Arutelu:Tallinna maraton

Lastejooksul saab osaleda 3-aastasest alates. --Metsavend 4. oktoober 2007, kell 21:22 (UTC)

Lastejooksul saavad tegelikult osaleda ka nooremad. Andres 5. oktoober 2007, kell 07:19 (UTC)

Tundub, et kõik nimed ei ole õigesti kirjutatud. Andres 1. oktoober 2009, kell 09:19 (UTC)

Võtsin protokollidest. Täüpsustasin nüüd, kuid Florošeksi puhul ma ei ta, kuidas käituda, sest varem on protokollis Florosenoks. Kas ta on nime muutnud või on korraldajad nime valesti kirjutanud või on tegu hoopis teise inimesega. --Metsavend 1. oktoober 2009, kell 10:02 (UTC)

: Kus need protokollid on üldse avaldatud?

:: http://www.jooks.ee/index.php --Metsavend 1. oktoober 2009, kell 10:24 (UTC)

: Tundub, et on veel valesid leedulaste nimesid. Andres 1. oktoober 2009, kell 10:19 (UTC)

:: Jah, hakkasin kontrollima, ja ühtegi nime pole suudetud õigesti kirjutada. --Metsavend 1. oktoober 2009, kell 10:24 (UTC)

dewiki järgi (:de:Tallinn-Marathon) on algus 1989. aastal?--Bioneer1 (arutelu) 30. märts 2015, kell 21:08 (EEST)


Arutelu:Porkuni lahing

Väeosade nimes ei ole Waffen-SS'i tähist. Millisest allikast on pärit andmed majori kohta.Akra 6. oktoober 2007, kell 03:51 (UTC)
4. Eesti Piirikaitse Rügemendi meeste mälestused. Djreichsfuhrer 27.10.2007 14:20

Kas Piik oli selles väeosas.Akra 27. oktoober 2007, kell 19:15 (UTC)

Leitnant Jaan Piik oli tõepoolest 249. Eesti Laskurdiviisis ning Porkuni lahingu ajal Loksa komandant. Djreichsfuhrer 11. detsember 2007, kell 18:38 (UTC)

Siis oli tema see kes soovis vangid mullarammuks teha. Kui see on fakt ja sellele on ka viide võimalik lisada saaks selle fakti teksti sisse panna.Akra 11. detsember 2007, kell 19:38 (UTC)

:Panin sisse. Võtsin maha Reino Hein'a tsiteeringu eksliku nimetamise Jaan Piik'i mälestusteks. Djreichsfuhrer 11. detsember 2007, kell 19:46 (UTC)

:Sellele faktile viitab siis Reino Hein oma Hando Ruusi raamatu 63. lhk.-l. Djreichsfuhrer 11. detsember 2007, kell 19:47 (UTC)

:Seda ma tean aga seal ei ol minuteada kirjas, et ta kuulus laskurdiviisi ja oli Loksa komandant.Akra 11. detsember 2007, kell 19:59 (UTC)

*--WooteleF 15. mai 2009, kell 07:07 (UTC)

Rodu mehi ongi maha lasknud kili-kilid. - Selline stiil Vikisse ei sobi. Amherst99 23. oktoober 2010, kell 22:44 (EEST)

Muidugi. Teine asi, kui on tegu tsitaadiga (kahtlustan, et nii see ongi). Andres 24. oktoober 2010, kell 12:24 (EEST)
"Vennatapulahing" on sisuliselt õige, aga ma pole kindel, et seda sõna peaks kasutama. --Andres (arutelu) 6. aprill 2024, kell 09:12 (EEST)
----
 Juhan Vermet (2. Eesti Piirikaitse Rügement) Valter Pedak (4. Eesti Piirikaitse Rügement) Erik Kiisk (45. Relva-SS Vabatahtlike Rügemendi Teine pataljon) Hando Ruus (20. Üksik Relva-SS Jalaväepataljon)

Siin oli enne nii. Võib-olla küll, et see tabelisse ei sobi, aga siis see peaks tekstis olema. Andres 8. detsember 2010, kell 15:19 (EET)


Arutelu:Relva-SS

Waffven-SS ei olnud Schuztaffeli põhiosa. Waffen-SS'i moodustamist alustati alles 1939 aastal.Akra 7. oktoober 2007, kell 18:21 (UTC)
Relva-SS polnud vist ka formaalselt relvajõudude osa, kuigi allus ülemjuhatusele. -- 88.196.103.139 8. oktoober 2007, kell 17:40 (UTC)

Ei. Relva-SS oli küll komandeeritud täies koosseisus saksa relvjõudude operatiivalluvusse ja operatiivjuhtimisele, kuid ei olnud selle osa. Akra 8. oktoober 2007, kell 17:44 (UTC)

:See nelja rügemendi jutt kordub nüüd erinevas sõnastuses esimeses ja teises lõigus ainult erinevate nimetuste all. Mina kirjutasin asutuse nimedega sina eestikeelse tekstina sisu on aga sama. Minu teada asutuste ja väeosade nimedes kirjutatakse kõik algustähed suured.

Kas Sinu arvates polnud tegemist eliitüksustega kes olid saanud hoopis teistsuguse väljaõppe kui Saksa üldarmee. Ma lihtsalt ei jõudnud seda korralikult lahti kirjutada.Akra 10. oktoober 2007, kell 09:57 (UTC)

:Obergruppenführer und Generalleutnant der Waffen-SS Niisugust auastet pole olemas.  Obergruppenführer on Waffen-SS'i ja SS auaste. Generalleutnant on Wehrmachti auaste. Kuid niimodi koos on pudru ja kapsad.Akra 23. oktoober 2007, kell 16:34 (UTC)
Sellisena koos kasutati auastet ainult juhul, kui SS auastme omaja (vanad olijad) kellel ei olnud sõjaväelist või politsei auastet pandi tööle (määrati) vastavale ametikohale ja talle ei kinnitatud vastavat sõjaväelist auastet. See on sama juhus, kus osade väliikide kindrali auaste sisaldab ka väeliigi nime kuigi kindralite puhul on selleks hoopis teised põhjused. Kui on tegemist sõjaväelastele kinnitatud auastmetega siis on SS-Gruppenführer või alates 1944. aastast, kui SS ära kaodatakse siis Waffen-Gruppenführer. Seega tuleb muuta need artiklid, mis tehti ametnike auastmete kohta sõjaväelisteks.Akra 23. oktoober 2007, kell 17:51 (UTC)

Kas "Eesti auastmed" asemel ei peaks kasutama "Eesti keelne tähendus" vms? Sest sellist looma nagu Kindralvälimarssal Eesti Kaitseväes nüüd küll ei ole. Ka Oberschütze ja Obergefreiter ei tohiks Eesti kaitseväes otsest vastet omada.
Lisaks tabeli alumine ots: kas tõesti tähistatakse kolme eri nimega kaprali auastet? Oberschütze tähendab pigem vanemsõdurit (Eestis küll selline auaste puudub), Obergefreiter vastavalt siis vanemkapralit. Unteroffizier peaks tähendama seersanti mitte nooremveeblit. Ja mõni viide allikale ei oleks paha...

Auastmete tabel ei klappi vaata Kasutaja:Akra#Sõjaväe auastmed Kahjuks ei ole seda päris lõppuni jõudnud teha, et saaks artiklina välja panna. Kuid see osa, mis siia vaja on korras. Mis puutub aga teksti siis seal on nii mõnedgi faktivead. Näiteks Relva-SS kuulumine ei andnud õigus  ega eeliseid Algemaine-SS astumisel.Akra 1. juuni 2008, kell 17:06 (UTC)

: Raamatu "Emajõgi 1944" põhjal tegin, rohkem ei oska kommenteerida. --kanakukk 1. juuni 2008, kell 18:32 (UTC)

see inglisviki artikkel võrdsustab Generalobersti NATO nn neljatärnikindraliga (OF-9) ja Saksa kindralmajori Ameerika/Briti brigaadikindraliga (OF-6). see toob Saksa ohvitseride hierarhia pulga võrra maa poole tagasi, mis on loogiline. yhtlasi jätab see nipp Stalini generalissimuse auastme pulga võrra kõrgemaks Göringi riigimarssali omast, mis on samuti loogiline. kas keegi usaldusväärne ja korralik allikas yldse kasutab kas või Saksa vastavast auastmest eesti keeles rääkides sõna "kindralkolonel"? minu meelest võiks tabeli eesti veerust ka kindralkoloneli ära koristada või siis veeru ymber nimetada, sest Generaloberst'it võib ju iga kell tõlkida kindraliks (praegune Tšehhi ja Slovaki generálporučík on koguni OF-8 ehk Briti/Ameerika/Eesti praeguse kindralleitnandi ekvivalent). Vene kindralpolkovnikule vastab ju ka kõikjal läänes lihtsalt kindral.
samas on see parasjagu arutelu koht (äkki ongi ka eesti keeles käibel erinomenklatuur nendest auastmetest rääkimiseks). nii et ise ei julge kohe parandama hakata. möönan, et lähtun vahest liiga NATO tabelist, aga see on ometigi yks kindel auastmete võrdlus- ja tõlkealus (kuigi võib vaielda, kas Vene kindralpolkovnik peaks olema sama pulga peal kui OF-9 või OF-8 ja kas Vene armeekindral peaks olema sama pulga peal kui OF-9 või OF-10). teiseks möönan, et algul viidatud võrdlus võib olla mehaaniline ja vildak: pigem tuleks kaevuda tolle ajal sõjaväelisse etiketti ja vaadata, keda kellega siis tegelikult võrdseks peeti.
eesti veeru mõte jääb mulle siiani ebaselgeks. kas see peaks andma võrdluse Eesti Vabariigi auastmetega (ja sellisel juhul: kas oleks mõistlik anda vastavused 1938. aasta, 1940. aasta, 1998. aasta või 2002. aasta omadega?) või mugavalt kasutatava tõlkevaste? igatahes on ülemveebel meil praegu kõrgem auaste kui staabiveebel, kuigi selle tabeli järgi võiks arvata, et on vastupidi.
yhesõnaga, segasevõitu on see lugu, aga praeguse eesti veeru taga ei näe ma kyllalt ranget systeemi. Ohpuu 2. juuni 2008, kell 22:00 (UTC)
Ma arvan, et võrdlus Eesti vabariigi auastmetega ei oma suurt mõtet, kuna osadele auastmetele pole lihtsalt vastet. Pigem tuleks tabelis anda eestikeelne tänedus, siis ei peaks pead vaevama kindralkolonelidele jms  eesti vastete otsimisega. Või anda ikka võimalusel vastet tänapäeva Eesti auastmetega, kui see on võimalik. Kui vastet anda pole võimalik, siis lihtsalt tõlkida ja märkida juurde, et Eesti kaitseväes puudub. Kuigi lihtsalt tõlkimine tundub mulle isiklikult parem lahendus. Lisask leidsin, et on juba olemas selline artikkel. Kas poleks mõtekam need kaks ühendada? Mulle on jäänud mulje, et Eesti wikipeedias liiga palju eraldi artikleid, osad asjad võiksid vabalt olla ühe ja sama artikli eri peatükid.--Kyng 3. juuni 2008, kell 05:24 (UTC)

:Algan lõpust: Ka minu arust võik selle artikli ühendada Relva-SS artikliga, kun sisuliselt on selle artikli jätk. Siit jääks  ainult ümbersuunamine sinna.

:Niisugust (nii kõtget) auastet pole eesti armees kunagi isegi tabelites eksisteerinud. Kui üldse siis tõlge  või kui auastmetabelina siis oleks vaja ära tuua vähemalt kaks 1940. ja 2002 aasta tabelid ja seal ära märkida auastmete kohta mida meil ei ole puudub. Segamini neid asju teha ei saa.

: Mis puudub inlise Viki tabelisse siis Saksamaa osas on seal vead sees põgusal kontrollil avastasin juba leitnantite osas vead Oberleutnat Obersturmführer Wehrmaht'is kuni 1945 aastani  vastas Leitnanti auastmele teistes sõdivates maades ja sealt edasi Untersturmführer ja Leutnant –  Nooremleitnandile.

:Tegelikult ei peaks sõjaaegseid tabeleid üritama ajada NATO standardite alla kuna tolleajased vastavused olid veidi teised. Neid tuleks võrrelda omavahel oma ajads ja kui siis tuua kõrvale mõni kaasaegsete auastmete tabel võrdluseks, kuid siis ei saa seda tõlkida vaid tuleb leida ajakohane vastavus. Leitnant>leitnantiks  milles ka inglaste viga. Akra 3. juuni 2008, kell 07:32 (UTC)

Mis puutub "Emajõgi 1944" raamatu tabelisse siis se ei ole päris hea. Tean seda tabelit. Seal on kerged vasturääkivused teatud auastmete osas ja osa on vahele jäetud. Need mida kasutati sõjakoolides.Akra 3. juuni 2008, kell 07:32 (UTC)
-----

:Tabel Saksa Relva-SS'i artiklist.Akra 3. juuni 2008, kell 23:06 (UTC)
=== Die Waffen-SS-Ränge und die entsprechenden Heeresränge ===
Die Ränge der SS waren etwa der Rangfolge der Heeresränge nachgebildet. Nicht für alle SS-Titel gab es ungefähr entsprechende Militärränge. Das Tragen war auch nicht mit entsprechender Ausbildung und Führungserfahrung bei verschiedenen Truppenteilen (dienstliche Verwendungen) verbunden, so wie es beim deutschen Militär die Regel vor einer Beförderung war.
 Tabelle der Dienstgrade der Waffen-SS mit Gegenüberstellung der Dienstgrade der Wehrmacht
Waffen-SS                                                            	Wehrmacht (Heer)
SS-Schütze, -Grenadier, -Kanonier, -Funker ...(je nach Waffengattung)	Soldat, Schütze, Grenadier, Kanonier, Funker ...(je nach Waffengattung)
SS-Obersoldat -Oberschütze ... (usw., wie vor)                       	Obersoldat, Oberschütze ... (usw., wie vor)
SS-Sturmmann                                                         	Gefreiter
SS-Rottenführer                                                      	Obergefreiter
keine Entsprechung in der Waffen-SS                                  	Hauptgefreiter
keine Entsprechung in der Waffen-SS                                  	Stabsgefreiter
SS-Unterscharführer                                                  	Unteroffizier
SS-Scharführer                                                       	Unterfeldwebel
SS-Standartenjunker                                                  	Fähnrich
SS-Standartenoberjunker                                              	Oberfähnrich
SS-Oberscharführer                                                   	Feldwebel
SS-Hauptscharführer                                                  	Oberfeldwebel
SS-Stabsscharführer                                                  	Hauptfeldwebel
SS-Sturmscharführer                                                  	Stabsfeldwebel
SS-Untersturmführer                                                  	Leutnant
SS-Obersturmführer                                                   	Oberleutnant
SS-Hauptsturmführer                                                  	Hauptmann
SS-Sturmbannführer                                                   	Major
SS-Obersturmbannführer                                               	Oberstleutnant
SS-Standartenführer                                                  	Oberst
SS-Oberführer *                                                      	keine Entsprechung in der Wehrmacht
SS-Brigadeführer und Generalmajor der Waffen-SS/Polizei              	Generalmajor
SS-Gruppenführer und Generalleutnant der Waffen-SS/Polizei           	Generalleutnant
SS-Obergruppenführer und General der Waffen-SS                       	General der Infanterie usw.
SS-Oberstgruppenführer und Generaloberst der Waffen-SS               	Generaloberst
Reichsführer-SS                                                      	Generalfeldmarschall
* Anmerkung: Hier käme ein dienstälterer Oberst gleich
-----
Kui sellest artiklist tahetakse teha SS-auastmed siis need erinevad Relva-SS auastmetest ja nende põhimõttetest. Sseega tuleb  siin suurem osa artiklist ümber kirjutada. SS auastmed olid ka SA'l SD'l ja sinna alla kuulus ka veel oma auastmetega saksa politsei. See artikel tuleks liita Relva-SS artikliga kuhu ta sobiks peale mõningaid parandusi ja täiendusi ja vigade parandamist.Akra 4. juuni 2008, kell 17:10 (UTC)

