts 2012, kell 17:05 (EET)
Mina nimetaksin koeks kangaosa, mis on kootud kindlat koe tüüpi (labane, toimne, atlass) järgides. Sest oskuslik niiestus võimaldab kududa ju ka mitut kudet vaheldumisi samasse kangasse. Muide mõistena võiks artikklis olla ka vahelik, mida ajaloo osas korra mainitakse. 29. detsember 2012, kell 3:04 (EET)
Mõistetena pakun veel välja ka käärpuud kangastelgede osad nagu suga, niied võiks lisada ka kudumise vahendid kangapinguti, piirits, süstik. 29. detsember 2012, kell 3:40 (EET)


Arutelu:Septik

Retsensioon
Artikkel "Septik" vastab Vikipeedia tavadele, seega sisaldab piisavalt siselinke ja illustreerivat materjali. Viimane skeem näitab kenasti septiku tähtsamaid detaile. Väga hea, et toodi ka välja "Vaata lisaks" osa, mis annab artikli lugejale hea võimaluse uurida lisaks artikleid sellest valdkonnast. Sisu vastas pealkirjale ja andis väga hea ülevaate septiku tööst, probleemidest ja nende lahendustest. Pikkuse poolest on artikkel sobiv.
Vormistus on enamus artiklis korras, aga segadust tekitab osa, kus on selgitatud septiku tööd. Seal võiks kasutada taandridu, et teksti oleks lihtsam lugeda. Kirjavigadest esines kokku- ja lahkukirjutamise viga esimeses lauses, kus reovee puhastussüsteem peaks kokku kirjutatud olema ja taoline viga esines ka hiljem (reovee sissevoolutoru). Probleeme tekitas ka lause: "Vanem süsteem vajalikust väiksema mahutiga, mida kasutab suurem pere, vajab kindlasti tihedamat tühjakspumpamist kui uus süsteem, mida kasutab vaid mõni inimene.", mille sisust on keeruline aru saada. Stiililiselt ei tundu korrektne sõna "saast", selle asemel võiks kasutada mõnda ilusamat terminit. Samuti kasutatakse üsna palju lause alustamiseks sõna "see", mis ei ole kõige informatiivsem. Viitamistes on tehtud arvatavasti näpuviga, viite number 4 artikkel kordub.
Kokkuvõtteks on tegu hea artikliga, mis on piisavalt põhjalik ja sisukas. Artiklist ei leidnud ma hulgaliselt kirjavigu, millest võib järeldada, et selle artikli autor on kirjutamisega vaeva nähtud.
--[[Kasutaja:Sauk|Sauk]] 11. november 2011, kell 14:58 (EET)

Esimene lause oleks parem: Septik ehk settekaev on septiksüsteemi (väiksemõõtmeline reoveepuhastussüsteem) põhikomponent. Septiksüsteem linkida ja reoveepuhastussüsteem linkida nii nagu on, mitte reovee artiklile. See esimene lause tegelikult ei ütle, mis asi septik täpselt on, ei defineeri piisavalt. Võiks lauses kasutada näiteks sõna "mahuti".
*Arvude vahel on "kuni" tähenduses mõttekriips. "liitrisest" ees tühik.
*Kui "kõnts" on mõiste ja termin, siis linkida.
*Linkida sifoon, aereerimine jne.
*Kui seda ei tehta, täitub mahuti millega?
*Osasid süsteeme on vajalik tühjendada → osa süsteeme vajavad tühjendamist
*vajab tihedamat tühjakspumpamist kui süsteem
*mitte-biolagundatavad asjad → mittelagunevad esemed
*mõned saasteained
Tubli! Adeliine 18. november 2011, kell 21:23 (EET)

ei ole mõtet definitsioone ise välja mõelda, kui seda on juba asjatundjad teinud. Selle artikli puhul on suureks abiks keskkonnasõnaraamat , kus ka septiku mõiste sees--Bioneer1 19. november 2011, kell 00:42 (EET)

: Definitsioon on ikka puudu. Minu arvates ei tohi me teatmeteoseid kopeerida. Kes üldse selle sõnaraamatu on koostanud? Olen märganud seal kummalisi asju ja keel pole ka just alati kõige parem. --Epp 14. detsember 2011, kell 21:28 (EET)

:: Kui definitsioon on kvaliteetne, siis on mõttekas muidugi copi-paste viitega teha. Mu meelest üks rumalamaid asju on definitsioone ise välja mõelda, kui seda on ala eksperdid juba teinud. See sõnaraamat on praegu eestikeelsetest autoriteetsemaid ja uuemaid (loomulikult on seal vigu). --Bioneer1 14. detsember 2011, kell 23:19 (EET)

'''4000–7500 liitrisest''' parandas keegi õigeks, nüüd on see jälle valesti. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 15. detsember 2011, kell 22:09 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.epa.gov/etv/pubs/600s07004.pdf
** In Septik on 2013-06-24 13:25:13, 404 Not Found
** In Septik on 2013-07-07 00:15:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:15 (EEST)


Arutelu:Programmeerimiskeel Assembler

Halb pealkiri. Andres 11. november 2011, kell 16:19 (EET)
Esimesed lõigud kuuluvad artiklisse assemblerkeel, ülejäänu on x86 arhitektuuri spetsiifiline ja võiks olla eraldi artiklis või käsustiku käskude loendis. Anthrax11 20. november 2011, kell 20:37 (EET)
---
Selle pealkiri võiks olla "Intel x86 assemblerkeel" või "Intel x86 masinakäskude näiteid". Igas teise lauses on viiteid Inteli protsessori käsustiku või operatsioonisüsteemi MS-DOS eripäradele.  Alajaotised "Aritmeetika", "Omistamine ja võrdlemine" ja "Loogikatehted" käsitlevad pigem Inteli protsessorite käsustiku masinakäske kui assemblerkeelt.
21.06.2012 15:40

võiks võrrelda, kas inglise wikipeedia kirjutis ASMx86 on samal teemal:

suwa 21. juuni 2012, kell 17:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://materjalid.tmk.edu.ee/heikki_eljas/EUCIP/arendus/331_programmeerimiskeelte_tbid__funktsionaalsed_protseduursed_objektorienteeritud_keeled.html
** In Programmeerimiskeel Assembler on 2013-06-24 12:58:29, 404 Not Found
** In Programmeerimiskeel Assembler on 2013-07-06 19:58:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:58 (EEST)


