Arutelu:Nuuki vald

Väärib märkimist, et valla elanike arv on 14 700 ja selle keskusalsula elanike arv 14 900 inimest. Mingid vikid andsid Nuukile 14 501 elanikku (2005). Taivo 16. september 2006, kell 13:01 (UTC)

Jah, 1. jaanuaril 2005 oli Nuukis ametliku arvestuse järgu 14 501 elanikku ja Nuuki vallas 14 874 elanikku. Need andmed on taani vikist. Andres 16. september 2006, kell 13:39 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nuuk.gl/
** In Nuuk on 2013-06-24 12:37:21, 404 Not Found
** In Nuuk on 2013-07-06 16:50:17, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:50 (EEST)


Arutelu:Goodid

Büzantium

Mis see on? Andres 16. september 2006, kell 15:40 (UTC)
Viimane gootide kuningas suri 1973[viide?]. Sellest ajast peale valitseb goote rootslaste kuningas. - Kirjutaja on asjast omamoodi aru saanud. 1973. aastal, peale Gustav VI Adolfi surman, eemaldati Rootsi kuninga täielikust tiitlist tiitel "Gootide kuningas".--WooteleF 1. oktoober 2009, kell 08:09 (UTC)

Artikli :sv:Götes konung järgi tähendas see tiitel 'götalaste kuningas' (või kuidas seda tulebki tõlkida). Andres 1. oktoober 2009, kell 08:27 (UTC)
Kuni Gustav VI Adolfini sisaldus Rootsi kuninga titulatuuris tiitel "gootide kuningas".

Võtsin selle välja. Andres 1. oktoober 2009, kell 08:31 (UTC)
gotlanderid ja geetid. - kas need on korrektsed nimetused?--WooteleF 1. oktoober 2009, kell 18:06 (UTC)

Vaevalt küll. Andres 2. oktoober 2009, kell 06:12 (UTC)

Teooria järgi[viide?] oli gooti keel lähedasem vanapõhja keelega kui läänegermaani keeltega.

Väljend "teooria järgi" on küll naljakas, aga kas siis pole? Andres 28. november 2010, kell 01:30 (EET)
oli ... lähedasem ... keelega   ???
Kas jestõunišhi rektsioon on juba täiesti suvaline või?

Aa, rektsiooniviga, muidugi. Teinekord paranda lihtsalt ära. Andres 28. november 2010, kell 09:58 (EET)
gootide elualadele tungisid gepiidid ja gootide Thervingi hõimud ???
kuna suurem osa vikipeediast on samade autorite toimetatud, siis parandamiseks ei jätkuks elupäevi.
'Teooria järgi' pole parem

Noh, häda ongi selles, et seda artiklit pole suurt toimetatud. Meil on toimetajaid liiga vähe. Kui neid tuleb juurde, küllap siis saame hakkama. Aga muidugi ei tule sellist olukorda, et toimetada pole enam midagi tarvis. Andres 28. november 2010, kell 16:12 (EET)


Arutelu:Tallinna Loomaaed

Pole selge, mis on loomaaed. Kuskil Eestis on mõni "loomapark", Pärnud onm madude loomaaed. Andres 16. september 2006, kell 19:54 (UTC)
25. augustil 1939 ütles Gustav Vilbaste, et kahe kuuga on loomaaeda külastanud 36 000 inimest. Kas seda perioodi ei loeta loomaaia avatud oleku ajaks? --Improvisaator 21. mai 2009, kell 11:53 (UTC)

Eesti Loomakaitse Liidu metsloomade näituse pidulik avamine toimub reedel, 25. augustil kell 12 päeval. Näituse avamistoimingu kavas on muusikam Eesti tulevase zooloogiaaia komitee esindaja dr. G. Vilbaste avasõna ja näituse väljapanekute vaatlemine. Tulevase zooloogiaaia alusvarana on Eesti Loomakaitse Liit saanud viimasel ajal kingituse ja ostu teel juurde hulk kodumaa loomi ja linde. Näituse filmimine ja loomade pildistamine on avamispäeval lubatud.
Uus Eesti, 24. august 1939, nr. 228, lk. 6.
----
Kas Tallinna Loomaaed on tõesti ainuke loomaaed Eestis? Ülejäänud on siis kõik loomapargid vms või? Ivo 13. august 2009, kell 17:54 (UTC)

Jah. Andres 13. august 2009, kell 17:56 (UTC)
----
Benneti kängurud ei ela Elevandimajas, vaid selle vastas üle tee. Andres 2. jaanuar 2010, kell 21:45 (UTC)

Nii on kodulehel kirjas. Lohusalu 3. jaanuar 2010, kell 07:10 (UTC)

: Kodulehel on nähtavasti tinglik jaotus. See puudutab õigupoolest ka mõnd teist looma. Andres 3. jaanuar 2010, kell 08:21 (UTC)
----
Minu meelest sobib siia panna ainult niisuguseid loomapilte, mis on tehtud Tallinna Loomaaias. Andres 2. jaanuar 2010, kell 21:47 (UTC)

Minu ettepanek oleks - pildid sujuvalt välja vahetada. Kes sinna sattub teeb nii loomadest kui ka objektidest pilte, nt. zoo kuju jt. Lohusalu 3. jaanuar 2010, kell 07:10 (UTC)

: Olen Andresega nõus. Mul on küll fotosid Tallinna loomaaia loomadest, aga enamik neist pole piisavalt hea kvaliteediga. Püüan midagi leida. --Metsavend 3. jaanuar 2010, kell 10:14 (UTC)

midagi saab ka Flickr'st http://www.flickr.com/search/?l=commderiv&q=tallinn%20zoo ja http://www.flickr.com/search/?l=commderiv&w=all&q=loomaaed&m=text --WikedKentaur 3. jaanuar 2010, kell 10:33 (UTC)

:Mul on ka mitu pilte. Geonarva 3. jaanuar 2010, kell 16:27 (UTC)

Reedel avatakse pidulikult Kadrioru loomade näitus.

"Loomadetalitaja maja on ajalooline haruldus. Paljud ei taipa vist esimesest pilgust, et tegemist on Peetri saunaga, mis möödunud aastal Kadriorus lammutati. Maja on peensusteni säilitatud endises olekus. Iga üksik maja palk, seina-, põranda- või laelaud nummerdati ja pandi uues asukohas kokku nii, et maja välisilme jäi täiesti endiseks." Esmaspäev, 15. juuni 1940, nr. 24, lk. 4. --NMKÜ 5. jaanuar 2010, kell 10:55 (UTC)

See siin pole dokument ja puudub vajadus ametlikkuse näitamiseks. Parem on kirjutata Tallinna loomaaed, mis on EKK07 näiteks (klõps lingil O26 peaks lehe nähtavale tooma). Seal samas on veel ka Tartu ülikool. 193.40.10.181 25. veebruar 2010, kell 17:23 (UTC)

Minu arvates võiks pealkirjas olla ametlik nimi või sellele lähedane nimi, kui võimalik. Teksti sees ei ole see vajalik. Andres 26. veebruar 2010, kell 07:38 (UTC)
----
Isendite arv muutub aasta jooksul. Andres 2. august 2010, kell 17:42 (EEST)
----
Selline lause: "Nõukogude Liidus kehtis pärast Moskva olümpiamänge 10-aastane kultuuri- ja spordiasutuste rajamise keeld"
See ei saa õige olla. Kuna rahvusraamatukogu ehitama hakati? --Kriku 26. mai 2011, kell 16:38 (EEST)

Mis sai ilvesest Illu? Võiks lisada. --Amherst99 8. august 2011, kell 00:21 (EEST)

Ta olevat Tallinna pommitamisel surma saanud. --Õli 8. august 2011, kell 16:11 (EEST)
Täna paistab töötavat. --Ehitaja (arutelu) 15. mai 2015, kell 10:11 (EEST)

Statistikaameti andmebaasis on tabel KU31 "Loomaaia loomad", mis loetleb liike ja isendeid 2000-2014. See statistika võiks olla artiklis graafikuna, annaks huvitava ülevaate.
* Uuendatud: 15.05.2015
KU31: LOOMAAIA LOOMAD --- Näitaja, Klass ning Aasta
 	2000	2001	2002	2003	2004	2005	2006	2007	2008	2009	2010	2011	2012	2013	2014
Liikide arv
Imetajad	125	113	111	110	111	110	105	100	96	95	95	92	90	93	89
Kahepaiksed	5	8	8	8	7	9	12	12	12	11	17	19	17	17	17
Kalad	71	58	50	55	72	108	139	137	145	140	133	128	131	129	136
Linnud	110	100	109	111	105	117	112	111	117	117	119	120	123	115	115
Roomajad	26	38	36	37	31	33	37	42	42	46	47	45	43	44	43
Selgrootud	9	25	26	39	86	96	94	118	207	197	167	191	144	126	123
Isendite arv
Imetajad	999	1 047	1 019	1 135	1 167	1 095	1 038	1 046	1 057	1 086	985	1 039	1 296	1 375	1 395
Kahepaiksed	28	32	21	25	21	28	51	75	64	115	148	154	141	159	160
Kalad	1 967	1 373	1 612	1 337	1 040	1 780	2 383	2 200	2 286	2 396	2 575	2 334	2 373	2 407	2 090
Linnud	549	504	560	595	581	615	517	523	573	613	599	618	618	589	641
Roomajad	85	118	112	120	102	104	118	121	132	135	145	148	156	153	157
Selgrootud	1 209	2 500	400	460	4 662	4 000	3 464	1 869	3 046	2 249	3 412	3 460	8 752	5 710	11 380
--Ehitaja (arutelu) 15. mai 2015, kell 10:10 (EEST)
----
Uus direktor on kuuldavasti Tiit Maran. Kellel on allikas, pange sisse. Andres (arutelu) 21. september 2016, kell 19:33 (EEST)

Uudistes öeldi küll, aga öeldi ka et asub sellele kohale xx. oktoobril. Paraku täpne kuupäev lipsas kõrvust mööda, aga seega veel ka ei ole uut direktorit.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. september 2016, kell 21:47 (EEST)

: Kui on teada, et asub, siis võib ikka sisse panna. Andres (arutelu) 21. september 2016, kell 21:59 (EEST)
----
Uwe Gnadenteich. Tallinna Loomaaias on ligi 6600 asukat. Tallinna Postimees, 30. juuli 2010 Andres (arutelu) 15. märts 2017, kell 18:27 (EET)

Loomaaia pindala kohta on kirjas artiklis "Pindala 0.89 ha". Kas te olete kindel, et see õige on? Minu maamajapidamise pindala on 0.5 ha ja visuaalselt ma küll ütleks, et äkki loomaaed on siiski veidi suurem kui 0.89 hektarit? --82.131.91.107 26. september 2020, kell 09:47 (EEST)

Siin peaks rääkima ka nendest liikidest, keda praegu ei eksponeerita, näiteks kiiverkaasuar. --Andres (arutelu) 13. juuli 2022, kell 16:43 (EEST)


Malli arutelu:Infokast film

=== aasta vs. esilinastus ===
ehk oleks parem asendada aasta asendada esilinastus kuupäevaga? --TarmoK 17. september 2006, kell 08:29 (UTC)

:: Kuna tegin selle asenduse ära siis TO DO: siis tuleb need asendada ka siis kõikides artiklites, kus seda malli kasutatud on ja mehaaniliselt teha nagu ka ei tahaks, seepärast võtab see protsess aega.- Ahsoous 24. detsember 2006, kell 15:16 (UTC)

::: ee... nüüd vaatasin seda samust Viimse reliikvia lehte tsipa pikemalt ... ja kuna aasta ja esilinastuse aasta ei ole mitte kokkulangevad siis tekkkis mul endalgi küsimus... et äkki peaks selle aasta siiski tagasi panema (mul tuli meelde et Robert De Niro artikliski on ühel filmil filmi tegemise aja ja esilinastuse vahel isegi 6 aastane vahe...) - Ahsoous 24. detsember 2006, kell 16:12 (UTC)

ehk tuleks ka mingi pildiasetamise koht mainida, nt posteri või millegi jaoks ? --Dj Capricorn 17. september 2006, kell 08:30 (UTC)

ehk oleks parem asendada aasta asendada esilinastus kuupäevaga? --TarmoK 17. september 2006, kell 08:29 (UTC)

tegin katsetamiseks mallist uue versiooni põhjaks inglisviki samasisuga mall. Kahjuks pole uuemate filmide puhul eestikeelses vikis võimalik piltide osa kontrollida (fair use'i kasutamise selgusetuse tõttu). Prooviks tegin siis ühe lehe ka Hea aasta. Et ootaks siis arvamusi - Ahsoous 24. detsember 2006, kell 13:15 (UTC)

Kena. ... Koodi vaadates tekkis küll paar küsimust et miks nii, kuid inglise versioonis on nii tehtud ja ei hakka enne küsima kui on ise järele proovitud et saab ka teisiti.

muud väljad paistavad suht selged, kuid mille jaoks see eelnev-järgnev täpselt mõeldud on?

Seda ütleks ka veel, et testida saab ka siin arutelu lehel näiteks ja sedasi pidada artiklid "puhtana" sellistest "võltsmallidest" (kasutaja alalehe kasutamine mallina) kasutades mallideks Malli nimeruumi malle. --TarmoK 24. detsember 2006, kell 13:23 (UTC)

Selle viimasega olen muidugist nõus, aga et artiklit polnud siis ei hakand topelt tegema. Eelnevat - järgnevat saab kasutada järjefilmide puhul - Ahsoous 24. detsember 2006, kell 13:32 (UTC)

: üks asi on muidugist, mis on senises mallis ja mille ma välja vahetasin... seal on nimelt lahter filmistuudio jaoks... et vahetasin selle distribuutori (levitaja) vastu välja - Ahsoous 24. detsember 2006, kell 13:36 (UTC)

:: vot seda mina ei teeks, sest kes on levitaja? igas riigis (regioonis) ju võib olla (ja minu teada ongi) erinev. Filmistuudio on palju konkreetsem ja pealegi see "kuulub" kui filmi tegemisesse (), kui levitaja on sisuliselt kui posteljon.

:: minu arust võiks siinse koodi panna sinna "filmi info" malli, ja siis vaadata kuidugi et need parameetrite nimed vastavuses on. Viimse reliikvia lehel saad siis ka proovida seda pildi kasutamist, seal kenasti kaanepilt/poster olemas --TarmoK 24. detsember 2006, kell 13:44 (UTC)

:: Aga äkki panna mõlemad read sisse?... (see filmistuudio rida peaks olema ainus mis väljas on)

:: Siis panin viite movies.ee lehele... mõtlesin ka filmiveebi panna... aga kas see jääb kestma või mitte? mul nagu on meeles, et seal oli nende kahe vahel miski jutt ühendamisest... aga kas see toimub või mitte? - Ahsoous 24. detsember 2006, kell 13:46 (UTC)

::: ei olegi ainus... tuli meelde et aasta jätsin ka välja... ja asendasin selle esilinastusega - Ahsoous 24. detsember 2006, kell 13:51 (UTC)

:::: esilinastus on vast jah parem kui aasta, kuigi see Eesti lisamine hakkab väljuma erapooletusest (ühe riigi eelistamine teiste ees) kuid see selleks ... kui juhendit saab kirjutatud siis peaks vast ära märkima et mida siis teha kui film läheb otse videolevitusse. Panna vaid aasta(?)