Siis on artiklil vale pealkiri. Andres 4. juuni 2008, kell 18:00 (UTC)

:On küll jah.Akra 4. juuni 2008, kell 18:02 (UTC)
 Auastmeid võrdlev tabel
Maavägi (Wehrmacht)                            	Relva-SS                                              	Eesti auastmed
Kõrgemad ohvitserid
Generalfeldmarschall                           	Reichführer-SS                                        	kindralfeldmarssal
Generaloberst                                  	SS-Oberstgruppenführer und Generaloberst der Waffen-SS	kindralkolonel
General (der ...)                              	SS-Obergruppenführer und Generalleutnant der Waffen-SS	kindral
Generalleutnant                                	SS-Gruppenführer und Generalleutnant der Waffen-SS    	kindralleitnant
Generalmajor                                   	SS-Brigadeführer und Generalmajor der Waffen-SS       	kindralmajor
                                               	SS-Oberführer
Vanemohvitserid
Oberst                                         	SS-Standartenführer                                   	kolonel
Oberstleutnant                                 	SS-Obersturmbannführer                                	kolonelleitnant
Major                                          	SS-Sturmbannführer                                    	major
Nooremohvitserid
Hauptmann                                      	SS-Haupsturmführer                                    	kapten
Oberleutnant                                   	SS-Obersturmführer                                    	leitnant
Allohvitserid
Stabsfeldwebel                                 	SS-Sturmscharführer                                   	staabiveebel
Oberfeldwebel (suurtükivägi - Oberwachtmeister)	SS-Hauptscharführer                                   	ülemveebel
Feldwebel (Wachtmeister)                       	SS-Oberscharführer                                    	vanemveebel
Unterfeldwebel (Unterwatchmeister)             	SS-Scharführer                                        	veebel
Unteroffizier                                  	SS-Unterscharführer                                   	nooremveebel
Alamväelased
                                               	                                vanemseersant
                                               	                                seersant
                                               	                                nooremseersant
Obergefreiter                                  	SS-Rottenführer                                       	kapral
Gefreiter                                      	SS-Sturmmann                                          	kapral
Oberschütze                                    	SS-Oberschütze                                        	kapral
Schütze                                        	SS-Schütze                                            	reamees
----
Välja tõtetud lõik.Akra 5. juuni 2008, kell 20:29 (UTC)
Saksa politsei koosnes Julgeolekupolitseist ja Korrapolitseist (Ordnungspolizei - Orpo). Julgeolekupolitsei koosseisu kuulusid poliitiline politsei (Gestapo) ja kriminaalpolizei (Kriminalpolizei - Kripo). Nendel olid SS-auastmed. Saksa korrapolitsei ehk tavaline politsei jaagunes kaitsepolitseiks (Schutzpolizei) linnades ja sandarmeeriaks (Gendarmerie) maal, lisaks väiksemad eripolitseiüksused (veepolitsei). Politsei auastmed olid ka eesti politseipataljonidel.
----
Mis siin selle soldati lingiga teha? --Epp 12. veebruar 2011, kell 22:57 (EET)

mille põhjal on koostatud tabeli eesti vastavuste veerg?


Arutelu:Kõhutants

Varasem redaktsioon:
'''Kõhutants''' ehk '''idamaine tants''' ([[inglise keel]]es ''belly dance'') on Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika [[rahvatants]]ul põhinev lavatantsu stiil, mis hoolimata oma nimest kasutab rohkem kere ja puusade kui kõhu liigutusi.
Nimetus "kõhutants" võeti kasutusele 1893 [[Chicago]] [[maailmanäitus]]e (''[[World Columbian Exposition]]'') puhul, sest seda peeti atraktiivsemaks kui neutraalsemat nimetust. [[Araabia keel]]es kasutatakse nimetust ''raqs sharqi'' 'idamaine tants', [[prantsuse keel]]es ''danse orientale'' 'idamaine tants'. [[Inglise keel]]es on hakatud kasutama ka nimetust ''Middle Eastern Dance'' (Lähis-Ida tants).
Kõhutantsu kõige tõelisem vorm on sooloimprovisatsioon, mis väljendab muusika olemust.
Kõhutantsus on mõjutused Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika rahvatantsust segunenud Vene [[ballett|balleti]] ja [[Hollywood]]i fantaasiatega. Selle varasem ajalugu kaob aegade hämarusse.
Ühe versiooni järgi on kõhutants seotud mõne jumalanna austamisega või riitusega, mis aitab kaasa laste saamisele ja hõlpsale sünnitusele. Teise versiooni järgi on asi lihtsalt meeste erutamises. Kolmanda versiooni järgi on kõhutants algselt olnud naiste omavaheline asi.
Tänapäeval on kõhutants läänemaades väga levinud. Peale Lähis-Ida tantsu jäljendamise on tekkinud uusi suundi.
Tavaliselt arvatakse, et kõhutantsu puhul on kohustuslik paljas kõht ja kõlisevad münditaolised litrid. Kuigi sageli tõesti kasutatakse ''bedlah'' 'i (kaunistatud rinnahoidja ja vöö, sageli helmeste ja narmastega), võib tantsija täiesti vabalt kanda õhturiietust, tuunikat, laiu pükse või mittetraditsioonilist kostüümi.
Kõhutantsu puhul on määravaks liigutuste stiil. Rõhku ei panda mitte jalgade, vaid kere (eriti puusade) liikumisele. Kõhutants põhineb üksikute lihasegruppide liikumisel, mis võib olla väga peen. Peenus, keha valitsemine ja hoiak, mille omandamine nõuab aastaid, eristavad kõhutantsu rahvatantsust.
Peale ''raqs sharqi'' kuuluvad laiemas mõttes idamaise tantsu alla veel erilisi stiile:
*puusi vibutav ja jalgu trampiv [[Egiptus]]e Ghawazee stiil;
*hobuse moodi kepsutav ja kepiga rapsiv [[Egiptus]]e Saidii style;
*[[Tuneesia]] tvist veenõudega pea peal;
*filigraanne [[Liibanon]]i ''debke'';
*keevaline õõtsuv ''beledi bint''.
Paljud tantsijad õpivad ka neid stiile ja kümneid muid kohalikke tantsulaade.
Mõned tantsijad spetsialiseeruvad konkreetsele stiilile.

Kas folktantsude all mõeldakse rahvatantse? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. oktoober 2007, kell 09:44 (UTC)

Varasem redaktsioon:
{{ToimetaAeg|kuu=veebruar|aasta=2013}}
[[Pilt:Hayet28.jpg|pisi|]]
'''Kõhutants''' ([[inglise keel]]es ''belly dance'', pr. k ''danse du ventre'') on traditsioonilise [[Egiptus]]e tantsu läänelik nimetus. See on tantsustiil, mille alla loetakse tänapäeval nii mõningaid [[Põhja-Aafrika]], [[Lähis-Ida]] ja [[Anatoolia]] piirkondade folktantse kui ka nendest välja kujunenud [[lavatants]]e.

19. ja 20. sajandi kunstis domineeris romantism. Paljud Euroopa ja Ameerika kunstnikud (näiteks Eugène Delacroix, Jean-Léon Gérôme jne) sõitsid "müstilisse itta", et maalida eksootilisi stseene valgusküllastest tänavatest, haaremitest ja kanapeedel lamasklevatest odaliskidest; ning paljud kirjanikud kirjutasid samadel teemadel. Idamaine ehk orientaalne tähendas tol ajal sisuliselt kõike, mis jäi Inglismaast ja Lääne-Euroopast ida poole.
Toomaks oma kodanikeni tükikest eksootikat, millest nad seni ainult lugenud olid, ja tõestada, et ka "idamaalased" on inimesed nagu me kõik, oma kultuuri ja kommetega, korraldati 1889. aasta Pariisi maailmanäitus, kus oli esmakordselt võimalik näha Prantsuse koloniseeritud alade Maroko, Alžeeria ja Tuneesia rahvatantse. Nende esitamisel oli rõhk folkloori tõepärasel edasiandmisel, mitte meelelahutusel. Tants võlus vaatajaid eelkõige oma erilisuse poolest. Peagi oli vastavatud vodevilliteatris Moulin Rouge´is võimalik näha idamaiselt rõivastatud tantsutüdrukuid, kes maailmanäitusel esinenud Ouled Naili tantsijaid jäljendada püüdsid. Nende tantsu hakati rahvasuus kutsuma danse du ventre ehk kõhutantsuks.
Pariisi maailmanäitust väisanud ameeriklane Sol Bloom kutsus kogu alžeerlaste küla endaga kaasa Ameerikasse, kus neil avanes võimalus esineda 1893. aasta Chicago maailmanäitusel. Sol Bloom avas terve tänava Midway Plaisance, kus erinevad rahvad ja kultuurid oma muusikat, tantsu ja muid kunste demonstreerisid. Kõik esinejad olid tulnud kohale oma kodumaalt ning paljud olid juba varem üles astunud 1889. aasta Pariisi maailmanäitusel. Publik ei olnud piisavalt huvitatud ja Sol Bloom pidi leidma võimaluse, kuidas tähelepanu tõmmata. Ta kutsus kohale tantsijad Pariisi tantsuteatritest, pani nad tööle ühes Pärsia paleed jäljendavas teatris ja hakkas nende "idamaiste tantsude" eest piletiraha küsima. Publikule mõjusid šokeerivalt korsettideta naiste julged liigutused ja etendusel oli tohutu menu. Sol Bloom võttis eeskuju Prantsusmaal saadud kogemustest, tõlkis prantsuskeelse kõlava väljendi danse du ventre inglise keelde ning nimetaski oma edukat tantsuetendust belly dance ehk kõhutantsuks.
Pärast idamaiste tantsude edu mõlemal maailmanäitusel ilmus kõhutantsijaid erinevatesse lokaalidesse ja vodevillidesse nagu seeni pärast vihma. Paar tantsijat said kuulsaks nimega Little Egypt, kuna nende araabia päritolu eesnimesid oli ameeriklastel raske meeles pidada. Neid peeti parimal juhul julgeteks, halvimal vulgaarseteks. Idamaine folkloor ja rahvatantsud, millest uus moesuund kunagi tekkis, jäid meelelahutuse ja seksiäri varju. Seda tendentsi on märgata veel tänapäevalgi.

Kõhutants (inglise keeles belly dance / oriental dance / middle eastern dance) tähendab põhimõtteliselt sama, mis kabaree kõhutants (inglise keeles cabaret belly dance). Lähis-Idas mõeldi selle all esialgu raks baladi ja selle variatsioonidega esinejaid, tänapäeval viidatakse terminiga peaaegu alati kabaree kõhutantsule, ehk sellele, mida lääne inimesed tavaliselt “kõhutantsu” all ette kujutavad. Raks sharki arenes eelkõige Egiptuses, aga ka Liibanonis ja Türgis. Raks Sharki alla kuuluvad järgmised terminid:
===Egiptuse stiilis kõhutants===
Egiptuse tantsijatele omane kõhutantsustiil. Egiptuse kõhutants õitses aastatel 1940–1990, pärast seda perioodi on stiili populaarsus, eelkõige sünnimaal, kahanenud, peamiselt islami fundamentalismi populaarsuse kasvu tõttu, aga ka huvi tõttu lääneliku kultuuri (muusika, tants, riietus) vastu noorte seas. Seetõttu on tänapäeval enamus egiptuse stiili kõhutantsijaid mitteegiptlased. Tantsitakse kas orkestri (ja laulja) või salvestatud muusika saatel. Muusikaks on tihti ühe kuulsa artisti või helilooja (tavaliselt kas Omm Kalthoum, Abdel Halim Hafez või Farid el Atrash) loomingu adapteeritud ja tantsuks kohandatud variant. Paljud uuemad lood on juba originaalis tantsuks sobivad. Kuid kasutatakse ka folkloori, instrumentaalmuusikat ja popmuusikat.
Kostüümid on läbi ajastute pisut muutunud, kuid domineerib kaheosaline kostüüm, mille seelik liibub ülevalt tuharate ja puusade ümber ja altpoolt kas rohkem või vähem laieneb. Egiptuse kõhutantsu on tavaline tantsida ka kaunistatud pikas kleidis, mis jätab kõhu kaetuks. Liigutused on orienteeritud muusikaliste filigraansuste ja arabeskide peegeldamiseks keha kaudu, oluline roll on miimikal ja tantsija tõelistel emotsioonidel, mis tekivad muusikapala sõnade tõlgendamisel. Palju mängitakse vaatajaga, hoitakse teda pidevas janus rohkema järele.
===Türgi stiilis kõhutants===
Oryantal dansı on Türgi tantsijatele omane kõhutantsustiil. Neid võib näha peamiselt turistidele korraldatud “Türgi õhtutel”, kus nad on osa tihedast programmist, kus astub üles ka türgi folktantsijaid ja tantsuansambleid. Türgi kõhutantsijad on tihti mittetürgi päritolu, muusikud tihti roma päritolu, türgi traditsioonilise muusika järgi kõhutantsu tantsimine on suhteliselt harv nähtus, kasutatakse pigem salvestatud egiptuse instrumentaalmuusikat või türgi araabiapärast instrumentaalmuusikat, tihti ka trummisoolosid, araabia popmuusikat.
Kostüüm on paljastavam kui näiteks egiptuse kõhutantsukostüüm: vööni ulatuvad lõhikud, mis paljastavad mõlemad jalad, rikkalik narmaskaunistus liigutuste maksimaalseks rõhutamiseks. Liikumise poolest on türgi kõhutantsustiil nagu egiptuse stiilgi, pisut balletist mõjutatud (pöörded, kehahoid, käed jne.), kuid liigutused on pigem orienteeritud maksimaalsusele ja vaatajale oma keha võimete demonstreerimisele, näiteks hämmastatakse vaatajat järjestikuste tugevate löökidega erinevates keha piirkondades, näiteks: puus, rind ja pea, või pikkade intensiivistuvate väristustega. Samuti kasutatakse tihedamini põrandal (isteasendis, põlvili vms) tantsimist, sügavaid seljast tahapaindumisi, tsimbaleid.
===Liibanoni stiilis kõhutants===
Raks Sharqi Lubnani on Liibanoni tantsijatele omane kõhutantsustiil. Nii nagu geograafiliselt asub Liibanon Egiptuse ja Türgi vahel, nõnda on sealne kõhutantski mõjutatud mõlemast n-ö suuremast õest. Geograafilisest asukohast on tingitud ka peamine erinevus: liibanoni traditsioonilise tantsustiili dabke mõjud. Dabkes on selgesti eristuv rütm, ning dabket tantsideski märgitakse jalaliikumistega ära rütmiaktsente. Seega on liibanoni kõhutantsijal pisut erinev muusikatunnetus. Samuti on Liibanon võrreldes Egiptuse ja Türgiga lähemal Pärsia lahe piirkonnale ja sealsetele stiilidele (khaliji), seega mängivad liibanoni kõhutantsijad, mõjutatud khalijist, rohkem juustega ja oskavad ära kasutada juuste paeluvast liikumisest tingitud efekti.
Kostüümis kasutatakse küll sügavaid lõhikuid, nagu türgi kõhutantsukostüümiski, kuid mis tavaliselt paljastavad jala ainult teatud liigutusi või pöördeid sooritades. Enamasti tantsitakse kontsakingades, orkestri (ja laulja) saatel või salvestatud araabia muusika taustal. Liikumine on energiline ja dünaamiline, liigutused on tugevalt rõhutatud ja kooskõlas eelkõige rütmi, seejärel meloodiaga.