Arutelu:Sensormolekul

Antud artikkel sensormolekulidest on üsna üldine. Seletab ära sensormolekuli mõiste ja esitab lühikese ülevaate erinevatest sensormolekulide liikidest ja rakendusest. Artikkel ei ole piisavalt pikk (umbes 5000 tähemärki). Sensormolekulide tööpõhimõtte paremaks mõistmiseks võiks teksti illustreerida jooniste või piltidega.
Artikkel on koostatud kolme erineva allika põhjal. Viitamine on korrektne (vastab Vikipeedia viitamise reeglitele). Allikad on küll autoriteetsed, aga oleks võinud otsida informatsiooni rohkematest allikatest (allikate vähesuse tõttu arvatavasti ka teksti ebapiisav pikkus).
Esinesid mõned stiilivead. Näiteks sõna detekteerima on inglise keelest laenatud sõna ning  Eesti õigekeelsussõnaraamatus (ÕS 2006) sellele vastet ei leidu. Samuti leidsin tekstist väikese näpuvea. Lauses: „ Mõned anioonselektiivesete sensormolekulide klassid on näiteks indolokarbasoolid, uuread ja tiouuread, naftalimiidid ja akridoonid“  ei ole sõna anioonselektiivsed korrektselt kirjutatud.
Artikli ülesehitus vastab Vikipeedia tavadele. Artikkel on alapealkirjade abil liigendatud ning seetõttu hästi loetav ja arusaadav. Vormistuses esineb mõningaid puudujääke. Näiteks puuduvad siselingid. Artiklit alustav märksõna ei ole paksus kirjas.
Kokkuvõtteks võib öelda, et artikkel annab kokkuvõtliku ülevaate sensormolekulidest. Artikkel on üsna arusaadav ja lihtsasti loetav. Negatiivse külje pealt tooksin välja siselinkide puudumise ja artikli koostamiseks kasutatud allikate vähesuse. Ortograafilises mõttes on artikkel enam - vähem korrektne.
--Sensor1 11. november 2011, kell 16:52 (EET)
----
Pealkirjade ette ei peaks jätma mitut tühja rida. Kontrolli üle tühikud, sulud, punktid, mõttekriipsud. Mõisteid võiks rohkem linkida. Artikkel on veidi liiga lühike. Keeleliselt hea. Adeliine 26. november 2011, kell 19:08 (EET)


Arutelu:Nikkel

Tegemist on kokkuvõttega ingliskeelsest vikipeediast.  Artikkel annab hea ülevaate nikli ajaloost, omadustest ja kasutusaladest. Puuduseks võib tuua mõned sõnastuse- ja kirjavead ning kohati esinevad faktivead. Kirjavigades domineerisid lihtsad vead, mida nt automaatkontroll oleks parandanud.  Samuti oleks saanud antud teemat ka palju põhjalikumalt käsitleda. Tihti esines katkiseid linke. Suureks puuduseks võib tuua viidete puudumine. Lisaks oleks võinud olla rohkem illustreerivat materjali.
*/Ta on hõbevalge läikiv metall, kerge kuldse varjundiga.  / Kas on koma?
*/Nikli tihedus normaaltingimustel on 8,9 g/cm3. / 3 cm järel peaks olema kõrgemal ja natuke väisem
*/Maakoores on nikkel keskmiselt levinud element. / Sõnade järjekord.
*/Tuntud on ligi 50 niklimineraali, neist tähtsamad on sulfiidsed ühendid nagu näiteks… / Ehk saab kuidagi paremini sõnastada ja sõna „silikaatsed“ on valesti.
*/Üldvarusid masimaal hinnatakse 70 miljonile tonnile. / Peaks olema maismaal.
*/Avastamine ja nimetus / Aastaarvud on valesti, teha selgeks BC mõiste.
*/Individuaalsel kujul avastas ja erladas nikli rootsi mineraloog Axel Fredrik Cronstedt rootsi looduslikust nikkelarseeniidist NiAs 1751. aastal. / 1) Individuaalsel ei kõla hästi. 2) Kirjaviga sõna eraldas. 3) Rootsi peab olema suure tähega. 4) Kas nimi õigesti käänatud?
*/ei lase sellest [[maak|maagist] vaske sulatada. / Link katki.
*/[[[Axel Fredrik Cronstedt|Cronstedti]] avastus ei leidnud kaua aega tunnustust / Link katki
*/ Silikaatsed [maak|maagid] ei ole rikastatavad (kasutada tuleb kogu maaki), neid töödeldakse loistamisega ning saadakse ebapuhas ferronikkel. / 1) Link katki 2) Mida mõledakse kogu maagi all?.
*/… halvendavad oluliselt [mehaaniline omadus|mehaanilisi omadusi] ja korrosioonikindlust / Link katki.
*/Leeliste lahused ei toimi niklisse, kuid nikkel… / ?
*/Alles üle 550… / Kraadi märk on vales kohas.
*/Tootmine ja ksutamine / Kirjaviga pealkirjas.
*/Rõhuv enamus nikli toodangust… / Halb sõnastus.
*/Rakendatakse ka teiste metallide elektrolüütilist nikliga katmist (nikeldamist) kaitseks korrosiooni vastu. / Tundub kuidagi võõras.
Kokkuvõttes soovitan kontrollida artiklit automaatse kirjavigade otsijaga, sissetrükimisvigu on omajagu. Samuti kaaluda sõnastuse parandamist. Lisaks tuleks kogu artikkel mõttega läbi lugeda.
Random123 11. november 2011, kell 22:09 (EET)
----
*Lauses "Tuntud on ligi 50..." koma puudu
*silikaatsed
*T. Bergmanil ja J. B. Richteril võiks täielikud eesnimed välja otsida
*Nikli aastane toodang jääb umbes miljoni tonnini. See lause vajab kohendamist
*Rõhuv enamus → enamik Adeliine 26. november 2011, kell 11:11 (EET)
----
Huvitav, kas vikilingispämmi eemaldamist annaks kuidagi automatiseerida? Osalt ilmselt mitte (nt sisuliselt asjakohatuid linke, kui autor on praktiliselt igale sõnale lingi teinud, bott ära ei tunne), aga osalt võiks (nt kui samale sõnale on külvatud kaheksa linki, võib seitse tavaliselt ära võtta). Võib-olla saaks poolautomaatselt, st masin pakub välja ja inimene vaatab üle. --Ehitaja (arutelu) 20. november 2018, kell 14:36 (EET)