:::: levitaja rida ei paneks sellepärast et esiteks on neid liiga palju, kui nüüd võtta Hollywoodi film siis USA-s on ük levitaja, UK-s teine, Saksas kolmas, Soomes neljas, Eestis viies jne. Teiseks levitaja ei muuda/ei mõjuta filmi kui (kunsti)teost, samas kui filmistuudio seda saab teha. ja sedasi ei ole see ju sisuliselt tähtis informatsioon kui räägime filmist. Võrdle romaaniga, me ei räägi mis kauplustes raamatut leiab või kes seda jaotab, samas kui kirjastus on/võib olla oluline tegija millisena teos ilmub.

::::: see distribuutor ongi see mis meie arusaamist mööda filmistuudio /mitte just päris üks ühele/ aga sisulist vahet pole.  - Ahsoous 24. detsember 2006, kell 14:41 (UTC)

:::: neist linkidest. Ausalt öeldes ei paneks neid eriti sinna, kui siis vaid filmi kodulehe ja ehk ka IMDb (kui tunnustatud liider filmiinfo vallas internetis. Muud lingid võib panna Välislinkidesse. Tegelikult on ju veel teisigi väga häid filmiarvustuste lehekülgi ja hakata siin nüüd kaaluma milline on parem oleks mõtetu. Ja mall on niigi tegelikult juba päris pikkaks venimas nii et mida kompaktsemaks seda saab seda parem

:::: malli tekstis võiks ka lugeda "koduleht" "veebileht" asemel

::::: A miks ka mitte - Ahsoous 24. detsember 2006, kell 15:06 (UTC)

:::: ja kui sõnastusele sai nüüd mindud, siis "profiil" kõlab kuidagi võõralt --TarmoK 24. detsember 2006, kell 14:29 (UTC)

::::: ega selle profiili võiks küll välja vahetada, kui miskit paremat asmele pakkuda on... aga nendest lingivalikutest... ametlik filmileht võiks nagu olla, imdb ka, see, et allmovieguide-i sisse jätsin.... mõtlesin ja mõtlesin... aga leidsin, et las see 1,5 miljoni kirjega andmebaas, et las ta siis olla... (aga neid on jah veel ja suht põhjalikke näiteks telekanali TCM oma... nii et minugipoolest võib need imdb ja amg ka rahulikult välja jätta).... movies.ee - panin seetõttu, et mõni eestikeelne võiks ju ka olla... - iseenesest pole seal ju miskit neist vaja... aga mõnes mõttes on parem nad malli toppida, siis on need lingid igalpool ühtemoodi vormistatud - Ahsoous 24. detsember 2006, kell 15:06 (UTC)

:::::: selle profiili asemele võiks panna ehk "kirje" kuid seegi ei kõla hästi ... teisalt edasi mõeldes: kui teeks nii et infoboksi sisse vaid filmi ametlik koduleht ja muud lingid kõik Välislinkidesse. See vormistuse asi on sul hea point, kuid siin võiks teha nii et on oma filmi välsilinkide mall kus oleks siis koos kõiksugu erinevate filmisaitide jaoks tekstid ja siis pane vaid vastava saidi id ja pole vaja muretseda vormistusest, sisuliselt siis teha mingi koondmall mis koondaks endasse juba olemas oleva IMDb väslilingi malli ja kõiksugu muud. Sedasi saaks ka selle "profiili" ära lahendatud, sest Välislinkides on palju rohkem ruumi kirjeldada linki + saab panna ka lingi saidi artiklile et teaks millega tegu.

:::::: siia võiks veel lisada ka näiteks http://www.rottentomatoes.com/ ja http://www.empireonline.com/reviews/ :o) --TarmoK 24. detsember 2006, kell 16:10 (UTC)

::::: Äkki teed tolle ära ... ja muidu miks ka mitte infoboxi sisse üksnes ametliku lehe aadress jätta

::::::: no proovib midagi kokku panna --TarmoK 31. detsember 2006, kell 12:15 (UTC)

::: Nii, et need imdb ja teised välislingid lisatakse nüüd filmi info malli ?

:::: praegu on võimalus olemas... aga ära nendega eriti veel kiirusta... ma ise arvan, et võiks ju asja nati veel arutada, sest arvamusi on ju erinevaid ja hetkel on siin ju üksnes kaks isikut sõna võtnud. Äkki avaldad isegi arvamust? - Ahsoous 28. detsember 2006, kell 13:37 (UTC)

:: Mall on minu meelest üsna sisukas, kuid nende välislinkide koha pealt arvan, et peale imdb ma sinna küll midagi muud ei paneks, teised välislingid ikka klassikaliselt "Välislingid" alla. Iseasi, et kui film on mõne Oscari või teise kõrgema auhinna võitnud, et kas seda mallis kajastada või mitte, ma ise arvan, et mallis ei ole vaja --Dj Capricorn 28. detsember 2006, kell 14:21 (UTC)

::: tead, mina kui valida imdb ja amg vahel siis mina isiklikult jätaks pigem selle amg lingi, aga see selleks... kaldun arvama sinnapoole, et jätta sinna üksnes ametliku lehe aadress... iseeenest filmide arvu koha pealt imdb on vist jah suurim (imdb-900000, amg-330000, tcm 150000 /kuigi viimane on minu arvates kõige sisukam/ amg muidugist sisaldab ka andmeid rohkem kui miljoni albumi ning mingi 42000 mängu kohta...) - Ahsoous 28. detsember 2006, kell 15:05 (UTC)
----
Leian, et Eesti esilinastuse märkimine ei ole erapoolikuse avaldus. Erapoolikusega oleks tegemist juhul, kui antaks hinnanguid. Andres 28. detsember 2006, kell 22:07 (UTC)

erapoolikus on ka millegi eelistamine teiste samasuguste seast. Millepärast peaks ühe riigi esilinastust eraldi välja tooma kui teiste omasid ei tooda? info olemasolu või puudumine millal film esilinastus Eestis ei muuda ju mitte midagi andmaks infot filmist kui artikli "objektist", see on lihtsalt ekstra info ja sedasi peaks olema toodud vastavas lõigus artikli sees, kui üldse seda kajastatakse, koos teiste esilinastus aegadega.

kirjandusteose puhul oleks ehk teine asi kui on toodud kas ja millal on tehtud eestikeelne tõlge, sest see oleks info millal see on eestikeelsele lugejale (meil on siin eestikeelne Vikipeedia) kättesaadav --TarmoK 31. detsember 2006, kell 12:15 (UTC)

: Pidasin silmas, et erapoolikus ja Eesti-kesksus on erinevad asjad. Erapoolikus on Vikipeedia põhimõtetega vastuolus, Eesti-kesksuse küsimus on lahtine. Igatahes on kõik Eestis tehtud entsüklopeediad materjali valikul Eesti-kesksed, ja minu meelest see ei saagi teisiti olla. Enamik tegijaid ja enamik lugejaid elab Eestis. Vikipeedia on niigi vähem Eesti-keskne kui senised entsüklopeediad. Selle vastu töötamisel ei ole minu meelest mõtet. Eesti-kesksus ei ole taotluslik, vaid see lihtsalt tuleneb inimeste huvidest ja mõttemaailmast.  Andres 31. detsember 2006, kell 14:31 (UTC)
----
Rakendades malli, tekkis kaks sellist problemaatilist kohta: esiteks kui lisatakse poster (pilt), siis võiks selle allkiri olla poster all, mitte nagu praegu hoopis üleval; teiseks helilooja võiks asendada sõnaga muusika --Dj Capricorn 29. jaanuar 2007, kell 09:52 (UTC)

ma vabandan, aga ma ei saa su esimesest lausest aru, äkki sõnastad ümber. Helilooja või muusika ... siin on see asi, asi, et mõeldud on ikka originaalmuusika autorit, mitte esitajat. Seoses sellega tekkis mõte, et võib-olla võiks ka kuskile panna viite soundtrackile sisse... - Ahsoous 29. jaanuar 2007, kell 10:09 (UTC)

: Jah, väljendasin ennast halvasti, vaata artiklit Reamees (film) ja posteri allkirja (kus see asub) --Dj Capricorn 29. jaanuar 2007, kell 10:13 (UTC)

: ei tea nüüd on see õigel kohal, eile õhtul oli igatahes üleval see posteri allkiri --Dj Capricorn 29. jaanuar 2007, kell 10:14 (UTC)
----
Panin "toimetaja" asemele "monteerija". Eeldan, et tegu on inglise sõna editor tõlkega. Andres 17. märts 2007, kell 18:59 (UTC)

kui sa vene ajast dubleeritud multifilme vaatasid siis oli ka nendes filmides alati mainitud toimetaja... ja tegelikult montaaž on üks osa toimetamisest (imho on just sõna toimetaja sellel kohal õigem) ... aga see selleks... halvem lugu on see, et tegelikult sõna operaator on põhjusmõtteliselt samuti mitte just 100% õige... aga sõnadele cinematographer või director of photography head vastet vist polegi... - Ahsoous 17. märts 2007, kell 23:55 (UTC)

: Mul ei ole selle vastu midagi, kui filmi toimetaja oleks ära märgitud juhtudel, kui selline tegelane filmi tegemises osales. Ma ei tea, mida toimetaja Nõukogude filmide puhul täpselt tegi, kuid ma kahtlustan, et ta jälgis vastavust ideoloogilistele jms nõuetele.

: Minu teada nimetatakse suurte filmide puhul operaatoriteks just neid tegelasi, kes pildipoolt juhivad. Need, kes konkreetselt filmivad (camera operator), kannavad mingit muud nimetust (vist operaatori assistendid).  See on muidugi tõsi, et "operaator" võib tähendada (ka varem tähendaski) "kaameraoperaatorit". Igatahes üks operaatoriüliõpilane protesteeris, kui ma kujutasin operaatorot tegelasena, kellel on palju taskuid. Ta väitis, et see iseloomustyab pigem operaatori assistenti.

: Minu teada on sõna editor (film editor) vaste selles kontekstis ikkagi "monteerija". Selle vaste annavad ka sõnaraamatud. Andres 18. märts 2007, kell 16:53 (UTC)

:: mitte ainult... see isik tegeleb nii pildi kui heliga ... selle ametipidajate hulka kuulub ka story analyst ja ka näiteks need isikud kes õngeridvaga ringi jalutavad ... - Ahsoous 18. märts 2007, kell 17:13 (UTC)

::: Kas siis monteerija ei tegele heliga?

::::: pole seda väitnud (sõnastus kehvapoolne) - Ahsoous 19. märts 2007, kell 08:44 (UTC)

::: Niipalju kui mina aru saan, loeb story analyst stsenaariume ja süžeekavandeid ning hindab, kas nende järgi saab filmi teha. Minu meelest ei ole sellel monteerija (film editor) tööga mingit pistmist. Küll aga on see lähedane toimetaja tööle. Kirjastustes on selliseid "toimetajaid", kelle ülesanne on saabunud käsikirjade lugemine  ja kõlblikkuse hindamine. Väikestes kirjastustes see ei ole eraldi ametikoht ja seda teevad toimetajad. Arvan, et käsikirjade hindamine oli  Nõukogude Liidus filmistuudiote toimetajate ülesanne. Andres 19. märts 2007, kell 05:49 (UTC)

:::: see story analüüsimine on samuti editori või temale alluvate isikute töö ... aga iseenesest las siis jääda see sõna monteerija, ilmselt on see paremini arusaadavam küll ... aga siin siis see lugu, et äkki peaks siis veel koodis teisegi samasuguse muudatuse tegema ... ning sellega seoses ka artiklites mis malli poole pöörduvad... - Ahsoous 19. märts 2007, kell 08:44 (UTC)

::::: Ma ei tea, millist story analüüsimist Sa mõtled, aga editori ei saa ju olla enne, kui filmi tootma hakatakse. Andres 19. märts 2007, kell 09:06 (UTC)

::::: Jah, parem oleks ka koodis muudatus teha. Andres 19. märts 2007, kell 09:06 (UTC)

:::: Monteerimine on üksnes üks osa film editori tööst, võrdusmärgi nende vahele võis panna mitukümmend aastat tagasi, praegu on see põhimõtteliselt vale. Tegin küll muudatused ära, aga jään eriarvamusele. - Ahsoous 20. märts 2007, kell 10:33 (UTC)

:::: Andres ole hea ja loe läbi :en:Film editing ning ka sealne arutelu, siis ehk saame kuidagi ühisele arusaamisele lähemale ... - Ahsoous 20. märts 2007, kell 10:43 (UTC)

::::: Artikkel oli mul juba loetud, ja see minu meelest ainult kinnitab, et film editing on montaaž. Vaatasin ka arutelu, aga see puudutab ainult inglise sõna montage, mille tähendused ei lange täpselt kokku eesti sõna "montaaž" tähendustega. Andres 20. märts 2007, kell 10:57 (UTC)

:::::: ja film editor ei ole monteerija, see on puhtalt toimetamine! tuleb ka lugu otsast peale ümber kirjutada, kui miski stseen ei tööta, siis see uuesti lavastada jne. See et eesti keeles terminoloogiat pole olemas puudutab kahjuks väga paljusid alasid. - Ahsoous 20. märts 2007, kell 11:07 (UTC)

:::::::: Ma olen nõus, et seda võiks põhimõtteliselt toimetamiseks nimetada, aga me ei saa ju vastuollu minna olemasoleva terminoloogiaga.

::::::::: See kuidas meil siin sõna montaaž mõistetakse pärineb 1920. aastate vene filmist. -Ahsoous 20. märts 2007, kell 11:42 (UTC)

:::::::: Peale selle, inglise viki artiklist ma seda küll välja ei lugenud, et otsast peale ümber kirjutamine ja uuesti lavastamine on film editori töö. Andres 20. märts 2007, kell 11:34 (UTC)

::::::::: loe päris esimest lõiku - Ahsoous 20. märts 2007, kell 11:42 (UTC)

:  Siin on sõna cinematographer vasteks "filmioperaator".

