Arutelu:Eesti Loomakaitse Selts

Kirna varjupaika Järvamaal enam ei eksisteeri. Paide linnaisad leidsid, et loomi on odavam/tulusam/??? Viljandisse, Pärsti, Jämejalga - Viljandi Loomade Varjupaika transportida. Kirna varjupaiga veeb on veel alles.--Hendrix 20. oktoober 2007, kell 15:09 (UTC)
Igast varjupaigast tuleks teha eraldi artikkel ja lingid viia sinna. Artikli võib teha ka varjupaigast, mida enam ei ole. Andres 20. oktoober 2007, kell 20:24 (UTC)

Need kommentaarid oli artikli redaktsiooni kohta, milles oli copy-paste'i, vt Eri:Diff/2744910. PS: pole kindel, kas igast varjupaigast tuleks artikkel teha, eks igal konkreetsel juhtumil saab seda eraldi arutada.--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 22:17 (EEST)

Artikkel on üle kirjutatud. Osa infost on kadunud, lisatus on üksjagu sellist, mis ei kuulu siia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 16. märts 2016, kell 15:34 (EET)
'''MTÜ Eesti Loomakaitse Selts''' (ELS) on Eesti loomakaitseorganisatsioon.
Eesti Loomakaitse Selts on mittetulundusühing, mille eesmärk on tagada ja parandada abi vajavate loomade heaolu ning ennetada loomade väärkohtlemist sõltumata sellest, kas loom või tema heaolu on inimesele mingil viisil kasulik. Selts deklareerib, et rakendab oma eesmärkide saavutamiseks üksnes seaduslikke ja rahumeelseid vahendeid: loomade otsest abistamist, avalikkuse teavitamist, inimeste koolitamist, osalemist õigusloomes ning loomakaitse järelevalvet.
Seltsil on üle 500 liikme.<ref>http://www.loomakaitse.ee/?q=espa</ref> Seltsi projektides aktiivselt osalevaid liikmeid on üle Eesti 50.

Eesti Loomakaitse Selts tegutseb 2000. aasta kevadest. 2004. aasta 1. maist on Eesti Loomakaitse Selts kantud tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja.
Aastast 2008–2010 olid Eesti Loomakaitse Seltsi juhatuse liikmed Evelyn Valtin, Pille Tees, Piret Tees ja Heiki Valner. 2010. aasta maikuus toimunud üldkoosolekul ei valinud üldkoosolek Heiki Valnerit seltsi juhatusse tagasi. Seltsi uue juhatuse koosseisus jätkasid tegevust Evelyn Valtin, Tania Selart ja Kaie Kasemets. 28. maist 2011 on juhatus kaheliikmeline, sellesse kuuluvad Evelyn Valtin ja Tania Selart.

2004. aasta suvest kuulub Eesti Loomakaitse Selts ühte maailma suuremaist loomakaitseorganisatsioonidest, Suurbritannias asuvasse Kuninglikku Loomade Julma Kohtlemise Ennetamise Seltsi (Royal Society for the Prevention of Cruelty to Animals, RSPCA). 2005. aasta suvest on ELS ka Suurbritannias tegutseva Maailma Loomakaitse Seltsi (World Society for the Protection of Animals, WSPA) liige.
ELS on 2005. aastal loodud Euroopa juhtivate loomakaitseorganisatsioonide ja eluslooduse ekspertide võrgustiku ENDCAP (The European network to END the keeping of wild animals in CAPtivity) asutajaliige ning võeti 2006. aastal Euroopa Liidu lobiorganisatsiooni Eurogroup for Animals vaatlejaliikmeks.
Eesti Loomakaitse Seltsil on tihe koostöö Eesti Akadeemilise Loomakaitse Ühinguga ning Soome ja Läti loomakaitsjatega.


Arutelu:Tartu Aleksander Puškini Kool

Ken, oled kindel, et seitsmeklassiline kool on õige?--Hendrix 20. oktoober 2007, kell 15:58 (UTC)

seitsmeklassiline on vist ikka õige, vaatasin internetis järele(järgi)...--Hendrix 20. oktoober 2007, kell 16:02 (UTC)

Kui ta on endine Tartu Slaavi Gümnaasium, kuidas siis saab öelda, et ta alustas tööd 2007? Andres 20. oktoober 2007, kell 19:49 (UTC)

kool, kui selline, tegutseb jah juba 1946. aastast. Lütseumi nime all peale ühinemist Puškini gümnaasiaumiga (mida nüüdseks siis enam pole), alates 2007. aastast.--Hendrix 21. oktoober 2007, kell 07:46 (UTC)

:kooli ajalooga on üsna segane värk. Tartu 3. Keskkool oli väidetavalt juba olemas 1944-l aastal, kuid kui Raatuse Gümnaasiumina... Neid üleminukuid ja liitumisi on üsna rohkelt.--Hendrix 24. oktoober 2007, kell 15:40 (UTC)
Tühistasin kopipeisti, millega vana sisu üle kirjutati. --Epp 28. detsember 2011, kell 00:17 (EET)

Kas direktorid väärivad siin nimetamist? Ülejäänud personali ja nendega seotud andmete äratoomine tundub üsna selgelt ebakohane. Pikne 5. oktoober 2013, kell 10:12 (EEST)

Direktoreid tuleb ikka märkida. Muus osas nõus--Bioneer1 (arutelu) 6. oktoober 2013, kell 11:29 (EEST)

:Pikse märkus on jõus--Bioneer1 (arutelu) 29. august 2014, kell 11:35 (EEST)

::Kooli operatiivteabe koht on kooli kodulehel. Tõin selle artiklist üle siia ja teen ettepaneku see kustutada. Ssgreporter (arutelu) 30. august 2014, kell 00:53 (EEST)

Artikkel tuleb vist ümber nimetada. --Bioneer1 (arutelu) 5. september 2014, kell 12:04 (EEST)

Ümbernimetamisel tuleks endistelt nimedelt ümbersuunamised teha, see praegune nimi on ju lühikest aega olnud. Ka ajalugu on tagurpidi - tänasest eilse suunas, samuti direktorid. Ning käesoleva õppeaasta õpetajate nimekiri on uuesti artiklisse pandud. Terve artikkel tuleks tegelikult ümber teha.Ssgreporter (arutelu) 8. september 2014, kell 23:56 (EEST)

:Kustutasin uuesti õpetajad, sest see pole ülioluline info. Ja on pealegi kooli kodulehel. --Juhan121 (arutelu) 9. september 2014, kell 00:35 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tartu Aleksander Puškini Kool


Kasutaja arutelu:Thorn~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Thorn! Andres 20. oktoober 2007, kell 19:49 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Thorn~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Smo~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Smo! Andres 22. oktoober 2007, kell 18:46 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Smo~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)


Kasutaja arutelu:Peploski11~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Peploski11! Andres 23. oktoober 2007, kell 10:04 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Peploski11~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Obergruppenführer

Ma arvan, et kindralil ja Generalil pole põhimõttelist vahet.

Mispärast need pealkirjad kaldkirjas peavad olema? --kanakukk 26. juuli 2010, kell 23:22 (EEST).

Tsitaatsõnad kirjutatakse kaldkirjas. Andres 27. juuli 2010, kell 10:18 (EEST)

Põhimõtteliselt ei peagi, kuna pealkirjaks olevat tsitaatsõna kasutatakse pealkirjana ja teda pole tarvis muust tekstist eristada. Aga seoses vastava malli kasutuselevõtuga on varasemalt vaikimisi heaks kiidetud, et pealkirjaks oleva tsitaatsõna vormistame nagu tekstis oleva tsitaatsõna. Nii torkab ehk paremini silma, et tegu pole eestikeelse sõnaga. Pikne 27. juuli 2010, kell 10:24 (EEST)

: Minu meelest on pealkiri teksti osa. Andres 27. juuli 2010, kell 11:54 (EEST)
----
Mis see SS-kindral on?
Tabel tuleb tõlkida. Andres (arutelu) 2. november 2015, kell 08:46 (EET)


Arutelu:Vello Vare

Vello Vare tegevuse kohta 1941. aastal peaks tsiteerima trükitud allikaid. Andres 24. oktoober 2007, kell 07:06 (UTC)
Onomastika andmebaas annab 1936. aastal Vareks muudetuna Ushatski ja Uschatsky. --Improvisaator 4. september 2009, kell 11:36 (UTC)
Isa nimi Moissei? Andres (arutelu) 29. august 2012, kell 04:27 (EEST)

Vene viki ütleb Jossif. - Melilac (arutelu) 13. jaanuar 2019, kell 11:30 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vp1992-2001.vpk.ee/est/ametitegevus/Kaskkiri.asp?ID=4769
** In Vello Vare on 2013-06-24 14:11:10, 404 Not Found
** In Vello Vare on 2013-07-07 21:32:04, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:32 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.laidoner.ee/infoboks-1/6.php?s=ascdr-3080/1.wma
** In Vello Vare on 2013-06-24 14:11:10, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Vello Vare on 2013-07-07 21:32:14, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:32 (EEST)


Arutelu:Varjatud elud

miks tegelaste nimikiri ei kõlvanud?--Hendrix 24. oktoober 2007, kell 15:51 (UTC)
mis eesmärgil nii rohkesti rasvast kirja?--Hendrix 25. oktoober 2007, kell 15:53 (UTC)

Rasvane tekst tuleks eemaldada --Dj Capricorn 25. oktoober 2007, kell 15:54 (UTC)

Mulle ei meeldi mitte üks põrm see, et tegelaskujudest eraldi artikleid vorbitakse. Oleks veel, et tegu oleks mingi väga tuntud ja väheste tegelastega raamatu/film/sarjaga aga ei.
Mina leian, et tegelaskujud peaks koondama sellesse samasse artiklisse või äärmisel juhul looma eraldi artikli tegelaskujud sarjas "Varjatud elud" vms. ning iga tegelaskuju nimest tegema ümbersuunamise #REDIRECTTegelaskujud sarjas "Varjatud elud"#Mingi tegelaskuju iffcool 6. veebruar 2008, kell 17:10 (UTC)

Minu meelest on jälle kasutajale mugavam, kui tegelaskuju on eraldi artiklis. Ülevaade peaks olema artiklis Varjatud elud. Andres 7. veebruar 2008, kell 00:45 (UTC)

Soome vikis on kümmekonnast sarja tegelasest omaette artikkel. Ja Soomes on see sari väga tuntud. Andres 7. veebruar 2008, kell 16:33 (UTC)

:Soomes võib see väga tuntud olla aga Eestis mitte (loodan vähemalt, ei tea eriti Eestis jooksvaid seepe). Minu arust oli juba Harry Potteri tegelaste juures idiootsus kõiki eraldi artiklitesse paigutada. Nende seebitegelastega on see aga lausa absurd. Tegelaskujude kohta saab teha koondartikli. Näitlejatest võivad olla eraldi artiklid aga see oleks ka kõik. Või on Eesti Vikipeediasse nõnda hädasti uusi artikleid juurde vaja, et kõlbab igasugu p**** artikleid vorpida? Meil peaks siin ikka entsüklopeediaga tegu olema! iffcool 7. veebruar 2008, kell 21:05 (UTC)

:: Minu meelest ei ole see entsüklopeedilisusega vastuolus. Leian, et artiklid tegelaskujude kohta on normaalsed ja vajalikud, kui teos ise väärib artiklit. Kui keegi tahab midagi teada konkreetse tegelase kohta, miks ta peaks siis hakkama seda otsima pikkadest koondartiklitest?