Arutelu:Demersaalsed kalad

Artikkel on korraliku pikkusega ning kaetud paistab olevat kõik alateemad, mida antud temaatika puhul teha saab. Artikkel on põhjalik, iga alapealkirja all on pikk ja sisukas tekst, mis sisaldab huvitavaid fakte ja näiteid. On toodud mitu illustreerivat pilti tekstis mainitud näidete kohta ning piltide alla on kirjutatud ka korraliku sisuga pealkiri. Üldiselt on pildid paigutatud sobivalt, kuid lõigus "Bentilised kalad" soovitaksin pildid paigutada teksti lõppu. Kuigi iga pildi alla on kirjutatud ka väga põhjalik pealkiri, kippusid pildid praeguse asetuse juures teksti natukene liiga killusatama. Lisaks võiks mõne pildi vähemaks võtta, kuna neid kipub esimese lõigu juures liiga palju olema võrreldes ülejäänud artikliga. Näiteks esimene pilt "Lestalistel asuvad mõlemad silmad samal peapoolel" võiks ära jääda, kuna antud pilt kipub olema teise pildi must-valge koopia. Võib-olla kasutada ainult teist pilti, kuna see paistab atraktiivsem ning seda saaks kasutada mitmeks puhuks ehk siis viidata, et lestaliste silmad asuvad pea ühel poolel ning nende maskeeringu kasutamist. Ka pildi "Caelorinchus mirus" juurde võiks lisada natukene seletavat teksti, miks antud pilt just sinna peaks kuuluma. Teise lõigu alla "Bentopelaagilised kalad" võiks pilte natukene juurde lisada, et üldine jaotus oleks parem. Praegu on artikli esimeses osas pilte natukene palju.
Keeleline kvaliteet on hea. On kasutatud üpris lihtsat ja arusaadavat keelt. Kui artiklis tuleb esile mõni keerulisem või arusaamatu sõna on see koheselt ka ära seletatud. Artiklit on meeldiv ning sorav lugeda. Tekst on sidus. Ei paista ka olevat korduma kippuvaid mõtteid. Sõnastus on korralik, vaid mõnes kohas kippusid korduma sidesõnad, näiteks viimase pildi peakirja puhul. Üksnes ühe lause puhul, nagu "Vastsestaadiumist edasi arenedes liigub üks silm aga läbi metamorfoosi pea teisele küljele, mõlemad silmad paiknevad nüüd pea ühel küljel." võiks lause teisel poolel pisut sõnastust muuta. Õigekirja vigu ei paista samuti väga palju olevad, ühe pildi pealkirjal tundub puudu olevat üks koma.
Artikli vormistus ja ülesehitus on head. Artikkel algab sissejuhatusega, milles on korralik lühiülevaade artikli sisu kohta. Saab aimu,  millest täpsemalt juttu tuleb, mida artiklist oodata ning lisatud on ka mõningad huvitavad fakte, mis tekitavad koheselt huvi artikli edasi lugemise vastu. Järgnevad peatükid on jaotatud vastavalt alateemadele. Mõlemale suuremale alateemale "Tüübid" ja "Elupaigad" on antud samuti asjakohane sissejuhatus ning siis mindud kitsamate teemade juurde, millest kirjutatud pikemalt iga teema kohta eraldi.
Siselinke on artikli alguses lisatud põhjalikult, kuid kui võrrelda artikli algust ja lõppu, siis on lõpus lisatud siselinke võrreldes algusega vähem. Mõningates viimastes lõikudes on vaid üksikuid siselinke, mis aga sisaldavad märksõnu milledel on kindlasti Vikipedias ka vastav viitamise võimalus olemas. Seega soovitaksin siselinke lisada artikli lõpuosale juurde.
Kokkuvõtlikult on tegemist korrektse ja huvitava artikliga. Esialgu väga lihtsana tundunud teema puhul on tehtud korralik töö, sest mitmeid teemasid on käsitletud üpris põhjalikult ja sisukalt.
--Ekstsentrik 11. november 2011, kell 18:45 (EET)

Retsensioonis viidatud piltide arvu ja paigutuse kohta tahaksin selgitada, miks ja milleks on neid pilte nii palju ja need asuvad täpselt seal, kus nad hetkel on.
Piltide paigutuse osas niipalju, et iga galerii on asetatud selle kohta käivale tekstile kõige lähemale ja seetõttu ei pea ma varianti paigutada nad kõik kokku ühte kohta, teksti lõppu, päris õigeks. Samuti selgituseks kahe sarnase pildi kohta esimeses galeriis. Nimelt näitab esimene pilt täpselt silmade asetust metamorfoosi lõpus, teine aga varjumisoskuse põhjalikkust. Kuna aga teisel pildil ei ole kala silmad hästi (või tegelikult üldse mitte) näha, oleks ehk siiski parem jätta mõlemad pildid? Samuti tundub, et kui võtta ära esimesest galeriist üks pilt, kuid kõigis ülejäänutes on neli, läheb kogu piltide osa veidi tasakaalust välja.
Eltsu 14. november 2011, kell 21:20 (EET)
Selge, las jäävad siis nii.
--Ekstsentrik 15. november 2011, kell 21:25 (EET)
----
Sama mõistet pole vaja linkida igal esinemisel, ainult esimesel. Mitu korda võib linkida siis, kui kahe esinemise vahel on palju teksti (igatahes rohkem kui üks ekraanitäis) ja mõiste on näiteks keerukas või vastavas alajaotuses väga oluline, et on vaja uuesti linkida. Omadussõnu ei lingita algvormis, tuleb linkida nt [[bentos|bentilised]]
*abüssaalis
*teised suuremad liigid demersaalsetest kladest endist suuremad?
*enamiku põhjaltoitujate, samas lauses mingi ebaloogilisus, sõnad ei ühildu käändeliselt
*Lauses "Samuti on paljude demersaalsete..." koma puudu
*Lauses "Kummale pea poolele..." koma puudu, sidekriipsu asemel mõttekriips
*Teleostomi kaldkirja ja linkida. Igal pool, kus on toodud ladinakeelne taksoninimetus, võiks selle linkida, paremal juhul esitada ja linkida eestikeelne nimetus.
*ei ole vaja linkida "sugukond", "perekond" ja "takson", eriti korduvalt
*Lauses "Bentopelaagilised haid..." koma puudu
*Lauses "Suurtel sügavustel, kus..." koma puudu
*Lauses "Süvamere astelraid on..." kaks koma puudu
*Lauses "Sageli elavad nad..." võib teise koma ära jätta
*mis on "kaubanduslikud näited"?
*Terminit "bahhüodemersaalsed kalad" kasutatakse mõnikord termini
*Lauses "Kuna tavaliselt on mandrilava..." puudu koma
*See termin sisaldab → see mõiste sisaldab termin on kõigest sõna või väljend, millega tähistatakse mõistet, mõiste on mingi "asi" ise, tunnuste kogum, mis on iseloomulikud sellele "asjale"
*Lauses "Päästikkala kasutab..." koma puudu, samuti lauses "Mürgine Batrachoidiformes..."
*Lauses "Sobiva saagi (bentopelaagilise kala..." koma puudu
Adeliine 22. november 2011, kell 16:40 (EET)
Parandused tehtud. Loodan, et ka linkimine sai nüüd õigeks.
Eltsu 23. november 2011, kell 15:03 (EET)
----
Grenaderi link on vale. Andres (arutelu) 24. märts 2012, kell 07:00 (EET)


Arutelu:Transkriptsioon (geneetika)