: Selles filmisõnastikus on director of photography "peaoperaator", cameraman "operaator", cinematography "operaatoritöö", editor "monteerija" (on rõhutatud, et mitte toimetaja; toimetaja on script editor). "Direktor" on production manager. Andres 18. märts 2007, kell 17:01 (UTC)

:: arusaamatuste ärahoidmiseks muudakski siis äkki nii, et artiklis oleks nähagi sõna operaatoritöö või peaoperaator või vastutav operaator või äkki on miskit paremat (director of photography ja cinematographer peaks nii 99% sünonüümid olema) - Ahsoous 19. märts 2007, kell 08:44 (UTC)

::: "Operaatoritöö" tähendaks minu meelest ikkagi sama mis "operaator". "Peaoperaator" ja "vastutav operaator" ei pruugi olla üldlevinud terminid, pealegi on mõnel filmil ainult üks operaator. Minu meelest võiks tabelisse jääda lihtsalt "operaator", teisi operaatoreid võib ju tekstis loetleda. Andres 19. märts 2007, kell 09:06 (UTC)

::::Ma arvan just, et malli tuleks kõik operaatorid panna, eraldada koodiga "br" ja sulgudesse siis, mis ta täpselt on... Jürka 27. jaanuar 2008, kell 11:26 (UTC)
Mul on kange tahtmine siia malli (samuti ka sellesse malli mis ma seriaali  kohta tekitasin) lisada miski rida pildiformaadi kohta - kasvõi selle jaoks, et kas tegu on mustvalge või värvilise filmiga või äkki stereopildiga ning samuti ka audio kohta - imho vähemalt tummfilmi kohta võiks see olla näha. Aga selline küsimus, et kuidas nende ridade tekst võiks välja näha. - Ahsoous 17. aprill 2007, kell 07:46 (UTC)
----
Otse inglise vikist kopeerides on targem tõlkida Mall:Infobox Film, siis peab ainult võrdusmärgist (=) paremal pool teksti üle kontrollima. Mul oli seda malli vaja, kui tekitasin liivakasti tutvustuse.--Tiuks 20. jaanuar 2008, kell 04:13 (UTC)

ei pea eraldi tõlkima, võid lisada siiasamasse if lausesse on võimalik sisse panna ka teistsuguseid muutujaid jne. Ahsoous 20. jaanuar 2008, kell 22:51 (UTC)

: Väga hea! Teine kord siis tean, et võib eesti malle täiendada.--Tiuks 20. jaanuar 2008, kell 23:01 (UTC)

:: Täpselt nii. Näiteks rea {{#if:- |  asemel kirjutad {{#if:- |  (ma loodan, et ma midagi unise peaga valesti ei kirjutanud) -- Ahsoous 20. jaanuar 2008, kell 23:05 (UTC)

:: Üks segasemaid konstruktsioone, mis mina siin kokku olen soganud on näha Mallis:Pikkus (kea kui ma isegi mäletaks :P) -- Ahsoous 20. jaanuar 2008, kell 23:08 (UTC)

Arutelu lehelt Kasutaja arutelu:Ahsoous/Filmi info

Selline lahter peaks ka kaasatud olema nagu seda on Gross revenue aga ma ei oska seda tõlkida (Kogutulu, Brutotulu, Brutokäive vms.?). Igastahes artiklites näib see kasutust leidvat. iffcool 21. oktoober 2008, kell 21:27 (UTC)

Lihtsalt piletitulu, nagu siin?--22. veebruar 2009, kell 11:45 EET
----
Kas ingliskeelses mallis "editing" tähendab meil siis montaaži või toimetajat? Editing tähendab mõlemat. Alts 21. august 2010, kell 15:17 (EEST)

Välislingid võiksid jääda artikli välislinkide alaossa nagu inglise vikis ja siis poleks neid tarvis mallis teist korda tuua. Pikne 23. august 2010, kell 15:06 (EEST)

Samas ei pea neid siis üldse artiklisse kirjutama vaid piisaks äkki ainult boxis kirjutamisest -- Ahsoous 20. september 2010, kell 22:49 (EEST)

: Välislingid võiks pigem ühes kohas olla. Pikne 20. september 2010, kell 23:22 (EEST)

:: Sel juhul mitte infokastis, sest see on lühikokkuvõte tekstis öeldust. Andres 20. september 2010, kell 23:57 (EEST)

::: Ma ei ole sinuga siin nõus et infokast on lühikokkuvõte. On väga palju asju, mis on otstarbekas ära tuua infokastis ja mida pole vaja isegi mitte poole sõnaga tekstis mainida -- Ahsoous 21. september 2010, kell 00:03 (EEST)

:::: Ma ei ole nõus. Leian, et lugejal on õigus infokasti ignoreerida ning leida kõik andmed teksti sees. Tähelepanu jaotamine teksti ja infokasti vahel on väsitav. Tekst on jagatud temaatilisteks alajaotusteks ning info peab olema alajaotuste järgi leitav, ilma et peaks kogu artiklit läbi lugema. Andres 21. september 2010, kell 00:09 (EEST)

:::::: Mis sa arvad mitu % inimestest viitsib hakata näiteks riigi tippdomeeni või pindala otsima hakata tekstist? Ma olen sinuga nõus, et üldjuhul jah peaks info dubleeritud olema, aga mitte kõik. Kui tekst infokastile suurt miskit juurde ei anna pole seda lihtsalt sõnade juurdelisamise pärast vaja ka tegema hakata. Ka siin mallis on selliseid asju: filmi pikkus, keel, riik - Ahsoous 21. september 2010, kell 00:34 (EEST)

::::::: Ma ei tea, mitu protsenti, mina igatahes eeldan, et pindala on tekstis sissejuhatavas osas  ja üksikasjalikuma artikli puhul ka eraldi osas, mis iseloomustab mõõtmeid või mõõtmeid ja kuju. Tippdomeen sobib sümbolite ja tähiste alla. Ma ei näe mingit põhjust teda sealt ära jätta. Samamoodi ma ei näe mingit põhjust, miks filmi lugedes peaks arvestama, et osa infot polegi kirjelduse sees, vaid hoopis eraldi infokastis. Pikkus, keel ja riik võiksid minu meelest kõik olla sissejuhatavas osas. Andres 21. september 2010, kell 02:01 (EEST)
------
muutsin žanri mallis tagasi nagu ka stsenaariumi ja režii reagi. viimase puhul olen paar korda kisa tõstnud, et ei saa joonisfilmi või arvutianimatsiooni või minugi poolest dokfilmi puhul rääkida lavastamisest kui seesugusest (et päris hea sõna see 'lavastustöö' nüüd ei ole) ja siis paremat sõna ma ka välja pakkuda ei oska, aga käsikirja ning stsenaariumi või äkki veel mingid muud sõnastuse variatsioonid(?) Uba selles, et tahaks vast näidata lahtris ära vahetevahel siiski ka algteose (romaani, näidendi või mis iganes) autorit - aga jah sõnastus? Äkki pakub välja mis sinna paremini sobiks? -- Ahsoous 20. september 2010, kell 22:49 (EEST)

Lavastustöö ja käsikiri olid minu meelest ikkagi ilusamad ja mitte vähem sobivad sõnad. Lavastamisest ei räägita ju ainult lavale toomisega seoses. Kui filmi saab lavastada, siis miks ka mitte joonisfilmi. EKSSist lavastama: stsenaariumi filmiteostust looma ning juhtima. Pikne 20. september 2010, kell 23:22 (EEST)

: vata üks asjasse konksuga puutuv küsimus - mis asjapulk on 'kunstnik-lavastaja'? -- Ahsoous 20. september 2010, kell 23:35 (EEST)

Kas mallides ei töötagi need sõnad mis sisaldavad katusega võõrtähti (ž, š) või on mul midagi valesti tehtud?
Näiteks sõnad žanr, montaaž, resižöör.
Ja kui need ei töötagi, siis kuidas malli tööle saada? Kas nii on OK kui "ž" asendada "zh"-ga nagu praegu žanril on pandud.

Jah, sul on midagi sassi läinud. Oled mõned kasutusel olevad parameetrid ja parameetrite rööpkujud välja jätnud ning  asmele kirjutanud lihtsalt . Võib-olla redigeerisid malli vana versiooni. Viimased muudatused on vist parem esialgu tühistada.

Leian endiselt, et välislingid on selle malli jaoks koormavad. Sama olulisi või olulisemaid andmebaasi linke võiks veelgi leiduda ja selliselt võiks nad jääda pigem artikli lõppu välislinkide alaossa. 90.190.114.172 13. jaanuar 2013, kell 12:09 (EET)

:Mul algul oli montaaž aga see ei hakanud tööle, siis panin montaaz ja see töötas. Mõtlesin, et kui hakkan kõikidele eesti filmidele malle lisama, siis küsin enne üle ning teen vajalikud muudatused ära.

:Ma arvan, et välislinkidest võiks ainult kaks linki olla mallis EFIS-e link eesti asjade jaoks ning IMDB link välismaiste asjade jaoks. Enamus filme on nendes andmebaasides ka olemas. Muud lingid võiks olla artikli lõpus.--Stemugram (arutelu) 13. jaanuar 2013, kell 12:21 (EET)

Kas filmi pealkiri peabki malli kastitst väljapoole jääma või on see viga? Minu arvates võiks ikka malli kasti jääda.
Malli võiks lisada ka helirežissööri.
--Stemugram (arutelu) 18. jaanuar 2013, kell 06:49 (EET)
Pealkirja alla võiks sellise filmilindi pildi panna nagu siin vikis on http://af.wikipedia.org/wiki/Sjabloon:Inligtingskas_rolprent
--Stemugram (arutelu) 18. jaanuar 2013, kell 18:30 (EET)

Vabandan keeles, ma ei räägi eesti keelt, välja arvatud kaudu Google Translate. Tahaksin lisada malli, kuid ma palun siin esimene. Ma mõtlesin, et muuta malli, nii et kui "IMDB" parameeter ei ole määratud, kuid artikkel on vastava elemendi Wikidata on vara p345 ("IMDb") komplekti, nii et võta see ja kasutada Wikidata väärtust. Käesolevat täiendust on arusaadav olema allutatud, nii et see oleks vale Wikidata või kui mingil põhjusel oleks soovitav seada parameeter midagi muud artikkel eesti Wikipedia siis lihtsalt tee seda. Parameetrite valik siin on alati trump Wikidata, kui nii võib öelda. Gabbe (arutelu) 6. august 2014, kell 10:05 (EEST)

I'm not sure I understand everything, but we are not sure that we actually want IMBb link here, though it's included in the code at the moment (see above). This is under the same rationale that this link and similar ones were removed from the English Wikipedia template. For use in external links section we have Mall:IMDb that uses data from Wikidata, though. Pikne 6. august 2014, kell 11:08 (EEST)

:Ah, I see. My thought is that if the infobox template has the possibility to include a link to IMDb, it might as well include it from Wikidata. Gabbe (arutelu) 6. august 2014, kell 12:38 (EEST)

Miks see nii tugeva kaitse all on? Võiks ehk maha võtta? Adeliine 15. juuli 2015, kell 14:25 (EEST)

EKI: "Eesti tekstis on võõrkeelne pealkiri vaja panna jutumärkidesse. Võõrkeelne pealkiri on samas kirjas mis muu tekstki."—Pietadè (arutelu) 4. märts 2016, kell 21:14 (EET)Keelenõuvakk - NIMED JA NIMETUSED - teoste, dokumentide jm pealkirjad
Jutumärgid on siin liigsed (vt altpoolt). Ma arvan, et võõrkeelne pealkiri võiks siin kursiivis olla küll, lihtsalt selleks, et see oleks esile tõstetud, aga vähemal määral kui eestikeelne pealkiri. Nii nagu ka muud teisesed sünonüümid artikli esimeses lauses. Pikne 15. juuli 2019, kell 17:33 (EEST)

Praegu on mallis filmi_nimi ja originaalnimi. Tegemist on siiski pealkirjaga. Ja teoste pealkirjad käivad jutumärkides, nimed mitte. 2001:7D0:87CA:9180:FCB4:FD63:875A:EA7A 4. oktoober 2017, kell 02:19 (EEST)

Parandatud. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. oktoober 2017, kell 10:59 (EEST)

:Näiteks filmi "Ismaeli vaimud" malli koodis on kõik vanaviisi, ka siin juhistes malli kasutamiseks on endiselt "filmi nimi"? 2001:7D0:87CA:9180:FCB4:FD63:875A:EA7A 4. oktoober 2017, kell 12:53 (EEST)

:: Ma ei hakka igas artiklis seda rida ümber muutma, tegin nii, et mall aksepteeriks nii "filmi_nime" kui "pealkirja". Muutsin juhendis samuti parameetri filmi_nimelt pealkirjale. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. oktoober 2017, kell 13:19 (EEST)

::: Selge. Ole tänatud! 2001:7D0:87CA:9180:FCB4:FD63:875A:EA7A 4. oktoober 2017, kell 13:49 (EEST)

::::Siiski, kasutusjuhistes tuleks parandusi teha: filmi nimi > pealkiri, filmi originaalpealkiri > originaalpealkiri, zhanr > žanr, montaazh > montaaž, võibolla veel midagi. Ma ei saa ise teha. 2001:7D0:87CA:9180:FCB4:FD63:875A:EA7A 4. oktoober 2017, kell 14:03 (EEST)

:::::Kasutusjuhistes on läbisegi "pealkiri" ja "nimi". Need on erinevad mõisted ja tingivad erinevat kirjapanemist: pealkirjad nõuavad jutumärke, nimed mitte. Teostel (ja filmid on teosed) on pealkirjad. 2001:7D0:87CA:9180:85A8:17B1:CCDD:3A9D 14. jaanuar 2018, kell 17:13 (EET)
Viimase parandusega on viga sisse lipsanud: label2 = Režiissöör. 2001:7D0:87CA:9180:5C6D:EB0B:B684:3AB5 21. oktoober 2017, kell 15:02 (EEST)

Parandatud, tänan märkamast. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. oktoober 2017, kell 15:09 (EEST)
Jutumärgid on siin liigsed, kuna pealkiri on kasti päises eraldi real (vt siit lk 182). Nii nagu raamatute kaantel ei panda pealkirju jutumärkidesse ja ka suur pealkiri artikli kohal on jutumärkideta. Pikne 15. juuli 2019, kell 17:33 (EEST)

Endiselt ei ole nõus. Kuidas siis saada aru, kas tegu on teosega, mille pealkiri on "Toomas Nipernaadi", või tegelaskujuga, kelle nimi on Toomas Nipernaadi? Kast ise pole ju see teos, mille pealkiri on kasti kohale kirjutatud, sellepärast ei ole võrdlus raamatute kaantega asjakohane. Kuriuss (arutelu) 15. jaanuar 2020, kell 21:24 (EET)

: Jutumärgid eristavad pealkirja ümbritsevast tekstist. Ma ei tea endiselt, miks arvad, et jutumärgid näitavad või võiks näidata, et tegu on pealkirjaga. Nii võiks ka küsida, kuidas saada suulises kõnes aru, millest käib jutt. Või siis, kuidas saada aru, kas tegu pole mõne muu võimaliku samanimelise teosega jne. Eks selliseid asjad peavad välja tulema ikka kontekstist.