''Raks Sharki'' ehk idamaine tants ehk kõhutants

Kabareestiil tähendab põhimõtteliselt sama, mis raks sharki / belly dance / oriental dance. Kabaree on ööklubi, kus õhtu jooksul astub üles mitu esinejat, tavaliselt lauljad-tantsijad. Ameerikas võeti see termin kasutusele 1960. aastatel, kui ameerika tantsijannad hakkasid esinema idamaistes kabareedes San Franciscos, Los Angeleses ja New Yorgis.
Kuid ka Kairos oli juba enne 1960. aastaid tantsijatel kombeks oma publikule meelelahutust pakkuda ning tantsijad esinesid koos orkestri ja lauljaga. Hollywood ja Kairo võtsid üksteiselt pidevalt snitti, Egiptus adapteeris hollywoodiliku nägemuse idamaisest tantsukostüümist ja orkestrimuusikagi oli inspireeritud klassikalisest euroopa muusikast. Ameeriklased tõlgendasid oma kultuurile võõraid liikumisi eksootiliste ja väljakutsuvatena, lisades oma esinemisse näiteks salliga numbreid ning teiste tantsustiilide (jazz, ballett jne) elemente. Nõnda areneski välja kabareestiil, mille tänapäeval tunneme ära nii Egiptuses, Liibanonis, Türgis, Soomes, Brasiilias, paljudes riikides üle maailma, sätendavate kaheosaliste kostüümide, perfektse soengu ja meigi ning kogu etendust ümbritseva glamuurse aura järgi.

On artisti tõlgendus mingist etnilisest või traditsioonilisest stiilist. Tants valmib vastavalt artisti arusaamadele ja fantaasiale sellest stiilist. Näiteks on paljud mustlastantsud, mida esitavad laval mitteroma päritolu inimesed, täielikult fantaasiatantsud, millel on reaalsusega vähe ühist.

On segu kahest või mitmest stiilist. Nõnda võib segada näiteks flamenkot ja Egiptuse stiili, latiinot ja Aafrikat, Aafrikat ja Egiptust jne.

On modernne fantaasiastiil, mis tekkis San Fransiscos 1960. aastatel. Kostüümid on inspireeritud lähis-ida, kesk-aasia ja india rahvarõivaist ja ehetest, kasutatakse nii traditsioonilist kui ka tänapäevast lähisida muusikat, keskaasia muusikat, india muusikat, nende omavahelisi ja elektroonilise mikse, ka tekno- ja klubimuusikat. Liigutustes on rõhk konkreetsetel käteliikumistel, puusatööl ja kõhulainetel. Esitatakse tavaliselt grupis ja improviseeritult.

* Eesti Idamaise Tantsu Keskus]


nüüd on kolm praktiliselt ühesugust pilti skulptuurist. Järsku piirduks ühega?--Hendrix 8. oktoober 2007, kell 06:52 (UTC)

Las nad olla, kui nad niikuinii on galeriis. Andres 8. oktoober 2007, kell 07:26 (UTC)

<gallery>
Pilt:ChurchillRooseveltNewBondStreet.jpg | Roosvelt ja Churchill Londonis
</galler>

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur


Arutelu:Superstar

miks selliseid pilte laadida, kui ei ole enda tehtud ja kui ei ole küsitud luba. Ilma aegu teha Commonsi administraatorite elu keeruliseks?--Hendrix 8. oktoober 2007, kell 18:32 (UTC)
Ma tegin selle pildi Commonsisse selleks, et see Eesti vikipeediasse riputada. Mis selles halba on?--erik15 8. oktoober 2007, kell 19:16 (UTC)

autorluses on küsimus. Kas Sina olid foto tegija?--Hendrix 8. oktoober 2007, kell 19:22 (UTC)
Ei, ei olnud. Kas nüüd tuleb pilt eemaldada?--erik15 8. oktoober 2007, kell 19:39 (UTC)
Veel üks küsimus: Kui ma copying Commonsist juba valmis pildi Eesti vikipeediasse, mille autor on lubanud seda kasutada, kas siis see on korrektne teguviis?--erik15 8. oktoober 2007, kell 19:42 (UTC)

Esiteks on keelatud (autoriõiguste rikkumine) üle laadida pilte, millele puuduvad autoriõigused ja teiseks on Commonsis olevaid pilte võimalik kasutada ka Eesti Vikipeedias ja seetõttu ei ole vaja neid kuhugi kopeerida. iffcool 8. oktoober 2007, kell 19:47 (UTC)

: Kui Sa Commonsisse pildi laadid, pead seal kirjutama, missuguse litsentsi alusel Sa seda teed. Muidu pilt kustutatakse. Mis laadi luba Sul on pildi kasutamiseks? Palun täpsusta seda. Andres 9. oktoober 2007, kell 02:13 (UTC)
Pildi tegijalt ei ole ma otsest luba saanud (sest ma ei tea, kes see on).--erik15 9. oktoober 2007, kell 15:01 (UTC)

Miks on kujutatud laeva andmeid kaks korda - Laeva üldandmetes ja artikli kõrval olevas tabelis?

Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ .

Põhimõtteliselt peaksid tekst tabelit dubleerima. See aga eeldab, et tekstis on laiendatud esitus, mida praegu ei ole. Andres 12. jaanuar 2008, kell 17:09 (UTC)

Mis siin toimetada tuleb?--erik15 1. mai 2008, kell 09:04 (UTC)
----
Kuidas see siis kuulub, kui see ära müüdi? Andres (arutelu) 11. märts 2016, kell 11:02 (EET)

Rendilepinguga. On niisugune lepingutüüp bareboat-charter, mis lubab reederil panna laevale oma laevapere, võtta enda peale tehnohoolde jms, mis muudes valdkondades oleks omaniku kohustus, ja ka laevanduses teistsuguse lepingutüübi puhul. Ssgreporter (arutelu) 11. märts 2016, kell 23:37 (EET)

No siis müümine ei ole õige ja see tuleb muuta. Andres (arutelu) 13. märts 2016, kell 02:12 (EET)

:On ikka õige, see oli Tallinki börsiteates. Seni kuulus laev Tallinkile aga rent ehk laevapereta prahtimine omanikuvahetuse korral on oletus, sest tundub loogiline, aga seda pole Tallink selgesõnaliselt väljendanud. Ssgreporter (arutelu) 14. märts 2016, kell 01:04 (EET)

:: Siis ikkagi oli alguse muutmine vale. Andres (arutelu) 14. märts 2016, kell 07:19 (EET)

:::Vaatasin järele, prahileping oli siiski börsiteates. Ssgreporter (arutelu) 14. märts 2016, kell 23:22 (EET)
----
Praegune infotabel tuleks asendada malliga . - Neptuunium (arutelu) 30. jaanuar 2017, kell 21:20 (EET)

Kustutasin hinnangulised laused. See, mis laevaga pärast Eesti lipu al lahkumist juhtub, ei ole esimese lause teema. Ssgreporter (arutelu) 4. veebruar 2017, kell 01:49 (EET)

: Minu arvates tuleks ikka rääkida laevast üldiselt, mitte ainult selle "teenistusperioodist" Eestis. Seega esimene lause, et "Superstar on Küprose laevakompaniile kuuluv blabla" oli üsna sobiv. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. veebruar 2017, kell 02:06 (EET)

::Senine praktika on selline, et esimene lause on nii, nagu see siin oli, ja üksnes tegusõna olevikuvorm sai muudetud minevikuks. See on ka vastavuses artikli pealkirjaga, edasine on laeva ajaloo lõpuosas. Mis pealkirjasse puutub, siis senine praktika on, et nii varasematelt kui ka hilisemaelt nimedelt tehakse ümbersuunamised Eesti lipu all olnud nimele. Siin tegi keegi välismaalane juba rohkem kui nädal tagasi katset suunata kogu artikkel ümber uuele nimele, aga veel sel teisipäeval nägin laeva Superstari nime all Vanasadamas. Ka rahvusvahelise registri andmeil pole laeva nime veel muudetud, küll aga oli seal juba nädal tagasi kirjas, et laeval on Taiwani lipp. Ssgreporter (arutelu) 5. veebruar 2017, kell 02:06 (EET)


Arutelu:Tramm

Minu teada on ainsad trammiliiklusega Rootsi linnad Göteborg ning Norrköping. Stockholmis (ma võin küll eksida) tramme pole. Toomperep 9. oktoober 2007, kell 18:52 (UTC)

On kiirtramm ja üks muuseumtrammiliin, vt :sv:Spårvagnstrafik i Stockholm. --Metsavend 9. oktoober 2007, kell 19:14 (UTC)

Tallinna trammiliiklusest peaks olema eraldi artikkel.
Siin saaks vabalt loetleda kõik linnad, kus tramm on või on olnud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. aprill 2010, kell 13:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tttk.ee/union/history/tram/
** In Tramm on 2013-06-24 13:53:37, 404 Not Found
** In Tramm on 2013-07-07 05:00:55, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:01 (EEST)

Tramm on linnatänavate rööbasteedel elektrimootorite jõul sõitev ühe- kuni kolmevaguniline rongisarnane ühistranspordivahend.

Siin oli enne niisugune definitsioon. Nähtavasti see pole täpne, sest tramm võib olla ka asulatevaheline, aga praeguse definitsiooni järgi pole võimalik trammil ja elektrirongil vahet teha. Andres (arutelu) 24. mai 2016, kell 23:27 (EEST)
Peale selle, definitsioonis on juttu elektrimootorist. Ja järgmises lõigus eristatakse elektri- ja hobutramme. See pole loogiline. Andres (arutelu) 24. mai 2016, kell 23:31 (EEST)
Probleem püsib. Andres (arutelu) 28. mai 2016, kell 23:43 (EEST)

Siin võiks loetleda kõik linnad, kus tramm on olnud ja sulgudes aastaarvud. Näiteks sõitsid astatel 1890–1972 Soomes Turus ka trammid. 2001:7D0:87FF:6480:48B8:624F:8A09:94BC 29. jaanuar 2017, kell 15:26 (EET)

Jah. Andres (arutelu) 29. jaanuar 2017, kell 16:21 (EET)


Malli arutelu:Poliitik

eellugu... käib siis miski vaidlus kas ja mida... siinsesse malli panin sisse andmed, mis avalikustatakse vabariikliku valismiskomisjoni poolt. - Ahsoous 9. oktoober 2007, kell 19:13 (UTC)

Arusaamatu probleem malli kasutamisel, ei kajastu malli algusse asetatud isiku nimi--NOSSER (arutelu) 16. märts 2012, kell 11:33 (EET)

: Nüüd peaks korras olema -- Ahsoous (arutelu) 16. märts 2012, kell 13:44 (EET)

see mall dubleerib malli Mall:Infokast ametiisik. Wkentaur (arutelu) 17. mai 2024, kell 09:57 (EEST)

Seda teist malli võiks minu meelest kasutada teatud ametikohtade korral (vt ka teise malli arutelu), mitte kõigi poliitikute puhul.

Kuna see mall erineb mallist  eeskätt erakonnalahtri poolest, siis võib-olla võiks liita üldise persoonimalliga. Näiteks inglise viki üldises peroonimallis ka erakonnalahter. Pikne 17. mai 2024, kell 17:58 (EEST)


Arutelu:Isikuandmete kaitse seadus

sellisel kujul jätab see seaduse kuiv tekst väga palju võimalusi vääriti mõistmiseks. Tuleks täpsemalt kirjutada, millistes tingimustes tuleb delikaatseid isikuandmeid hoida, kellel on õigus pääseda ligi neile andmetele, kelle nõudmisel võib andmeid väljastada, kuidas toimub andmete edastamine. Mitte kõik andmed isiku kohta ei ole delikaatsed isikuandmed ja mitte kõikide isikuandmete töötlemist ei jälgi seaduse valvas silm.--Hendrix 9. oktoober 2007, kell 19:39 (UTC)

Siit on puudu näiteks paragrahv 2, kõige 2, punkt 2. Andres 10. oktoober 2007, kell 06:02 (UTC)

:ja peaks täpsustama isikuandmete töötlemise mõistet. Praeguse kuiva seaduse teksti järgi võib jääda mulje, et kui ma lõikan ajalehest kellegi isiku kohta käiva artikli välja ja kleebin selle kodus kaustikusse, siis on tegemist isikuandmete töötlemisega. Ei, isikuandmete töötlemine on originaalandmete kogumine jne. - kirjavahetus, isiku küsitlusel saadud andmed, tema tuttavate küsitlusel saadud andmed, muudest asutustest päringute tulemusena saadud andmed. Aga see, kui ma loen Postimehest artiklit ja kirjutan sealt midagi enda tarbeks välja artikli kirjutamiseks kuhugi mujale väljaandesse, ei ole isikuandmete töötlemine.--Hendrix 4. veebruar 2008, kell 19:52 (UTC)

:"Isiku privaatsuse tagamiseks andmekaitsereeglite rakendamine ei omaks ratsionaalset kaalutlust pärast seda, kui isikuandmed on juba kord õiguspäraselt avalikuks kasutamiseks üle antud ning andmed on juba privaatsfäärist “välja liikunud”." Väljavõte ühest seletuskirjast: --Hendrix 4. veebruar 2008, kell 20:06 (UTC)

Artikkel vajab ajakohastamist. Siin ei ole üldse märgitud, millisest seadusest käib jutt. Alates 1. jaanuarist kehtib uus seadus. Andres 5. veebruar 2008, kell 08:22 (UTC)

jah, peab vaatama, kas sõnastus on võrreldes käesoleva artikliga muutunud--Hendrix 5. veebruar 2008, kell 08:51 (UTC)

:ja ilmselt ikka vist ei ole mõttekas seaduse teksti sõnasõnalt siia kopeerida, sest täindamiste puhul tekib jama. Pigem peaks lahti seletama seaduse olemuse, et põhimõisted oleksid kõigile arusaadavad. Seal hulgas ka andmekaitse inspektsioonile endale... See tants andmekaitseseaduse tõlgenduste ümber hakkab kaotama oma köitvuse ja tahaks kuulda üheseid arusaamasid isikuandmete kaitse olemusest. Mitte nii nagu praegu - üks ütleb, et minu sünnipäev on rangelt minu asi ja seda avaldada ilma minu loata ei tohi, aga teine, et pole häda kedagi - sünnipäev on sinu ID-kaardi peal kirjas ja kui sa selle ID-kaardi kuhugi vedelema jätsid ja seeläbi sünnipäev avalikuks sai, oled ise süüdi--Hendrix 9. veebruar 2008, kell 13:17 (UTC)

:: Arvan, et ka tekst võiks Vikipeedias olla. Saab ju juurde kirjutada, mis ajast mis ajani see kehtib, ja kui tulevad muudatused, saab üles panna muudatustega teksti. Andres 9. veebruar 2008, kell 14:28 (UTC)

:: Ja tõlgendusi ei tohi ise välja mõelda, vaid neid tuleb kirjeldada. Andres 9. veebruar 2008, kell 14:29 (UTC)

Ma ei vaidlusta asjaolu, et viites  on kirjas, et IKS muutub 25.05.2018 kehtetuks. Aga see väide ei vasta tõele. 2008. aastal jõustunud seadus kehtib edasi, aga kui keegi tunneb, et Euroopa Liidu määrus annab temale suuremad õigused, siis tuleb kohaldada EL-i määruse sätteid, kuni võetakse vastu seadus, mis on määrusega kooskõlas (vt Eesti Vabariigi põhiseaduse §3 lg 1 ls 2, § 123 lg 2). --kanakukk (arutelu) 15. juuni 2018, kell 03:01 (EEST).