•	Sisukus, põhjalikkus, teema kaetus, artikli pikkus, illustreeritus piltidega. Minu arvates vastab täielikult kõikidele nõuetele.
•	Allikad ja viitamine. Kas on kasutatud piisaval hulgal autoriteetseid allikaid ja kogu tekst on varustatud korrektselt vormistatud viidetega? Kõik on suurepärane.
•	Keeleline kvaliteet: näpuvead, õigekiri (kokku-lahku, komad jne), arusaadavus, stiil (släng jne?). Kõik oli selgesti mõistetav ja korrektne.
•	Vikipeedia tavad. Kas artikli ülesehitus ja vormistus sarnaneb headele artiklitele? Piisavalt siselinke? Oli küll kõike piisavalt.
Väga suurepärane kirjutis, kindlasti abiks teistele.
--[[Kasutaja:Eva-Maarja|Eva-Maarja]] 11. november 2011, kell 19:12 (EET)

*siselinke võiks olla veidi rohkem, nt informatsiooni-RNA, translatsioon jne (ja kontrollida, kas link viib ikka õigesse kohta), artikli keskosas pole üldse linke
*''suhkur-fosfaadi selgroog'' See tundub natuke kahtlane. Internetis leidub see kujul "suhkur-fosfaat selgroog" ja "suhkur-fosfaat-selgroog". Mulle tundub kõige õigem viimane variant, kuigi viimaste keelenõuannete järgi ühest kriipsust piisab ja õige oleks hoopis "suhkur-fosfaatselgroog". Kasuta siis äkki seda kõige viimast.
*suurtähtlühendi käände märkimisel kasuta sidekriipsu või üldse mitte midagi, aga mitte ülakoma: '''RNA-d, RNAd'''
*'''valgusünteesiks''' (ja linkida)
*identne "millega", mitte "millele"
*''start saidid'' ei ole keeleliselt õige, kas seda terminit on kuskil kirjanduses kasutatud, et saaks kontrollida, kuidas on õige?
*Kas "TATA box" kasutataksegi eesti keeles nii? Eestikeelset vastet ei ole? Kui kasutataksegi nii, siis tuleb käänata '''TATA ''box''<nowiki>'</nowiki>ile''', '''TATA ''box''<nowiki>'</nowiki>i'''
*Lauses "Teised valgud, aktivaatorid..." võib teise koma ära jätta ja oleks hea öeldis lauses ettepoole tõsta (kui see just tähendust valeks ei muuda)
*Lauses "Alles pärast kindla..." pole koma vaja
*'''2–8-ribonukleotiidilisi'''
*Lauses "Nurjunud initsiatsioon..." koma puudu
*samuti lauses "σ-faktor vabastatakse..."
*''kasutades energiaks adenosiintrifosfaati'' see fosfaat ei ole ju energiavorm?
*Lauses "RNA polümeraas sünteesib uut..." tekitavad sulud natuke segadust ja koma on puudu
*'''''proofreading''-mehhanismi'''
*''Need pausid võivad olla ka RNA polümeraasi kromatiini struktuuri pärast loomulikud.'' Ma vist saan aru, mida on mõeldud, aga võiks olla kuidagi paremini väljendatud või selgitatud.
*'''Eukarüootides on transkriptsiooni terminatsioonist vähem teada, aga see sisaldab uuel transkriptil olevat lõhe, millele järgneb matriits-sõltumatu polü A-de lisamine RNA uude 3' otsa ja 5' otsa cap struktuuri lisamine.'' Ei saa aru, siin on mingid (näpu)vead vist sees.
*'''RNA-sõltuv'''
*'''Abiensüüm ribonukleaas H loeb'''
Tubli. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 12. detsember 2011, kell 12:44 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0167478102004566.,Rho-dependent
** In Transkriptsioon (geneetika) on 2013-06-24 13:54:04, 404 Not Found
** In Transkriptsioon (geneetika) on 2013-07-07 05:01:15, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:01 (EEST)