: Mis tähtsust sellel on, et artiklis toodud kast pole teos ise? Kui ka hea tahtmise korral tõlgendada asja nii, et kasti päises mainitakse filmi pealkirja ja kasti päisena millegipärast ei kasutata filmi pealkirja, siis pole selge, et see praktiliselt midagi muudaks. Ka teksti sees ei jäeta ju pealkirja kasutamisel jutumärke pealkirja ümbert ära ega kasutata mainimise korral vastupidi mitut esiletõstu. Ma ei ole ka keelekorraldajate materjalidest seni leidnud viidet sellisele vahetegemisele. Küll aga on öeldud, et mitut esiletõstu (sh esiletõst eraldi real) pole tarvis (ülal viidatud Raadiku artiklist). Pikne 16. jaanuar 2020, kell 17:28 (EET)

# Üldiselt on olnud kombeks esitada filmitegijad sellises järjekorras, et kõigepealt tulevad loomingulised ja alles siis tehnilised töötajad. Nii et eespool peaksid olema režissöör (kui filmi loomingulise külje eest vastutaja), stsenarist, operaator, helilooja (ja teised loomingulised töötajad), alles tagapool toimetaja, monteerija, helimees, valgustaja, subtitreerija jne. Produtsent kui kogu filmiprojekti tehniline vastutaja peaks olema selles rivis kõige viimane. Kui näitlejad pole välja toodud eraldi jaotises, peaksid nad asuma loomingulise poole lõpus.
# Filmitegijate nimetamisel tuleks jälgida, et neid nimetataks ühtses süsteemis:
#* kui tegijanimede järgi, siis olgu kõik tegijanimed (režissöör, stsenarist, operaator, helilooja);
#* kui filmitegemisprotsessi elementide järgi, siis olgu kõik nii (režii, stsenaarium, kaamera, muusika).

Nende läbisegi nimetamine (nt režissöör, stsenaarium, operaator, muusika) ei ole korrektne. Kuriuss 11. august 2018, kell 10:32 (EEST)

: Kuriuss, muutsin nii, et oleks tegijanimed. Võib-olla oleks siis parem, et samas reas oleks ka "peaosatäitjad", mitte "peaosades", aga seda ma ei tihanud praegu muuta, kuna esimene veerg veniks siis märkimisväärselt laiemaks.

: Järjekorra muutmises ma ei ole kindel. Praegune järjekord järgib enamvähem inglise viki oma, mis omakorda paistab lähtuvat sellest, millises järjekorras nimesid filmide tiitrites enamasti esitatakse. Võib-olla küll ei ole produtsent tegelikult nii huvipakkuv, et ta päris alguses peaks olema, aga tema lõppu tõstmine oleks ehk siiski ka liig. (Samas, kui lähtuda sellest, mis lugejale enam huvi pakub, siis peaks võib-olla ka osatäitjad praegusest eespool olema.) Pikne 15. jaanuar 2020, kell 19:49 (EET)

:: Tänan! Minu ülikooliõpingud jäävad muidugi kaugele, aga nii meile õpetati, sama süsteemi kasutati ka ETV toodangus. Muide, produtsendi asetamine kõige lõppu ei näita seal üldse seda, et tema roll oleks pisendatud kõige tähtsusetumaks. Ei, sellega näidatakse hoopis, et just produtsent pidi kogu selle krempli kokkusaamise eest vastutama, et temaga i-le täppi pannes loetakse film valminuks. Seega on see hoopis omamoodi tänuavaldus produtsendile. Nn vana kooli produtsendid teavad seda, aga paistab, et nooremad inimesed mitte. Kuriuss (arutelu) 15. jaanuar 2020, kell 21:07 (EET)

::: "Protutsend" ehk siis see, kes kogu selle "asja" produceerib (teeb levitamisvalmis/-kõlblikuks; eeldab levitatava asja olemasolu; kuigi, nujahh, levitatud on / levitatakse nt ka kommunismi(ideid), patriotismi(ideid); usku nt M/N ajumassi võrdsustamisse; kõigi inimeste võrdsuse ideed (à la, koli Jaapanisse ja eladki ~10 a kauem; suurema jala-rõiva jne numbriga inimestele soovitatakse oma «kaasavaru»)põhjendused, kus kasutatakse valikuliselt viiteid nt enwi-le (oli aeg, kus eelkõneleja nt väitis, et "silt" kaardil on inglaste lapsevaimustus või kuis iganes see oli sõnastatud), mis selliselt kasutanuna ei ole põhjendused per se;nt ETV65 kandel on mõneti õpetlik olnud kuulata keele arengut; paneks siis ehk siia loendina (rea alguses * ehk tärn) järjestuse, mille suhtes oleks üksmeel (min 66%?) —Pietadè (arutelu) 19. juuli 2020, kell 01:27 (EEST)
----
Ehk siis lähtuda nt sellest, et teos (film/sari) on looming (või siis nt kellegi teise (nt kirjaniku, maalija jne) loomingu ümbertöötlus); ehk siis esimene järjestuskatse:idee (kas enda või teise loomingust tulenev) → idee teostuse kirjeldus ja selle kirjapanek → esitajate valik → esitajate koostöö vormimine ja „töölepanek“ → salvestamine → salvestatu (pilt, heli jne) toimetamine → "turustamine"...või siis võrrelda nt muu artikliga ja selle infokasti kirjete järjestusega (J Robert Oppenheimer/pomm/isa/sünd ehk Nikon/väärtus/firmajuht/sünd... vms)—Pietadè (arutelu) 19. juuli 2020, kell 01:51 (EEST)
----
Sõnaveeb: stsenarist (stsenarist(filmi)) režissöör (filmirežissöör) produtsent (filmiprodutsent) —Pietadè (arutelu) 19. juuli 2020, kell 01:51 (EEST)
----
Siin on öeldud, et kunagi õpetati teistsugust järjekorda. Kuidas siis tänapäeval tegelikult ikkagi on? Arvatavasti on inglise vikis produtsent eespool seetõttu, et ta ongi enamasti tiitrites eespool. Vaatasin paari Eesti uuema filmi tiitritest: ühel 2006. aasta filmil on produtsent vahetult režissööri ja stsenaristi järel, ühel 2011. aasta filmil pärast teisi tehnilisi töötajaid, nagu siin pakutud, ühel 2016. aasta filmil enamvähem tiitrite alguses. Produtsent on kõige esimese tegijana nimetatud ka "Eesti filmi andmebaasis". (Selle andmebaasi järgi paistab veel, et nõukogude aja filmidel produtsendiks nimetatavat tegijat enamasti polnud.) Kui ka on (varasem) Eesti filmidele omane järjekord, siis seda malli ei kasutata ainult Eesti filmide jaoks. Pikne 19. juuli 2020, kell 15:28 (EEST)

Miks see mall kaitse all on? Adeliine 22. oktoober 2019, kell 20:02 (EEST)

See on kaitstud ühe ebaõnestunud muudatuse järel. Paistab küll, et erilist põhjust kaitsta pole. Pikne 22. oktoober 2019, kell 20:22 (EEST)
------------
Kirjutasin juba ühe filmi arutelulehele, aga siin on vist õigem koht infokasti kohta midagi öelda. Nimelt:
Filmiartikli infokastis jääb "eelmine-järgmine" arusaamatuks. Kelle või mille eelmine-järgmine? Kas režissööri, stsenaristi, produktsioonifirma või koguni Eesti filmide järjekorra eelmine-järgmine? Kõnealune film pole ju ometi osa mingist filmisarjast. Kuriuss (arutelu) 26. november 2020, kell 18:50 (EET)

Vist küll on inglise viki malli varasema versiooni eeskujul mõeldud nii, et neid lahtreid peaks kasutama filmisarjaga seoses. Inglise vikis on need lahtrid nüüdseks mallist eemaldatud, kuna need tekitavad ka sarjadega seoses segadust (:en:Template talk:Infobox film/Archive 19#Preceded By/Followed By). Võib-olla peaks need ka siit ära jätma. Pikne 6. jaanuar 2021, kell 21:00 (EET)


Arutelu:Kõrini!

kas see ikka on žanr - tragikoomiline road-movie? - Ahsoous 17. september 2006, kell 10:42 (UTC)

tragikomöödia on vist parem sellel real? avjoska 17. september 2006, kell 10:43 (UTC)
Kas Kõrini! filmi Sabrinat mängib sama näitleja, kes filmis Head käed mängis Margitat? Kui jah, siis on tema õige nimi Rēzija Kalniņa. Valju 3. detsember 2006, kell 18:20 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://korini.ruut.com/
** In Kõrini! on 2013-06-24 11:56:04, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kõrini! on 2013-07-06 09:45:48, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:46 (EEST)


Arutelu:Nõukogude okupatsioon Eestis

Mõtlesin kaua, mis selle artikli pealkiri võiks olla. Meil on juba artikkel Saksa okupatsioon Eestis. Analoogia põhjal peakski see siis olema "Vene okupatsioon Eestis". Kahtlusi tekitas vaid see, et too riik ise nimetas ennast tol ajal Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liiduks, ehkki kogu maailm tundis teda endiselt Venemaa nime järgi. Too NSVL oli ju vaid kattevarjuks Venemaa ekspansioonile, nagu igayks aru sai. Siin Vikipeedias aga on see teema ja selline sõnakasutus olnud väga vaidlusitekitav. Täna aga juhtusin vaatama meie Presidendi ametlikku kodulehekylge ja sain julgustust. Termin "Vene okupatsioon" esineb seal täiesti ametlikult ja endastmõistetavalt. Siin see on --Lulu 17. september 2006, kell 15:23 (UTC)

Mina olen vastu sellisele pealkirjale. Peaks olema "Nõukogude okupatsioon" või "Nõukogude Liidu okupatsioon". Ja igal juhul on võrreldes Saksa okupatsioonidega siin raskem selgust saada, kas ja mida tuleb nimetada Nõukogude okupatsiooniks. Andres 17. september 2006, kell 15:33 (UTC)
Nii ma arvasingi. kas ja mida tuleb nimetada Nõukogude okupatsiooniks.... mida see peaks tähendama? Kõik meie riigi ametlikud dokumendid nimetavad seda aega okupatsiooniks. Kyismus on ainult selles, kas seda artiklit pealkirjastada nii või naa. Asjaolu, et okupeeriv riik nimetas ennast NSVL-iks, on selle riigi enda sisemine asi, mitte meie asi. Juhiksin tähelepanu sellele, et Saksa okupatsioon Eestis ei oleks siis ju ka päris korrektne. Kuidas nimetas sel ajal ennast Saksa riik? Kas me peaksime seda siis nimetama selliselt, nagu Saksa riik ennast tol ajal ise nimetas? Kõlaks natukene veidralt, kui hakata igal pool ja igal puhul rääkima "Suursaksamaa okupatsioonist". Või mis? --Lulu 17. september 2006, kell 20:54 (UTC)

: "Vene", "Saksa" ja "Nõukogude" on aktsepteeritud omadussõnalised vormid nimedest "Venemaa", "Saksamaa" ja "Nõukogude Liit". Need riiginimed ei sõltu riigikorrast  ("Nõukogude Liit" on küll nimi, mis tuleneb riigikorrast). Saan küll aru, et teatud vaatepunktiks võib Nõukogude Liitu pidada ümbernimetatud Venemaaks, kuid minu meelest oleks parem seda kontseptsiooni mitte rõhutada, sest Venemaa ahendatud kujul oli üks Nõukogude Liidu liiduvabariikidest ja ahenes ta seetõttu, et tema osad vahepeal okupeeriti ja iseseisvusid (nagu Eestigi, mida aga ei õnnestunud Nõukogude Liiduga liita). Nõukogude Liit loodigi ametlikult ahenenud Venemaa ja teiste (vahepeal iseseisvunud) riikide liiduna. Pärast iseseisvumist kehtestati neis maades jälle nõukogude võim, kuid neid ei muudetud taas Venemaa osadeks. Võib muidugi öelda, et Nõukogude Liit kaotas liiduvabariikide vähesegi iseseisvuse, kuid  see kehtib ka Venemaa kohta. Andres 18. september 2006, kell 04:13 (UTC)

: Leian ainult, et pealkirjas peaks olema  "Nõukogude", mitte "Vene". "Okupatsioon"  võib pealkirjas olla küll, ainult et artiklis tuleks käsitleda ka seda, mida nimelt ja miks nimetatakse okupatsiooniks. Ja artikkel tuleb nii üles ehitada, et ta ei dubleeriks oluliselt artiklit Eesti NSV, mis käsitleb põhiliselt annekteeritud Eestit (teatud aja ei olnud Eesti NSV NSV Liidu osa), st nominaalset riiklust Eestis. Andres 18. september 2006, kell 04:13 (UTC)

: Saksa riik ei nimetanud end rahvusvaheliselt teisiti. Kantsler oli ka rahvusvaheliselt kantsler mitte füürer. Venemaa siiski lagunes I maailmasõjaga ja hiljem moodustati uus riik (loe okupeeriti uued riigid), mida ei saa nimetada enam Venemaaks. Vastasel korral ei oleks praegu olemas Ukrainat, Valgevenet jt riike. Minu meelest saab nõukogude okupatsiooniks nimetada vaid Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu poolt teostatud okupatsiooni. Varasemat okuaptsiooni saab nimetada Nõukogude Vene okupatsiooniks. Kindlasti ei saanud seda olla ennem iseseisva Eesti Vabariigi väljakuulutamist (23.04.1918 kell 20). Kuna 1940. toimusid protsessid, mida saab nimetada riigipöördeks (põhiseadusliku korra vastaselt valitsuse ja parlamendi moodustamine), mis sai võimalikuks ainult välisriigi sõjalise jõu sekkumisega, siis pigem saab sellist riigipööret ja sellele järgnevat lugeda okupatsiooniks.