:: Kui miski on väga tuntud mujal, kuid mitte Eestis, siis ongi ju tarvis seda tutvustada. Andres 8. veebruar 2008, kell 08:56 (UTC)

:::See, et antud asi Eestis tuntud ei ole, ei anna veel põhjust selle tutvustamiseks. Iga asjaga ei ole vaja tutvust teha! Kui näiteks võõrliik nagu Sosnovski karuputk, mis Eestis veel poole sajandi eest tuntud ei olnud, vääris eestlastele tutvustamist? Me kõik teame, kui kasulikuks osutus see "hea meetaim". Ma leian, et ebavajalike teadmiste levitamine ei ole sugugi targem ettevõtmine.

:::Kui keegi arvab veel, et need kaks lauset, mis iga tegelase kohta käivas artiklis leiduvad, ei vääri ühte artiklisse kokkutõstmist, siis andku sellest kohe teada, sest muidu tõstan ma need omavoliliselt kokku. iffcool 8. veebruar 2008, kell 17:26 (UTC)

:::: Võiks ikka enne asja arutada. Kui Sina võid need omavoliliselt kokku tõsta, siis võin mina nad ka omavoliliselt lahku tõsta:-)

:::: Meil on ju palju nupukesi; ega see ei tähenda, et nad jäävadki nupukesteks või et või et nad peaks millegagi kokku tõstma. Mõne tegelase kohta on soome vikis päris pikk artikkel, ja arvata on, et nad täienevad.

:::: Minu meelest ei saa arutleda nii, et kui asi mind ei huvita või see asi mulle ei meeldi, siis see ei vääri tutvustamist. Küllap on ka neid, keda asi huvitab ja kes sellest rohkem teada tahavad. Andres 8. veebruar 2008, kell 20:55 (UTC)

:::::Juhul kui seda sarja Eestis ei näidata, ei saa minu arvates leiduda inimesi, kellele need tegelased võiksid huvi pakkuda. Eriti veel, kui need artiklid koosnevad kõik ainult kahest lausest. Ka Vikipeediasse on need topitud arvatavasti ainult reklaami eesmärguil aga selline reklaam ei tohiks siia ju sobida.

:::::Ma mainisin varem, et mulle ei meeldinud isegi see, kui Harry Potteri tegelastest eraldi artiklid tehti (paljudes Vikipeediates on kõrvaltegelased koondatud ühte artiklisse ja tegelase nimelt suunatkase sinna koondartiklisse selle tegelase juurde). Samamoodi on minu seisukoht olnud, et entsüklopeedia artikleid ei tohiks teha kõigist inimestest, vaid ainult nendest, kes ka avalikkusele huvi pakuvad/on midagi märkimisväärset saavutanud. Need seebitegelased klassifitseeruvad minu jaoks samasse kategooriasse mingite külajoodikutega, kellest minu arvates artiklit kohe kindlasti vaja ei ole. Neid võib ainult mõne artikli osas mainida (antud näite puhul võiks neid mainida sellesama küla artiklis, kus nad elaksid, et nt. 10% küla täisealistest meestest on joodikud vms.). iffcool 9. veebruar 2008, kell 11:57 (UTC)

::::: Ma ei arva, et need artiklid on siia topitud reklaami eesmärgil. Mida siin reklaamida on? Küllap on tegemist sarja fänniga.

::::: Eestis on vaadatud ka Soome TV-d (ma ei tea, kuidas nende võimalustega praegu on). Ma ei tea, kui palju sellel sarjal Eestis on vaatajaid olnud, Soomes igatahes on vaatajate arv miljoni kandis. Eesti keelt mõistvaid inimesi on muide ka Soomes. Väide, et Eestis (või eesti Vikipeedia lugejate seas) ei saa leiduda inimesi, kellele selle sarja tegelased huvi pakuvad, on minu meelest põhjendamatu. Igatahes mulle pakuvad nad küll huvi. Isegi kui seda sarja mitte vaadata, arvan ma, et inimestele, kes sellest sarjast  midagi ei tea, jääb Soomes nii mõndagi arusaamatuks. Andmed populaarkultuuri kohta on kindlasti vajalikud.  Mis puutub sellesse, et nad koosnevad kahest lausest, siis see ei pea ju nii jääma.

:::: Minu meelest ei ole nad võrreldavad külajoodikutega, sest erinevalt külajoodikutest on nad avalikud.

:::: Võib ju vaielda selle üle, kas igaühe kohta teha eraldi artikkel. Mina isiklikult pooldan sellistel juhtudel eraldi artikleid, sest see teeb esituse selgemaks. See ei välista koondartikleid. Kui artikkel läheb pikaks, on eraldi artiklid igatahes vajalikud. Pole aga põhjust eeldada, et eesti vikipeedias peaks olema lühem esitus kui soome vikipeedias. Andres 9. veebruar 2008, kell 12:25 (UTC)

::: Ma tean, et sulle meeldiks, kui kõigest oleks artiklid aga ma ei ole sellega ka kunagi nõustunud.

::: Muide ka külajoodikud on selle küla elanikele võrdlamisi avalikud tegelased.

::: Kui need tegelased ka sellesama sarja artiklisse koondada, ei lähe artikkel veel liiga pikaks. Saaks ainult normaalse pikkusega artikli, kus oleks ka natuke tegelasi kirjeldatud, mitte piirdutud ainult nende ülesloetlemisega. Tegelaste nimed saaks muuta aga ümbersuunamislehekülgedeks. iffcool 9. veebruar 2008, kell 12:45 (UTC)

:::: Jah, ma eelistan üldiselt eraldi artikleid, aga see on minu seisukoht, mida ma ei taha peale suruda, vaid ainult kaitsta.

:::: Külajoodikud on küla elanikele avalikud küll, kuid mitte Vikipeediale.

:::: See on tõsi küll, et niisugune artikkel, mida Sina mõtled, ei lähe vähemalt niipea mitte võimatult pikaks. Arvan siiski, et ta läheks lõpuks ikkagi nii   keeruliseks, et sealt oleks raske ühe tegelase kohta infot kätte saada. Aga need on põhiliselt üldised kaalutlused, miks ma eelistan eraldi artikleid või vähemalt ei tahaks ära kaotada artikleid, mis juba loodud on. Andres 9. veebruar 2008, kell 14:14 (UTC)

:::: Määrav ei ole pikkus, vaid struktuuri selgus. Sellepärast tahaksin, et asjadest ja mõistetest, millel on selgepiiriline nimi või nimetus, oleks eraldi artikkel, olenemata sellest, kui pikk või lühike see on. Teisalt ma ei tahaks heameelega näha pika artikli tükeldamist ainult pikkuse  pärast. Andres 9. veebruar 2008, kell 14:16 (UTC)

:::Milles probleem? Eesti Vikipeediast kaob paar artiklit ära? Praegusel juhul on need ju nõnda naeruväärselt lühikesed, et puudub vajadus isegi eraldi tegelasi kirjeldava artikli järele. Kui kirjeldused oleksid pikemad võiks alati luua spetsiaalselt tegelaste kirjeldamisele suunatud artikli ja kui mingil põhjusel tekib kunagi vajadus eraldi artiklite taasloomiseks, saab olemasolevast materjalist need kiiresti luua.

:::Muide. Mul on paha komme enda seisukohti alati peale suruda ja minu seisukohad on visad püsima. Seega ei tasu loota, et ma oma arvamust muutma kiirustaksin. iffcool 9. veebruar 2008, kell 14:23 (UTC)

:::: Noh, meil on erinevad seisukohad, ja nähtavasti nii jääbki. Võib-olla tuleb hääletus teha. Andres 9. veebruar 2008, kell 14:37 (UTC)

::Minu arvates on nõnda lühikeste artiklite puhul parem, kui nad on kokku koondatud ühte artiklisse, sest sellisel juhul on sellest materjalist parem ülevaade ja lihtsam on luua igasugu võrdlusi ja teha järeldusi. iffcool 9. veebruar 2008, kell 14:25 (UTC)

::: Mis puutub sellesse, siis omaette artiklid ei välista ülevaatlikku artiklit või alajaotust. Andres 9. veebruar 2008, kell 14:37 (UTC)

:Praegusel juhul ei võimalda omaette artiklid mingit ülevaatlikust. Kui sa minu seisukohaga ei nõustu, siis oleks tõesti hääletust tarvis. Muidu ma jäängi oma seisukohta kaitsma ja see praegune viga jääbki parandamata. Ega ma muidu oma koolis väitlusringi loonud :) iffcool 9. veebruar 2008, kell 14:51 (UTC)

:: Olen nõus, et praegusel kujul ei võimalda omaette artiklid piisavat ülevaatlikkust. Tahan lihtsalt öelda, et ülevaatlikkuse saavutamiseks võib neid koondartikliga või -alajaotusega täiendada. Seega võib teha sedasama, mida Sa niigi plaanid teha, kuid omaette artiklid ikkagi alles jätta. Seetõttu ei takista eraldi artiklid ülevaatlikkust ning Sinu argument ei põhjenda nende kustutamise vajadust. Kuidas Sulle meeldiks niisugune lahendus?

:: Arvan, et kõige mõistlikum oleks selline lahendus, mis arvestab erinevat tüüpi kasutajate vajadusi ja üldse erinevaid vajadusi. Ma ei ole kordagi öelnud, et ülevaateid ei tohiks olla. Miks ei võiks olla mõlemad?

:: Nagu ma aru saan, oled Sa loobunud seisukohast, et info selle sarja ning selle tegelaste kohta on ebavajalik.