Arutelu:Anammoks

See artikkel on kirjutatud selges ja kergesti loetavas kirjakeeles. Kogu informatsioon on arusaadav ja asjalik. Kenasti kasutatud ühte illustreerivat pilti. Ka reaktsioonivõrrandid on asjakohased. Lisatud mõned siselingid, aga isiklikust seisukohast sooviks võib-olla isegi rohkem siselinke.
Allikatele on korrektselt viidatud. Kuna kasutatud ingliskeelset baasartiklit, siis kasutatud ilusasti seal viidatud andmeallikate edasiviitamist. Tekst on vormistatud vastavalt üldreeglitele.
Tooksin välja ka mõned pisivigadega kohad.
Arvan, et lõigus „Protsessi taust“, võiks bakterite nimed olla kaldkirjas. Sõna „ keskkonnabiotehnoloogias“ peaks olema kokku kirjutatud.
Ajaloost rääkiva osa teises lõigus on esimeses lauses komaviga. Ja järgmises lauses võiks peale järgarvu punkti olla tühik.
Viimases lõigus on kasutatud anammoksi asemel sõna anammox. Kas võib eesti keeles sellist varianti kasutada (sel juhul peaks seda artikli esimeses osas ära märkima) või on tegemist inglise keelse väljendi tõlkimata jätmisega? Teises reaktsioonivõrrandis võiks tasakaalustamise numbri ja keemilise valemi vahelt puududa tühik.
Lauses „Edukaks protsessiks kasutatakse biokilekandjaid rohkem, kui 20 päeva vanuse limakihiga.“, ei ole vaja koma. Sama lõigu viimases lauses on ebavajalik sõnakordus.
Lauses „Kuigi see tehnoloogia on ikka veel algusjärgus eksisteerib ka juba täismahus töötavaid ning seda meetodit kasutavaid jaamu“, on aga koma puudu.
Puudu ka punkt järgarvu 2006 järel.
Artikkel oli asjalik, aga hooletusvead vajavad parandamist.
--MarionM 11. november 2011, kell 20:13 (EET)
----
Palun lase keelevaistuga sõbral see artikkel üle lugeda, seal on palju häirivaid lauseehituse ja sõnastuse vigu. Adeliine 12. november 2011, kell 23:06 (EET)
*20 aastat tagasi Vikipeedia artikleid loetakse ka viie aasta pärast ja selleks ajaks on see arv vale
*sellel ajal oli see suur üllatus teadlastele Tundub natuke veider. Iga avastus on ju reeglina üllatus. Oleks vaja põhjendust, miks seda üllatust rõhutatakse.
*Anaeroobse ammooniumi oksüdatsiooni käigus muudetakse nitrit ...
*Järgmises lauses on kaks korda sõna "tootma"
*Planktomütseetide hõimkonda → hõimkonda Planctomycetes
*millest tuntuimad on Planctomyces ja Pirellula tuntuimad millest??
*Siiski on viimasel ajal on märgatud, et reaktsioon toimub ka
*hüdrotermaal avades Kas selle kohta ei saaks mõnelt spetsialistilt täpset vastet küsida? Internetis kuskil nägin "veealuste kuumaveeallikate lõõrid", aga see on ilmselt sama kahtlane kui siinne.
*viimase dekaadini Jälle see suhtelise ajamääratluse probleem: Vikipeediat loetakse ka aastate pärast.
*teadlaste vahel sellist väljendit küll ei kasutata
Jätka palun toimetamisega ise (palu sõber appi) ja lingi rohkem mõisteid. Adeliine 29. november 2011, kell 01:08 (EET)
----
*Anaeroobse ammooniumi oksüdatsiooni käigus muudetakse nitrit
*Siiski on viimasel ajal märgatud, et reaktsioon toimub ka
*rohkem linkida nimesid ja mõisteid
*hõimkonda Planctomycetes
*Anammoksi põhiline rakendus on ammooniumi eemaldamine heitveest ja koosneb kahest eraldi protsessist. mis koosneb?
*Lauses "Hiljutised uuringud on..." kaks koma puudu. Järgmises lauses sõnakordus
*anammox → anammoks
*Anammoxi protsessi lämmastike ärastuse hinna vahe ei saa aru
*Esimene täiemahuline anammoks baktereid rakendav jaam Ei saa aru
*2006. aastaks toimusid ... reaktorid' reaktorid ei toimu
*munitsipaalheitveepuhasti
*Alajaotus "Allikad" on arusaamatu. Viited peavad olema viidete alajaotuses. Kui see seal on välislink, siis peakb olema pealkiri "Välislingid". Välislingi kirjeldus tuleb tõlkida.
Adeliine 28. detsember 2011, kell 22:45 (EET)
Tahtsin osa artiklist maha võtta, kuna see ei tundu sobivat sinna. Näen, et see artikkel kuulub mingisse projekti siis ei hakanud kustutama. Osa on:
"Anaeroobse ammooniumi oksüdatsiooni käigus nitrit ja lämmastik otseselt muudetakse molekulaarse lämmastiku gaasiks. See protsess toodab 50% molekulaarsest lämmastikust, mis tekib ookeanides. Selleks kulub palju seotud lämmastikku ja piirab seega ookeanide primaarproduktsiooni. Üldine reaktsioon näeb välja selline:
NH4+ + NO2− → N2 + 2H2O."
See tundub olevat ülearune, kuna terve artikkel eeldab, et inimene teab lämmastikusidumise tausta. Kui üritada lugeda inimese seisukohalt, kes seda ei tea, siis jääb info natuke segaseks.
Teiseks, lämmastikku saaks tsüanobakterid siduda ju õhust, kuid seda takistab raua puudus avaookeanis. Mõnedes soolajärvedes on lämmastiku sidumise piirajaks isegi väävel (väävel mineraliseerib Mo, mis on üheks oluliseks elemendiks koos Fe lämmastikusidumise ensüümis).--MärgRätik 24. jaanuar 2012, kell 18:23 (EET)
----
*Anaeroobse ammooniumi oksüdatsiooni käigus muudetakse nitrit ja lämmastik molekulaarse lämmastiku gaasiks.
*Viimasel ajal on märgatud, et reaktsioon toimub ka
*Lauses "Seeläbi lagundatakse..." sõna "ka" kordus
*Võrreldes standardsete meetoditega on lämmastikuärastuse hind anammoksi puhul üsna madal.
*Esimene täielikult anammoks-protsessi rakendav reoveepuhastusjaam
*2006. aastaks töötasid Hollandis juba kolmes jaamas
*see "täiemahulised" on kahtlane sõna, jäta see üldse ära
*munitsipaalheitveepuhasti
Adeliine 31. jaanuar 2012, kell 15:36 (EET)