:: On Sul ettepanekuid? Andres 6. august 2011, kell 13:39 (EEST)
Noh, see pealkiri võib olla nii või naa. Igal juhul peab olema ymbersuunamine ja teise nimetuse äranäitamine artikli alguses. Vaatasin Google-st: kasutatakse mõlemaid nimetusi peaaegu võrdselt (about 30,600 for vene okupatsioon, about 34,000 for nõukogude okupatsioon). --Lulu 18. september 2006, kell 12:15 (UTC)
Veidi ebaloogiliseks muutub ymbernimetamise puhul siis aga jällegi see, et Nõukogude okupatsioon lõpeb Vene vägede lahkumisega. --Lulu 18. september 2006, kell 12:18 (UTC)

: Okupatsioon ei lõppenud kindlasti mitte Vene vägede lahkumisega, vaid tunduvalt varem, veel siis, kui Venemaa polnud iseseisvunud. Andres 18. september 2006, kell 13:11 (UTC)

: Kasutamise sagedus ei ole minu meelest praegusel juhul määrav. Üks väljendus lihtsalt on korrektsem. Ũmbes sama lugu on näiteks "natside" ja "natsionaalsotsialistidega". Andres 18. september 2006, kell 13:14 (UTC)

Okupeeriti Eesti Vabariiki (aga see muudaks pealkirja veel kohmakamaks). Saksa ja vene okupatsioone on ka varem olnud seega täpsustus nõukogude on õigustatud! Muide 20 sj eristubki varasematest, et religiooni asendab ideoloogia, samas okupandid olid ikka teatud rahvusest (inimesed okupeerisid ja kandsid teatud ideoloogiat!):
*Saksa natsionaalsotsialistide okupatsioon eestis
*Nõukogude venelaste okupatsioon eestis Ats 17. september 2006, kell 21:09 (UTC)

: Okupantide rahvus pole üldse oluline. Nõukogude Liidus oli mitmest rahvusest inimesi, venelaste kõrval näiteks juute ja grusiine. Andres 18. september 2006, kell 04:13 (UTC)
Nojah. Kas neid saksa ja vene okupatsioone on ka varem olnud, on suht vaieldav, kuna okupeerida saab siiski yksnes riiki. Enne 1918. aastat aga paraku Eesti riiki ei olnud. --Lulu 17. september 2006, kell 21:14 (UTC)

Okupatsioon saab Eestis olla ka siis, kui pole olnud Eesti riiki: sel juhul okupeeritakse mingi teise riigi territoorium Eestis. Andres 18. september 2006, kell 04:13 (UTC)

Oma osa on selles ka see, et kas Eesti on Eesti Vabariik või Eesti Vabariik.Kui võtta Eesti Vabariigi(1918) seisukohast Eesti
taastamise kohta siis see on selline:1918 kuulutati välja,1940 okupeeriti Venemaa poolt,
1991 taastati Eesti riik.Kui võtta Eesti Vabariigi(1918) seisukohast Eesti Vabariigi väljakuulutamise kohta: 1918 kuulutati välja Eesti riik,1940
see okupeeriti ja 1991 kuulutasid kohalikud okupandid välja Eesti riigi(s.t. et usupeeriti võim).
Harri 19. september 2006, kell 17:50 (UTC)
----

Mille põhjal Sa väidad, et okupatsioon kestis 1992. aastani? Andres 23. september 2006, kell 13:50 (UTC)

Eesti polnud võõrvägede kohaloleku tõttu täielikult suveräänne veel isegi 1994. aastal, mil Moskvas sõlmiti "juulilepped" vägede lõplikuks ja täielikuks väljaviimiseks. Tol hetkel viibis Eestis veel umbes 7000 Vene sõjaväelast. Olen nõus, et yks asi on okupatsioon ja teine asi on võõrvägede viibimine riigi territooriumil. Kuidas seda aga siin esitada? Anneksiooni lõpp on kergesti määratletav, kui annekteeriv riik tunnistab seni annekteeritud riigi iseseisvust. Aga okupatsiooni lõpp? Millised võiksid olla arvamused? --Lulu 23. september 2006, kell 14:18 (UTC)
Kõigepealt tuleb selgeks teha, mis tähendab "okupatsioon". Andres 23. september 2006, kell 14:24 (UTC)

Jajah, kindlasti. Uurisin vahepeal materjale. Kysimus on tegelikult ysna huvitav. Keegi ei esita kuskil mingit täpset kuupäeva okupatsiooni lõpu kohta. Kõik on nõus, et toimus okupatsioon. Algus on ka kindel, lõpp aga segane. Aga ehk on toeks järgmised märkamised.

::NSVL Ülemnõukogu võttis 1990. aasta 30. märtsil vastu otsuse Eesti riiklikust staatusest. Otsuses nenditi, et N. Liidu riigivõim Eestis oli ebaseaduslik selle kehtestamise momendist alates ja et 1940. aasta okupatsioon ei katkestanud Eesti Vabariigi olemasolu de iure ning riigi territoorium on ikka veel okupeeritud.

::7. oktoobril 1992. aastal võttis Eesti Riigikogu vastu deklaratsiooni, et Eestis on põhiseaduslik riigikord taastatud.

::31. augustil 1994 lahkusid viimased Vene väed Eestist.

Aga kindlasti võib keegi väita, et “tsiviilokupatsioon” jätkub praeguseni, kuna Eestist pole lahkunud siia okupatsiooni ajal elama asunud venelased ja nende järeltulijad. --Lulu 23. september 2006, kell 14:47 (UTC)

Või lihtsalt lisada ka need materjalid siia artiklisse? --Lulu 23. september 2006, kell 14:49 (UTC)

Tegingi praegu nii. --Lulu 23. september 2006, kell 15:05 (UTC)

: Artikli Okupatsioon järgi on okupatsioon võõra riigi territooriumi hõivamine ja oma võimu all hoidmine. Peaks vist lisama, et teise riigi poolt. Kui sellest lähtuda, siis okupatsioon lõpeb, kui  võõra riigi võim territooriumi üle on lõppenud. Muidugi tekib detailiseerimisel hulk küsimusi.
Jajah. Artiklis Okupatsioon peaks olema midagi märgitud ka sõjalise kylje kohta. Ehkki, teoreetiliselt võib okupatsioon toimuda ka ilma relvajõudusid kasutamata või ilma nendega ähvardamata. Aga millal lõpeb võõra riiga võim territooriumi yle? Ja mida lugeda võõra riigi võimuks? Kui Venemaa teeb regulaarselt teravatoonilisi avaldusi Eestis elavate "kaasmaalaste" kaitseks, kas seoses sellega ta deklareerib oma võimu või võimuambitsioone? Kui Eesti riik nendele avaldustele reageerib või vastavalt nendele oma poliitikat muulaste suhtes muudab, kas see on tõlgendatav võõra riigi võimuna? Jne. --Lulu 24. september 2006, kell 14:56 (UTC)

: Minu meelest on sellel mõistel lõppude lõpuks ikkagi poliitiline iseloom. Näiteks on poliitiline küsimus riigi eksisteerimine.  kui Eesti riik oleks lakanud eksisteerimast, siis oleks ka okupatsioon lõppenud. See aga, kas Eesti riik eksisteeris, on poliitiline küsimus. Juriidilised kaalutlused omandavad mõtte alles poliitilistel eeldustel.
Huvitav märkus. Kaasaegse rahvusvahelise õiguse seisukohalt ei oleks Eesti riik kuidagi saanud lakata eksisteerimast isegi siis, kui poleks säilinud järjepidevus eksiilis ja välisriikide jätkuv tunnustus. Ning seda koguni kahel põhjusel. (1) Riike luuakse ja neid tunnustatakse ainult üks kord. Riigiõiguslikust seisukohast ei saa ykski riik pärast loomist ja tunnustamist lakata eksisteerimast. (2) Kuni on säilinud riiki kandev rahvas kui riiklik kõrgeim võim, seni ei saa ka selle rahva poolt loodud riik lakata eksisteerimast. Ykski okupatsioon või anneksioon ei saa neid õigusi ära võtta, kuitahes kaua nad ka poleks kestnud. See kõik on muidugi kaasaegse rahvusvahelise õiguse seisukohalt. --Lulu 24. september 2006, kell 14:56 (UTC)

:: Esiteks, selleks et rääkida riigist, peab see riik olema tunnustatud. Ka näiteks Ukrainas, Valgevenes, Gruusias ja Armeenias olid riigid, mis okupeeriti. Kuid neid riike vist keegi ei tunnustanud. Ja keegi ei räägi, et nad eksisteerivad, vaid praegusi riike peetakse uuteks riikideks. Teiseks, kui kaugele see tagasi ulatub? Kas näiteks Rooma riik eksisteerib?  Kolmandaks, isegi kui riik rahvusvahelise õiguse seisukohalt eksisteerib, on tarvis selle tunnustamiseks poliitilist tahet.   Andres 24. september 2006, kell 15:43 (UTC)
Jälle ei saa aru, millest Sa räägid. Rõhutasin ju kaks korda, et kaasaegse rahvusvahelise õiguse seisukohalt. Rooma riik ja Kuldhord näiteks ei puutu seetõttu yldse asjasse. Mis puutub Ukrainasse, Valgevenesse jne, siis vaata ise, mis aega nad oma riigi alguseks loevad. --Lulu 24. september 2006, kell 21:24 (UTC)

Sa ütlesid "kaasaegse rahvusvahelise õiguse seisukohalt", aga Sa ju ei öelnud "kaasaegne riik" ega muud sarnast. Näiteks Valgevene Rahvavabariik. Valgevene viki järgi seda tunnustati 1919. See, tähendab, ta eksisteerib? Ja eksisteerib ka Valgevene Vabariik? Ma ei tea, kust vaadata. Ukraina iseseisvuse alguseks loetakse ukraina vikis 24. augustit 1991. Andres 24. september 2006, kell 22:06 (UTC)

: Ka okupatsiooni algus ei ole iseenesestmõistetav. Kui me peame okupatsiooni alguseks 17. juunit 1940, siis tuleb seda lähtudes okupatsiooni mõistest täpselt selgitada. Ja pole ka kindel, et artiklis Okupatsioon leiduv definitsioon on õige. Andres 23. september 2006, kell 15:30 (UTC)
Okupatsiooni algus on paljude Eesti seadustega mitmekordselt fikseeritud. Ja see on alati olnud 17. juuni 1940. Nii näiteks Maareformi seaduses, Omandireformi seaduses jpm võetakse aluseks omandisuhted 16. juuni 1940.a. seisuga, st enne okupatsiooni algust. Alates 17. juunist loetakse kõik riigi- ja omandiõigust puudutavad seadusandlikud jm aktid õigustyhisteks. --Lulu 24. september 2006, kell 14:56 (UTC)

Selle kontseptsiooni järgi on 'Nõukogude okupatsioon Eestis' mõiste, mis tuleneb Eesti positiivsest õigusest ega ole otseselt seotud okupatsiooni mõistega. Kui see nii on, siis tulebki nii öelda. Legaaldefinitsiooniga võib mis tahes asja nimetada kuidas tahes tahes. Sellegipoolest pakub huvi selle mõiste seos okupatsiooni teoreetilise mõistega (milliste argumentidega näidatakse, et tollel kuupäeval algas okupatsioon?). Ja veel, näiteks Venemaa ei tunnusta sellise okupatsiooni olemasolu. Tuleb vaadata, millised on Venemaa argumendid. Peale argumentide on minu meelest selge ka see, et nii Eestil kui ka Venemaal on poliitilised motiivid.

Minu meelest me ei saa võtta okupatsiooni lihtsalt faktina, sest väited okupatsiooni kohta sõltuvad okupatsiooni mõiste tõlgendamisest ja poliitilisest tahtest.  Andres 24. september 2006, kell 15:43 (UTC)
Ei saa aru viimastest väidest. Kas me teeme Eesti vikipeediat või Vene vikipeediat? Ka paljudel teistel riikidel võivad olla oma vaated Eesti okupeerimise kohta. Kas me peame neid kõiki arvestama? Pealegi, NSVL on okupatsiooni tunnistanud. Venemaa on tunnistanud Eesti iseseisvust. Kas me peame nyyd vaatama ja arvestama igat Venemaa poliitilist muudatust selle suhtes? --- Ei. Kindlasti mitte. Me teeme Eesti Vikipeediat ja lähtume Eesti seadustest, õigusnormidest, traditsioonidest ja tavadest. Kui keegi tahab, siis vaadaku teistest Vikipeediatest, mida seal kirjutatakse. Ja teised vaadaku meie omast, kui meie keelest aru saavad. Ei taha Sinuga tylli minna, aga mõnikord võtavad Sinu argumendid ka minul tõesti mõnikord yldse isu ära Eesti Vikipeediaga tegeleda. Sorry. --Lulu 24. september 2006, kell 21:24 (UTC)

Ma ei sa Sinust aru. Minu meelest on teema igakülgseks esitamiseks mainitud aspektide kajastamine vajalik. Kui ma oskaksin, teeksin seda ise. Aga mina näiteks ei tea, kuidas täpselt tuleneb Nõukogude okupatsiooni algus ja lõpp okupatsiooni üldisest definitsioonist, aga tahaksin teada. Samuti ma kahtlustan, et see automaatselt ei tulene, vaid siin on vajalikud mingid tõlgendused. Kui see ka nii ei ole, on teadmine sellest ikkagi vajalik.

Minu meelest ei saa esitus Eesti vikis piirduda sellega, kuidas asjades Eestis on kokku lepitud ja kuidas need Eestist paistavad. Kui see nii oleks, milleks siis üldse viidata rahvusvahelisele õigusele. Need, kes eitavad okupatsiooni, istuvad Eestis meie hulgas. Minu meelest oleks igati vajalik teada, kuidas nad arutlevad. Andres 24. september 2006, kell 22:06 (UTC)
Uh. Krt võtaks. Me oleme Eesti Vabariigi kodanikud. Me tunnustame Eesti Vabariigi seadusi. Me teeme Eesti Vikipeediat. Millest muust me veel peaksime lähtuma? --- Kui on "Eestis istumas teiste arvamustega inimesi", siis olgu nad oma arvamuse juures. Muidugi, me võime neid arvamusi ka esitada, kui need on entsyklopeediliselt olulised. Aga meie lähtume Eestist ja Eesti seadustest. Vastasel korral ei ole see Eesti Vikipeedia. --- Juhul, kui meil on miski artikkel, näiteks Okupatsioon, ebapiisavalt vormistatud, siis tuleb see korda teha. Aga see on juba tolle artikli arutelu. --- Anna andeks, Andres, aga kui Sa tahad siin miskit omaenda poliitikat edendada, siis pole mul siin midagi teha. --Lulu 24. september 2006, kell 22:25 (UTC)

: Ei, ma ei taha mingit poliitikat edendada, vaid tahan, et Vikipeedia annaks asjadest igakülgse ja neutraalse pildi. "Okupatsioon" on inimeste väljamõeldud mõiste, sündmused osutuvad okupatsiooniks selle mõiste tõttu, me ei saa okupatsioonisündmustest rääkida sellest mõistest mööda minnes. Ning teiste riikide (ja mitte ükskõik milliste riikide, vaid eriti Venemaa) ja poliitiliste oponentide seisukohad on minu meelest teema suhtes relevantsed. Kui me ütleme, et need pole meie asi, just siis on minu meelest tegu poliitikaga.

: Nii artikkel "Okupatsioon" kui ka artikkel "Nõukogude okupatsioon Eestis" on alles algjärgus ning on selgelt puudulikud.  Neid ei saa vaadata teineteisest eraldi: me ju peame selles artiklis viitama artiklile Okupatsioon.

: Kui me ei ehita artiklit üles neutraalselt, siis tuleb meil tulevikus arvestada pidevate redigeerimissõdadega. Neutraalsus ei takista  Eesti Vabariigi seaduste tunnustamist, kuid nendes tulebki näha seadusi, mitte lõpliku tõe väljendust. Seadustest rääkides tulebki öelda, et seaduste järgi on nii ja nii, ja seda kõigis detailides. Siin kehtib ka see, et artiklite lähtekohaks ei saa olla legaaldefinitsioonid. Seaduse koostajad lähtuvad ju mõistetest ja kontseptsioonidest, mis on juba olemas, ega saa neist liiga palju hälbida. Ka meie ei tohiks alustada seadustest, sest seadused ei ole primaarsed. Ma ei eita küll seda, et mõned mõisted tekivadki alles koos seadustega.