:: Minu meelest ei ole meil eesmärgiks väitlemine, vaid asja arutamine. Argumenteerida oskan aga minagi:-) Andres 9. veebruar 2008, kell 15:15 (UTC)

:Minu jaoks on see sari endiselt ebavajalik ja tegelased tähtsusetud aga ma olen jõudnud arusaamisele, et sinu selles osas ümber veenmiseks kuluks liiga palju klahvivajutusi ja vaba aega ning oma sõrmede tervise huvides ma seda väldiksin.

:Ma ei pea nende artiklite allesjätmist aksepteeritavaks lahenduseks. Ma rääkisin varem Harry Potteri kõrvaltegelastest artiklite loomise kohta, et inglise Vikipeedias on need koondatud ühte artiklisse (vaata näidetena:  ja ) ning iga tegelast nime järgi otsides suunab ümbersuunamislehekülg otsija just koondartiklitesse õige koha peale. Minu arust on see parim varjant. iffcool 9. veebruar 2008, kell 15:28 (UTC)

::Las need eraldi tegelaskujude artiklid esialgu jäävad. Ma imestasingi, miks on vaja Harry Potteri kõrvaltegelastest nii pikka ühist artiklit osades vikides. Las need artiklinupukesed olla. ei näri nad kedagi. avjoska 9. veebruar 2008, kell 15:41 (UTC)

:: Kui materjalid sellest sarjast on Sinu meelest ebavajalikud, miks Sa siis neid rahule ei jäta ega tegele vajalikumate asjadega? Ükski materjal ei ole ju kõigile lugejatele vajalik.

:: Kas pole mitte nii, et peaks arvestama võimalikult paljude erinevate vajadustega? Koondartikkel teeb esituse ülevaatlikumaks, eraldi artikkel aga selgemaks. Kui artiklis on olemas eraldi alajaotus, miks siis mitte teha eraldi alajaotust? Ülevaatlikkus kaob niipea, kui need alajaotused on pikemad kui paar rida. Veel ülevaatlikum oleks, kui poleks eraldi alajaotusi. Andres 9. veebruar 2008, kell 15:47 (UTC)

:: Tore, et keegi viitsib oma aega kulutada Andresega vaidlemise peale. Olen ka protseteerinud selliste artiklite vastu ja olen Iffcooliga selles osas nõus. Minu arust on sellised nupukesed mõttetud, sest uut infot sealt praktiliselt ei saa. Huvilisele oleks lihtsam, kui kõik oleks ühele lehel koos, mitte klõpsida linke, mille taga peaaegu midagi ei ole. Eraldi artikli võiks alles siis teha, kui mõne tegelase kohta kipub jutt liiga pikaks minema. Selles osas võiks hääletuse teha, ma ei tahaks aasta aega oodata. Selle aja jooksul võib halvemal juhul tekkida siia tuhandeid artiklinupukesi ladina-ameerika seebikate kõrvaltegelaste kohta, mis viiks Vikipeedia kollase ajakirjandusega ühele pulgale ja peletaks siit niimõnegi tõsiselt võetava kaastöölise minema. --Metsavend 11. veebruar 2008, kell 12:46 (UTC)

:Kas sobiks varjant, et laseme neil artiklitel rahulikult tekkida ja kui nad jäävadki sellisteks pisikesteks tekstijuppideks liidame need ühte koondartiklisse. Kui tegelase kirjeldused muudetakse väga põhjalikeks, laseme neil eraldi artiklitena esineda. Kompromiss?

:Muide, kas on sobilik nendes artiklites tegelaste vanuseid mainida? Kas vanused selle sarja jooksul ei muutu? iffcool 9. veebruar 2008, kell 16:25 (UTC)

:: Muidugi muutuvad, kusjuures tegevus toimub tänapäeval. Sünniaeg on antud, nii et vanus on üleliigne.

:: Aga millal on kontrollaeg? Kui kaua me laseme neil tekkida? Andres 9. veebruar 2008, kell 16:34 (UTC)

:::Pakun kontrollajaks 9. veebruari 2009. aastal. avjoska 9. veebruar 2008, kell 16:40 (UTC)
Ja ikkagi. Oleks loomulik, kui näitlejatest tekiksid ennem artiklid ja siis alles tegelaskujudest. avjoska 10. veebruar 2008, kell 17:18 (UTC)

Minu meelest mitte tingimata. Huvi võib ju olla suunatud seriaali sisule, nii et tegelaskujud on huvitavamad kui näitlejad. Andres 11. veebruar 2008, kell 12:11 (UTC)

:Kontrollajast on kuu aega möödas. Olukord paremaks muutunud ei ole. Tekitan artikli Tegelaskujud sarjas "Varjatud elud" ja koondan tegelaste kohta käiva informatsiooni sinna. Tegelaskujude artiklitest saavad ümbersuunamisleheküljed. Vastuväited? iffcool 9. märts 2008, kell 12:33 (UTC)

:: Kontrollajani on ligi aasta aega.

:: Teiseks, ma olen teinud mõnest tegelasest pikemad artiklid.

:: Kontrollaeg oli lihtsalt ettepanek. Kui seda ettepanekut aktsepteeritakse, siis alustame uuesti arutelu järgmisel aastal ning vajaduse korral teeme hääletuse. Andres 9. märts 2008, kell 12:43 (UTC)

:::Kuram, seda aastaarvu ma ei vaadanudki. See on ikka ebanormaalselt pikk kontrollaeg. Teete nalja selle ajaga või?

:::Mis see siia puutub, et mõnest tegelasest on mõnest reast natuke pikem artikkel. Pika artikli saaks tegelikult alles siis, kui need tegelased kõik ühte artiklisse kokku koondada. Pealegi, mis halba on tegelaskujusid koondavas artiklis?

:::Seda sarja näidatakse ju Soomes, mitte Eestis, ja seetõttu on need eesti lugejatele nii tundmatud tegelaskujud, et ei saagi eraldi artikleid väärida. Me ei saa ega tohi hakata iga sarja, raamatu, filmi, näidendi, vms. kõigist tegelastest eraldi artikleid kirjutama. Selline asi võib kõne alla tulla ainult väga tuntud tegelaskujude puhul (enim tuntud teoste peategelased). Minu jaoks on asi eesti Vikipeedia üldises poliitikas ja ma ei taha mingil juhul midagi säärast lubada. See ei ole entsüklopeediale kohane!

:::iffcool 9. märts 2008, kell 12:58 (UTC)

::::kas tõesti ei ole teatmeteosele kohane filmi tegelastest kirjutada? Miks ei ole kohane? Minu arust nimetatakse filmist ja selle tegelastest kirjutamist filmi kriitiliseks analüüsiks. Ja see, kui me peame Soome populaarset sarja mitteanalüüsimisväärseks, näitab see ainult meie silmaringi ahtakust.--Hendrix 9. märts 2008, kell 13:08 (UTC)

:::: See oli väljapakutud, mitte kokkulepitud kontrollaeg.

:::: Ma ei ole tegelaskujusid koondava artikli vastu, aga leian, et see ei asenda üksikartikleid. Selleks et koondartikkel oleks ülevaatlik, peab ta iga tegelast iseloomustama napisõnaliselt. Üksikasjalik esitus võib jääda spetsiaalartiklisse. Asi ei ole selles, kui palju ühest või teisest tegelasest on kirjutatud, vaid selles, kui palju saaks kirjutada.

:::: Entsüklopeedias ongi enamik artikleid tundmatutest asjadest. Kuidas see saab olla põhjuseks, et asjast mitte artiklit kirjutada? Edasi, kui midagi peetakse ühel maal artikli vääriliseks, siis on ta kindlasti ka teisel maal artikli vääriline. Entsüklopeedia peabki silmaringi laiendama.

:::: Miks eraldi artikli kirjutamine tuleb kõne alla ainult väga tuntud tegelaskujude puhul? Ma ei näe mingit põhjust. Minu meelest on see Vikipeedia hea külg, et siin saab pikemalt kirjutada  ka vähem tuntud asjadest.

:::: Üks asi on see, et me ei saa kõigist asjadest artikleid kirjutada, aga teine asi on see, et igast konkreetsest asjast me saame. Mis mõtet on  seda keelata? Mis tähendab "entsüklopeediale kohane"? Andres 9. märts 2008, kell 13:10 (UTC)

:::Ma ei väitnud, et me ei tohi tegelastest midagi kirjutada. Kui on väga tuntud tegelane oleks artikli loomine kindlasti soovitatav, vähem tuntud tegelased tuleks aga paigutada koonartiklites või kirjeldada neid vastava teose artiklis.

:::Kas peatselt on oodata mõnest 10 miljoni vaatajaga Nigeeria sarja 20st tegelasest artikleid, Hiinas ilmunud ja 10 miljonit eksemplaari müünud raamatu 15 tegelase üksikasjalikku ülevaadet, mõne Mehhikos populaarse näidendi tegelasi iseloomustavaid artikleid ja siis mingi Türgi filmi igast tegelaskujust artikli loomist?

:::See, et meil on piiramatult ruumi, ei tähenda, et peaksime jaburustega tegelema ja iga vähegi olemasolevat infokildu eksponeerima, ükskõik kui tähtsusetu see info ka ei oleks. Selline infoküllus pigem segab, kui annab edasi vajalikku informatsiooni. Entsüklopeedias peaks tegeletama ka vajaliku info eraldamisega mittevajalikust. Miks meie sellega ei tegele?

:::Ka koondartikkel võib tegelaskujudest sügavuti rääkida. Kui ühe tegelaskuju artikkel on nõnda pikke, et ei mahu täies ulatuses arvutiekraanile, võib rääkida vähe pikemast ja põhjalikumast artiklist. Kolm lõiku ei muuda artiklit veel pikaks, ega ühestki küljest põhjalikuks.