Arutelu:Müomeeter

Artikli sisuline osa on rahuldav. Teema on kaetud suhteliselt põhjalikult, aga oleks tahtnud teada ka rakendusaladest(nt. kas kasutatakse meditsiinis või füsioteraapias) ja võib-olla millegist muust veel, kuna tähemärke sain mina natukese üle 5000 koos tühikutega, mis on väga vähe, kuna eesmärk oli ikka kirjutada lähemale 10 000 tähemärgile. Võib-olla pole selle teema kohta siis nii palju informatsiooni või ei tahetud väga sügavuti teemasse minna. Oleks tahtnud näha rohkem pilte, nt reaalsest müomeetrist ja võib-olla näidet sellest graafikust, mille ta salvestab. Ma ei tea muidugi, kui kerge neid pilte saada on, aga need teeksid artiklit paremaks.
Viitamine on korralik, on viidatud seadmes kasutatava tehnoloogia välja töötanud Arved Vainu töödele, mis on hea, kuna tema peaks teadma müomeetrist kõige rohkem ja seadme tööpõhimõtet kõige paremini oskama seletada. Kogu tekst on varustatud korrektselt vormistatud viidetega.
Näpuvigu oli palju: rahvusvahelislt(õige:rahvusvaheliselt); meditisiiniseadme(meditsiiniseadme); ajaavahemikuks(ajavahemikuks); müomeetri kontruktsioon(konstruktsioon); täisvõnkeprioodi(täisvõnkeperioodi); juhtumislüliti(juhtimislüliti); väldidakse(välditakse); impuls(impulss).
Õigekiri: pehme koe(õige:pehmekoe); Myoton-3 vs. Myoton 2(võiks kirjutada läbivalt samamoodi, ma ei tea kumb siin see õige versioon on, see sültub sellest, kuidas tema nimetus tootja poolt kirjutatakse); 0.4N vs. 0,2 N(võiks samamoodi olla läbivalt artikli sees kas , või .); "Kui on tekitatud piisav eelsurve(siin peab , olema)lülitub kindlaks ajaavahemikuks(õige:ajavahemikuks) tööle elektromagnet, mille abil tekitatakse seadme ajamiga koele lühiajaline dünaamiline mõjutust(mõjutus) löökotsiku abil, mis lõppeb kiire vabanemisega."; "Kasutades kiirendusandurit(siin peab , olema)fikseerib müomeeter koe omavõnkumise graafikuna ...";
"Kuna kontrolli käigus tekitatud deformatsioon (2-3mm) ning jõud (0.4N) on väikesed(siin peab , olema) saab protseduuri koheselt korrata, kuna ei teki bioloogilise koe jääkdeformatsiooni."; "Et tekitatav võnkeprotsess kestaks vähemalt kaks täisvõnkeprioodi(täisvõnkeperioodi)(siin peab , olema) peab mehaaniline löök olema ..."; "... omab olulist tähtsust(siin peab , olema) kui mõõdetakse 8(8-t e. kaheksat) või enam lihast lõdvas ja pingeolukorras."; "Kuna tegu on portatiivse seadmega ja mõõtmised teostatakse keha erinevatel punktidel(siin peab , olema) on tähtis anduri minimaalne kaal."; "Kõrvalmõjude vältimiseks on müomeetri anduri konstruktsioonis kasutatud kahte šarniiri.(siin peaks . asemel , olema, siis saab 2 lauset ühendada) Milledega(milledega) eemaldatakse ..."; "Kuna elektromagneti jõud oleneb südamiku asetusest pooluste suhtes(siin peab , olema) on löökotsikupoolses otsas ..."; "Koe relaksatsiooniaeg - aeg(siin peab , olema) mille jooksul kude taastab oma esialgse kuju.".
Kohati oli halb lause ülesehitus, nt artikli esimese lause sõnade järjestust peaks muutma, et lause oleks paremini mõistetav. "Müomeeter (inglise keeles myometer) on seade bioloogilise pehme koe(see on kokku) mehaanilist pingeseisundit, elastsust, dünaamilist jäikust, roomavust ja mehaanilise pinge relaksatsiooniaega iseloomustavate parameetrite samaaegseks mõõtmiseks reaalajas." asemel võiks kirjutada "Müomeeter on seade bioloogilise pehmekoe erinevate parameetrite samaaegseks mõõtmiseks reaalajas. Mõõdetavad parameetrid on ... ." Aga muidu on tekst arusaadav, kuid vahel on kasutatud liiga raskeid sõnu, mida peaks proovima asendada lihtsamatega. Palju oli ka hooletusvigu, mis on tingitud kas kiiruga tegemisest või mitte ülelugemisest, nii et tuleks ikka ühe korra vähemalt artikkel üle lugeda.
Vikipeedia tavasid on üldiselt järgitud, artikli ülesehitus ja vormistus on korralik. Siselinke on väga vähe, esimesest lausest saaks juba palju sõnu, mille lahtiseletamist oleks lugejale vaja. Nt mehaanilist pingeseisundit, elastsust, dünaamilist jäikust, roomavust. Kui nende kohta pole artiklit veel tehtud, siis on muidugi halvasti, aga peab vist nad ära ikka linkima. KKants 11. november 2011, kell 20:34 (EET)
----
Mõisteid ja nimesid tuleb linkida kogu artiklis. Võõrkeelsed sõnad kaldkirja. Teksti sees välislinke ei kasutata. Kontrolli, kus peavado olema sidekriipsud, mõttekriipsud, tühikud. Adeliine 15. november 2011, kell 22:40 (EET)
*Linke on ikka vähe. Linkida Tartu Ülikool, Arved Vain, Nõukogude Liit jne.
*seda juhul, kui
*teksti sees välislinke ei kasutata, ka mitte linke ingliskeelsesse vikisse
*ajaline kestus
*mis on "ajaline läbiviimine"?
*Lauses "Kuna tegu on portatiivse..." koma puudu
*Lauses "Kuna elektromagneti jõud..." koma puudu
*omavõnkesagedusega, mis registreeritakse kiirendusanduriga ning esitatakse graafikuna
*Omavõnkesagedus iseloomustab, samamoodi järgmised
*"olenevalt lihasest" võib ära jätta
*"ehk" ees ei ole koma
*artikkel on väljendusõpetuse aine jaoks veidi lühike
Adeliine 8. detsember 2011, kell 21:04 (EET)
----
*mõisteid ei lingita igal esinemisel, vaid ainult esimesel. Käändevormi saad linkida ka nii: [[kiirendusandur]]i
*seda juhul, kui
*ajaline kestus
*mis on "ajaline läbiviimine"?
*omavõnkesagedusega, mis registreeritakse kiirendusanduriga ning esitatakse graafikuna
*kes ei omanud → kellel ei olnud
*mis on "lihaseline häire"?
*põlvest kõverdunud 900 ?
*Artikkel on ikka lühem kui ette nähtud. Kui keeleliselt oleks tekst väga hea, siis võiks pikkuse suhtes silma kinni pigistada, aga keelevigu on, järelikult tuleb harjutada. Adeliine 23. detsember 2011, kell 02:30 (EET)
----
*mõisteid lingitakse ainult esimesel esinemisel
*kellel ei olnud
*mis on "lihaseline häire"?
*ma soovitaksin need teised eelmisel korral nimetatud kohad ka ikka parandada, mis tähelepanuta jäid
Adeliine 3. jaanuar 2012, kell 03:56 (EET)
----
Intervikisid ei leia. Prantsuse vikis on küll artikkel nimega Myometre , kuid see räägib ligikaudu tupe teatavast lihaskihist--Bioneer1 (arutelu) 15. august 2012, kell 20:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.diasu.com/Site%20Eng/myoton_funzionamento.htm
** In Müomeeter on 2013-06-24 12:30:40, 404 Not Found
** In Müomeeter on 2013-07-06 15:33:10, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:33 (EEST)


Arutelu:Luu morfogeneetiline valk 5

Retsensioon
Teemale on üldiselt põhjalik ning hea ülevaade antud. Artikli pikkus on ka piisav ning korralik. Siiski võiks olla mõni illustreeriv pilt ning ka esimene selgitav lõik võiks pikem ning selgitavam olla. Üks lause on ikka liiga vähe eriti antud artikli teema puhul. Juba sisukorda vaadates torkavad silmaliiga pikad ning lohisevad alapealkirjad. (Saan aru, et on tõlgitud teemaga seonduvaid atikleid ning võetud vastavad pealkirjad?) Ürita ikka kokkuvõtlikud alapealkirjad panna - nt mõju dendriitide kasvule vms.
Mõningaseid konkreetsed vead:
''Nagu eelnevalt mainitud'' kuulub BMP5 TGF-β superperekonda... - see ei ole essee ega kõne, vaid entsüklopeedia, seega pole korrektne öelda: nagu eelnevalt mainitud, mida oled korduvalt teinud.
''promooter'' - õige on promootor
''Hilised'' andmed väidavad - pigem hiljutised või viimased teadusuuringud
interdigitaalsete rakkude ''tüstoplasmast'' - tsütoplasmast(näpukas)
''hydrotic kidney’d''  - tõlgi ära
Valgu mRNA ''on'' olemas SCG rakkudes embrüonaalse arengu 20 päeval, mil hakkab toimuma dendriitide esialgne pikkuskasv. Samuti ''oli'' mRNA olemas - kasuta erinevaid ajavorme st olevik ja minevik segamini
''9nda'' - 9.nda, selliseid vigu oli veel
antikeha; millega viidi läbi spetsiifiliste......mida kasvatati 2 nädalat; et võimaldada....... - kasuta tavalist koma
vihjates et luu morfogeneetilistele - koma "et" ees
Üldise artikli väljanägemise koha pealt - puuduvad siselingid, vaata teisi artikleid,nt "valk" - kui palju siselinke (ja veel siniseid) seal on, kuid kindalsti tuleks panna ka selliseid märksõnu, mis on teemas olulised (seega ka punaseid). {{allkirjata|Keemius|11. november 2011}}