IKS pole tegelikult kehtetu, seega ERRi väide ei vasta tõele. Hetkel kehtib IKS redaktsioon kuupäevaga 16.01.2016. --Tiia (arutelu) 15. juuni 2018, kell 15:39 (EEST)

Võtsin selle vale väite välja. --Tiia (arutelu) 15. juuni 2018, kell 15:42 (EEST)
Noh, 2019. aasta 15. jaanuarist igatahes kehtib uus samanimeline seadus, mitte vana seaduse redaktsioon, ning suurem osa artiklist on muutunud aegunuks. Muidugi ei peaks vikiartikleid seadustest niikuinii tegema pelgalt seaduseteksti tuima näoga kopeerides, kuni paljundusmasinast tahm lõpeb. Artikkel peaks asetama seaduse konteksti ja avama seaduse sisu. Aga mul ka hetkel selleks jaksu ei ole. --Ehitaja (arutelu) 11. märts 2020, kell 18:02 (EET)


Arutelu:Mitšurinsk

Kas pole õigem öelda "presidendi seadlus"? Andres 10. oktoober 2007, kell 18:50 (UTC)
90 900 (2007) Andres 12. november 2010, kell 07:36 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://adm.michurinsk.net/
** In Mitšurinsk on 2013-06-24 12:25:33, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Mitšurinsk on 2013-07-06 14:43:02, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:43 (EEST)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 88 900 (2010) Velirand (arutelu) 13. veebruar 2018, kell 14:06 (EET)


Arutelu:23. september

Kui jutt on rahvusest, siis kasutatakse väikest algustähte. Andres 10. oktoober 2007, kell 20:22 (UTC)

BTW nägin neid muudatusi juba mõnda aega tagasi ja jätsin tahtlikult puutumata. Sedand küll, et rahvuse puhul peaks olema väike täht, samas olen tähele pannud et Entsklopeediakirjastus kasutab vist alati suurt täht ja see tähistab mitte rahvust vaid riiki. Asjalool on veel üks külg... see samunegi seadus, millest siin eila juttu tegema hakati, tolle järgi kuulub rahvus delikaatsete isikuandemte hulka, kodakondsus seda aga ei ole. Aga mis me nendega siin peale hakkame, ei oska ma arvata, kuigi ise eelistan, kus võimalik kasutada väikest tähte. - Ahsoous 10. oktoober 2007, kell 20:33 (UTC)

: Jätsin ka mina need puutumata, kuid selgitan, et kui peetakse silmas riiki, kasutatakse suurt algustähte, kui rahvust, siis väikest.

: Delikaatsetest isikuandmetest võib rääkida siis, kui jutt on teadmata asjadest. Kui tekib kahtlus rahvuses, siis tuleb kasutada suurt algustähte. Andres 11. oktoober 2007, kell 05:33 (UTC)

* 1949 – NSVL esimese tuumapommi katsetus Kasahstanis
vt ka 29. august --WikedKentaur (arutelu) 23. september 2017, kell 08:28 (EEST)
 * 1529 – türklased asusid Viini piirama.
--WikedKentaur (arutelu) 22. september 2019, kell 08:30 (EEST)


Kasutaja arutelu:Hullmees666

Tere tulemast Vikipeediasse, Hulmees666! Andres 11. oktoober 2007, kell 04:49 (UTC)
Kas Sa tahaksid kasutajanime muuta? Andres 13. oktoober 2007, kell 06:29 (UTC)
Jah. Hulmees666 13.oktoober 2007, kell 9.00 (UTC)
Nüüd peaks korras olema. Andres 13. oktoober 2007, kell 09:10 (UTC)
Tänan. Hullmees666 13.oktoober 2007, kell 9.14 (UTC)
Sinuga samas rühmas:D --Liina 1. juuli 2008, kell 15:46 (UTC)

Neid pilte internetist või ka näiteks ingliskeelsest Wikipediast (nn fair use) ei saa eestikeelses vikipeedias autoriõiguse tõttu enamikus kasutada --Dj Capricorn 9. juuni 2008, kell 16:15 (UTC)


Arutelu:Vesikond

Inglise interwiki viib valgla lehele --Dj Capricorn 11. oktoober 2007, kell 19:31 (UTC)

Vaatasin läbi linke Valgla lehel - nad viitavad Veelahe mõistele. Ja üldiselt on suur segadus nende mõistetega nagu vesikond, valgla ja jõgikond ning linkidega nendes artiklites. Geonarva 11. oktoober 2007, kell 20:42 (UTC)

:: Kas Sa mõtled intervikilinke? Andres 13. oktoober 2007, kell 07:53 (UTC)

: sisuliselt on nendest aru saada küll lihtne, kuid objektiivselt defineerida väga raske --Dj Capricorn 11. oktoober 2007, kell 20:48 (UTC)
ehk mingi veekogu bassein, kust see definitsioon pärineb Geonarva? --Dj Capricorn 13. oktoober 2007, kell 17:31 (UTC)

"Väike Entsüklopeedia 2002": "vesikond, van.nimetus bassein, ... Ja Andresi poolt küsisin, kuidas on paremini kasutada mõiste "bassein". Geonarva 13. oktoober 2007, kell 18:18 (UTC)

:: Hüdroloogia kontekstis mitte kasutada. Andres 13. oktoober 2007, kell 18:28 (UTC)

: Minu meelest oleks siis korrektsem kirjutada varasem nimetus: bassein ? --Dj Capricorn 13. oktoober 2007, kell 18:25 (UTC)

:: Võib ka nii, kuid seda kasutatakse ju ka praegu, sest kõik ju ei tea, et see on vananenud. Andres 13. oktoober 2007, kell 18:28 (UTC)

:::Bassein on kunagine venepärane nimetus, mis ei ole päris üks-ühene vaste vesikonnale.

:::Ja vananenud on ta juba vägagi ammu. Juba 1968. aasta ENE I köide leiab, et õige on artikkel pealkirjaga "vesikond". - Urmas 13. oktoober 2007, kell 18:31 (UTC)

:::: Mille poolest siis sõna "bassein" tähendus vene keeles erineb?

:::: Näiteks EKSS-is on sõnal "bassein" kolm tähendust, millest üks on 'vesikond'. Viimases ÕS-is soovitatakse kasutada selles tähenduses "basseini" asemel sõnu "jõgikond" ja "vesistu". Arvan, et viimane on eksitus, sest see sõna on ÕS-is seletatud kui 'veekogu(d)'. ENE-s ei ole öeldud, et see sõna on vananenud, vaid on öeldud, et teised sõnad on õigemad. Andres 13. oktoober 2007, kell 18:44 (UTC)

::::: Huvitav mõistete seletus on artiklis . Geonarva 13. oktoober 2007, kell 18:47 (UTC)

:::::: Võrrelda tasuks ka artiklit "bassein" ENE esimeses ja teises väljaandes. Teises andes ei viidata enam basseinile kui jõgedega seotud mõistele. Esimeses andes (1968) nimetatakse artiklis "bassein" selle vastetena nii vesikond kui ka valglat. Eesti keeles on kaks eri sõna. Mitut sõna on võimalik välja pakkuda vene keeles, võib öelda Geonarva. - Urmas 13. oktoober 2007, kell 19:03 (UTC)

Vesikondade liigitamine tuleks vist varustada viidetega, olen näinud ka teisi liigendusi, nt kuhu on hõlmatud Võrtsjärv --Dj Capricorn 13. oktoober 2007, kell 18:35 (UTC)

See on liigitus, mis on toodud viimases Eesti atlases. Loomulikult võib asju esitada ka täpsemalt, lahutada Väinamere vesikonna Liivi lahe omast, jagada Peipsi järve-Narva jõe vesikonna Narva jõe vesikonnaks, Peipsi järve vesikonnaks, Võrtsjärve vesikonnaks jne jne (soovi korral isegi Tamula järve vesikonna välja tuua). - Urmas 13. oktoober 2007, kell 18:41 (UTC)

Kuidas tõlkida eesti keelde "бассейн внутреннего стока"? Geonarva 13. oktoober 2007, kell 18:52 (UTC)

Kui ma väga ei valeta (hetkel ei saa kahjuks üle kontrollida), siis kas mitte "äravooluta alad" (uurin veel, ehk saan kinnitust). - Urmas 13. oktoober 2007, kell 19:09 (UTC)

: Ma ei oska küll venekeelse sõna kohta midagi öelda, kuid vesikonna mõiste sisse loetakse ka äravooluta alasid, mida siis vesikond hõlmab  --Dj Capricorn 13. oktoober 2007, kell 19:16 (UTC)

::Inglise keeles see on mõiste "Endorheic drainage basins" Geonarva 13. oktoober 2007, kell 19:24 (UTC)

::: Selle kohta tahaks siiski täpsemat kinnitust. Minu meelest on see termin väga ebaõnnestunud, sest need alad ei ole äravooluta. Vesi lihtsalt ei voola maailmamerre, vaid sisemaal asuvasse järve, soolakusse vms. Muidugi ei ole see meie asi otsustada, kas termin on ebaõnnestunud, aga praegu pole kindlust sellegi osas, et see termin eesti keeles üldse eksisteerib. Siim 1. jaanuar 2009, kell 17:59 (UTC)

Minu meelest peab Eesti vesikonnad üles märkima nagu Eesti Vabariigi määrus seda ette näeb:  --Dj Capricorn 17. oktoober 2007, kell 15:05 (UTC)

Tegemist on legaaldefinitsiooniga, mis on mõeldud veemajanduskavade jaoks. "Veeseadus", § 38, lg 2: "Vesikond või alamvesikond käesoleva seaduse tähenduses on valgalade majandamise põhiüksuseks määratud üht või mitut valgala koos põhjavee või rannikuveega hõlmav ühes ringpiiris maismaa- või veeala. Veemajanduskavaga hõlmatavad vesikonnad ning alamvesikonnad nimetab ja vesikondade veemajanduskavad kinnitab Vabariigi Valitsus. Alamvesikondade veemajanduskavad kinnitab keskkonnaminister." Neid võib vastavas alajaotuses tutvustada, kuid neist ei tule algusest peale lähtuda. Andres 17. oktoober 2007, kell 15:20 (UTC)

Ei ole nõus sellega, sellepärast et ei näe selles mõtet: ma ei saa aru, mida tähendab nt Lääne-Eesti vesikond. Soome lahe vesikonnaga on asi selge: see on territoorium, kust kogu vesi voolab Soome lahte. Aga kuhu siis voolab vesi Lääne-Eesti vesikonnas? Geonarva 17. oktoober 2007, kell 17:39 (UTC)

: jah seda küll – hüdroloogile ja veemajandusteadlasele on need erinevad asjad, kaasa arvatud jaotus Eestis --Dj Capricorn 17. oktoober 2007, kell 15:26 (UTC)
Veemajandusliku jaotuse juures tuleks viidata valitsuse määrusele, mitte veeseadusele, sest seaduses endas seda jaotust ei ole. Andres 19. oktoober 2007, kell 08:02 (UTC)
----
kust põhja- ja pinnaveed
Sellest ma eeldan, et põhjavee ja pinnavee vesikonnad langevad kokku. Kuidas muidu vesikonna piiri määrata? Aga minu teada ei pruugi see nii olla. Siim 1. jaanuar 2009, kell 18:09 (UTC)
----
Varem peeti mõistet "vesikond" sünonüümseks mõistega "valgla", praegu on seda mõistet kasutatud enamjaolt veemajanduslikus kontekstis, mõeldes viimase all üht või mitut naabervalglat koos põhjavee ja rannikuvetega hõlmavat maismaa- ja mereala
Ei saa aru. Siim 1. jaanuar 2009, kell 18:11 (UTC)

See on EnDic2004 sõnaraamatu järgi, minu meelest võib seda usaldada--Dj Capricorn 2. jaanuar 2009, kell 09:37 (UTC)

: Ma ei tea, mis sõnaraamat see on ja kas seda võib usaldada, aga igatahes on sõna "vesikond" veemajanduses kasutusel tähenduses, mis erineb kindlasti "valgla" tähendusest, võib-olla ka "vesikonna" tähendusest geograafidel. Andres 2. jaanuar 2009, kell 10:52 (UTC)
Mulle tundub, et siin on ikkagi midagi põhimõtteliselt valesti. Praeguse artiklite seisuga ei ole ju valglal ja vesikonnal mingit vahet. Kas pole äkki nii, et vesikonnal on mitu valglat. Üks on maa peal ja teine maa all. Need ei pruugi ühtida. Kui maa-alust ei arvesta, sest seda on keeruline teha, siis on valgla ja vesikond sama asi. Siim 1. jaanuar 2009, kell 18:19 (UTC)
Kui nii on (avalause viitab ka sellele), siis on artiklis oleval kaardil näidatud valglad, mitte vesikonnad. Siim 1. jaanuar 2009, kell 18:33 (UTC)

Valgla on ühe jõe, mis suubub ookeani, merre, lahte, järve jne. Vesikond on kõikide ühe veekokku suubuvate jõgede valglate kogum. Geonarva 1. jaanuar 2009, kell 19:50 (UTC)

: Artikkel Valgla seda igal juhul ei väida. Siim 1. jaanuar 2009, kell 19:52 (UTC)
----
Ma arvan, et märksõna "vesikond" võiks suunata artiklisse Valgla, kuna enamasti kasutatakse seda samas tähenduses. ENE järgi küll võidakse vesikonda valglast eristada selle järgi, et esimene hõlmab äravooluta alasid ja teine mitte, aga mujalt eestikeelsetest allikatest ma sellist vahetegemist ei leia ja lisaks on meil praegu sellele vasturääkiv artikkel Äravooluta valgla. Eraldi artiklisse tuleks siit tõsta veemajanduslik vesikond, mis on täiesti teine asi. Pikne 13. november 2023, kell 20:39 (EET)


Arutelu:Toomas Toimeta

sellest artiklist jääb mulje, et ta rohkem muusik kui sotsiaalpedagoog--Hendrix 11. oktoober 2007, kell 19:37 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kultuur.edu.ee/227983
** In Toomas Toimeta on 2013-06-24 13:52:35, 404 Not Found
** In Toomas Toimeta on 2013-07-07 04:53:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:53 (EEST)
Ta kasvas Pärnus Endla teatri näitleja Malle Treiali ja teatri helitehniku Allar Toimeta perekonnas.