:::iffcool 9. märts 2008, kell 13:34 (UTC)

see, et Viki ülesanne ei ole hinnangu andmine, ei vääri ilmselt arutelu. Kuid info olulisuse määramine ongi hinnangu andmine. Sinu arust, Iffcool, on antud seebika tegelastest eraldi artiklite kirjutamine jaburus (annad hinnangu), aga mõne jaoks väärtusliku teave süstematiseeritud esitamine. Või kuis?--Hendrix 9. märts 2008, kell 13:44 (UTC)
Hinnangut saab anda mitut pidi. Meie ülesanne ei ole anda hinnangut näiteks ajaloosündmustele või inimeste tegevusele (Hitler oli paha inimene, sest tappis juute vms.) vaid esitada fakte. Kui ma leian aga, et Ivan Külajoodik (sündinud 1963) on joodik Narvas või Siil on okaskera, kellele meeldib piima juua on artiklitena ebaolulised siis sellise hinnangu andmist keelata ei tohiks. Või seda, et minu hinnangul peaks artiklis rohkem rõhku pöörama..., mina leian, et see see informatsioon ei ole artiklisse sobilik ja artikkel peaks keskenduma ikkagi... jne.
Kui ma leiaksin, et selle seebika tegelastest üldse Vikipeedias rääkima ei peaks, ei pooldaks ma koondartikli loomist, või kuidas?iffcool 9. märts 2008, kell 14:03 (UTC)

:::: Mina isiklikult leian, et lugeja huvides on teha võimaluse korral iga mõiste kohta (ka) eraldi artikkel, et oleks võimalik leida täpselt see, mis huvi pakub. See hõlbustab ka artiklite linkimist, kategoriseerimist jne. Vajadus otsida infot pikast artiklist teeb kasutamise tülikamaks. Minu meelest ei saa lähtuda tuntusest, sest kõike ei jõua tunda ja inimesed tunnevad erinevaid asju. Minu meelest on nii, et kui kellestki või millestki üldse võib kirjutada, siis võib sellest kirjutada ka eraldi artikli. Piirab pigem see, kas asjal, millest kirjutada on kindel nimi.

:::: Arvan, et neid asju, millest Sa räägid, ei ole peatselt oodata. Aga ma ei näe põhjust, miks neid asju tuleks keelata, kui keegi neist peaks tahtma kirjutada.

:::: Et mittevajalik info ei segaks, tulebki minu meelest iga asi paigutada kohta, kuhu ta sobib. Eest ära paigutamine tähendabki omaette artiklite lugemist. Keegi ei pea lugema seda, mis teda ei huvita. Aga milleks otsustada teiste eest, mis neid peaks huvitama?

:::: Eri tegelaste kohta käivad artiklid oleksid erineva pikkusega. Kui kõik ühte artiklisse kokku panna, siis tuleks minu arvates küll liiga palju. Leian, et kui artiklit on võimalik loomulikul viisil lühendada, siis seda tuleks teha. Just nii päästamegi lugeja infouputusest. Ega see ei aita, kui me jutud lihtsalt ühte kohta kokku kogume. Andres 9. märts 2008, kell 13:53 (UTC)

::::::Kas Andres ei anna oma kommentaariga edasi enda hinnangut?

::::::Ümbersuunamiste abil ei ole vajaliku informatsiooni leimine küll kuidagi raskendatud.

::::::See, et Sa arvad nagu neid asju peadselt oodata ei oleks, kõlab minule uskumatuna. Mina võrdsustan neid seebikategelasi oma näidetes tooduga ja selle arvamuse kohaselt meil juba tekkib sedasorti artikleid.

::::::Kui "jutud on ühte kohta kokku kogutud" siis see tähendaks antud juhul, et kasutaja, kes nende tegelaste kohta informatsiooni otsib, võib läbi lugeda ühe artikli selle asemel, et lugeda mitukümmend artiklit. Kas see ei ole siis mugavam?

::::::iffcool 9. märts 2008, kell 14:03 (UTC)

siil on oluline, küsimus oli selles, kuidas sai siilist kirjutatud. Nii ka külajoodiku kohta. Kui see külajoodik suudaks aasta otsa hommikust õhtuni purjus olla, vääriks see kindlasti artiklit. Seebikas on film. Film on kunst. Kunst on igast kandist teatmeteose vääriline. Ka siis, kui kunsti nimel purki roojatakse. Tuleks välja tuua roojamisega edasiantav sõnum. Lihtsalt tänava peal roojamisest ei oleks mõtet kirjutada, sest sellise roojamise tähendus peaks olema üldises artiklis - roojamine. Meie ei ole siin tähtsuse üle otsustajad, vaid refereerijad. Ja miks ei võiks olla Eesti Vikis igast asjast kirjutatud, kui vaid kirjutamise ressursse jätkuks. Peaks olema ju tore, kui keegi kirjutab mingist sellisest, mida eriti ei teata.--Hendrix 9. märts 2008, kell 14:21 (UTC)

:Mõne asja mitteteadmiseks on põhjusi. Näiteks, kui info on tähtsusetu siis pole mingit põhjust, miks seda teadma peaks.

:Oma näidetes püüdsingi esitleda kahte suunda, ebaoluline materjal ja materjali ebaoluline esitlusviis.

:Ma ei taha lubada pretsedenti, et tulevikus samasuguseid artikleid tekkima hakkaks.

:See, jutt, et kunst on oluline ei tähenda, et ükski teine valdkond vähemoluline ei oleks. Ma ei taha jätkuda lasta sellisel poliitikal, et iga kunstniku igast teosest peaks olema artikkel (mida teie väidetest võib praegu välja lugeda). Artikleid on vaja ainult olulisematest.

:iffcool 9. märts 2008, kell 14:31 (UTC)

::kardan, et Sa pead siis palkama Vikisse oluliste artiklite kirjutajaid--Hendrix 9. märts 2008, kell 14:44 (UTC)

:::Peab vist jah palkama, sest meie nende oluliste artiklitega nähtavasti tegeleda ei taha. iffcool 9. märts 2008, kell 14:48 (UTC)

::::kindlasti mõjuks see Eesti Vikile kosutavalt, kui siin palgalised kirjutajad oleksid. Tee palga pakkumine...--Hendrix 9. märts 2008, kell 14:50 (UTC)

:::::Kui oleks võimalik tellida mõningaid artikleid selle eriala spetsialistidelt, oleks tegu väga hea lahendusega. Kuna aga selleks ei ole kuskilt rahalisi ressursse võtta, ei tule see aga kahjuks kõne alla. Või on Eesti Vikipeedial mingid rahalised ressursid, millest ma midagi ei tea? iffcool 9. märts 2008, kell 15:15 (UTC)

::Sarnaseid probleeme on esinenud ka varem, kus mõnele ei sobi Eesti Vikipeedia poliitika.

::Toomas "... ei suutnud leppida asjaoluga, et selles kommuunis puuduvad reeglid, mis tagaksid selle usaldusväärsuse ja kvaliteedi." Samuti tsiteeriksin lauset: "kommuunis välja kujunenud praktika kohaselt kulutatakse asjalike paranduste tegemise asemel enamus ajast mõttetule diskussioonile, sealjuures ka inimestega, kellega diskuteerimisel ei ole mingit mõtet".

::Ma mõistan seda tunnet täielikult (vähemat oma arvates; küsimus saaks olla vaid selles, kuidas erinevad inimesed mingit tunnet tajuda võivad). Mulle ei meeldi absoluutselt see poliitika, mida ma just kirjeldasin ja ma ei kannata vaidlemise kirjalikku vormi, mis mind tõsiselt närvi ajab.

::iffcool 9. märts 2008, kell 14:42 (UTC)

:::Kuidas saab pidada usaldusväärseks ja kvaliteetseks säärast kommuuni, kus tegeldakse ebaolulistest asjadest artiklite vorpimisega ja peetakse seda seejuures veel entsüklopeediale kohaseks? iffcool 9. märts 2008, kell 14:48 (UTC)

::::saan aru, et enne kui hakata artiklit kirjutama näiteks pajukoorest, siis peaks nõusoleku kommuunilt taotlema?--Hendrix 9. märts 2008, kell 14:54 (UTC)

:::::: Ma tean küll, milleks paljukoort kasutatud on. Miks ei sobi see artiklisse paju? Pajukoor sisaldab ... ja seetõttu on seda kasutatud .. ravimiseks ja sellest eraldati ... – kas see materjal, ei peaks huvitama inimest, kes loeb artiklit pajust? Ma ei poolda iga vähegi võimaliku nähtuse poolitamist mitme artikli vahel kui nendest annab ühes artiklis rääkida, ilma, et artikkel muutuks liiga pikaks või keskenduks liigselt mingile konkreetsele teemale. iffcool 9. märts 2008, kell 15:51 (UTC)

:::::Võib ju küsida aga minu seisukoha järgi peaks pajukoorest rääkima artiklis paju ja seega seda luba ei tuleks.

::::::olulisem on pajukoorest kirjutada omaette artikkel, kuna pajukoor on tuntud iidsetest aegadest kui hea põletikuvastane vahend - nö. aspiriini vanaisa.--Hendrix 9. märts 2008, kell 15:24 (UTC)

:::::Ma aktsepteerin täiesti kvantitatiivset lähenemist Vikipeedia loomisel (kui eesmärgiks on kvaliteedi saavutamine läbi kvantiteedi; see oleks üks võimalik lähenemisviis, mille järgi aitab paljude artiklite ja artiklinuppude olemasolu kaasa kvaliteedi tekkimisele, kuna inimesed neid artiklinuppe järjest täiendaksid) aga ma ei toeta mitte mingil juhul sellist lähenemist, kus eesmärgiks olekski kvantiteet ehk teisisõnu ei poolda ma arvamust, et igast asjast millegi kirjutamisega, muutubki entsüklopeedia informatiivsemaks ja paremaks infoallikaks. Sellisel juhul oleks võimalik kaotata ainult usaldusväärsus ja ma ei pea vist seletama, mille usaldusväärsuse kaotamine kaasa võib tuua. iffcool 9. märts 2008, kell 15:15 (UTC)

millest järeldad, et eesmärgiks on kvantiteet? Igaüks kirjutab sellest, mida peab tähtsaks. Ja kuna kirjutajaid on palju, siis ka artikleid on palju. Pikemaid ja lühemaid. On ka artiklid, milles on ainult mõni rida ja kümmekond pilti. Tuleb lihtsalt oodata, et teksti juurde tuleb.--Hendrix 9. märts 2008, kell 15:30 (UTC)

:Kui väidad, et näide Ivan Külajoodik, on näitena sobimatu kuna ka millestki sellisest peaks artikkel olema või, et pajukoorest ei tohiks rääkida artiklis paju, lähevad meie seisukohad küll põhjalikult lahku. See, kui keegi, millestki artikli kirjutab või seda teha püüab, et tähenda, et me peaksime minetama kriitlise suhtumise ja kõike sobilikuks pidama. Antud juhul on sama isik, kes tegeles siia selle artikli ja nende tegelaste kohta käiva materjali kirjutamisega sama tegelane, kes oli tegev inglise ja Soome Vikides sama teema juures (ip aadressi järgi). Seega on arvatavasti tegu mõne soomlasega ja sarja kirgliku fänniga. Miks ei tohi mina avaldada kriitikat ja miks peate seda põhjendamatuks, kui ma leian, et see info võib pakkuda suurt huvi soomlastele, eestlastele aga tähtsusetu olla. Miks räägime me olulistest artiklitest ja nende loomise vajalikkusest aga kui jutt jõuab ebaoluliste artikliteni (sest kui on olulised, peavad olema ka ebaolulised), siis muutuvad need artiklid ka ühtäkki olulisteks. iffcool 9. märts 2008, kell 15:51 (UTC)

:: Minu meelest on rusikareegel niisugune: millel on oma nimetus või nimi, sellest tuleks ka eraldi artikkel kirjutada, millel aga on ainult kirjeldus, see peaks olema teise artikli all.