Võõrkeelsed sõnad kaldkirja. Jälgi, et lingid läheksid algvormile: <nowiki>[[dendriit]]ide ja [[interdigitaalne kude|interdigitaalses koes]]</nowiki>.
*'''jagatud alamgruppidesse nende struktuursete ning evolutsiooniliste omapärade järgi'''
*Lauses "Lähtudes aminohapete järjestuse... " puudu koma.
*'''18. päevast kuni esimese päevani'''
*'''BMP-d''', '''BMP5-l'''  Kui lühendit kasutatakse omastavas käändes, pole "-e" vaja lisada.
*Kui kasutad mõttekriipsu arvude vahel, pole tavaliselt vaja lisada tühikuid (90–100; kui arvudes on tühikuid, siis küll: 9000 – 10 000). Kui mõttekriips on lauseosade eraldaja, on tühikud vältimatud.
*Lauses "Suurimad kontsentratsioonid ..." koma puudu.
*'''esineb enamikus'''
*'''20. päeval'''
*'''9. kromosoomi'''
*'''pehme koe hälbed, näiteks kopsu tsüst,'''
*Lauses "Regulatoorsed regioonid, mis ümbritsevad ..." lauseehitust kohendada ja panna tähele komasid.
*"Koinjektsioon võimaldab uurida ..." on üks väga pikk ja kole lause, midagi tuleb kiiresti ette võtta sellega. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 15. november 2011, kell 14:54 (EET)

*võõrkeelsed sõnad kaldkirja
*interdigitaalsetel BMP’l siin peab ju mitmus olema (BMP-del) ja kasuta sidekriipsu, mitte ülakoma
*Lauses "Kasutades standardseid transgeenseid ..." puudu koma
*Lauses "Koinjektsioon võimaldab uurida..." puudu koma
*Lauses "Tulevikus jääb veel..." puudu koma. Adeliine 30. november 2011, kell 16:32 (EET)
Mul on tekkinud kahtlused, et pealkiri ei ole grammatiliselt korrektne. See on kinnitatud kolme võõrkeelse allikaga, aga võib-olla peaks olema "luu 5. morfogeneetiline valk" või "luu morfogeneetiline valk number 5" või midagi selles vaimus. Kas on mingeid eestikeelseid allikaid selle kohta, kuidas seda valku nimetatakse? Kogu artiklis ei ole ainsatki eestikeelset allikat. Taivo 5. detsember 2011, kell 21:25 (EET)

Siin nt ühes magistritöös on "luu morfogeneetiline valk 7" (lk 14). Adeliine 5. detsember 2011, kell 21:56 (EET)

Siin on peatükk raamatust "Sissejuhatus arengubioloogiasse" (Jüri Kärner 1997), kus on "luu morfogeneetiline valk 4" (lk 114). Adeliine 5. detsember 2011, kell 22:00 (EET)

:OK, siis on korrektne. Aga ikkagi võiks artiklis mõnda eestikeelset allikat kasutada. Taivo 6. detsember 2011, kell 00:40 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?Db=gene&Cmd=ShowDetailView&TermToSearch=653
** In Luu morfogeneetiline valk 5 on 2013-06-24 12:09:01, 404 Not Found
** In Luu morfogeneetiline valk 5 on 2013-07-06 11:43:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:43 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Luu morfogeneetiline valk 5


Arutelu:Fullereen

Artikli pikkus vastab kursuse nõuetele. Seda silmas pidades on artikli põhjalikkus täiesti piisav. Võttes eeskujuks ingliskeelse Vikipeedia vastava artikli, on enamus teemadest kaetud. Pilte, mida artiklile võiks lisada, on ohtralt, kuid praeguse pikkuse juures on nende hulk paras ja rohkem lihtsalt kuigi hästi ei mahuks.
Artiklis on üksjagu fakte/väiteid viidetega, kuid suurel osal neist nad siiski puuduvad. Allikad, mida kasutatakse, paistavad olevat autoriteetsed ja usaldusväärsed. Viited on vormistatud väga korralikult. Vaid viites Encyclopedia Britannica Online artiklile kui internetilehele lisaksin ma selle kasutamise kuupäeva.
Keelekasutus on väga hea. Keelelisi ja vormistuslikke vigu on vähe ja suuri eksimusi pole. Stiili osas (üldiseid) etteheiteid ei ole. Järgnevalt on loetletud vead/kitsaskohad, mis silma jäid.
Artikkel järgib Vikipeedia vormistustavasid suurepäraselt. Siselinke on ohtralt, mõnes kohas natuke üleliiagi (nt "Ülijuhtivus" alajaotises; tavaks on lisada siselink vaid termini kõige esimesel kasutamiskorral).
Kokkuvõtteks ütleksin, et, vaatamata mõningatele kitsaskohtadele viitamise osas, on tegu väga hea artikliga. Quibik 11. november 2011, kell 22:07 (EET)
----
Alajaotuse "Ajalugu ja nimetus" esimeses lauses koma puudu. Alajaotuses "Hüdraatumine" on liiga pikk kriips. Mis tahes on kaks sõna. Pärast retsensioonis toodud puuduste parandamist hea artikkel. Adeliine 14. november 2011, kell 14:37 (EET)


Arutelu:Skeletilihaskude

Väga hea teema valik. Artikli ülesehitus on loogiline ning vastab Vikipeedia nõuetele. Pildid on asjakohased ning illustreerivad artiklit.
Miinusena võib välja tuua põhilised grammatikavead: komad, kokku- ja lahkukirjutamine ning sidesõnade kasutamine. Viiteid vähevõitu. Tekkis küsimus, kas artiklis sisalduvad tabel ja loetelud on ise koostatud või mitte. Esinesid ka lauseehituse vead.
Soovitan teksti veelkord üle vaadata ning vead parandada. Üldiselt artikkel hea pikkusega ning arusaadav kõigile, kes iganes seda kunagi loevad.
Hannahi 11. november 2011, kell 23:53 (EET)Hannahi

Artikkel on koostatud ingliskeelse Vikipeedia artikli põhjal:
http://en.wikipedia.org/wiki/Skeletal_striated_muscle
----
Vikipeedias on juba artikkel Skeletilihased. Kas need tuleks liita või kuidas nende sisu peaks erinema?
Kui vöötlihaskude on sünonüüm, siis panna paksu kirja ja teha sellelt nimetuselt ümbersuunamine siia artiklisse. Artiklis on ainult üks siselink, neid peab kindlasti juurde lisama: kude, somaatiline närvisüsteem, lihaskude, südamelihaskude, silelihaskude jne jne. Teist lauset alusta: See on....
*Mitmeosalised ja komplekslihased kinnituvad ... (kahest lausest üks), sama teiste rühmade juures
*Siin, siia alla → selles rühmas, nende hulka
*igas lauses peaks olema öeldis
*arvude vahel on "kuni" tähenduses mõttekriips
*mis on ER?
*samal ajal, kui
*toimub eriti liigutuse
Tekstis on veel mitmeid näpuvigu, otsi need üles. Adeliine 19. november 2011, kell 12:41 (EET)

Üleliigseid tühje ridu paistab olevat palju. Alts 19. november 2011, kell 12:55 (EET)


Arutelu:Sõnavabadus

Definitsiooni on lisatud sõna "poliitikas". Kas see on õige? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. november 2011, kell 12:11 (EET)

Minu jaoks ei ole selge, kuidas ja miks hõlmab sõnavabadus infovabadust. Kas seda saaks lähemalt selgitada? [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 22. jaanuar 2015, kell 19:31 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.dll.ee/artiklid/digsona.php3
** In Sõnavabadus on 2013-06-24 13:37:00, 404 Not Found
** In Sõnavabadus on 2013-07-07 02:08:56, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:09 (EEST)
----
Sõnavabadus ei laiene vihakõnele.