: Kõik, mis ma ütlesin, pole mõeldud mitte olemasoleva vaidlustamisena, vaid  mõtisklusena selle kohta, kuidas artikleid edasi arendada. Andres 24. september 2006, kell 22:46 (UTC)
nimetasid okupatsioonivõimud Eesti Vabariiki Eesti Nõukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks --Ma pole küll mingi riigiõiguse ekspert, aga vahest oleks õigem öelda, et okupatsioonivõim moodustas Eesti Vabariigi territooriumil Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi vms? -- 88.196.97.81 23. mai 2007, kell 20:08 (UTC)

Mullegi tundub nii. Vaieldav on see ainult 1940. aasta puhul. Andres 23. mai 2007, kell 20:38 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.okupatsioon.ee/trykised/nouk.html
** In Nõukogude okupatsioon Eestis on 2013-06-24 12:38:29, 404 Not Found
** In Nõukogude okupatsioon Eestis on 2013-07-06 17:00:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:00 (EEST)
----
Mis siin on vaidlustatud? Andres (arutelu) 9. august 2019, kell 11:54 (EEST)

Eelkõige kolme nõukogude okupatsiooni kontseptsioon: et oli Nõukogude okupatsioon Eestis (1918–1919). Kriitikat selle kohta vt Arutelu:Nõukogude okupatsioon Eestis (1918–1919). Aga on muudki, millega ei saa nõustuda: et Eesti okupeeriti 16. juunil 1940, et 1940. aasta riigipööre oli vaid riigi nime vahetus jne. Ursus scribens (arutelu) 9. august 2019, kell 13:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:Avjoska/arhiiv kuni 17. sept 2006

Tere tulemast Vikipeediasse!
Arutelulehtedel allakirjutamiseks vajuta 4 korda ~
Ilmselt paljudele oma küsimustele leiad vastuse [[Vikipeedia:Kuidas lehte redigeerida|redigeerimisjuhendist]]. (Seal on muide ka öeldud miskit piltide kasutamise kohta) -- [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 1. juuli 2006, kell 16.16 (UTC)

Ole hea ja võta natuke aega Vikipeediaga tutvumiseks et näha kuidas siin on tavaks artikleid kirjutada, on tore et lood uusi artikleid, kuid kui neid peab täielikult ümber tegema et nad järgiksid siinseid tavasid siis ... --[[Kasutaja:TarmoK|TarmoK]] 1. juuli 2006, kell 20.45 (UTC)

ma usun, et toimetamine võtab liialt aega. kuid tasapisi ma muudkui üritan areneda. harjutamine teeb meistriks, eks! loodan, et mu harjutamine hakkab silma ka:)

jah toimetamine võtab aega ja just sellepärast tulebki püüda teha artiklid sedasi et neid ei ole vaja toimetada, sest siin ei ole kedagi kes vaataks kogu aeg üle ja teeks artikleid korda. Vikipeedia eesmärk on olla entsüklopeedia. See et igaüks saab seda täiendada ei tähenda et siin võib vabalt lehekülgi luua, et küll keegi neid entsüklopeedilisteks artikliteks teeb.

Kahtla artikkel on hea alustus entsüklopeediliseks artikliks, kuid näiteks artiklit kus on vaid välislink ei saa lugeda selliseks, selline nõuab lisatööd teistelt ja keegi ei ole siin tööl selle jaoks

Kui soovid harjutada Vikipeedia võimalustega siis selleks on olemas Vikipeedia:liivakast (link esilehel), kui soovid harjutada artikli kirjutamist siis seda võid teha näiteks oma kasutaja lehel. Jõudu! --TarmoK 2. juuli 2006, kell 07.35 (UTC)
Miks sa artiklis Korea keel tähed ära kustutasid? --Metsavend 4. juuli 2006, kell 18.10 (UTC)
issver. mina nägin kaste ja arvasin, et neid ei saagi tähtede kujuliseks enam taastada. kas asi on minu browseris? kas need saab taastada?

Ma taastasin kuju enne Sinu parandusi. Kahjuks läksid ka mõned Sinu mõistlikud parandused kaotsi. Ära hakka tähtede nimetusi rasvaseks tegema.

Soovitan kasutada Firefoxi, sellega on enamik kirju nähtav. Andres 4. juuli 2006, kell 18.28 (UTC)
jumal tänatud, et sai midagi ette võtta. tänan, Andres, et viitsisid midagi ette võtta. kas mind on tabanud wikimaania/hoolia/holism? nagu vanasti puhhi jutukas käimine:P Andres, kas mõistliku paranduse all pidasid silmas vihjet mu perekonnanimele õrna irooniaga või oligi midagi mõistlikku seal?

Oli tõesti midagi mõistlikku. Aga see lehekülg nõuab üldse põhjalikku ümberkorraldamist ja täiendamist. Andres 4. juuli 2006, kell 18.58 (UTC)
----
Korea kiri on tegelikult vist ka Internet Exploreriga nähtav, aga selleks tuleb  mingi Aasia kirjade blokk aktiveerida. Andres 4. juuli 2006, kell 19.17 (UTC)

nagu ma teaks üldse, mis on Aasia kirjade blokk:)

: See oli suvaline väljendus. Aga kui tahad Internet Exploreriga rohkem näha, küsi arvutimehelt nõu. Andres 5. juuli 2006, kell 15.15 (UTC)

:: alustuseks juhul kui kasutad xp-d mine Control Panelist Language, Regional Options ja sealt siis vahelehelt language saad siis need Ida-Aasia fondid ka arvutisse installida...- Ahsoous 5. juuli 2006, kell 15.24 (UTC)
----
Vastus Sinu küsimusele. Kui eesti Vikipeedias tuli kasutusele uus tarkvara (praegu vist üle-eelmine või üleüle-eelmine), siis aitasid teiste vikide tegelased seda siin käima panna. Selleks polnud vaja eesti keerlt osata. Muide, eesti vikipeedia algataja oli prantslane, kes oskab eesti keelt. Andres 5. juuli 2006, kell 19.37 (UTC)
----
Meil ei tule selliseid artikleid nagu "frekventeerima". Sõnaseletused kuuluvad Vikisõnaraamatusse, ja artikli pealkiri ei saa üldjuhul (kui ei ole tegemist näiteks mõne teose pealkirjaga) olla tegusõna. Pealegi ei ole sellise sõna kasutamine artiklis millegagi õigustatud. Artikli keel on halb. Andres 8. juuli 2006, kell 10.50 (UTC)
----
Minu meelest Sa teed asjad liiga keeruliseks. Mul poleks midagi selle vastu, kui Sinust Vikipeedias artikkel oleks. Andres 8. juuli 2006, kell 11.59 (UTC)
Kasutajana olen end tutvustanud. aga praegu pole vist kategooriat, kuhu mind panna. mis kategooria all sa ise leitav oled?avjoska 8. juuli 2006, kell 12.05 (UTC)

Kasutajate lehed on eraldi nimeruumis. Sinna pole kategooriaid tarvis. Andres 8. juuli 2006, kell 12.08 (UTC)

Aga loomulikult tänan komplimendi eest, et minust võiks ka artikkel siin olla. avjoska 8. juuli 2006, kell 12.12 (UTC)

: Omaette küsimus on siiski muidugi see, kes on ajakirjanik. Ajakirjanike loendisse Sa ei pruugi sobida.  Andres 8. juuli 2006, kell 12.17 (UTC)

::Minu ettekujutus ajakirjanikust on see, et on palgaline ajalehe juures ja kirjutab lugusid. mina palgaline ei ole. nii et minu ettekujutuse järgi ma ei mahu sinna loendisse jah kuigi hästi. avjoska 8. juuli 2006, kell 12.19 (UTC)
----
Ma vist mölisen vahel liiga palju. avjoska 12. juuli 2006, kell 20.11 (UTC)

Kõik on korras, ära põe:) Andres 12. juuli 2006, kell 20.54 (UTC)

Miks sa paned tagasi selle topelt kategooria Eesti inimesed? Kui nad on juba Eesti näitlejad jm tegelused, siis loogiliselt võttes on nad ka inimesed ja just eesti inimesed. Tekib topeltkategoriseerimine. --Mona 9. juuli 2006, kell 12.19 (UTC)

milleks siis eesti inimeste kategooria, kui kõik on nagunii juba igast asjapulgad? võtan topeltkategooriad ära. avjoska 9. juuli 2006, kell 12.23 (UTC)

:Eesti inimesed on nö põhikategooria kuhu alla kuuluvad alamkategooriad, inimesed tegevusalade järgi.--Mona 9. juuli 2006, kell 12.28 (UTC)

:Kategooria Eesti inimesed võib siis panna, kui sobivat alamkategooriat pole. --Metsavend 9. juuli 2006, kell 12.30 (UTC)
katsun edaspidi järgida neid nutikusi. avjoska 9. juuli 2006, kell 12.35 (UTC)
Mulle ka ei meeldi kategooriad, kuigi tunnistan, et mulle on mõnest inglise viki kategooriat abi olnud. Arvan, et Sa võid lihtsalt oma kasutajalehele kirjutada, et Sulle ei meeldi kategooriad.

In memoriam aastad on ametisoleku-, mitte eluaastad. --Metsavend 9. juuli 2006, kell 20.48 (UTC)

kas see on kuskil mainitud ka? ma arvan, et ma ei oleks viimane, kes neid eluaastaiks peab ja mõtlema jääb, et nii vähe eland ja nii palju teind.avjoska 9. juuli 2006, kell 20.50 (UTC)

:hmm... siin võib isegi miski mõte sees olla.... teeks siis tegelt ettepaneku see sulgudes vanus kirjutada kohe nime järgi ning alles siis tegevusala ... vahest segadust vähem - Ahsoous 9. juuli 2006, kell 20.55 (UTC)
midagi peaks ette võtma küll mo arust. praegune ajab segadusse. avjoska 9. juuli 2006, kell 20.59 (UTC)

Minu ettepanek on üldse mitte esitada selliseid andmeid. Piisab tegevusalast. Kui ametikoha mainimist peetakse vajalikuks, siis igal juhul mitte esitada ametisoleku aega. Üldreegel on selline, et eluaastad antakse sulgudes, ametisoleku aastad ilma sulgudeta ametikoha järel. Kui viimane kirjutusviis pole arusaadav, võib lisada sõna "aastatel".

Kuidas vanuse esitamine nime järel segadust vähendab? Andres 10. juuli 2006, kell 05.17 (UTC)

Mõte oli selles, et mulle tundus, et aastanumbrid tähistavad sünni- ja surma-aastat. et võib-olla vähendaks segadust selline järjestus: nimi-vanus-amet(id)-ametiaastad. avjoska 10. juuli 2006, kell 05.22 (UTC)

: Ametiaastad on ju niikuinii ameti järele kirjutatud. Andres 10. juuli 2006, kell 05.48 (UTC)

:: Praegu on pärast ametiaastaid vanus, milles inimene suri. sellest johtuvalt tundus, et daatumid on eluaastate kohta. See ajas mind segadusse. Arvan, et vanus võiks olla kohe pärast nime. avjoska 10. juuli 2006, kell 05.54 (UTC)

:::: vat jah kui ma ikka näen a la ... president 1999-2006 (64) ... siis võib see tekitada miskeid imelikke assotsiatsioone ja arvamust, et kuskil on miskit mäda, sellest siis sehuke ettepanek - Ahsoous 10. juuli 2006, kell 07.08 (UTC)

::: Aga mis Sa arvad sellest, kui ametiaastad üldse ära jätta? Selleks on ju spetsiaalne artikkel, kus inimese biograafiast räägitakse. Praegu on andmed põhiliselt selleks, et isikut võimalikest nimekaimudest eristada. Andres 10. juuli 2006, kell 05.57 (UTC)

::: See on hea mõte. Aga teised võiksid ka arvata selles osas. ametinimetused ise ju nagunii eristavad ja ametiaastaid on vähestel seal nimekirjas, nii et võib ehk ka neil vähestel maha võtta. avjoska 10. juuli 2006, kell 06.19 (UTC)

:::: Ei tea aga mulle tundub, et ametiaastad on ehk nii ehk naa vast teinekord miskit huvi pakkuv detail... - Ahsoous 10. juuli 2006, kell 07.08 (UTC)

::::: Muidugi pakub see huvi, aga seliste asjade esitamiseks on ju biograafiline artikkel. Andres 10. juuli 2006, kell 07.18 (UTC)

:::: Aga kui see nime alla artiklisse panna? kindlasti ei tohiks see info päris kaotsi minna. avjoska 10. juuli 2006, kell 07.10 (UTC)

::::: Mismoodi nime alla artiklisse? Andres 10. juuli 2006, kell 07.18 (UTC)

::::: Kui inimesest tehakse siin vikipeedias artikkel, siis ametiaastad selles artiklis (nt kronoloogia alla). Kuni artiklit pole, võib loendis olla igasugu infot aga see peab üheselt mõistetav olema. avjoska 10. juuli 2006, kell 07.26 (UTC)

:::::: Surmatabelites on vähe ruumi, pealegi on andmeterohkus ebaülevaatlik. Samuti tuleb niimoodi välja, et vähem tuntud isikuid kirjeldatakse põhjalikumalt. Ei pea seda õigeks. Andres 10. juuli 2006, kell 08.01 (UTC)

::::Ma ei saa aru, kes kellest mööda räägib.  miks tuleb nii välja, et vähemtuntud isikuid põhjalikumalt kirjeldatakse? lihtsalt info inimese enda artiklisse, mitte mingitesse surmatabelitesse. Nii kaua, kuni inimesest artiklit pole, peab jälgima, et surmatabelites olev info üheseltmõistetav oleks. avjoska 10. juuli 2006, kell 12.41 (UTC)

Mõtlesin lihtsalt seda, et igasugust infot ei maksa nii või teisiti toppida, ainult päritolu, tegevusala ja vanus. Mitte nii, et nende inimeste kohta, kellest artiklit ei ole, pikem jutt. Andres 10. juuli 2006, kell 12.52 (UTC)
Pakun niisuguse lahenduse: viia kõnesolevatel juhtudel eluaastad ajutiselt nime taha; kui tuleb artikkel, siis aametiaastad ära võtta ja eluaastad tagasi lõppu. Andres 10. juuli 2006, kell 07.18 (UTC)

Vikipeedias on tavaks kasutada aastaarvude vahel mitte side- vaid mõttekriipsu (Alt+0150) või redigeerimisboksi all vasakpoolne, lühem kriips. Jõudu! --Mona 12. juuli 2006, kell 08.57 (UTC)

Suur tänu! Vabandan, et sellega lisatööd tegin! Katsun edaspidi silmas pidada. Näpunäited edaspidigi oodatud!avjoska 12. juuli 2006, kell 08.59 (UTC)
----
Tere! Pidin vahepeal tööd tegema. Andres 12. juuli 2006, kell 16.30 (UTC)
Arvan, et neid uusi kasutajaid, kes mingit kaastööd teinud pole, pole mõtet tervitada. Kardan, et see mõjub liiga agressiivsena: võib-olla neil pole plaaniski midagi kirjutada. Andres 13. juuli 2006, kell 17.00 (UTC)
----
Et mu arutelu liigset mahtu ei hakkaks saavutama nagu minust vanemate kasutajate omad, siis mingi hetk hakkan kustutama siit neid kommentaare, millest ei ole uutele tegijatele kasu. enda kommentaarid kustutan mujalt ära, kui leian, et nad ei ole täpselt teemasse (näiteks Arutelu:Põhikool). mind on vaja vahel julgustada ;) avjoska 13. juuli 2006, kell 18.35 (UTC)