:: Meil ei ole artikleid ebaolulistel teemadel lihtsalt sellepärast, et neid ei tehta, või kui tehakse, siis lihtsalt kustutatakse. Minu meelest on see, et miski pakub huvi soomlastele, küllaldane põhjus, et sellest eesti Vikipeedia artiklis rääkida. Andres 27. mai 2008, kell 09:31 (UTC)

:::oluline, ebaoluline... Kes julgeb väita, et on nii pädev, et suudab otsustada olulisuse üle? Kõik on subjektiivne. Me ei tohiks ära unustada seda, et teatmeteoses peaks leidma kajastust iga unikaalne nähtus. Paberkandjal oleva teatmeteose häda on see, et maht seab piirid ette ja sealt tulebki see "oluline vs ebaoluline". Viki puhul mahupiirangud ei mängi rolli. Järelikult, ainus asi on selgeks teha, mis on unikaalne nähtus.--Hendrix 28. mai 2008, kell 03:53 (UTC)

:::: Noh, me ju kustutame artiklid näiteks kooliõpilastest, kes pole millegagi silma paistnud. Me ei püüa kirjutada igast maailma inimesest. Andres 28. mai 2008, kell 04:20 (UTC)

:::::kui ei vasta unikaalsuse kriteeriumidele (või on õigem kriteeriumitele?...), siis polegi vaja kirjutada. Aga kui too kooliõpilane on millegipoolest esilekerkiv/silmapaistev, siis on unikaalne ja väärib olema teatmeteoses. Siia lõppu sobiks tüütuseni korrutatud fraas - "Niisama lihtne see asi ongi..."--Hendrix 28. mai 2008, kell 16:02 (UTC)

::::::: Iga inimene on unikaalne. See ei ole piisav põhjus, et temast artikkel teha. Ja ka paljud muud asjad on unikaalsed. Andres 28. mai 2008, kell 18:24 (UTC)

::::::::see kõlab küll üsna poeetiliselt ja enesetunnet tõstvalt, et iga inimene on unikaalne, kuid paganama raske on leida igal inimesel midagi iseäralikku. Kardan, et 90%-l inimkonna esindajatest unikaalsuse leidmine on üsna ränk ja tänamatu töö - puudub nn. sotsiaalne tellimus. Mis puudutab muid unikaalseid asju, siis ... inglise vikis on pea 2 000 000 artiklit. Seega - noid unikaalseid asju tõesti jagub.--HendrixEesti 29. mai 2008, kell 14:16 (UTC)

::Lisaks siia sobiva tsitaadi: Tule taevas appi!

::Korraldame siis hääletuse ja vaatame, kes leiavad, et need artiklid eestlastele praktiliselt tundmatu Soome seebika veelgi enam tundmatute tegelastega on eesti vikisse vajalikud!

::Pole vast vaja kolm korda arvata, mis tulemuse me saaksime, selles osas, mis sobib ja mis ei sobi entsüklopeediasse.

::Kurat küll – vanduma võtab juba see pidev vaidlemine. Ega nõnda ei imesta küll, miks aeg-ajalt siin kaastöölisi vähemaks jääb.

::Tulge aga ütlema, et see süsteem, mida ma luua püüan, pole entsüklopeediale kohane või on kasutajatele ebamugav, kuid enne püüdke selles põhjalikult veenduda.  iffcool 28. mai 2008, kell 16:14 (UTC)

:::: Pane tähele, et keegi pole takistanud sul seda süsteemi loomast. Praegu on küsimus sellest, kas ühe või teise lahenduse kasuks on ratsionaalseid argumente või on tegu lihtsalt subjektiivsete eelistustega. Praktiliselt tuleb niikuinii nõnda välja, et   lahenduse määrab subjeltiivsete eelistuste tasakaal. Aga argumentide vaagimine võimaldab ka oma eelistusi läbi katsuma, nii et need võivad muutuda.

::::: Mina isiklikult leian, et eraldi artiklite olemasolu on kasutajasõbralikum,  sest võimaldab kõige lihtsamini leida just  selle, mida otsitakse. Samuti on eraldi artikkel erinevalt alajaotusest intervikidega varustatav ja kategoriseeritav. Ja ma leian, et Vikipeedia eesmärk on pakkuda inimestele infot, mis neid huvitab, ja Vikipeedia asi ei ole demonstreerida teatud teemade alaväärtuslikkust. Aga ma ei pea kasutaja ebamugavust nii suureks, et ma hakkaksin püüdma asja ümber teha, kui teistele eraldi artiklid ei meeldi. Püüan lihtsalt selgitada, miks ma eraldi artikleid paremaks pean. Võib-olla minu argumendid veenavad kedagi. Andres 28. mai 2008, kell 18:24 (UTC)

:::millest selline tundepuhang. Võta lihtsalt teadmiseks, et on olemas selline asi nagu "nähtus" ja veel lisaks on olemas mõiste "unikaalsus". Kokku teeb "unikaalne nähtus". Unikaalsel nähtusel pole mingit pistmist eesti, soome või inglise vikiga. See on universaalne mõiste ja on seotud inimese ehk homo sapiensiga. Eelkõige oleme inimesed ja alles siis eestlased koos kõige selle seonduvaga.

::: Ja teiseks. Arvan, et Sina üksinda ei loo süsteemi, vaid kõik eesti viki autorid loovad seda. Ära seda palun ära unusta.--Hendrix 28. mai 2008, kell 16:35 (UTC)

::::Oi, seda ma ei unusta. Kuidas saaksingi. Mis muu mind siis veel närvi peaks ajama, kui mitte see, et mõni entsüklopeedia jaoks õige huvitavaid väärtussüsteeme välja mõtleb.

::::Aga sina ära unusta seda, et eesti Vikipeediat arusaadavatel põhjustel suurt keegi peale eestlaste ei loe. Järeldus: me teeme entsüklopeediat eestlastele. Aga sinu mõistmist pidi see vast teemavalikut mitte kuidagi mõjutada ei tohiks?

::::Selline arvamine, et igale inimese ja rahvusele on ühesugust entsüklopeediat vaja, sulle endale kuidagi liiga naiivne ei tundu või? Ehk oled isegi kogenud seda, et universaalsed asjad on omapäraselt toredad – teevad mitut asja aga mitte ühtegi nendest hästi.

::::Pealegi ei käi jutt praegu sellest, kas ühest või teisest mineraalist on artiklit vaja või, kas tollest haldusüksusest ikka tuleks midagi kirjutada. Teema käib ikka inimeste ümber ja see on koht, mille juures tuleks paika panna kriteeriumid, kui oluline mingi tegelane ikka selleks olema peab, et teda võiks entsüklopeediaveergude vahele pressida.

::::Kui tegu on Eesti siseses kultuuriruumis ebaoluliste tegelastega, kelle kohta kirjutatud artiklid "hiilgavad" oma suurepärase eesti keele ja põhjalikkusega siis sina asud neid kohe kaitsma. Milleks? Ma lausa kujutan vaimusilmas ette seda, kui sa mõne Ivan Pudelikummutaja artikli kustutamise vastu protestima hakkad – kohalikele oluline tegelane ja igati säilitamistvääriv. Ning lõpetuseks on meil ikkagi "lõputult ruumi", kuhu "teadmisi" mahutada, mis on nähtavasti hea põhjus tekkimahakkava suurusehullustuse toitmiseks?

::::iffcool 28. mai 2008, kell 17:06 (UTC)

:::::oluline on, et mis kirjas, oleks korrektne ja adekvaatne. Tsensuuriga ei maksa tegeleda. Arvan, et ei ole mõtet vaielda. Lihtsalt veidi mõtiskleda väärtuste üle...--Hendrix 28. mai 2008, kell 17:26 (UTC)

::::::Koondartiklisse pannes on antud teema alla käivad artiklid küll keeleliselt kõvasti paremasse seisu viidud ja töö selle kallal alles käib.

::::::Väärtuste üle mõtisklesin juba varem, enne kui probleemi tõstatama hakkasin. Siis leidsingi, et (vähemasti minu arvates) on väärtused paigast nihkunud. iffcool 28. mai 2008, kell 17:48 (UTC)

:::::::teeme siis nii, nagu on, mitte nii, nagu tundub--Hendrix 28. mai 2008, kell 17:53 (UTC)
----
Rasmus on vale link. Andres 7. veebruar 2008, kell 16:50 (UTC)

Enne kui artikli tegelasi kuhugi koondama hakkan, tahkasin natuke artiklit kritiseerida.

On see artikkel või tegelaste loend? Mida tähendab (mai) mingite tegelaste järel? Miks artikkel ei anna edasi informatsiooni sarja olemusest (ainult, et tegu on Soome seebiooperiga + mõningane info kõrvalkastis)? See, kas tegu on Pakistani jutusaatega, uudiste nimetusega Kanadas, Venetzuela tõsielusarjaga või Maroko spordiprogrammiga on pigem sõnaseletuse andmine, mis küll sellest õiget artiklit ei tee. iffcool 9. märts 2008, kell 18:47 (UTC)

: Kõik õige. Tegu on ainult nupukesega, korralik artikkel tuleb alles teha. Andres 9. märts 2008, kell 19:04 (UTC)
----
Žanrilink Draama ei ole minu meelest õige.
Rubriik "Originaaltoodang" ei ole minu meelest õige pealkirjaga. Andres 27. mai 2008, kell 09:25 (UTC)
Varjatud elud on draama. Piccadilly Circus 29. mai 2008, kell 14:20 (UTC)

Õigem oleks öelda (ja linkida) "draamaseriaal" vms. Andres 29. mai 2008, kell 17:52 (UTC)


Arutelu:Kristlik ajaarvamine

Märtrite ajaarvamise kohta käivad teated on inglise vikipeedias vastuolulised. Seda asja tuleb veel uurida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. oktoober 2007, kell 08:07 (UTC)

Intervikilingid tuleb panna artikli sisu kontrollides, mitte inglise viki järgi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. oktoober 2007, kell 08:16 (UTC)

Segane on praeguse seisuga, millisele aastale   Maarja kuulutus ja Kristuse sünd paigutuvad, kui lähtuda sellest, et inkarnatsioon on kristliku ajaarvamise lähtepunkt. Nähtavasti siis [[1 eKr]].
Artiklil on praegu veel see puudus, et ei ole juttu sellest, millal aasta algab (on alanud), ega kalendrite vahetusest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. oktoober 2007, kell 09:05 (UTC)

londra'da ümit alkuş'un kanat sesleri! o kürt asıllı ispanyol bir golcü. aynı zamanda güiza'nın eniştesi. odtü upper'dan mezun olan bu şahsiyet advanceed fizikh'te doktorasını yapmaktadır.