Kas need on tema vanemad? --Andres (arutelu) 12. juuli 2022, kell 11:03 (EEST)


Arutelu:Counter-Strike

mingi soga. Teen ettepaneku kustutada. Siin pole isegi ühtegi iva, millest artiklit edasi kirjutada...--Hendrix 13. oktoober 2007, kell 16:11 (UTC)

Nii hull see asi nüüd ka ei ole, aga toimetada on tarvis kõvasti. Andres 14. oktoober 2007, kell 02:15 (UTC)

:See viimane osa oli, kas väga arusaamatu või mängu endasse piisavalt mittepuutuv, et võtsin õiguse seda mitte sisse jätta.--Hendrik 19. oktoober 2009, kell 15:33 (UTC)

:Ega ma eriti täpselt veel nende toimetamise/vikindamise märkedi ei jaga, kas nüüd on asi toimetatud ning kes seda otsustab? --Hendrik 19. oktoober 2009, kell 16:25 (UTC)

::Vastava Inglise viki artikli võiks kirjutamisel eeskujuks võtta. See olekski see toimetamine, mille tulemusena artiklil oleks jumet.--Rünno 19. oktoober 2009, kell 16:30 (UTC)

:: Minu meelest võid ise otsustada, kas on toimetatud. Toimetamismärkuse äravõtmiseks pole mingeid erivolitusi tarvis, eriti kui pole konkreetselt öeldud, mis artiklil viga on.

:: Tuleb eristada toimetamist ja täiendamist. Andres 19. oktoober 2009, kell 17:01 (UTC)

:::No võiks ikka vähemalt mingi kategooria selle artikliga seostada. See ju kuulub ka toimetamiste ja vikipeedia reeglitele kujundamise hulka.--Rünno 19. oktoober 2009, kell 17:17 (UTC)

:::: Toimetamise alla see minu meelest ei kuulu. Uuelt kasutajalt ei saa seda nõuda, ja minult ka mitte:-) Andres 19. oktoober 2009, kell 17:53 (UTC)

:::::Kategooria sai paika. Veel vaja faktilist täpsustust.--Rünno 19. oktoober 2009, kell 17:57 (UTC)

Viidatud "version historis" ju öeldakse "Latest update: October 03, 2005" Aga artiklis on kirjas aasta 2003. Milles asi?--Rünno 19. oktoober 2009, kell 17:27 (UTC)

Vabandan, kuna ise mänguga eriti kursis ei ole panin inglise vikist andmeid uurides puusse. Nimelt võtsin, selle kuupäeva uuenduse kuupäeva pähe kuigi tegelikult tähendas see versiooni selle kuupäeva seisuga. Tõesti peaks vähe hoolikam olema. --Hendrik 19. oktoober 2009, kell 17:55 (UTC)

:Faktiline täpsustus on veidi ebamäärane. Millal siis ikka?--Rünno 19. oktoober 2009, kell 18:02 (UTC)

::Täpset kuupäeva mina kuskilt ei leia, version historys on näha, et esimene beta väljalase peale 1.5 on 16 jaanuar 2003, aga vaevalt see kvalifitseerub 1.6 väljalaskmisena. Mängu versioon on siiski siiamaani 1.6, kõik järgnevad uuendused on olnud lihtsalt vigade parandamiseks. --Hendrik 19. oktoober 2009, kell 18:20 (UTC)

Siin on segadus, sest on konkreetne videomäng ja videomänguseeria (on link Counter-Strike (mänguseeria))--Estopedist1 (arutelu) 5. mai 2019, kell 10:33 (EEST)

Käesoleva pealkirja all peaks pigem rääkima seeriast. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. mai 2019, kell 14:05 (EEST)


Arutelu:Forseliuse seminar

kas Piiskopimõis ja Ropka mõis on üks ja sama--Hendrix 14. oktoober 2007, kell 00:04 (UTC)

Siin on kirjas, et seminar rajati Piiskopimõisa. --Metsavend 1. detsember 2007, kell 16:33 (UTC)

Jääb segaseks, kas Forseliuse seminaris (õpetajate seminar?) õpetati algtasemel talulapsi või tulevasi õpetajaid. Väidetavalt õpetas Forselius alguses siiski talulapsi ja alles hiljem hakkas tegelema "õpetajakoolitusega". --90.191.166.161 16. november 2011, kell 22:35 (EET)


Arutelu:Biosemiootika

Siin oli kirjutatud "Ühtset lähenemist ei ole veel leitud". See on kustutatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. oktoober 2007, kell 11:04 (UTC)
Kas on siis leitud või pole lootustki leida? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. oktoober 2007, kell 11:05 (UTC)

Minu meelest on Stepanovi raamatus "Semiootika" peatükk "Zoosemiootika", kus mainitakse ka Uexkülli. Biosemiootikat seal minu meelest ei mainita. Andres 29. juuni 2008, kell 10:46 (UTC)

Siiski, selles J. Stepanovi (1971) raamatus on peatüki pealkirjaks "Biosemiootika" (lk. 27–32); järgnevad "Etnosemiootika" ja "Lingvosemiootika"; need kolm moodustavad kokku osa "Suunad tänapäeva semiootikas". Zoosemiootika pealkirjaga peatükki tos raamatus pole. Kk 30. juuni 2008, kell 15:35 (UTC)

: Siis mul on valesti meeles. Andres 30. juuni 2008, kell 15:38 (UTC)

Ma püüdsin võtta sisu inglise viki artiklist, aga seal on esitus nii kirjanduslik, et selle edasiandmine on vaevaline. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. juuni 2008, kell 07:29 (UTC)
Kirjutasin selle jutu nüüd lõpuni, aga ta on följetonistlik ning vajab edasist tööd. Seal on ka seisukohti, mis tuleks atribueerida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. juuli 2008, kell 10:22 (UTC)
Algtekst pärineb Claus Emmechelt ning seal leiavad vist kajastamist ka Kalevi Kulli seisukohad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. juuli 2008, kell 10:26 (UTC)

Kas võiks igas alajaotuses esitada kirjutised kronoloogilises järjekorras? Andres 30. juuni 2008, kell 14:57 (UTC)

Tõstsin nii.Kk 30. juuni 2008, kell 15:47 (UTC)

Hetkel on alajaotuses Viited Biosemiootika#Biosemiootilised küsimused märkus. Selle asemel peaks kasutama malli  ja siis ei ole alajaotus "Viited" vajalik. --Tiuks 4. juuli 2008, kell 18:50 (UTC)

Miks viited ja märkused ei või koos olla? Andres 4. juuli 2008, kell 19:11 (UTC)

: Võivad olla küll aga kui vajadust ei ole ja märkus tahetakse lisada vastava alajaotuse või tabeli juurde, siis on vaja malli  kasutada. --Tiuks 4. juuli 2008, kell 19:22 (UTC)

:: Tegelikult ongi siin tegu viitega, aga seda ei saa alapealkirja külge panna, sest muidu ei leita alapealkirja üles. Andres 4. juuli 2008, kell 20:03 (UTC)

Kirjanduse loetelu oli siin enne kronoloogilises järjekorras. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. september 2010, kell 10:38 (EEST)

Kas Timo Maran on teine asepresident Favareau kõrval või ta astus Favareau asemele? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 26. juuli 2012, kell 17:44 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.semioticon.com/semiotix/semiotix12/sem-12-02.html
** In Biosemiootika on 2013-05-25 14:20:50, 404 Not Found
** In Biosemiootika on 2013-06-24 03:24:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 06:24 (EEST)


Arutelu:Rapallo leping

Siia ei viita midagi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. oktoober 2007, kell 16:46 (UTC)

lepinguga tunnistas Saksamaa esimese suurriigina Nõukogude Venemaa kommunistlikku riigikorda

See on natuke imelik sõnastus: tunnistas? Andres 22. märts 2010, kell 12:53 (EET)

: Sõltub. Võimalik, et on õigem sõna oleks tunnustas. Samas kui ma nüüd valesti ei mäleta, siis üleüldiselt suurriigid Nõukogude Venemaaga diplomaatilisi suhteid ei omanud ja kommuniste ei tahetud ka Venemaa seadslike valitsejatena tunnistada.--Kyng 22. märts 2010, kell 12:56 (EET)

:: No just. Tuleb ju midagi ümber sõnastada. Kui kirjutada "tunnustas", siis minu meelest pigem valitsust kui riigikorda. Ja kommunistide seaduslike valitsejatena tunnistamine on midagi muud kui kommunistliku riigikorra tunnistamine (fakti mitteeitamine). Andres 22. märts 2010, kell 13:23 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://mdzx.bib-bvb.de/cocoon/de1000dok/dok_0017_rap.html?object=translation&lang=de&teil=1
** In Rapallo leping on 2013-06-24 13:07:54, 404 Not Found
** In Rapallo leping on 2013-07-06 21:41:15, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:41 (EEST)


Arutelu:Kauri Kont-Kontson

Väike küsimus: kui inimene on kuskil ansamblis või bändis laulnud, siis ei ole ta vist kohe laulja (kui inimene tegelikult töötab IT alal ning enam väga aktiivselt sellisel tasemel laulmisega ei tegele)? Et kui laulmisega tegeletakse hobi korras vms et kuidas siis milleks oleks see laulja mõistlik muuta? KauriKK 15. oktoober 2007, kell 06:10 (UTC)

Ma ei tea. Ta on siin ju ikkagi sellepärast, et ta laulab, mitte sellepärat, et ta IT alal töötab. Andres 15. oktoober 2007, kell 07:36 (UTC)

: Mõistlik oleks ehk panna ikkagi algne variant tagasi ".. on endine vokaalansambli KLÜKK laulja."? KauriKK 15. oktoober 2007, kell 09:29 (UTC)

:: Ei tea. Kuidas saab üldse seda infot kontrollida? Andres 15. oktoober 2007, kell 10:06 (UTC)

:: Me võiksime teda nimetada ka endiseks lauljaks, aga see tähendaks, et ta enam ei laula, ja kuidas seda tõendada?. Andres 15. oktoober 2007, kell 10:15 (UTC)

Rapla Valla Lehes on teda nimetatud ansambli KLÜKK lauljate seas, aga kuidas saab tõendada, et ta enam seal ei laula? Andres 15. oktoober 2007, kell 10:18 (UTC)

Artikkel "KLÜKK" ütleb ka, et enam ei laula. Ma arvan, et pole ühe intsidendi pärast vaja vinti üle keerata ja igal pool nii jäigalt viiteid otsida - see viiks lõpuks absurdini, a la viidatagu arstitõendile, et tegemist on laulja, mitte lauljannaga.--Ken 15. oktoober 2007, kell 14:27 (UTC)

: Kust artikkel KLÜKK seda võtab? Minu meelest on probleem selles, et siin paistab olevat kasutatud esimese käe infot, mis ei ole kontrollitav.

: Ja mulle ongi ebaselge, kas tegemist on mees- või naissoost isikuga. Sõna "laulja" käib nii mees- kui ka naislaulja kohta.  Andres 15. oktoober 2007, kell 16:57 (UTC)

:mu arust peaks ütlema, et oli mingi ansambli liige. Laulja on ta ju endiselt. See, kui ta ansamblist lahkus, et võta inimeselt lauljavõimeid ära.--Hendrix 15. oktoober 2007, kell 14:52 (UTC)

::Nojaa, aga see, et ma 3. klassis jalgpalli mängisin, ei tee minust ju veel igaveseks jalgpallurit, või keskkooli ajal garaažibändis pilli mängimine kitarristi. See peaks ikka vähemalt mingil eluperioodil olema põhitegevusala. Muidugi on ka sellest vaatest erandeid.--Ken 15. oktoober 2007, kell 15:10 (UTC)

:::arvan, et nii tõsisesse ansamblisse, nagu KLÜKK, ei pääse iga taidleja...--Hendrix 15. oktoober 2007, kell 15:16 (UTC)

::::Siis peaks Alar Karise ja mitme muu tänapäeva hoopis muu valdkonna esindaja artiklisse ka kirjutama, et nad on lauljad, sest veel ülikooliajalgi olid nad päris kõvades kollektiivides tegijad. Mina leian, et see kui antud isiku kohta kõige olulisem nö avalik teadmine, peaks olema niimoodi ka sõnastatud: "K K-K (sünd. ...) oli vok.ansambli KLÜKK laulja 200...–2007." Ehk aja jooksul saab selle kohta, mida ja kuidas ta laulis ka lisainfot (et mis hääl jms, ehk laulis mujal ka, näiteks riinimandades vms). Kategooria võib panna eesti lauljad, kui soovi on.--Ken 15. oktoober 2007, kell 16:15 (UTC)

:::::kui Alar Karis on lauluandega inimene, siis peaks otse loomulikult tema nimelises artiklis kirjas see ka olema. Kui nüüd targutada veidi, siis silmapaistvatel inimestel on ka üldiselt ridamisi andeid, mis ei ole otseselt seotud tema hetke tööga. Kes laulab, kes joonistab. See kõik näitab isiksust...--Hendrix 15. oktoober 2007, kell 16:26 (UTC)

Äkki tuleks see artikkel lihtsalt kustutata ja KLÜKKi artiklist ka link maha võtta? Et kogu info Tema laulutegevuse kohta antud andamblis saab ju KLÜKKi artiklist kätte. Et ehk kunagi tulevikus, kui on vähe rohkem infot, mida võiks wikis jagada siis see artikkel uuesti luua? KauriKK 16. oktoober 2007, kell 07:35 (UTC)

Minu poolest ta võib olla ja ka lingid võivad olla, sest kui kunagi tekib tahtmine või vajadus artikli järele, siis on link kohe olemas. Omaette artiklist leiab iinfo kergemini kätte. Andres 16. oktoober 2007, kell 07:49 (UTC)

Tundub, et selles artiklis on esimese allika infot. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. august 2009, kell 07:44 (UTC)

Kuna Vikipeedia põhimõtete kohaselt peab olema kõiki sisus olevaid fakte võimalik kontrollida, siis jätsin alles ainult selle, mida on võimalik avalikult leida.