Kustutamise asemel oleks vast parem arhiveerida. Tee lehekülg Kasutaja arutelu:Avjoska/Arhiiv ja pane üleliigne sinna. Andres 7. august 2006, kell 11:31 (UTC)
----

tunnen uhkust selle üle, et eestikeelseid artikleid on nii palju vikis (võrdleme eesti keele rääkijate arvu teiste keelte rääkijate arvuga). samas ei saa mainimata jätta, et näen vikit eesti keele, kultuuri jne tutvustamisel suurepärase võimalusena. seetõttu on ehk minu kirjutatud artiklid pigem eesti poole kaldu (eesti tegelased, Eesti kohad jne jne)... avjoska 13. juuli 2006, kell 18.39 (UTC)
----
homme teen röövlirahnu martini filmi artikli algversiooni. avjoska 13. juuli 2006, kell 18.59 (UTC)
----
Põhjus, miks ma Sinu artikleid nii vähe parandan, on see, et ma ei jõua ega jaksa. Peale selle, kui ma juba hakkan ühe artikliga tegelema, siis ma jään selle juurde liiga kauaks.
Grafomaan Avjoska. toimetajad ei jõua järgi. lahe. edu nii toimetajatele kui grafomaanidele.avjoska 13. juuli 2006, kell 19.33 (UTC)
Eesti teemadel kirjutamine on igati teretulnud. Andres 13. juuli 2006, kell 19.24 (UTC)

issver kui palju on Eesti teemal kirjutada! suur osa näitlejatest, mis minu sisestatud filmiartiklitest läbi käinud, pole veel kajastamist leidnud... palun tööraamatusse sissekannet: stahhaanovlane vikipeedias.:-D avjoska 14. juuli 2006, kell 13.35 (UTC)

:Ohhoo! stahhaanovlane on igati end õigustanud: kõik Eesti suurima saare külad peaksid sees olema. Muhu ja Ruhnu külad on veel kajastamata. Ruhnu vallas on ainult Ruhnu küla, kuidas seda siin kajastame? avjoska 7. august 2006, kell 11:26 (UTC)

:: Võiks ehk olla Ruhnu küla ja Ruhnu ning ümbersuunamine pealkirjalt Ruhnu saar. Andres 7. august 2006, kell 11:31 (UTC)

Keelelinkide lisamise juures tuleb vaadata et need viiks ikka sama artikli juurde. Artikli Malev (film) link juhatas inglise viki hoopis teise artikli juurde. Juhul kui sama artikkel on teises keeles olemas, tuleb need alguses ise panna, eesti link ka teise keele artiklisse nt inglise omasse, hiljem paneb need juba robot paika.--Mona 14. juuli 2006, kell 08.47 (UTC)

Mainin tänasest mingis teises keeles artikli pealkirja ära arutelus (nagu "Nimed marmortahvlil" (film) prantsuskeelne pealkiri). igaks juhuks. järsku ma panen veel midagi valesti, kui ise keelelinki üritan panna. avjoska 14. juuli 2006, kell 13.37 (UTC)

Täna avastasin, et P artikli pealkirja ette "viimaste muudatuste" loendis tuleb siis, kui panen linnukese pisiparanduse ette. avjoska 14. juuli 2006, kell 11.15 (UTC)
Mul tuli jälle see hetk, mil ma vajan motiveerimist. avjoska 6. august 2006, kell 21:20 (UTC)

Avjoska, selleks et viiteid leida, tuleb lihtsalt natuke guugeldada. Andres 15. juuli 2006, kell 13.03 (UTC)

Arvan, et maavanemad on poliitikud.
Kui kirjutad arutelulehele, siis mine palun lehekülje lõppu. Andres 16. juuli 2006, kell 19.20 (UTC)

Mina ei mõelnud maakondade külade loendeid välja. Aga ma olen nende ärakaotamise vastu, sest sellised loendid võivad kellelegi huvi pakkuda. Nii pikad need loendid minu meelest nüüd ka ei ole, et nad segama hakkavad. Andres 17. juuli 2006, kell 17.10 (UTC)

jälle õigus. avjoska 17. juuli 2006, kell 17.11 (UTC)

: Kas siin ikka kõik teavad, et maa-ameti lehel on kõik külad ja vallad avalikud? avjoska 17. juuli 2006, kell 17.21 (UTC)

:: Kui peaks juhtuma, et külade nimekirjad segama hakkavad, siis võib teha maakondade asulate loendid eraldi lehekülgedel.

:: Vikipeedia üldine põhimõte on see, et siin ei loodeta teistele veebilehekülgedele. Andres 18. juuli 2006, kell 09.42 (UTC)

Kas on võimalik, et siin ei ole eesti sportlaste kategooriat ega ka loendit? Või ei oska ma otsida? avjoska 18. juuli 2006, kell 16.57 (UTC)

Kategooria:Eesti_sportlased - Ahsoous 18. juuli 2006, kell 18.00 (UTC)

Eraldi loendit ei ole, aga võid selle teha. Andres 21. juuli 2006, kell 06.25 (UTC)

Kui paned vikilingid, siis lisa ingliskeelsele leheküljele eesti vikilink. Andres 21. juuli 2006, kell 06.25 (UTC)

Mul on küll tekkinud lingid saare maavanemale ja kuressaare linnapeale, kuid kas oleks mõttekas need lingid eraldada? et vastavalt maavanema definitsioon üldiselt ja linnapea definitsioon üldiselt ning siis link vastavalt saare maakonnale ja kuressaare linnale? avjoska 23. juuli 2006, kell 21.00 (UTC)

Kui tulevad artiklid Saare maavanem ja Kuressaare linnapea, siis võib piirduda ühe lingiga. Arvan, et säärased artiklid võiksid olla küll. Andres 24. juuli 2006, kell 06.07 (UTC)

:Ma ise arvan, et ennem pole ehk mõttekas nii täpseid linke teha, kui artiklid maavanem ja linnapea puuduvad. st nende mõistete sisu ju maakonnast ja linnast ei olene. kuidas teised suhtuvad asjasse? avjoska 24. juuli 2006, kell 06.27 (UTC)

:: Kas mina tohin veel kommenteerida? Andres 24. juuli 2006, kell 06.40 (UTC)

:::Ikka. ootan jah kõigi/kõiki kommentaare. avjoska 24. juuli 2006, kell 06.42 (UTC)

:::: Artiklid Maavanem ja Linnapea on kindlasti vajalikud. Eriti linnapea puhul on võib-olla vajalik eraldi artikkel Eesti linnapeaameti kohta.

:::: Kui on olemas spetsiifiline artikkel, näiteks Saare maavanem, siis sealt läheb niikuinii link artiklile, kus räägitakse maavanemast üldiselt. Teisest küljest, oleks tarvis ka linki Saare maakonnale. Kui artikkel Saare maavanem on ette nähtud, siis sellele peab kindlasti linkima. Teisest küljest, üle kahe lingi teha ei õnnestu. Niisiis, saaks linkida: Saare maavanem või Saare maavanem. Viimasel juhul oleks esimene link päris äraarvamatu. Nii et jääb üle kas esimene või Saare maavanem. Mõlemal juhul jääks link artiklile maavanem ära.

::::Küsimus on ainult selles, kas oleks tarvis artiklit Saare maavanem. Arvan, et loendit oleks niikuinii tarvis, ja selle loendi võiks paigutada just sellenimelisse artiklisse (eeldusel, et muud juttu suurt ei ole). Kui oleks tarvis rääkida spetsiifiliselt Saare maavanema ülesannetest, siis oleks otstarbekas loend eraldi leheküljena teha. Andres 24. juuli 2006, kell 07.10 (UTC)

:::::Ise pidasin silmas eristamise all seda: Saare maavanem. sellega jääks ära Saare maavanema ametit pidanud inimeste loend. kui aga see loend teha, peab sama loendi tegema ka kõigi teiste maavanemate kohta. Niisiis, kas ja kuidas jaotada maavanemate ning linnapeade lingid? avjoska 24. juuli 2006, kell 07.19 (UTC)

:::::: Minu meelest tuleks need loendid teha kõigi maavanemate ja linnapeade kohta. Andres 24. juuli 2006, kell 07.25 (UTC)

Huuhh, tehtud vist põdvalaid. kuna praeguses artiklis ei puudu midagi, mida Pede saare artikli arutelus räägiti, siis leian, et selle arutelu ümbersuunamine pole ehk vajalik? avjoska 24. juuli 2006, kell 18.20 (UTC)

Meil ei ole selle kohta kindlaid reegleid. Võib ümber suunata, võib jätta ümber suunamata, mõni eelistab säärastel juhtudel kustutada. Seda viimast ma siiski ei soovitaks.   Andres 24. juuli 2006, kell 18.24 (UTC)

:Selles mõttes oleme ühte meelt. Kuna Wikipedia eesmärk on saada kõigi inimteadmiste koguks, siis peaks kõik arutlused säilitama. avjoska 24. juuli 2006, kell 18.26 (UTC)

nägin et panid paar tuletorni loendisse juurde.... aga ma ei tea kas sa lugesid eelnevalt vastava artikli arutelu... senimaani olid tolles nimekirjas üksnes töötavad tuletornid... (neid peaks Eestis olema 33) ja see ärapõlenud Kunda ja lagunenud Laidunina võiksid olla ehk tõesti eraldi alajaotuses... - Ahsoous 25. juuli 2006, kell 21.49 (UTC)

mudisin Manilaiu tulepaak, kas nüüd on parem?

Mu meelest peaks ka tehnikast kirjutades olema kirjutis arusaadav

temaatikas võhikule, eeldusel, et ta valdab kirjutise keelt.

Jah tehnilised andmed on vajalikud kuid eeldan ka, et kuskil on

kirjas, mida too nähtavuskaugus jne tähendavad (5m kõrguselt jne)

Suwa 12. september 2006, kell 17:46 (UTC)
Loomulikult parem, aitäh! ma edaspidi katsun end tehnikast eemal hoida, pole kuigi pädev selles osas. (näiteks ma ei tea praegu, kas otsin mööda oma kodu taga rooterit või switchi) :) avjoska 12. september 2006, kell 18:56 (UTC)
----
Muide, ma ei ole inklusionistide kategoorias, vaid inklusionistide loendis. Ma ei tea, kas on olemas rahvusvahelist loendit nende kohta, kellele kategooriad ei meeldi. Andres 26. juuli 2006, kell 21.14 (UTC)
----

Aitäh usalduse eest, aga igasugune lisategevus käib mulle üle jõu. Ma ei jõua Vikipeediatki õieti teha. Pealegi ma ei taha oma isikut avalikustada. Andres 1. august 2006, kell 07.48 (UTC)

Aga minu arust oleks hea märk, kui keegi eesti wikist osaleks seal. avjoska 1. august 2006, kell 08.04 (UTC)

: Esitada oma kandidatuur, kui pole aega ega ka kompetentsi ega huvi selle töö tegemiseks ega isegi mitte aega ega jõudu kampaanias osaleda, pole mõtet. Pealegi ma ei taha oma isikut avalikustada. Eesti viki tutvustamiseks rahvusvahelises kogukonnas võib kasutada muid teid. Näiteks võiks kuskil nähtaval kohal lokku lüüa, et meil sai 20 000 artiklit täis, kirjeldada eesti viki olukorda ja probleeme jne. Mina ei ole motiveeritud seda tegema. Võib-olla võtad ise ette. Andres 1. august 2006, kell 08.15 (UTC)

::Ma ei vasta nende nõuetele:) Mõtlesin viimasega pigem seda, et äkki pakud mõnele meie adminnidest selle idee välja. avjoska 1. august 2006, kell 08.27 (UTC)

::: Ei pidanud silmas kandideerimist (vaevalt meilt keegi sobiks), vaid seda, et võib-olla tahad eesti Vikipeedia tegevust Vikipeedia rahvusvahelises kogukonnas tutvustada. Andres 1. august 2006, kell 08.42 (UTC)

Elections for the Board of Trustees of the Wikimedia Foundation

Täna on mul viki kasutamine 100% probleemne. kord tahab ta "Save page" klikkides lehe arvutisse mitte wikisse salvestada, kord näitab veateadet:
----
The following error was encountered:
Invalid Request
Some aspect of the HTTP Request is invalid. Possible problems:
Missing or unknown request method
Missing URL
Missing HTTP Identifier (HTTP/1.0)
Request is too large
Content-Length missing for POST or PUT requests
Illegal character in hostname; underscores are not allowed
----
Sellegi lehe muutmiseks oli vaja korduvalt refreshida, et lõpuks muutma saaksin hakata. Asi ei ole arvutis, sest proovin juba teise arvuti tagant. ta ei suuda isegi mitte seda tavalist wiki-errori-lehte kuvada. avjoska 2. august 2006, kell 04.58 (UTC)
Külade artiklites võiks kasutada määrsõna 'siin' asemel 'seal'.  --Metsavend 4. august 2006, kell 12:20 (UTC)
----
Et Sa ka ei väsi! Andres 4. august 2006, kell 20:02 (UTC)

no võtsin ikka projekti omale ette... saare maakonna teema. hm, mitme valla külad nüüd läbi on võetud... valjala, laimjala, pöide, leisi, pihtla, torgu, salme, mustjala... mis vallad mul maakonnast veel tegemata? muhu, ruhnu, orissaare... mis veel? aa, äkki saaks vihje hea valla-artikli kohta. avjoska 4. august 2006, kell 20:11 (UTC)

:Kas loodusobjektide kohta on ka siukest malli välja töötatud nagu ma külade juures kasutasin? mulle need kaardiga mallid lähevad hästi peale. avjoska 4. august 2006, kell 20:15 (UTC)

::nüüdseks tundub, et tegin lihtsalt teistele tööd juurde selle saaremaa külade sisestamisega... avjoska 4. august 2006, kell 21:23 (UTC)

::: See töö tuleb niikuinii ära teha, aga ta on veel pooleli. Andres 4. august 2006, kell 21:36 (UTC)
Ohhooo, mis ma leidsin! zzz-wiki, ei tea, kuidas see siinsele wikile mõjuda võib? avjoska 2. september 2006, kell 23:34 (UTC)

Ei ta tühi mõju midagi. Andres 3. september 2006, kell 00:33 (UTC)
==Kaks palvet==
Palun võta täpsustuslehtede vormistamisel eeskujuks leht Möldri.
Iga kord, kui teed uue lehekülje, kontrolli linke sellele leheküljele nupu "Viidad siia" abil. Eriti kehtib see täpsustuslehekülgede kohta. Kui pealkirjas on sulgudes "täpsustus", siis jätta see ära ning kontrolli siis. Andres 6. august 2006, kell 09:34 (UTC)
Ma loobusin Sinu töö jälgimisest. Lihtsalt ei jõua järele. Andres 6. august 2006, kell 11:25 (UTC)

Aga mul on ikka nõu vaja. vahel panen ju puusse. keegi teine peale sinu ja metsavenna pole eriti vaeva näinud minuga. avjoska 6. august 2006, kell 11:26 (UTC)

: Kui tunned, et vajad nõu, siis küsi. Ma ei jõua kanda uusi külasid asulate loendisse ega kontrollida linke ja pealkirju. Aga vast pole hullu, küll lõpuks kõik korda saab. Andres 6. august 2006, kell 11:31 (UTC)
Minu meelest Sa saad üksi hakkama küll. Kui tekib probleem, siis lihtsalt küsi. Ja ära karda, et midagi vussi keerad. Niikuinii käiakse kõik artiklid veel palju kordi üle. Kui Eesti asulad hakkavad ritta saama, siis kontrollitakse kõik lingid ja loenndid üle. Andres 6. august 2006, kell 22:54 (UTC)
==Düsgraafikud==
Mul pole midagi selle vastu, kui düsgraafikute eest hoolitsetakse, niikaua kui see mittedüsgraafikutel lugemist raskendama ei hakka. Kustutasin ainult selleks, et oma viga parandada. kui tahad, võid tagasi panna. Andres 11. august 2006, kell 13:46 (UTC)

njah, see tekitab probleemi ju selles kohas, et ka düsgraafikutel on võimalik siia parandusi jms teha... avjoska 11. august 2006, kell 13:47 (UTC)