Arutelu:Andra Teede

Seisuga 20. september 2007 ta kirjanike liidu liige ei olnud. Andres 25. oktoober 2007, kell 10:27 (UTC)

Sai just. Varsti täiendatakse ka EKL-i kodulehekülge. Jaak 3 25. oktoober 2007, kell 23:14 (UTC)

: Kuni seda pole tehtud või liikme vastuvõtmisest muul moel teada antud, ei saa seda tõendada. Selles ongi asi. Andres 26. oktoober 2007, kell 06:32 (UTC)
Lisasin neutraalsus vaidlustatud malli, tekst tundub olevat liiga ilustav.

See põhjendus tundub liiga subjektiivne. Andres 12. jaanuar 2009, kell 08:56 (UTC)

: Kui selline mall peale lüüakse, siis ootaks selgitusi ja tähelepanu juhtimist konkreetsetele puudustele. Fraas "tundub olevat" ei ole argument. Jaak 3 12. jaanuar 2009, kell 09:09 (UTC)

:: Nõus. Kui selgitusi ei tule, võib selle malli ära võtta. Arvan, et see mulje kaob, kui kõrvaldada probleemid loomingu kirjelduses. Püüan need välja tuua.
Debüütkogu "Takso Tallinna taevas" (kirjastus Verb) sai kriitikutelt hea vastuvõtu osaliseks. Selles raamatus ühendab autor tundelüürika ja ajaluule, seob kokku isikliku ja ühiskondliku, paigutab sõnasse oma emotsioonid, lahutamatuks taustaks olud ja ajad, kus need sündinud: Tallinna inimesed ja tänavad. "Andra on arusaadav ja huvipakkuv isegi siinkirjutavale 30 aastat vanemale luulesõbrale. Tallinn on põnev koht, noorus ilus aeg, kirjutaja teeb igasugu poeetilisi trikke. Andra on ühtaegu romantiline, blaseerunud, võitlev ja humoorikas," on selle kogu kohta kirjutanud Kalev Kesküla (Eesti Ekspress, 16. august 2006).

Siin tuleks refereerida võimalikult täielikult, mida kriitikud ütlesid, vajaduse korral tsiteerida. Siis saab lugeja juba ise otsustada, kas vastuvõtt oli hea.
ühendab autor tundelüürika ja ajaluule, seob kokku isikliku ja ühiskondliku, paigutab sõnasse oma emotsioonid, lahutamatuks taustaks olud ja ajad, kus need sündinud: Tallinna inimesed ja tänavad

See on minu meelest autoritekst; entsüklopeedia eeldab asjalikumat stiili.
Oma teises luulekogus "Saage üle" (kirjastus Tänapäev) on Andra Teede luule muutunud teravamaks, särtsakamaks ja valitudsõnalisemaks, torgates nõnda silma vaoshoitud ja malbe eesti naisluule taustal. Oma osa sellesse on andnud ka poetessi tihe lävimine "metsikuma" ja "mängulisema" osaga eesti tänapäeva kirjandusest – alates 2006. aasta augustist on ta Tartu Noorte Autorite Koondise liige. "Saage üle" peegeldab suure osavõtuhuviga elatud harilikku, igapäevast, kuid ometi poeetilist elu, kus olulisel kohal on oluliste linnade tänavad ja inimesed.
muutunud teravamaks, särtsakamaks ja valitudsõnalisemaks, torgates nõnda silma vaoshoitud ja malbe eesti naisluule taustal

Seda saab vikipeedia vaevalt öelda: sellised asjad tuleb atribueerida.
Seostamine NAK-i astumisega on meelevaldne, vähemalt vikipeedia jaoks. Sellest tuleb rääkida teises kohas.
peegeldab suure osavõtuhuviga elatud harilikku, igapäevast, kuid ometi poeetilist elu, kus olulisel kohal on oluliste linnade tänavad ja inimesed
Jällegi, see on autoritekst.
Teise luulekogu kriitilise retseptsiooni kohta pole midagi öeldud. Andres 12. jaanuar 2009, kell 09:31 (UTC)
iseloomustab hoolikas lähenemine vaadeldavale materjalile

See on hinnang, mis tuleb atribueerida või välja jätta. Andres 12. jaanuar 2009, kell 09:33 (UTC)
Võib vist ülalmainitud arutluse põhjal väita, et mall on õigustatud?

Ma ei tea, mina paneks tavalise toimetamismalli. Andres 12. jaanuar 2009, kell 12:17 (UTC)

ja kirjutanud ka proosat, kuid seda luule kõrval avaldanud vähem ("Paigalseis", Vikerkaar 2007, nr 4–5).

Kas see on välja jäetud? Andres 28. veebruar 2010, kell 20:44 (UTC)

Tere, kirjutasin artiklit ümber, eemaldasin kõik kaheldavad kohad ja tegin viited korda. Kas neutraalsuse malli võiks eemaldada?


Kasutaja arutelu:Jurgenjoost

Tere tulemast Vikipeediasse, Jurgenjoost! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. oktoober 2007, kell 10:50 (UTC)

Tere! Kas olete pildi Meeli_koiva.jpg autor? Kui jah, siis pildilehele tuleks see kirja panna. Või kirjutage siia, sel juhul lisan märke ise pildilehele ja võtan kahtluse maha. --Jaan513 3. aprill 2008, kell 11:40 (UTC)

Vastus kätte saadud ja kahtlus eemaldatud. --Jaan513 7. aprill 2008, kell 21:09 (UTC)

Palun ära kustuta infot ilma põhjendamata! --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 14. september 2009, kell 22:07 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Meeli koiva.jpg juurde allika- ja autoriteave ning sobiv litsentsimärgis, mille all autor on nõus pilti avaldama (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 28. juuli 2010, kell 11:02 (EEST)


Arutelu:Ujukomaarv

Siia ei viita midagi. Andres 25. oktoober 2007, kell 13:10 (UTC)

Nüüd viitab. Rene 11. aprill 2010, kell 15:58 (EEST)

Eemaldasin järgneva sisu artiklist, kuna rikutakse autoriõigusi: Rene 11. aprill 2010, kell 16:14 (EEST)
 ---kustutatud---

Kui autoriõigusi on rikutud, tuleb see ka siis kustutada. Lingi sellele allikale võib jätta välislinkide alla. Andres 11. aprill 2010, kell 19:05 (EEST)

: Tegingi nüüd nii. Rene 11. aprill 2010, kell 19:40 (EEST)
----
Siin artiklis korratakse sama avaldist erinevatel viisidel, kusjuures mõnel sümbolil puudub seletus. Sümbolite kasutamine tuleks ühtlustada.
Eesti keeles tähendab mantiss kümnendlogaritmi murrulist osa. Arvu tüve a jaoks kehtib 1 ≤ a < k, kus k on arvusüsteemi alus. Tõlgitud sünad tuleb üle kontrollida.
Mõisteid, mida artiklis lahti pole seletatud, tuleks esitada siselingina. --Hardi (arutelu) 12. september 2012, kell 21:20 (EEST)

See on väga õige märkus. Kuigi Ameerikas on arvutivaldkonnas sõna mantiss (mantissa) selles tähenduses kasutusel olnud ei soovita IEEE ujukomaarvude standardikomitee seda arvu tüve kohta kasutada, sest see on konfliktis eelnevalt kasutusel olnud logaritmi murdosaga. Eestikeelne artikkel tuleks ka sellest soovitusest lähtuvalt parandada.


Arutelu:Vein

Artikli tekstist:
NB! Vein on siiski eranditult viinamarjamahlast valmistatud jook, nagi näitab liigituski, järelikult tuleks ka põhidefinitsioon ära parandada...
Andres 25. oktoober 2007, kell 22:15 (UTC)

Firefox ja vana Mozilla ei näita veini lehte korralikult - redigeerimis lingid on segi. IE näitab aga korralikult. Nii proovisin tühjade ridadega mängida, läks veidi paremaks aga jama ikka. --Kal 4. aprill 2008, kell 10:47 (UTC)
----
"Eestis on veini tegemiseks kasutatud kohalikke vilju." Kas ainult Eestis? Teistes riikides ka. 90.191.119.98 9. november 2012, kell 21:40 (EET)
----
Kui eesti keeles nimetatakse ka nt õunaveini veiniks, siis selleks, et seda nimetada veinilaadseks tooteks, tuleks teha eraldi alajaotus EL regulatsioonide kohta. Adeliine 14. juuli 2019, kell 13:47 (EEST)


Arutelu:Vladivostok

583 700 (2005)
Andres 25. oktoober 2007, kell 22:30 (UTC)

Minu meelest võib selle pildi ikkagi sisse panna. Ka ajaloolised pildid on ju omal kohal.