Arutelu:Linnavalitsus

Siin tuleb täpsustada, millises linnas. Mõeldud on kohaliku omavalitsuse üksusi, mida nimetatakse linnadeks. Andres 15. oktoober 2007, kell 16:25 (UTC)

Eesti seadusandluse järgi ei tohiks vahet olla, mis linnaga tegemist. Ei ole eristatud vallavalitsust linnavalitsusest.--Hendrix 15. oktoober 2007, kell 16:38 (UTC)

: On küll eristatud. On ju öeldud "linna- või vallavalitsus". Peale selle on olemas nn vallasisesed linnad, milles ei ole linnavalitsust. Andres 15. oktoober 2007, kell 17:01 (UTC)

::paistab, et seal seaduses kasutatakse "ja"/"või" võrdselt. Näiteks:
"§ 27. Vallavanema ja linnapea valimine
Vallavanema või linnapea valib volikogu käesolevas seaduses ja valla või linna põhimääruses sätestatud tingimustel ja korras kuni neljaks aastaks."
mingi erisus on väikesaarte valitsustel. Aga et tehtaks vahet Tallinna linnal ja Misso vallal, seda ma küll sealt seadusest välja ei suutnud lugeda.--Hendrix 16. oktoober 2007, kell 00:36 (UTC)

Ühte nimetatakse vallaks, teist linnaks. See ongi vahe. Andres 16. oktoober 2007, kell 01:29 (UTC)

:nüüd ma ei taba hästi ära, millele Sa sihid. Seaduse aspektist pole vahet, kas linn või vald...--Hendrix 16. oktoober 2007, kell 04:58 (UTC)

:: Valda ei saa nimetada linnaks, vallavanemat linnapeaks jne. Tallinna linna ei saa nimetada Misso vallaks. Andres 16. oktoober 2007, kell 05:12 (UTC)

:: Kuigi kohaliku omavalitsuse üksused on seaduse silmis ühesuguse staatusega, näeb seadus ette nende jagunemise linnadeks ja valdadeks. Andres 16. oktoober 2007, kell 05:14 (UTC)

:::nojah.--Hendrix 16. oktoober 2007, kell 05:18 (UTC)

V-o fiwiki vaste on :fi:Maistraatti, mille ma sidusin meie viki märksõnaga raad ja enne oli see seotud meie märksõnaga magistraat--Estopedist1 (arutelu) 17. juuli 2015, kell 16:38 (EEST)


Arutelu:Karl Plutus

Kas rahvastikuregistrist ei saa kontrollida, kas ta on vanim mees? --Metsavend 15. oktoober 2007, kell 19:52 (UTC)

http://tartu.postimees.ee/240208/tartu_postimees/uudised/313708_foto1.php --kanakukk 29. juuni 2008, kell 14:27 (UTC)

Millal on õde 95-aastane? Andres 25. juuni 2008, kell 18:41 (UTC)

4. septembriks 2004 oli ta 92. --kanakukk 29. juuni 2008, kell 22:03 (UTC)

: Me ei saa kirjutada lihtsalt "95-aastane", sest vanus aja jooksul muutub. Parem oleks kirjutada, millal õde on sündinud või mitu aastat ta vennast noorem on. Andres 29. juuni 2008, kell 22:06 (UTC)

:: Õde on 7.5 - 8 aastat noorem, sest 11. september 2004, sai Plutus 100, siis õde oli 92.--kanakukk 30. juuni 2008, kell 16:34 (UTC)
Õde sai 2009. aastal 97-aastaseks ja sünnipäev oli tal suvel, kui ma ei eksi. --kanakukk 14. november 2009, kell 11:23 (UTC).
----
Praegu on Vikerraadios temast saade "Maailmapilt". See ilmub varsti ka arhiivi, siis võib siia lingi panna. Andres 15. november 2008, kell 16:22 (UTC)

Mitte, et ma kahtleks, et Plutusele otsa sõideti, aga nii põhimõtteliselt võiks kõik väited ka viidata.. selles artiklis puudub isegi link ajaleheväljaandele, kust seda lugeda võiks.. --kanakukk 3. märts 2009, kell 13:01 (UTC).

Karl Plutus sai Eesti NSV teenelise juristi aunimetuse 1966. aastal. 1963. aastal juhtus Plutus olema Moskvas ühel seminaril, kui parasjagu ilmusid saali Gagarin, Popovitš ja üks kolmas tuntud kosmonaut veel, kelle nime ma hetkel ei mäleta. Plutus sai nii Gagarinilit ja Popovitšilt autogrammid ja nende naistega mõned tantsusammudki teha. --kanakukk 14. november 2009, kell 11:13 (UTC).
----
Ta oli 1940. aastal Arnold Greeni nimetatuna Virumaal Vabadussõja monumente hävitanud grupi juht. Samuti juhtis ta Oru lossi süütamist. Ants Kõverjalg. Valikud elus. Neljas raamat. Tartu 2009, lk. 136–138.

See kustutati, sest ei vasta Raivo Kermi teada tööle.

Tuleks kuskil avaldada, et see ei vasta tõele, siis saab seda siin refereerida. Andres 3. september 2010, kell 11:02 (EEST)

: Ants Kõverjala teada jälle vastab. Kellel on õigus? Muuseas, kes on Raivo Kerm? --Kaali 3. september 2010, kell 12:26 (EEST)

Plutus on küll jätkuvalt vanim elusolev mees, kuid vähemalt 10. juuulil Delfi järgi ja Rahvastikuregistri andmetel on vanim siiski 106-aastane naine. Plutus saab 106-aastaseks aga alles nädala pärast ja nii on selge, et kui see naine on veel elus, siis pole Plutus päris kindlasti Eesti vanim elusolev inimene. Pealegi oli veel kolm 105-aastast naist, kellest mõni võib ka Plutusest vanem olla. Athanasius Soter 5. september 2010, kell 14:51 (EEST)
Pole mõtet viidata Vikipeedia teistele artiklitele. Need ei ole autoriteetsed, pigem tuleb seal parandada. Andres 5. september 2010, kell 16:08 (EEST)

Täpselt. Kuigi mõningal erandjuhul vast isegi võib info allikana teisele Vikipeedia artiklile viidata (näiteks kui võetakse lühidalt kokku midagi, mis teises pikemalt on), aga siis ajab tõenäoliselt asja tavaliselt 'vaata ka' mall ära. Siin ei ole mõtet aga küll teisele artiklile viidata. Athanasius Soter 5. september 2010, kell 16:12 (EEST)


Arutelu:Agregaatolek

Puudub lehekülg [[Olek]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. oktoober 2007, kell 07:13 (UTC)

Integreerida:

''Gaasiline, vedel ja tahke aine neid nimetatakse agregaat oleluteks.
''FAASID
*küllastunud aur-oma vedelikuga dünaamilises tasakaalus olev aur.
küllastunud auru rõhk ei sõltu ruumalast.
Q=Lm
L-aurustumissoojus
m-mass
Q-soojushulk
*keemine on protsess kus aurumine toimub kogu vedeliku ruumala ulatuses.
keemine on protsess kus õhk auru mullides on võrdne välis ruumalaga.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. jaanuar 2008, kell 01:32 (UTC)

Ma ei tea, kas mõisted gaasiline olek, vedel olek ja tahke olek peaks suunama siia artiklisse või vastavaisse aine artiklisse (s.t gaasiline olek gaasi alla; tahke oleku puhul on midagi sellist juba tehtud). --Bioneer1 (arutelu) 18. märts 2012, kell 14:39 (EET)

Ei, mitte siia. Andres (arutelu) 19. märts 2012, kell 02:57 (EET)
----
Kui proovida vastata küsimusele miks mõned ained (liitained tavaliselt) on just tahkes olekus ja teised näiteks põhiliselt gaasilises..Kas vastus võiks olla umbes selline: Aine olek sõltub aineosakestest, nendevahelistest sidemetest ja keskkonna temperatuurist. (kõrvalepõige..milline arvatakse olevat aine olek mustades aukudes, kus gravitatsioon on hiigelsuur? Kas gravitatsioon on oluline aineoleku määratleja? Milline võis olla aine olek universumi oletatavas alguses? Kas tumeainel on ka erinevad olekud?). Kuna aineosakesed ja nendevahelised sidemed on erinevad, siis sama temperatuuri puhul võivad erinevad ained olla erinevates agregaatolekutes, vastavalt sellele millised, kui tugevad on osakestevahelised tõmbejõud. (tugevad sidemed - tahked; väga nõrgad - gaasiline). Kui temperatuur ületab teatud piiri on aine plasmaolekus.  nimelik 22. juuni 2017, kell 15:32
Kuna temperatuur on osakeste kineetilise energia näitaja, siis võiks öelda, et agregaatolek või aine olek taandub osakestevahelise (aatomid, molekulid) elektromagnetilise seoseenergia ja kineetilise energia määra nö jõukatsumise, võrdluse ehk mõõduvõtmise avaldumiseks. Kui näiteks sidemed aatomite vahel on küllalt tugevad, nagu pea kõigis metallides, siis tavatemperatuuril on nad tahkes olekus. --Nimelik (arutelu) 2. jaanuar 2022, kell 12:15 (EET)
----
primitiivne aga siiski hea õppevideo agregaatoleku seosest temperatuuriga http://vega.org.uk/video/programme/182 nimelik 25. jaanuar 2019, kell 02:02


Arutelu:Okeanograafia

Eesti keeles kasutatakse ka vormi ookeani ja- mereteadus (ka ainult mereteadus) --Dj Capricorn 17. oktoober 2007, kell 14:39 (UTC)
Ilmselt tuleks siin mainida, et on hüdroloogia haru  --Dj Capricorn 17. oktoober 2007, kell 14:41 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://daac.gsfc.nasa.gov/CAMPAIGN_DOCS/OCDST/shuttle_oceanography_web/oss_contents.html
** In Okeanograafia on 2013-06-24 12:39:42, 404 Not Found
** In Okeanograafia on 2013-07-06 17:11:21, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:11 (EEST)


Arutelu:Vanarooma mütoloogia

''Kustutatud artiklist:
ROOMA - KREEKA JUMALAD
*Zeus - Jupiter                (taeva-, vihma- ja piksejumal)
*Poseidon - Neptunus     (maapõue- ja tormide jumal)
*Hades - Pluto                (allilma- ja surnute jumal)
*Athena - Minerva          (tarkuse-, kunsti- ja sõjajumalanna)
*Apollon - Apollo           (valguse- ja päikesejumal)
*Artemis - Diana             (jahi-, viljakuse-, abiellumis- ja sünnitusjumalanna)
*Aphrodite - Venus         (armastuse ja õnne jumalanna)
*Hermes - Mercurius       (karja, rändurite ja varaste jumal)
*Demeter - Ceres             (viljakuse ja viljajumalanna)
*Persephone - Proerpina  (viljakusjumalanna)
*Dionysos - Baccus          (algselt viljakus-, hiljem veinijumal)
*Kronos - Saturnus         (päikesejumal)
*Hestia - Vesta                (pere- ja kodukolde jumalanna)
*Hera - Juno                   (taeva-, abielu-ja sünnitusjumalanna; Jupiteri abikaasa)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. oktoober 2007, kell 09:32 (UTC)

Kas siia võiks suunata ka Rooma usund?--WooteleF 30. september 2009, kell 14:34 (UTC)

Ei, minu meelest mitte. Andres 30. september 2009, kell 16:32 (UTC)

30 põlisjumalal olid oma pühad.

Välja võetud. Andres 14. november 2010, kell 14:13 (EET)

Mütoloogia ja usund on eri asjad. Tegelikult peaks usundist rääkima eraldi artikkel Vana-Rooma usund.

Jah, nõus. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 11:36 (EET)


Arutelu:Thea Paluoja

Theal sünniaasta on 62 ja teema lukku. [[Kasutaja:KauriKK|KauriKK]] 18. oktoober 2007, kell 12:14 (UTC)

Kui keegi edaspidi soovib veel sünniaastat muuta, siis palun seda teha ainult kindlate allikate näitamisega. [[Kasutaja:Valju|Valju]] 18. oktoober 2007, kell 17:47 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* https://www.etvpluss.ee/saated.aspx?id=5319
** In Thea Paluoja on 2013-06-24 13:48:15, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Thea Paluoja on 2013-07-07 04:03:48, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rapla.ee/index.php?page=255&action=article&article_id=2179
** In Thea Paluoja on 2013-06-24 13:48:15, 403 forbidden
** In Thea Paluoja on 2013-07-07 04:03:58, 403 forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:04 (EEST)


MediaWiki arutelu:Toolbox

selle peaks vast ümbernimetama, kuid kuidas saab selle siin ekraani vasakus servas oleva kasti pealkirja ka samal ajal ära muuta? kusagil sügavamal serveri konfiguratsioonides? --TarmoK 18. oktoober 2007, kell 13:23 (UTC)

Siim pani uueks nimetuseks "Tööriistad" ning väikese tähega variant sellest ilmus kohe ka vastava kasti pealkirjana. --Jaan513 29. jaanuar 2009, kell 14:32 (UTC)

:Muutsin ka Betawikis ära, seal oli enne "Tööriistakast". --Jaan513 29. jaanuar 2009, kell 14:36 (UTC)


Kasutaja arutelu:Djreichsfuhrer

Tere tulemast Vikipeediasse, Djreichsfuhrer! Andres 19. oktoober 2007, kell 07:21 (UTC)

Palun märgi piltide juurde päritolu ja litsents ning mis on pildil kujutatud. Näiteks "ise tehtud" koos kuupäevaga kui võimalik. Litsents Creative Commonsi mingi variant või GFDL või midagi. Andres 19. oktoober 2007, kell 07:24 (UTC)
Näen nüüd, et kirjutasid "Tegin ise". Andres 19. oktoober 2007, kell 07:27 (UTC)
Kui pilditel ei ole vaba kasutamise litsentsi toodud, siis need pildid Vikisse ei sobi. Pole vaja, et Vikit hakataks süüdistama autoriõiguste labases eiramises.--Hendrix 3. september 2008, kell 18:14 (UTC)

vaatasin Sinu laaditud pilte - nukker seis. Enamikel piltidel puudub litsentsiasjandus. De jure peaks enamikud Sinu pildid ära kustutama.--Hendrix 7. september 2008, kell 14:55 (UTC)

--Hendrix 8. september 2008, kell 08:35 (UTC)
===Commons===
Sa võiksid enda tehtud pildid Commonsisse laadida. Siis saaks neid kõikides vikides kasutada.--WooteleF 11. september 2008, kell 14:18 (UTC)

Kui lisad kategooriaid, siis palun märgi see pisiparanduseks. Andres 8. november 2007, kell 07:05 (UTC)
Uute kategooriate loomist võiks enne arutada, muidu võib tekkida suur segadus. --Metsavend 8. november 2007, kell 22:40 (UTC)

Selge.Djreichsfuhrer 8. november 2007, kell 22:42 (UTC)
Palun ära tee tühje kategooriaid nagu "Jaapani sõjaline varustus" või "California ettevõtted". Kunagi on neil ehk mõtet, aga mitte praegu. Neid "matrjoškasid" ei ole üldse tore avada. --Metsavend 12. detsember 2007, kell 21:24 (UTC)

Üritan siis laiemalt, et sama kategooria alla mahuks rohkem artikleid. Ja püüan arutelulehel kõik läbi arutada. Djreichsfuhrer 12. detsember 2007, kell 21:33 (UTC)