: Jah. Nende vead tuleb lihtsalt ära parandada, kui need artiklites esinevad. Andres 11. august 2006, kell 13:49 (UTC)

::Õnneks Mona parandas minu Emil Zola vea nii kiirelt, sellepärast sa ei saanudki aru, millest jutt:D avjoska 11. august 2006, kell 13:52 (UTC)
== Tere, Avjoska! ==
Hi - I'm speaking English here because I know you speak English, and it's my mother tongue - I hardly understand Estonian.  Anyway, just letting you know I added a link to the English Wikipedia Project on Estonia to your language's version. :) Haven't gotten an email from you in a while - I hope you're OK!  Head aega, Sable. (Srose 14. august 2006, kell 14:49 (UTC))
PS: I wonder if you're still willing to teach me Estonian?  Feel free to drop an email or a note on my talk page on the English Wikipedia. :) Srose 14. august 2006, kell 14:50 (UTC)

::Õnneks Mona parandas minu Emil Zola vea nii kiirelt, sellepärast sa ei saanudki aru, millest jutt:D avjoska 11. august 2006, kell 13:52 (UTC)

Oleks mugav, kui sa mitme samanimelise küla artiklite algusesse paneksid ise viida kas juba olemasolevale või tulevasele täpsustusleheküljele (mõtlen seda "See artikkel räägib... Teiste samanimeliste kohta vaata..."-lauset)--Ken 15. august 2006, kell 07:56 (UTC)

Ma enamasti üritan ka seda aga vahest jälle unub ära. Kendall, ma tahaks kangesti loodusliku objekti malli:) kas meil pole eestikeelses vikis? avjoska 15. august 2006, kell 07:58 (UTC)

:Ei ole minuteada. Aga mis info selles mallis olema peaks, milline ta välja näha võiks? Siis annab ju midagi teha!--Ken 15. august 2006, kell 10:04 (UTC)

::nagu praegu eesti asula mall on näidanud, sekundeid ja minuteid kaardile hästi panna ei saa. samas mulle siuke kaardiga mall meeldib. jõe (jõgikonna, jõestiku) malli tegemine läheks vast väga raskeks. kuid saared, rahud, järved... sellised looduslikud objektid, mis on pigem punktid kui suured alad... ma vist ei seleta oma mõtet piisavalt hästi lahti... see loodusliku objekti malli soov tekkis sellest, et kasutasin eesti asula malli ühe pisikese saare juures ja kedagi see häiris. avjoska 15. august 2006, kell 10:11 (UTC)
----
==Tsiteerin==
Kui me Suursaadikut hakkaksime blokeerima, siis meil tuleks üsna mitu kasutajat blokeerida. Arvan, et pole põhjust. Andres 8. märts 2006, kell 08.59 (UTC)
ma loodan, et mina nende üsna mitme hulgas pole. tahan parimat, kuid vahel "tuleb välja ikka nii nagu alati"...:) avjoska 21. august 2006, kell 16:17 (UTC)

Ei, Sina nende hulgas ei ole. Andres 21. august 2006, kell 16:55 (UTC)
==Täpsustused==
Kõige kindlam on punastes linkides jätta täpsustused sulgudes tegemata. Ennetada ei ole tarvis. Muidu võib juhtuda, et kui link siniseks muutub, ei leita enam linke üles, sest eri inimesed võivad täpsustused erinevalt teha. Igaüks, kes teeb uue lehekülje, peab vaatama, mis sellele viitab, ja lingid parandama. Andres 5. september 2006, kell 23:02 (UTC)
==Loomakaitse ja Vikipeedia artikli ülesehitus==

Mis puutub loomakaitse ja looduskaitse seostesse, siis minu meelest on tegemist põhimõtteliselt erinevate asjadega. Looduskaitse tegeleb sellise looduse kaitsmisega, mis eksisteerib inimesest sõltumatult ja mida just inimese vahelesegamise eest kaitsta tuleb. Loomakaitse tegeleb aga selliste olevuste kaitsmisega, kes tihtipeale enam inimese abita eksisteerida ei saakski. See on muidugi vaieldav küsimus, kuid kui me vastandame loodust inimesele, siis tuleks minu meelest teha sama ka koduloomadega. Selles mõttes ei ole koduloomad osa loodusest ning nende kaitset ei saa lugeda looduskaitse osaks. Iseasi on muidugi metsikult elavate loomade kaitse, kuid see ei kuulugi ju mitte looma- vaid looduskaitse alla. Siim 14. september 2006, kell 17:14 (UTC)

:Jõudsin omalt poolt vastata Loomakaitse arutelulehel, olen Siimuga ühel nõul. Pehlakas 14. september 2006, kell 17:33 (UTC)
== Aruküla ==
Ma ei tea, kas see teisaldamine oli õige. Arutelu:Aruküla (täpsustus) all käib väitlus, kaks on vastu, mingeid argumente sa ei esitanud, vana arutelu ka kaasa ei võtnud ... Taivo 14. september 2006, kell 20:34 (UTC)

Siiani on jah suurem asula saanud pealehe ja teised on läinud siis lisainfoga sulgudes. kiirustasin liialt. vabandan. avjoska 14. september 2006, kell 20:37 (UTC)

Ei, Sina nende hulgas ei ole. Andres 21. august 2006, kell 16:55 (UTC)

: Kirjutan siia vastuse Sinu poolt Kasutaja:Pehlakas arutelulehele kirjutatud märkusele. Artikkel ei ole linkide kogum. Linke pannakse "Vaata ka" alla, kuid ainult selliseid, mis antud artikliga tõesti seotud on või seda täiendavad. Seetõttu tulebki artiklist üleliigsed lingid eemaldada, eriti veel sellised, mis antud teemaga ei haaku. Siim 14. september 2006, kell 17:14 (UTC)

:Jõudsin omalt poolt vastata Loomakaitse arutelulehel, olen Siimuga ühel nõul. Pehlakas 14. september 2006, kell 17:33 (UTC)

Loomakaitse ja Vikipeedia artikli ülesehitus

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Avjoska/arhiiv kuni 17. sept 2006


Arutelu:Pirates With Attitude

Mis tähendab "grupp"? Andres 18. september 2006, kell 03:39 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.defacto2.net/text.files/PC%20Modern/PWA_the-end.txt
** In Pirates With Attitude on 2013-06-24 12:54:21, 404 Not Found
** In Pirates With Attitude on 2013-07-06 19:12:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:13 (EEST)


Arutelu:Mets

Pragu on metsa käsitletud ainult metsanduse, mitte bioloogia seisukohast.
Jääb selgusetuks selle definitsiooni kehtivuse aeg ja koht. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. september 2006, kell 04:16 (UTC)

:maha võetud: § 3. Mets ja metsamaa
(1) Mets on ökosüsteem, mis koosneb metsamaast, sellel kasvavast taimestikust ja seal elunevast loomastikust.
(2) Metsamaa käesoleva seaduse tähenduses on maa, mis vastab vähemalt ühele järgmistest nõuetest:
1) on metsamaana maakatastrisse kantud;
2) on maatükk pindalaga vähemalt 0,1 hektarit, millel kasvavad puittaimed kõrgusega vähemalt 1,3 meetrit ja puuvõrade liitusega vähemalt 30 protsenti.
(3) Metsamaaks ei loeta õuemaad, pargi, kalmistu, haljasala, marja- ja viljapuuaia, puukooli, aiandi, dendraariumi ning puu- ja põõsaistandike maad.
(4) Puu- ja põõsaistandik käesoleva seaduse tähenduses on puude ja põõsaste intensiivseks kasvatamiseks rajatud kasvukoht mittemetsamaal, kus puid ja põõsaid kasvatatakse regulaarse seaduga ning majandatakse ühevanuselistena. --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 16. detsember 2007, kell 18:18 (UTC)
Uurin Metsaseadust, mis on kehtiv, kuna Elektroonilises Riigi Teatajas on see justkui "kahekordselt" --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 16. detsember 2007, kell 18:18 (UTC)
Eemaldatud:
Eesti Metsaseaduse [1] järgi defineeritakse metsamajanduse objekti järgmiselt:
    metsaks loetakse puittaimestiku kasvukohta pindalaga 0,5 ha või enam, mis vastab vähemalt ühele alljärgnevatest nõuetest:
   1. seal kasvavad puud kõrgusega vähemalt 1,3 m ja puuvõrade liitusega vähemalt 30 protsenti;
   2. seda majandatakse puidu ja teiste metsasaaduste saamiseks või seal säilitatakse puittaimestikku käesolevas seaduses nimetatud viisidel kasutamiseks.
Tegu pole kehtiva metsaseadusega --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 17. detsember 2007, kell 16:22 (UTC)

Kas mõnel pool viidatud artikkel Metsamaa võiks lihtsalt siia suunata või on sellele tõesti tarvis eraldi artiklit? Ega seal palju targemat ytelda pole kui metsaseaduses antud definitsioon. Või siis tautoloogiline "Metsamaa on maa, millel kasvab mets". --Oop 24. august 2010, kell 11:01 (EEST)

Hm, tundub, et hoopis teises tähenduses ehk siiski on seda vaja: "Metsamaa on energiarikkaim osa Eestist. Juba vanasõna ütleb, et mets on vaese mehe kasukas. Metsamaa viiendikus lisandub sellele põlevkivi, sadade miljonite aastate eest troopilise mere setetesse laagerdunud päikesevägi. Elektriks põletatuna jagub seda nii Eesti kui naaberriikidegi tarbeks. Metsamaa südaosa metsad Järva ja Viru poole kihelkondades on ammu põldudeks põletatud, äärealadele on põlised metsa- ja rabamaastikud siiski alles jäänud. Metsamaa põllukssaamise pingeid on kirjasõnasse valanud kirjanik A. H. Tammsaare. Metsamaal on kõige rohkem muukeelseid uusasukaid, nende sidumine Eestiga ja tülide lepitamine oli ja on selle maaviiendiku saatus aastasadadeks" 1 Ma polegi säherdust kohanime kuulnud. --Oop 24. august 2010, kell 11:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://borealforest.org
** In Mets on 2013-06-24 12:22:01, Socket Error: 'No address associated with hostname'
** In Mets on 2013-07-06 14:05:02, Socket Error: 'No address associated with hostname'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:05 (EEST)
Kuidas jõuda siit lodumetsani? Andres (arutelu) 11. november 2014, kell 11:21 (EET)
Hea küsimus. Teine analoogne veel. Kuidas siit jõuda männiku, kuusiku, tammiku, saariku või kaasikuni? - Melilac (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 16:58 (EET)

Tihti on viited portaalide peaväravatele.

See on väga halb stiil, sest näiteks viite järgi siia http://fao.org/index_en.htm sattudes on väga keeruline või praktiliselt võimatu leida üles materjali, mida väidetes kasutatakse või saada aru, kustkohast info on võetud. (Kasutaja arutelu:Ätt Punktkomm) 31. detsember 2020, kell 12:04 (EET))

Viitamine suurtes portaalides olevatele materjalidele


esimese Eesti Vabariigi aastatel

Siia oleks vaja mingit muud väljendit, sest meil ei ole teine Eesti Vabariik. Andres 20. september 2006, kell 10:00 (UTC)

: määratlesin sõdade järgi. võid ise mõne parema määratluse panna. Vabadussõda on oluline selle poolest, et Kustas Utuste jt nägid oma tööd kui vaimset vabadusvõitlust, sellenimeline kirjatykk oli Utustel ja isegi ajakiri, räägitakse. Ohpuu 20. september 2006, kell 10:09 (UTC)

Kustutasin artiklist sõna uuspaganlikud. Tegemist on selgelt hinnangulise mõistega, mis erapooletust taotlevasse väljaandesse ei sobi. Kui selelst jääb väheks, tutvuge Wikipeedia artikliga "paganlus". Samuti tasub meeles pidada, Maavalla koda peab maausuliste nimetamist paganateks solvavaks ja vaenu õhutavaks.

See ei kuulu küll üldse selle artikli teemasse, aga kas näiteks võiks kirjutada artiklis Taarausk kuskil tagapool, et mõned uurijad (viide) on liigitanud selle usundi neil ja neil põhjustel (viide) uuspaganluse alla, selle usundi pooldajad aga peavad väljendi "paganlus" kasutamist neil ja neil solvavaks ja vaenu õhutavaks (viide). Andres 27. juuli 2009, kell 19:10 (UTC)

Asjaolu, et niisugune liigitamine on toimunud, ju päris maha vaikida ei saa. Andres 27. juuli 2009, kell 19:15 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Taarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koda


Kasutaja arutelu:Mustronk

Tere tulemast Vikipeediasse, Mustronk! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. september 2006, kell 13:54 (UTC)
Tere minugi poolt. Väike näpunäide, kategoriseerimisel ei pea kirjutama Category, vabalt võib kirjutada Kategooria. Jõudu ja tahtmist ning ilusat rohelist talve. --[[Kasutaja:Mona|Mona]] 8. detsember 2006, kell 22:44 (UTC)
Tere! Pakun kasutada Mall:Taksonoomia.[[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 5. mai 2007, kell 18:56 (UTC)

Lingid Peipsi-Pihkva järve kohta sinna ei sobi. Lihtsalt Peipsi järvest räägitakse ainult Poola Vikipeedias. [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 12. mai 2007, kell 04:32 (UTC)

Omatehtud pildid võiksid Sa panna Wikimedia Commonsisse, kus siis neid saaks kasutada ka näiteks teistes vikides, samuti oleks siis asi ülevaatlikum --Dj Capricorn 30. juuli 2008, kell 14:09 (UTC)


Arutelu:Kaunispe

Pealkiri Kaunispe tuleks vahteada Mõntuks, sest tegemist siiski poolsaare teises küljes asuva sadamaga (ehk siis Mõntu sadamaga).

Mõntu on olemas. Kaunispe on hoopis teine koht, milles asi? --Metsavend 21. september 2006, kell 07:55 (UTC)

: Kas ehk jutt on sellest, et Kaunispe sadam asub Mõntus? Andres 21. september 2006, kell 19:00 (UTC)

Tundub, et arutlejad on Sõrve-teemadel suured võhikud. Sõrves ei ole ainult 1 sadam. Lisaks Mõntu sadamale on ka Kaunispe sadam, mis asubki Kaunispe külas.
Kaire

Ja Sõrve poolsaare äärde jääb veel mitmeid paadilautreid. avjoska 24. mai 2007, kell 15:41 (UTC)


Arutelu:Rannu vasallilinnus

Kas pole tegu mitte põllukivide ja telliskividega, mitte põllu ja telliskividega? Ott 21. september 2006, kell 11:12 (UTC)