Olgu. Fiu-Vro 2. jaanuar 2011, kell 00:14 (EET)
Kliimadiagrammil puudub pildiallkiri. Andres 30. detsember 2010, kell 23:42 (EET)

Pildiallkiri on nüüd olemas, see on nähtav, kui hiirenool on pildil. Fiu-Vro 2. jaanuar 2011, kell 00:14 (EET)
Kas ala oli Ida-Siberi kubermangu koosseisus? Andres 2. jaanuar 2011, kell 09:15 (EET)
Mis juhtus mais 1921? Andres 2. jaanuar 2011, kell 09:25 (EET)
Puudub lehekülg Kuldsarve laht. Andres 2. jaanuar 2011, kell 09:27 (EET)
Elanike arvust tuleks rääkida alguses.
Vladivostoki linnastu ja Vladivostoki haldusala kohta peaksid olema eraldi artiklid. Andres 2. jaanuar 2011, kell 09:30 (EET)
Pldiallkiri mul ei tööta. Miks ta ei võiks tavaline olla? Andres 2. jaanuar 2011, kell 09:32 (EET)
Artikkel vajab veel tööd. Andres 2. jaanuar 2011, kell 09:32 (EET)

Võtan Teie soovitused arvesse. Pildiallkiri ei saa olla tavaline, kuna pilt on .svg formaadis. Fiu-Vro 2. jaanuar 2011, kell 12:29 (EET)

: Panin allkirja; võib-olla nõuab see täpsustamist. --Epp 2. jaanuar 2011, kell 12:56 (EET)

:: Tänan. Fiu-Vro 2. jaanuar 2011, kell 13:03 (EET)
| elanikke = 580 800 (2007) Andres 2. jaanuar 2011, kell 19:39 (EET)

| elanikke = 578 200 (2010) Mona 6. mai 2011, kell 19:49 (EEST)
Vladivostoki haldusala on Vladivostoki linnaringkond. Vladivostoki linna elanike arvu kohta peetakse eraldi arvestust. Andres 2. jaanuar 2011, kell 19:47 (EET)
Siin on mingi "Servisinstituut". Andres 2. jaanuar 2011, kell 19:50 (EET)

See sõjakubernatuur tundub naljakas. Kas ehk "sõjaväekubernerkond"? Andres 2. jaanuar 2011, kell 19:50 (EET)
Kas "sõjaväekubermang" on õige? Andres 2. jaanuar 2011, kell 23:29 (EET)

Ei tea täpselt, tuletasin selle sõnast генерал-губернаторство, mis tõlkes peaks tähendama "kindralkubermang". --Iifar 3. jaanuar 2011, kell 08:59 (EET)

* Продуктовая сеть во Владивостоке предложила еду в кредит, Reuters, 10. veebruar 2016 (vene keeles)


Arutelu:Hõõglamp

* pirn @ EKI ÕS2006
* lamp @ EKI ÕS2006
suwa 26. oktoober 2007, kell 07:40 (UTC)
----
Mille kohta see tabel on? Tabeleid saab teha malliga . --Tiuks 5. aprill 2009, kell 21:05 (UTC)

Paistab, et see tabel on maha viksitud ingliskeelsest vikist: Comparison of efficacy by power (eesti keeles oleks see hõõglampide valgusviljakuse võrdlus tarbitavate elektrivõimsuste lõikes). Kuid seal toodud andmed käivad 120-voldiste hõõglampide kohta. Eestis on aga kodudes elektrivõrgu nimipinge 220 volti (oleme üle minemas eurostandardijärgsele 230-voldisele nimipingele, vt ). Nii et ei ole kindel, kas tabeli andmed on Eesti olusid arvestades aktuaalsed. Näiteks, poolakeelses vikis on arvud veidi erinevamad, vt , eriti just 60-vatiste (s.o levinuimate) lampide kohta. Kusagil aga pole ära toodud andmete allikat. 213.35.236.204 6. aprill 2009, kell 02:23 (UTC)


Arutelu:Herbert Brede

Ta oli ju Venemaa sõjaväelane. Andres 26. oktoober 2007, kell 11:00 (UTC)
Kas ei tuleks § 58 kohta teha eraldi artikel?

Miks mitte. Andres 27. oktoober 2007, kell 08:58 (UTC)

: Aga kuidas seda pealkirjastada?

Ta ei olnud Punaarmees vabatahtlikult ja sõna 'Venemaa sõjaväelane' võib eksitada, nagu ta teenistuskäik oleks olnud sarnane Punase Eesti Korpuse meeste omale.

Ta oli Tsaari-Venemaal elukutseline süjaväelane. Punaarmee ei puutu siin üldse asjasse. Andres 27. oktoober 2007, kell 17:16 (UTC)

Aga ta oli ka (Nõukogude Liidu, mitte Venemaa) Punaarmee elukutseline ohvitser, ja see ei puutu asjasse, kas ta oli sedavabatahtlikult. Sellepärast oli ta ka Nõukogude Liidu sõjaväelane. 27. oktoober 2007, kell 17:23 (UTC)~

Eksitavusest minu meelest rääkida ei saa, sest "Nõukogude Liidu sõjaväelane" tähendab ju lihtsalt 'Nõukogude Liidu sõjaväelane". Andres 27. oktoober 2007, kell 17:25 (UTC)
Ma pean silmas et ta ei tahtnud ilmselt seal olla. Djreichsfuhrer 27.10.2007 20:28

Aga Venemaa sõjaväes ta ju kindlasti tahtis olla, eks ole?

Arvan, et see ei loe, kas ta tahtis seal olla. Andres 27. oktoober 2007, kell 17:40 (UTC)


Arutelu:Narva jõgi

Mis tähendab "hüdrograafia"? See on [[hüdrograaf]]. [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 26. oktoober 2007, kell 20:39 (UTC)

Mis Jaama küla see on? Selline link ei saa olla. --Epp 20. november 2012, kell 03:39 (EET)

link on parandatud, on Jaama (Illuka)--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 11:49 (EEST)

Narva jõe valgla hõlmab ka läti alasid (vaata pilti artiklis Valgla). Viisin vastava muutuse ka artiklisse sisse, kuid keegi aktivist oskas selle tühistada. Umbisik (arutelu) 2. aprill 2017, kell 12:55 (EEST)

Panin tagasi. Sellest tuleks artiklis pikemalt rääkida. Andres (arutelu) 2. aprill 2017, kell 19:51 (EEST)


Arutelu:Tartu liiklus

Tartu linna arengukavas ei ole Narva mnt toodud põhitänavate nimekirjas, kuid olen veendunud, et see on näpukas. Lubasin endale vabadust liigitada Narva mnt põhitänavate hulka. Ja kummalisel kombel on Vabaduse puistee koos Kroonuaia tänavaga jaotustänavate hulka arvatud. Järjekordne näpukas?--Hendrix 27. oktoober 2007, kell 14:47 (UTC)

Tartu linna arengukava asemel võiks vaadata Tartu linna üldplaneeringut. Põhitänavad on Riia, Ringtee, Ringtee (Võru-Turu) [ei tea, miks see on lahku löödud], Turu (Riia-Sõpruse), Turu (Sõpruse-Ringtee), Vahi (Narva mnt-Nurme), Võru (Riia-linna piir). Perspektiivselt on üldplaneeringus märgitud mitmete tänavate juures mingeid muudatusi (näiteks põhitänavate hulka lisandub Narva mnt ja Nõlvaku tänav jms ning osa Turu tänavast muutub jaotustänavaks). Ajast ette hüpata pole mõtet.--Ken 27. oktoober 2007, kell 15:36 (UTC)

:tõenäoliselt me räägime ühest ja samast üllitisest...--Hendrix 27. oktoober 2007, kell 15:45 (UTC)

::Arengukava on arengukava ja üldplaneering on üldplaneering. Artiklis toodud nimekirjast tuleks välja võtta Narva mnt ja lisada Turu ja Vahi tänavad. --Ken 27. oktoober 2007, kell 16:00 (UTC)

:::Vahi tänav hakkab pihta Narva maanteest. Kuidas saab Vahi tänav olla kõrgemal tasemel kui Narva maantee? Aga kui Turu tänav on välja jäänud, siis on see minu näpukas...--Hendrix 27. oktoober 2007, kell 16:10 (UTC)

::::Üldplaneeringus on öeldud, et "Üldplaneeringuga on täpsustatud olemasolevate (kogupikkuseks 321,6 km) ja planeeritud tänavate kategooriad," mis tähendab, et see, kuidas nemad neid jaotavad on piibel ja tõde :). Pole põhjust pidada seda vigaseks. Pealegi sobib see definitsiooniga - põhitänavad "rahuldavad lisaks linnaliikluse vajadustele ka linna läbiva liikluse vajadusi". Jaotustänavad "on kavandatud linnaosade vahelise liikluse vajaduse rahuldamiseks". Narva maantee täidab ilmselt rohkem teist ülesannet kui esimest.--Ken 27. oktoober 2007, kell 19:14 (UTC)

minu pärast nad seal tagakambris oma kaartide ees võivad Vahi tänavat pidada põhitänavaks, kuid pärast Narva mnt Raadi väljal asuva jupi avamist on Vahi tänav hääbunud kohaliku linnaosa tänavaks - vaid mõni üksik auto kasutab seda tänavat Vasulasse sõitmiseks. Aga maha magada Narva mnt - see on raske näpukas. Kogu liiklus, mis läheb Tartust Jõhvi/Narva/Peterburi suunas, kulgeb mööda Narva maanteed. Narva maantee on üks väheseid tänavaid, mis on 4-realine (vähemalt pooles ulatuses) ja pidada seda jaotustänavaks... Antud juhul tuleb tõdeda, et piibel eksib--Hendrix 27. oktoober 2007, kell 19:40 (UTC)

ja miks nii väga rõhutada linnaplaneeringust lähtuvalt tänavate jaotamist. Seda peaks mujal tegema kuidas jaotatakse linnatänavaid. See ei ole Tartu spetsiifiline jaotuvus. Pole ju mõtet näiteks hakata rääkima antud artiklis, et Tartu tänavad jagunevad veel kõigele lisaks autoteedeks ja jalakäijate teedeks, kuigi see iseenesest pole vale.--Hendrix 27. oktoober 2007, kell 19:48 (UTC)
Üks wikipedia põhimõte on, et ei esitata originaaluurimusi. Wikipeedia jaoks pole sobiv ega piisav argument, et Sina pead Vahi tänavat perifeerseks ja Narva maanteed põhitänavaks. Minu jaoks on allikale toetuva info väljatoimetamine võrreldav vandalismiga. Toimetamissõtta ei lasku.--Ken 27. oktoober 2007, kell 22:08 (UTC)

see allikas on vananenud. Möönan, et minu viga oli see, et ma ei mõtestanud täielikult lahti jaotustänava mõistet ja põhitänava mõistet. Tolle kõnealuse üllitise publitseerimise aegu oli Narva maantee umbtänava moodi, kuna vene aeg oli tema linnast väljuv ots seoses Raadi lennuväljaga ära lõigatud ja linnast pääses välja mööda Vahi tänavat. Kuid eelmise aasta sügisel muutus Narva maantee linnas väljuvaks tänavaks. Ja see, et Nurme-Vahi tänava ristmik on muudetud võrdväärsete tänavate ristmikuks, näitab, et Vahi tänav on muutunud tavaliseks linnaosa siseseks tänavaks. Ja kogu lugu. Oled ikka jätkuvalt veendunud, et vandaalitsen?--Hendrix 27. oktoober 2007, kell 22:48 (UTC)