Võeti välja. Andres (arutelu) 31. märts 2017, kell 11:57 (EEST)


Arutelu:Hafnium

Tehtud oli lühike kokkuvõte ühe keemilise elemendi levikust, avastamisest, eraldamisest, omadustest, ühenditest ja toodangust. Nagu näha oli üritatud katta väga suurt teemade ringi, aga kahjuks jäi artikkel kokkuvõttes napisõnaliseks. Seega ka kohati raskesti arusaadavaks, vähemalt keemiast väheteadvale inimesele. Illustreerivaks materjaliks oli Hafniumi pilt.
Kindlasti on probleemiks allikate puudumine ja viitamine neile. Siselinke on parasjagu.
Keeleliselt on artikkel keskmiselt vormistatud, on näha, et autor pole oma artiklit korralikult üle lugenud, kuna tekstis esines katkiseid linke nt [[redutseerimine|redutseerimisel]. Samuti esines tekstis sõnu hööguval ja höördumisest, mis peaksid olema ö asemel õ-ga kirjutatud. Oli ka lihtsaid sissetrükkimise vigu: kaitsekraanid. Ilmselt mõeldakse ikka ekraane, mitte kraane? Samuti esines stiilivigu(korduv ja) nt: „Hafnium on haruldane ja kallis ja seda toodetakse vähe.“
Artikkel vastas vikipeedia tavadele, ülesehitus ja vormistus vastavalt reeglitele.Random123 12. november 2011, kell 12:48 (EET)

Retsensioon on nigel (liiga lühike ja üldine) – sama kehtib artikli kohta. Ivo 17. november 2011, kell 16:46 (EET)
----
*tsirkooniumiga
*celtiumiks
Otsi üles napuvead ja paranda ära. Adeliine 26. november 2011, kell 11:19 (EET)


Arutelu:Transponeeruvad elemendid

Üldine artikli ülesehitus ning sisu esitus on hea. Tekst sisaldab korraliku ülevaadet teemast ja on selgelt mõistetav. Õigekeelsuse kohapealt paistis silma ainult paar koma viga, näiteks "Transpositsiooni mehhanismideks võivad olla kas “lõika ja kleebi” või “kopeeri ja kleebi”" peaks olema küsisõna järgi koma. Samas on olemas pisikesi vigu, mis on arvatavasti lihtsalt trükkimisel sisse jäänud ning võib ka kohati muuta teksti raskesti loetavaks. Näiteks esimeses lõigus „esmaavastja“ peaks olema esmaavastaja või peatükis Transposoonide tüübid „mehhamism“ – mehhanism. Leidub ka nn. üleliigseid sõnu, mille olemasolu ei ole lause sisu kohapealt üldse vajalik.
Näiteks,
„Transposoonid on ainult üks paljudest mobiilsetest elementide tüüpidest.“.
Selles lauses ei ole sõna „ainult“ minu arust vajalik, lisaks on selles lauses mitmuse väljendus kuidagi paigast ära, seega
„Transposoonid on ainult üks paljudest mobiilsetest elementide tüüpidest.“, võiks olla „Transposoonid on ühed paljudest mobiilsete elementide tüüpidest.“.
Märkasin ka mõnda liiga lühikest lauset, näiteks „Kopeerivad end kahes faasis.“. Olgugi et lausest on võimalik aru saada, oleks parem ta siduda kõrvaloleva lausega või kirjutada korralik täislause. Mainitud vigu on arvatavasti veel ning ma ei suuda kõiki neid siin välja tuua, seega soovitan teksti lihsalt paar korda otsiva pilguga läbi lugeda.
Sisu poolt on artikkel hästi üles ehitatud ning informatiivne. Teemast on olnud korralik ülevaade ja on lahti seletatud ka spetsiifilisemad mõisted ning funktsioonid. Viitamine on korrektne ning piisav.
--[[Kasutaja:Gealusk|Gealusk]] 15. november 2011, kell 22:00 (EET)

Pildi tekst on vigane. Seda väga pikka kriipsu me tavaliselt üldse ei kasutagi, mõttekriips võta redigeerimiskasti alt.
*Lauses "Retrotransposooni transponeerumine..." koma puudu
*Lauses "Transposaas teeb lõike..." koma puudu
*''Sihtmärk koha'' vigane, mis siin on mõeldud?
*'''Seda juhul, kui'''; samas lauses veel üks koma puudu
*Lauses "Need on enamasti..." sõnakordus
*Lauses "Valgud, mida IS..." koma puudu
*Lauses "Lisaks sellele, et IS..." koma puudu
*Lause "Mariner-tüüpi elemendid..." järel on vist viitamise viga
*''Jacobsoni ja Hartli'' neil on eesnimed ka. Kõik nimed linkida.
*Lauses "Selleks, et kasutada seda protsessi..." koma puudu
Artiklis on üsna palju näpuvigu (tähevead, tühikuvead jm), mis leia palun ise. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 27. november 2011, kell 00:43 (EET)

*'''Sihtmärk-koha'''
*'''Seda juhul, kui'''
*Lauses "Valgud, mida IS..." koma puudu
*'''veereva ratta mudel'''
[[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 3. detsember 2011, kell 18:52 (EET)
Arvan, et IS elemendi ja P elemendi asemel peaks olema IS-element ja P-element. Ühes kohas on plamiid, kas selle asemel peaks olema plasmiid? Klass I ja klass II asemel peaks olema I ja II klass ning peaks kaaluma, kas klassi ei saaks asendada sobivama sõnaga (meetod, viis, moodus, võimalus). Inglise keeles kasutatakse ladina keelt rohkem kui eesti keeles, nii et Drosophila asemel peaks rahulikult ütlema "äädikakärbes". Keskmise nime initsiaali kasutamine ei ole eesti keeles kombeks, see tuleks ära jätta. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 5. detsember 2011, kell 14:59 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nature.com/nrg/journal/v10/n10/full/nrg2640.html
** In Transponeeruvad elemendid on 2013-06-24 13:54:08, 401 Unauthorized
** In Transponeeruvad elemendid on 2013-07-07 05:02:55, 401 Unauthorized
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:03 (EEST)