Kõik sinu tänased artiklid on viitamata. Ma ei viitsind neile kõigile hakata seda allikate malli panema aga lisa palun igale poole vajalikud viited.--WooteleF 2. veebruar 2009, kell 15:54 (UTC)
Püüdsin lisada viiteid, kuhu aga mahtus. Djreichsfuhrer 2. veebruar 2009, kell 19:10 (UTC)

Siin on avaldatud arvamust, nagu nõukogude ajal ilmunud kirjandus ei sobiks viitamiseks, kuna see olevat ebaneutraalne. Eestit ja eestlasi puudutavate teemade puhul on ju see hoopis vastupidi - just Eesti Vabariigi ajal ilmunud ja välis-Eesti teosed-artiklid on sellel teemal arusaadeavatel põhjustel alati ebaneutraalsed - kes see enda kohta ikka halba tahab kirjutada. Kas leidub mõni idioot, kes arvab, et näiteks Herbert Lindmäe "Suvesõda" või Mart Laari raamatud kujutavad sündmusi neutraalselt positsioonilt? Need on alati kirjutatud põhimõttel: kõik eestlaste kohta positiivne sisse, kõik negatiivne välja. Ja OK, hästi natuke on midagi negatiivset ka sisse pandud, mis on nagunii üldteada, et kogu jutt ei mõjuks täiesti ebausutavana. Seetõttu on need raamatud nii kallutatud, et kukuvad ümber. --82.131.107.187 31. märts 2009, kell 16:01 (UTC)
Su jutt ei lükanud ümber minu väidet, et Nõukogude allikad on ebaneutraalsed. Kriitika Eesti allikate kohta ei puutu asjasse ja minu jaoks on sinu nimetatud teosed väga head sõjaajalooalased raamatud. Äkki piisab selle teksti kopeerimisest ainult ühele arutelulehele? Djreichsfuhrer 31. märts 2009, kell 16:32 (UTC)

Vabandust, et vikipeediaväliselt sekkun. Nõukogude allikad on ebaneutraalsed selles mõttes, et nõukogulaste suhtes negatiivne on välja jäetud - vastupidiselt siis Eesti allikatele - mis aga ei tähenda, et need oleksid valed. Kuigi Nõukogude kirjutistes on eestlaste osa juutide mõrvamises alati VÄHENDATUD kahel põhjusel: 1. Kuna Nõuk. propaganda püüdis näidata eestlasi lojaalse nõukogude rahvana. 2. Nõukogude Liidu sise- ja välispoliitika oli aastatel 1948 - 1953 antisemiitlik (selle kohta käibisid eufemismid 'antisionism', 'kosmopolitismi vastane hoiak' vms.) - näiteks juudimõrvades osalenutele ei määratud reeglina surmanuhtlust, vaid tavaliselt 10+5 vms., küll aga sai surmanuhtluse aktiivse nõukogudevastase võitluse eest. Nõuk. kirjutised unustavad tihtipeale ka mainimata selle, et juutide ja mustlaste likvideerimine oli Martin Sandbergeri poolt tehtud ülesandeks Eesti Politseile ja Omakaitsele (abipolitseile), millega need organisatsioonid (SD kõrvalt jälgimisel) ka edukalt toime tulid. Tervitades, J. K.
----
Palun kommenteeri oma muudatusi artiklites Eesti ja Eesti ajalugu. Andres 11. aprill 2009, kell 17:19 (UTC)

Mul jäi selline mulje, et võtsid artiklist Eesti osa materjali välja ega viinud seda üle ka artiklisse Eesti ajalugu. Andres 11. aprill 2009, kell 18:10 (UTC)
Nüüd peaks välja võetud materjal olema sinna üle viidud. Djreichsfuhrer 11. aprill 2009, kell 19:15 (UTC)

Mul jäi silma see koht, kus on juttu keskaja ning varauusaja piirist. Ma ei leia seda. Andres 11. aprill 2009, kell 19:45 (UTC)
Korras. Djreichsfuhrer 11. aprill 2009, kell 19:55 (UTC)
----
Sünni- ja surmaaastate kategooriate jaoks on omamoodi süsteem loodud. Vaata kuidas ma need kaks ära muutsin, siis teinekord oskad samamoodi teha.--WooteleF 18. mai 2009, kell 18:40 (UTC)

Kas enamjaolt Saksa Riigi ajal kasutatud auastmete kohta ei oleks otstarbekam luua ka üks ülevaatlik artikkel, kus auastmed ära toodud tabelina ning arusaadavuse jaoks ka võrdlus igipõliste vaenlaste - venelaste auastmetega ning noorele põlvkonnale ka Eesti kaitseväe auastmetega?--Nosser 15. august 2009, kell 06:10 (UTC)
Tegin inglise viki eeskujul tabeli: Teise maailmasõja sõjaväeliste auastmete võrdlev tabel. Djreichsfuhrer 15. august 2009, kell 13:31 (UTC)

Could you please explain this deletion of sourced information? --Gleb Borisov 8. aprill 2010, kell 14:45 (EEST)

Is it sure by wartime sources also that men pictured are Ukrainian? User:Bulka UA seems to have a reason for questioning it. For example, I can't see any national insignia on the photo. Probably it's not possible to identify any more, who are the men and what unit did they belong to (if the photographer didn't leave any information about it). ᛞᛃᚱᛖᛁᚳᚺᛋᚠᚢᚺᚱᛖᚱ 8. aprill 2010, kell 16:33 (EEST)

:Well, on that page it is clearly written “Two Ukrainian Members of the SS”. The source of the photo is Polish National Archives and it is published on the website of Florida Center for Instructional Technology in a section called “A Teacher's Guide to the Holocaust”. So, I don't see any reason to mistrust these reliable sources. --Gleb Borisov 8. aprill 2010, kell 16:57 (EEST)

Tere!
Ehk lisaksid enda üleslaetud piltidele litsentsid. Mulle jäid praegu silma need:
*:Pilt:Muuga mõis 2007.JPG
*:Pilt:Pihlaspea rand.jpg
*:Pilt:Sillamäe korstnad.jpg
*:Pilt:Sillamäe Mere puiestee.JPG
*:Pilt:Sinimäe valvuri putka.jpg
*:Pilt:Rebase haud.jpg
*:Pilt:Rebase haud 2.jpg
Aga kui on teisigi, siis lisa neile ka.--WooteleF 12. aprill 2010, kell 16:27 (EEST)
Need ka:
*:Pilt:Sõtke.jpg
*:Pilt:Sõtke jõgi.jpg
*:Pilt:Avanduse mõis 2007.JPG
--WooteleF 13. aprill 2010, kell 12:39 (EEST)
Ja:
*:Pilt:Ühe Metsa Pojad poster.jpg
*:Pilt:Valga südalinn.jpg
*:Pilt:Leegionäride kokkutulek.jpg
--WooteleF 20. aprill 2010, kell 19:28 (EEST)
Tere! Litsentsi ning allika- ja autoriteavet vajavad ka need pildid:
* Sturm.jpg, Valter Pedak.jpg, EV Rahvavägi.gif
--Pikne 14. august 2010, kell 12:41 (EEST)
----
Logo :Fail:ELSK.jpg kohta tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor või varaliste autoriõiguste valdaja kinnitab, et logo tohib kasutada selle juures toodud vaba litsentsi tingimustel. Pikne 18. märts 2019, kell 16:16 (EET)

Sa tegid malli Mall:Infobox President. Kas Sa saaksid selle parameetrid eesti keelde tõlkida? Ma proovisin seda ise ka teha ja peaaegu õnnestus, aga ühes kohas jäi midagi katki ikka (Vt Kasutaja:Alts/Liivakast). Alts 6. mai 2011, kell 02:20 (EEST)

Alustasin uuesti artikklit Sõjategevus Eestis 1941. aastal, kuna leidsin objektiivset infot muu sõjategevuse kohta PBL ja Saksa-Soome laevastiku miinisõjast Soome lahel, mis käib ka sõjategevuse alla, kuid milles ei osalenud eestlased--NOSSER (arutelu) 27. oktoober 2012, kell 10:41 (EEST)


Arutelu:Mõõtkava

Välja:
Mõõtkava liigid on:
*arvmõõtkava
*võrdlusmõõtkava
*joonmõõtkava
Andres 19. oktoober 2007, kell 11:33 (UTC)

Alternatiiv praegusele käsitlusele (käesolevad artiklis ja artiklis Arvmõõtkava) oleks defineerida, et mõõtkava ongi arv. Sellisel juhul mõõtkavade võrdlemine (suurem/väiksem) järelduks otse mõõtkava definitsioonist ning arvmõõtkava oleks ainult selle arvu esitamise kuju (tavaliselt kooloni abil murruna, mille lugejaks on 1). --Jaan Vajakas 14. juuli 2010, kell 18:14 (EEST)


Arutelu:Nikolai Trankmann

Asendasin jutu sõjakuriteost selle kirjeldusega. Teda ei ole ju sõjakuriteos süüdi mõistetud. Võtsin selle lause viidatud artiklist.
Viidatud artiklis väidetakse, et ta mõisteti vangi 20 aastaks. Andres 20. oktoober 2007, kell 06:34 (UTC)
Olukord oli tõsine, selle likvideerimiseks saadeti lipnik Nikolai Trankmann poole rooduga Lapina või Sabina mõisa ja Podmogilje küla (ei loe käekirja välja) tagasi võtma. Poolrood jäi vaenlase ägeda tule alla ja lipnik Trankmann ühes viie mehega tormas mõisa poole edasi. - Selline stiil ei sobi kindlasti entsüklopeediasse. Samuti ei avalda Vikipeedia originaaluurimusi. Nagu ma aru saan on tegu mingisuguse arhiivimaterjaliga. Samuti alapeatükk "Kontrollimata". --WooteleF 22. september 2008, kell 12:42 (UTC)
Isikud, kellelt Vabadusrist ära võeti, tuleks vist ka kuidagi märgistada, aga ma ei tea, kuidas. --Improvisaator 6. aprill 2009, kell 09:13 (UTC)

Ta osales ka Avinurme lahingus, kus andis käsu tappa Avinurme kirikusse varjule viidud raskelt haavatud Eesti Piirikaitse Rügemendi sõdurid.
Kui kellelegi omistatakse vale sõjaline auaste, siis ei ole tekitatud kahju väga suur. Kui aga esitatakse niisuguseid väiteid, mis on seotud kellelegi füüsilise/vaimse kahju tegemisega, siis tuleks nad ilmtingimata viidata. --kanakukk 20. august 2010, kell 12:18 (EEST).
----
Meil on kokku lepitud, et nimetust "Suur Isamaasõda" sündmuste kirjeldustes ei kasutata. See tuleks ümber sõnastada. Andres (arutelu) 7. juuli 2016, kell 00:27 (EEST)

See oli hädapärane parandus. Igatahes Teine maailmasõda 1941. aastal ka ei alanud, ka Eestis mitte. Artikkel tuleks teisiti alapealkirjadega liigendada (kui neid üldse vaja on), Trankman oli Nõukogude võimu teenistuses juba enne 1940. aasta riigipööret. Meil-on kokku-lepitud-mõttevahetusega tutvuks küll, kui see peaks kusagil alles olema. Mitmete Eestiga seotud Nõukogude Liidu kangelaste isikuartiklites pole Suurest Isamaasõjast osatud mööda minna. 194.150.65.98 7. juuli 2016, kell 01:18 (EEST)

: Mina ei mäleta, kus see oli, ja mingit mõttevahetust seal minu meelest ei olnud. Igatahes on seda praktiliselt igal pool järgitud, sest muidu poleks esitus erapooletu. Andres (arutelu) 7. juuli 2016, kell 01:57 (EEST)


Arutelu:Pruunvetiktaimed

juba olemasolevad artiklid:
* [[Pruunvetikad]]
* Pruunvetikas -> suunatakse [[Pruunvetikad]]
* [[Põisadru]] - (''Fucus vesiculosus'')
* Fucus vesiculosus -> suunatakse [[Põisadru]]
[[Kasutaja:Suwa|suwa]] 20. oktoober 2007, kell 08:46 (UTC)

Tegelikult pruunvetikad on klass 	(Phaeophyceae). Andres 20. oktoober 2007, kell 08:53 (UTC)
Jah see on üsna segane värk, peab uurima --Dj Capricorn 20. oktoober 2007, kell 18:14 (UTC)
Inglise vikis on  siin toodud välja neli hõimkonda:     *
*Heterokontophyta
    * Haptophyta
    * Cryptophyta
    * Alveolata
ma ei usu, et see vale on, aga pole kindel --Dj Capricorn 20. oktoober 2007, kell 18:29 (UTC)

Ongi nii. Need on kõik Chromalveolata hõimkonnad. Esimene neist ongi pruunvetiktaimed. Andres 21. oktoober 2007, kell 08:46 (UTC)

: Jah need on kõik Chromalveolata hõimkonnad, kuid esimene ei ole pruunvetiktaimed. Heterokontide (Heterokontophyta) alla kuuluvad küll pruunvetikad, aga mitte vahetult. --Dj Capricorn 10. november 2007, kell 17:04 (UTC)

:: Kas siis Heterokontophyta on heterokondid ja Phaeophyta on pruunvetiktaimed? Andres 10. november 2007, kell 17:38 (UTC)

:::ilmselt küll --Dj Capricorn 10. november 2007, kell 17:40 (UTC)

:::: Tee siis igal pool vastavad parandused. Andres 10. november 2007, kell 17:59 (UTC)

::Üleüldse ei soovitata kasutada heterokontophyta't, selle jaoks on loodud sünonüümne rühm stramenopiilid, mis hõlmab ka heterotroofsed rühmad --Dj Capricorn 10. november 2007, kell 19:34 (UTC)

Praegused interwikid on valed, soovitan panna inglisekeelse pruunvetika-lingid, kuna seal on need kokku võetud --Dj Capricorn 10. november 2007, kell 19:48 (UTC)

Millist artiklit Sa silmas pead? Andres 10. november 2007, kell 19:54 (UTC)

:Pruunvetiktaimed --Dj Capricorn 10. november 2007, kell 19:56 (UTC)

:: Millist ingliskeelset artiklit? Andres 10. november 2007, kell 20:52 (UTC)

:::Kus alles pähkel; praeguses artiklis Pruunvetiktaimed viib vähemalt inglise keele link valesse kohta, tundub, et teised on õieti --Dj Capricorn 10. november 2007, kell 21:07 (UTC)

Siin on jutt hõimkonnast, seal klassist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. november 2007, kell 21:25 (UTC)
Võtsin need lingid ära, sest nad käivad [[pruunvetikad|pruunvetikate]] klassi kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. november 2007, kell 21:27 (UTC)

Uurisin seda asja ja tuleb välja, et pruunvetikad ja pruunvetiktaimed on sünonüümid, seega tuleb nad vikis ühte viia, ja nad kuuluvad heterokontide hulka (ehk taksonoomiavaba stramenopiilide hulka) --Dj Capricorn 27. november 2007, kell 19:44 (UTC)

Täpsustuseks seda, praegusel kujul ei ole see täiesti vale, kuid üldiselt käsitletakse neid klassi tasemel, hõimkonna tasemel käsitlemise puhul on taksonoomiline kuuluvus küsitav --Dj Capricorn 28. november 2007, kell 17:03 (UTC)


Arutelu:Meditsiiniline abivahend

või paneks tervisega seotud abivahendid ühte artiklisse, siis läheks paremini kokku inglise viki vastava artikliga--Hendrix 20. oktoober 2007, kell 11:51 (UTC)

Meie ei pea oma artikleid nende järgi tegema. Andres 20. oktoober 2007, kell 12:02 (UTC)

:seda küll, kuid kui hakata nüüd järele mõtlema, on eesti keelne terminiloogia ses osas üsna sassis. Meditsiinilise abivahendi põhisisu on see, et nende ostu toetab haigekassa. Puudega inimeste muid abivahendeid finatseerib sotsiaalabi süsteem. Miks see nii on, ei oska mina öelda. Näiteks proteesid - kuni 6 kuud peale amputatsiooni on meditsiiniline abivahend. Poole aasta möödudes aga enam ei ole, sest siis haigekassa sellega enam ei tegele...--Hendrix 20. oktoober 2007, kell 12:15 (UTC)

:: Noh, tuleb lähtuda olemasolevast tehnoloogiast. Ja intervikilink inglise Vikipeediasse on eksitav. Andres 20. oktoober 2007, kell 19:32 (UTC)

:::sotsiaalministri määruses (https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=1032599) on kirjas, et "Tehnilised abivahendid (proteesid, ortoosid jm abivahendid) on tooted, instrumendid, varustus või tehnilised süsteemid, mille abil on võimalik ennetada tekkinud või kaasasündinud kahjustuse või puude süvenemist, kompenseerida kahjustusest või puudest tingitud funktsioonihäiret, parandada või säilitada võimalikult kõrget füüsilist ja sotsiaalset iseseisvust ning tegutsemisvõimet." Võta nüüd kinni, et miks üldse on välja mõeldud selline mõiste, nagu "meditsiiniline abivahend"--Hendrix 25. oktoober 2007, kell 11:37 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.haigekassa.ee/kindlustatule/abivahendid/
** In Meditsiiniline abivahend on 2013-06-24 12:19:44, 404 Not Found
** In Meditsiiniline abivahend on 2013-07-06 13:41:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:41 (EEST)


Arutelu:Punk rock/Vana

Artikli punk eelmine versioon. See tuleb osalt sellesse artiklisse sulatada, osalt artiklisse punk.
{{toimeta}}
Punk                      	Punk
Stilistiline päritolu     	psychedelic rock, pub rock, garage rock, proto-punk
Kultuuriline päritolu     	1970. aastad USA, Austraalia ja Suurbritannia.
Instrumendid              	vokaal, kitarr, basskitarr, löökriistad
Populaarsus               	Suurbritannias, Uus-Meremaal, Austraalias ja Kanadas tuntum kui USAs. Mõningane edu pop punk, eriti ska punk ja two tone
Tuletised                 	alternative rock, hardcore, emo, anarcho-punk, post-punk, queercore
Allžanrinimekiri          	Punk-žanrid
Allžanrid                 	anarho-punk, anti-folk, hardcore, horror punk, uus laine, oi!, pop punk, post-punk
Sulamžanrid               	anti-folk, crust punk, death rock, psychobilly, ska punk, two tone
Regionaalsed tegevuspaigad	Eesti punkansamblite loend, Inglise punkansamblite loend, Maavalla punk, Soome punkansamblite loend, USA punk
Vaata ka                  	Anarhia, Anarhism, Anarho-skinheadid, DIY, Fanzine, kassetikultuur, punk-linnakud, Punkfilm, Rockerid, Teddyboyd
Punk on individualistliku anarhismi alaliik, subkultuur mis väljendub muusika, filmikunsti, kirjanduse ja kujutava kunsti kaudu.
Punki kui subkultuuri juured on kinni avangardkunstis, selle püüdes maailma šokeerida. Mõistest "punk rock" tarvitati esimest korda 1960. aastate keskpaigas USAs, tähistamaks briti rocki invasiooni tulemusel ja tuules tekkinud bände, milliseid tekkis suuremates keskustes nagu seeni pärast vihma. Tihtipeale olid just need bändid oma rohmakavõitu pillikäsitlusega suunanäitajad uutele radadele, nagu psühhedeelne rock. Olulised 60. punk scene'id olid Seattle'is (The Sonics), Detroitis (MC5, The Stooges) ning Austinis (The Seeds). Üleriigilist kommertsedu nad ei saavutanud, kuid seda enam jäädvustasid nad end kohaliku muusikaelu annaalidesse.
Oluliseks suunanäitajaks oli ka New Yorgis tegutsenud ansambel "Velvet Underground", mis Ameerika avalikkusele vastuvõetamatuks osutus. Teine oluline New Yorgi ansambel-suunanäitja oli lühikest aega tegutsenud "New York Dolls", mis šokeeris publikut äärmiseni lihtsustatud rock'n'rolli mängimise ning naisteriiete kandmisega laval. Bänd esines põhiliselt kohaliku tähtsusega klubis Max's Kansas City, andis välja kaks albumit ning enne lagunemist mänedzeeris seda Malcolm McLaren.
Päris punkliikumise alguseks võib pidada aastat 1974, kui New Yorgi klubis CBGB hakkasid regulaarselt esinema "Ramones", "Television" ja "Blondie", hiljem lisandusid "Televisionist" võimuvõitluse tagajärjel lahkunud Richard Helli bänd "The Voidois" ning "New York Dollsi" kitarristi Johnny Thundersi ansambel "The Heartbreakers", mille algkoosseisus tegutses ka Richard Hell.
Mõiste "punk" kinnistasid aga ajakirjanik Legs McNiel ja kunstnik John Holmstrom oma DIY-ajakirjaga "Punk Magazine". Värske meediaväljaande reklaamimiseks kleepisid nad New Yorki tänavanurkadele flaiereid kirjaga "Watch out, punk is coming!". Esialgu oli see siiski pigem ühe sõpruskonna mängumaa. Esimest korda pälviti laiemat tähelepanu 1975. aasta suvel toimunud kahepäevase CBGB festivaliga. Umbes samal ajal hakkasid trenditeadlikumad väikeplaadifirmad CBGB bände ja artiste "üles korjama". Patti Smith oli esimene, järgmine oli "The Ramones". 1976. aasta maikuus andis "Ramones" Sire Reocordsi all välja emonüümilise debüütalbumi, mis defineeris maailma jaoks punk rock'i reeglid. Tõustes Billboardi edetabelis 111. kohale, lõi see album bändile teatud reputatsiooni, millele lisasid värvi plaadifirma katsed bändi koos selliste nimedega "Foreigner" ja "Black Sabbath" esinema sundida. Erinevalt bändi omapäi antud klubikontsertidest osutsid need suured esinemised läbikukkumisteks. Scene aga laienes. 1976 lisandusid karismaatilise punkikooni Stiv Batorsi bänd "The Dead Boys" ning väidetavalt maailma esimene pychobilly ansambel, hullumeelse lavashowga "The Cramps".
4. juunil 1976 mängis "Ramones" Londonis, andes sel moel suuna kätte Inglismaa esimese laine punkbändidele. Paljud tulevased Inglismaa punkikoonid nagu Joe Strummer, Capitan Sensible ja Johnny Rotten tulid enne kontserti lava taha kiibitsema. Viimasele neist, juba tollal skadaalsele Johnny Rottenile pakkus "Ramones" proovilepanekuks õlle pähe uriini. Asjaosaliste mäletamist mööda olla Rotten küll klaasi tühjaks joonud, kuid püsinud seejärel pikalt vait.
Laiemalt sai punk-rock tuntuks 1976 Inglismaal: "Sex Pistols", "Subway Sect", "Siouxsie & The Banshees", "The Clash", "Stinky Toys", "Chris Spedding" & The "Vibrators", "Buzzcocks", Tom Robinson Band, "Eddie & The Hot Rods". Varasemast ajast tegutsenud "The Stranglers" läks pungiga lihtsalt kaasa. 1976. aasta maikuus andis samuti varasemast ajast tegutsev punkansambel "The Damned" välja Suurbritannia esimese punksingli "New Rose". Ka "Sex Pistols" ei hiilanud oma mängutasemega, kuid nad tulid esile õigel ajal: siis, kui oli tekkinud nõudlus selle muusika järele. Juba mõnda aega edetabelites võimutsenud lihvitud ja taltsas diskomuusika vajas vastukaaluks midagi karmimat ja agressiivsemat. Ka diskolaulude tekstid, mis keerlesid peamiselt armastuse ümber, ei pakkunud midagi neile noortele, kelle probleemideks olid vaesus, töötus, kuritegevus tänavatel ja kõige sellega kaasnev tüdimus.
Pungi eetiline tuum oli Mark Sinkeri sõnul järgmine: “soov šokeerida kasvas välja hoopis utoopilisest püüdlusest, soovist, et need žestid ei tohiks šokeerida, et selle asemel nad ühtäkki lihtsalt on kohased. Et nad toimivad moraalse katalüsaatorina – või siis viitena aegadele, mil ärritumine reserveeritakse päris vägivallale, tõelisele obstsöönsusele, millele iganes meie pilk peatuma jääb (viletsus, sõda, ebaõiglus, kõik ülejäänu); aga mitte soengutele, ropendamisele, valjule muusikale või inetutele piltidele sobimatus paigutuses. /---/ Ja kui sa seda ei mõista, siis oled sa ära teeninud solvamise.“
4. jaanuaril 1977 ilmus kommunistide ajalehes “Morning Star” Gene Chandleri usutlus “Punk Protest”, kus "Sex Pistolsi" liikmed kinnitasid: “Rock on samasugune reageering arenenud industriaal-kapitalismile, nagu blues oli orjusele ja ekspluateerimisele,” kui neid paluti õigustada bändi ilmselt ründavat palet ja lavapoosi. Ja et muu hulgas väljendavad nad pettumus- ja solvumistunnet suureneva viletsuse ja reaktsiooniliste hoiakute tingimustes nende Lääne tsivilisatsiooni tahkude vastu. Punkile on iseloomulik protest isikukultuse, võõrandumise, jäljendamise, paigaltammumise ja kodanliku mõttelaadi vastu, püüd suhelda noortega (vanemaid välistamata) viisil, mis arvestab tegelikku elu haiges kapitalistlikus riigis. “Selle žanri kurb, vastuvõetamatu külg on see, et ta ei suuda pakkuda muud alternatiivi kui anarhiat,” kirjutas Chandler kommunistide ajalehes “Morning Star”.
Kui punk Inglismaa moodi oli moelaine, mis käis kõrgelt ning jooksis kiirelt liiva, siis USAs jäi punkliikumine pikalt põranda alla. Kohalikud ning kõigi asjaolude kiuste üllatavalt toimivad scened eksisteerisid pea igas suuremas keskuses. Enamus neist said inspiratsiooni liikumise algkodust, New Yorgist. Tõuke tegutsemiseks andis tihtipeale juhuslikult nähtud "Ramonesi" kontsert.
Olulistest USA scenedest võib välja tuua California scene, mis sünnitas hardcore punki. Suunda näitasid ansamblid "Black Flag", "Circle Jerks" ning "Dead Kennedys". Omalaadseks inkubaatoriks kujunes paremkonservatiivne Orange County maakond, kust on pärit näiteks Mike Nessi country-punk ansambel "Social Distortion" ning "The Offspring".
Washington DC scene sünnitas straight-edge liikumise, suunanäitajaks Ian MacKaye oma ansamblitega "Minor Threat" ja "Fugazi". Toimis aktiivne põrandaalune info liikumine. Bändifirmad asutati tihti bändide poolt oma materjali välja andmiseks. Niimoodi alustasid Black Flagi label SST, Ian MacKaye label Dischord.
Bändid, kellest kunagi ametlikus muusikapressis ei kirjutatud, olid populaarsemad kui üldtunnustatud hüpiknukud-ikoonid. Punk rocki avastasid enda jaoks tollal "põranda all" olnud rulasportlased, kelle ajakiri "Trasher" pühendas nii mõnegi lehekülje mõne punkbändi tutvustamisele ning väiksestes tiraazides levitatud rulavideotes mägis tihti taustaks tempokas punk rock. Rulatamisest inspireeritud või rulatajate poolt austatud valdavalt hardcore-punk'i viljelevaid bände nimetati skate-punk'iks.
USA ühiskonna konservatiivsed kihid aga võitlesid pidevalt pungi vastu. Ansambleid süüdistati ühiskonna moraali ning väärtushinnangute õõnestamises. Suuresti just kohtuasjade tõttu läksid peaaegu samal ajal laiali eelmainitud "Dead Kennedys" ja "Black Flag". Vastukaaluks paljude meelest liiga macho'ks muutunud hardocre punk'ile tekkis emo liikumine, mis algselt oli rangelt põrandaalune ning võimalikult antikommertslik. Kui hardcore scene kaheksakümnendate teisel poolel oma otsa leidis, pöördus USA punkliikumine tagasi algse New Yorki pungi juurde. Märksõnaks sai meloodilisus. Tekkis mõiste punk-pop (pop-punk), mis algselt tähendas "Ramonesi" muusikalise lihtsuse ja tempokuse ühendamist "Beach Boysi" meloodilisusega. Olulistest ja tuntud nimedest toome siinkohal ära anamblid "The Queers" ja "Green Day".
1990-ndate keskpaigas USA punk kommertsialiseerus. Meedia haibimasin ning plaadifirmad korjasid pärast grunge-laine liivajooksmist üles sellised bändid nagu "Green Day" ja "The Offspring", mis vahelduva eduga tänaseni kuulsust naudivad. Punkringkondade austuse on nad aga minetanud. Suurplaadifirmade poolt üles korjatud punkbände liigitatakse pop-pungi alla. Lahjendades mässumeelsuse oma muusikas olematuks ning esitades kärisevate kitarride saatel armastuslaule, pole sellel liikumisel midagi ühist algse punkliikumise ega tõekspidamistega.
Palun kirjutage juurde Euroopa 80. aastate punki puudutav osa ja täiendage ka USA kaheksakümnendaid.

*Inglise punk
*Maavalla punk
*Soome punk
*Šoti punk
*USA punk

* Anarhia
* Anarhism
* Anarho-skinheadid
* Eesti punk
* Eesti punkansamblite loend
* Inglise punkansamblite loend
* Küberpunk
* Punkfilm
* Rockerid
* Soome punkansamblite loend
* Teddyboyd

*United Punk Resource Directory
*Genre: Punk at Bandnews.org
*Punk '77! Punk Rock In The UK 1976–1979
*punkrock.org
*maximumrocknroll.com
*Truepunk Dot Com – Popular Punk Resource
*Punknews.org – Daily Punk News Source
*PunkConnect.com – Largest Punk Personals Site on the Net
*Stiff Records
da:Punk
de:Punkmusik
de:Punk-Rock
en:Punk
es:Punk
fi:Punk
fr:Punk
fy:Punk rock
he:פאנק
it:Punk
ja:パンク・ロック
nl:Punkrock
pl:Punk rock
ru:Панк-рок
sl:Punk rock
tr:Punk
Andres 6. mai 2006, kell 09.06 (UTC)