:Samaliigiliste teede ristmik on liikluseeskirja mõiste ega puutu asjasse. Mina ei suuda leida ühtegi linnavalitsuse dokumenti, mis muudaks Tartu Linnavolikogu 06. oktoobri 2005.a määrusega nr 125 kehtestatud Tartu linna üldplaneeringut tänavate jaotuse osas. Loomulikult toimuvad muutused kiiremini kui neid dokumenteerida jõutakse. On tõenäoline, et kui kehtestatakse uus üldplaneering või muudetakse olemasolevat, siis see muutub. Aga samamoodi, nagu spordivõistluste tulemusi ei avaldata vikipeedias selle järgi, mis kodus teleka ees oma stopperiga aega võttes tulemuseks saadi, ei sobi oma kõhutunde järgi tänavaid ümber kategoriseerida. --Ken 28. oktoober 2007, kell 00:39 (UTC)

::mis siis teha, kui olemasolev olukord on ilmselges vastuolus paberil panduga? Siis võiks ju öelda midagi taolist, et paberile pandud olukord on muutunud ja reaalselt, aastal 2007, kategoriseerub Narva maantee põhitänavate hulka ja Vahi tänav jaotustänavate hulka.--Hendrix 28. oktoober 2007, kell 05:44 (UTC)
Kui viitad alikale, siis tuleb asi esitada allika järgi. Arvan, et võid küll kommenteerida, aga võid ainult esitada fakte, mitte tänavaid kvalifitseerida. Andres 28. oktoober 2007, kell 09:12 (UTC)

"Peamised liiklusvood kulgevad mööda järgmiseid tänavaid" - viites toodud dokumendis on kõige suurema liiklussagedusega toodud küll hoopis muud punktid/lõigud - artiklis pole mainitud teisel kohal olevat Sõpruse silda (tänavat), seevastu on mainitud Kreutzwaldi tänavat, mis on liiklussageduselt kesklinna osas 13., äärelinna osas 20. kohal. Refereerimisel tuleb andmed esitada algupärases kontekstis, vastasel juhul on tegemist andmete moonutamisega. Kui minu toodud allika kohta väideti, et 2005. aasta üldplaneering on vananenud, siis kas 2004. aasta uuringutulemused pole? Neis pole samuti mainitud Narva maanteed, mis on artiklisse sisse pandud.--Ken 29. oktoober 2007, kell 18:23 (UTC)

ise tahtsid, et oleks toodud viide. Toodud viide on üsna niru - (ei tee inseneribüroo pihta kriitikat). Ilmselt linnavalitsuse rahakott ei kannatanud tõsisemat uuringut ette võtta. Aga paremat viidet mul võtta ei ole. Teksti ma kirjutasin kui liikleja. Teinekord piisaks minu arust ümbruse jälgimisest, et järeldusi teha. Muidugi eeldusel, et jälgitakse ümbrust pikema perioodi vältel. Miks ma Sõpruse silla liiklustihedust eraldi välja ei toonud, on selle pärast, et vist enamikes jõgedega linnades on sillad ülekoormatud. Nii ka Tartus. Silla liiklus ei väljenda sisuliselt liikluse olemust, vaid sunnitud vajadust. Aga Sul on toimetamisvabadus. Oleks tore, kui teeksid asjalikud ja tegelikku olukorda kajastavad parandused. Just nimelt "tegelikku olukorda" kajastavad. Paber ei pruugi sugugi tegelikku olukorda kajastada.--Hendrix 29. oktoober 2007, kell 18:42 (UTC)

:Niisama ei ole mõtet (tegelikult isegi ei tohi) viidet panna, kui sellest viitest ei lähtuta. "Oma kogemus" ja "mina kui liikleja" on sarnane kolme pimedaga, kes elevanti kirjeldavad. Praegu tuleks kas viia artikli tekst vastavusse viitega, leida parem allikas (mõõtmisi on tehtud hiljem ka, kuskil jäi justkui 2007 liiklustiheduse mõõtmine silma, aga enam ei mäleta, kus täpselt), või muuta alajaotuse pealkirjaks "kasutaja Hendrix kogemus Tartu liiklusega". Viimane variant on oma olemuselt originaaluurimus, mis kuni avaldamiseni aktsepteeritavas allikas ei ole kooskõlas vikipeedia põhimõtetega. Argumendi "sageli on sillad üle koormatud" võib diskvalifitseerida väitega, et sageli on tänavad üle koormatud - miks neidki siis välja tuua? --Ken 29. oktoober 2007, kell 19:24 (UTC)

::kui Kreutzwaldi tänav on liiklustiheduse poolest 13. kohal, siis on ta üks tihedama liiklusega tänavaid Tartus. Palju neid tänavaid Tartus ongi?... Sõpruse silla ja teiste sildade liiklustihedusest võiks täpsemalt rääkida silla enda juures - Sõpruse sild (Tartu). Ja muide - Sõpruse sild ei ole jutust välja jäänud. Loe palun tähelepanelikumalt seoses Turu tänavaga. Niiet, kas olen vääralt tõlgendanud inseneribüroo andmeid?

::"Argumendi "sageli on sillad üle koormatud" võib diskvalifitseerida väitega, et sageli on tänavad üle koormatud - miks neidki siis välja tuua?" võrdle, palun, sildade liikluskoormuseid tänavate koormusega. Kui suure erinevuse leiad? Sildu tänavatega võrrelda on väär. Sildu tuleb võrrelda sildadega.--Hendrix 30. oktoober 2007, kell 05:55 (UTC)

:::Artiklis ON hetkel esitatud moonutatud andmed omavoliliselt informatsiooni välja jättes ja lisades.--Ken 30. oktoober 2007, kell 09:36 (UTC)
Siin on 2006. aasta tulemused.
Suurima liiklussagedusega tänavalõigud 2006. aasta mõõtmiste põhjal on (hommikuse ja õhtuse tipptunni liiklussageduse keskmise järjekorras) kesklinnas Sõpruse sild, Riia tänav, Võidu sild, Turu tänav, Võru tänav, Kroonuaia sild, Tähe tänav, Betooni tänav, Näituse tänav ja Kreutzwaldi tänav. Äärelinna tänavalõikudest on suurima liiklustihedusega Võru tänav, Riia maantee, Räpina tee, Ilmatsalu tänav, Nurme tee, Viljandi mnt, Aardla tänav, Aruküla tee, Lohkva tänav, Kreutzwaldi tänav. Võib lisada kommentaari, et selles uurimuses ei ole mõõdetud liiklussagedust Narva tänaval ja Kalda teel, kus on hommikuti/õhtuti ummikud (ja lisada viide kasvõi mõnele ajaleheartiklile), aga ei tohi neid tänavaid lihtsalt panna samasse ritta. --Ken 30. oktoober 2007, kell 09:36 (UTC)

ole hea ja lisa vajalikud andmed juurde, mida Sa tähtsaks pead. Tegelikult tuleb liiklusvoogudes vaadelda eraldi linnasisest liiklust ja linnast väljaminevat/sissetulevat liiklust. Lihtsalt arvude rittaajamisel ei ole mõtet. Arvudest tuleb teha mingeid üldistusi. Ja ka ummikutest tuleb teha vastavad järeldused. Kas on ummik sellest, et mõni suur auto on oma rikkis mootoriga teel ees, või on ummik sellest, et lihtsalt tohutu hulk masinaid üritab selle lõigu kaudu kuhugi jõuda.--Hendrix 30. oktoober 2007, kell 10:11 (UTC)

Paar allikat Emajõel purjetamise kohta: Kiur Mölderi mälestused.
* http://www.kipper.ee/materjalid/Veel_Kiuri_meenutusi_Emajoelt.pdf
* http://www.kipper.ee/materjalid/Kiur_Molderi_meenutused.pdf
Jube halvasti loetav. Ehk oskab keegi teksti tumedamaks kruttida? --Oop (arutelu) 17. august 2012, kell 08:37 (EEST)


Kasutaja arutelu:Saps~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Saps!
Kas lepatriinupilt on Sinu tehtud? Andres 27. oktoober 2007, kell 17:11 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Saps~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Livnõ

ArvaN, ET LINK mongolite rahvale ei ole õige. Andres 27. oktoober 2007, kell 19:07 (UTC)
vana elanike arv: elanikke = 51 300 (2007) Taivo 30. november 2010, kell 21:46 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.livny.ru/
** In Livnõ on 2013-06-24 12:06:26, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Livnõ on 2013-07-06 11:13:33, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:13 (EEST)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 50 700 (2010) Velirand (arutelu) 21. september 2018, kell 22:05 (EEST)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 47 489 (2017) Velirand (arutelu) 7. jaanuar 2019, kell 09:52 (EET)


Arutelu:Bios

Bios on ka arvutialane mõiste - baasvahetussüsteem (BIOS). Vt. püsimälu--Hendrix 28. oktoober 2007, kell 06:35 (UTC)

Seda ju kirjutatakse teistmoodi. Andres 28. oktoober 2007, kell 09:23 (UTC)

Kust see sõna on võetud? Andres 28. oktoober 2007, kell 09:23 (UTC)

Basic Input/Output System--Hendrix 28. oktoober 2007, kell 09:32 (UTC)

: Ma mõtlen seda sõna, mis on selle artikli pealkiri. Andres 28. oktoober 2007, kell 09:58 (UTC)

:: Sõna on täiesti eksisteeriv, kuid ma ei saa aru, kas inglise keeli on see life. Probleem on ka näiteks bakterite siia kuulumisega. Arvan, et nad kuuluvad --Dj Capricorn 28. oktoober 2007, kell 20:19 (UTC)

::: Kus Sa seda sõna oled kohanud? Andres 28. oktoober 2007, kell 20:22 (UTC)

:::: Võõrsõnade leksikonis (2006) on ta vähemalt sees --Dj Capricorn 28. oktoober 2007, kell 20:25 (UTC)

::::: Kas seal on ka sõna "eluriik"? Andres 28. oktoober 2007, kell 20:27 (UTC)

::::::Võib-olla eluriigiks seda tembeldada on pisut vägivaldne. Originaalsõnastus: bios, eluriik (s.o looma- ja taimeriik koos) maakeral --Dj Capricorn 28. oktoober 2007, kell 20:29 (UTC)

::::::: Sõnastus on ilmselgelt asjatundmatu või vananenud. Nii ongi. Leidsin sama sõnastuse ka 1961. aasta VL-ist. Andres 28. oktoober 2007, kell 20:35 (UTC)

::: Mõtte järgi peaksid selle alla kuuluma kõik organismid, mitte ainult loomad ja taimed. Aga life on elu, see on kindlasti erinev mõiste. Andres 28. oktoober 2007, kell 20:23 (UTC)

Kas ei peaks olema Biota en:Biota (taxonomy)?.--Tiuks 10. jaanuar 2008, kell 02:10 (UTC)
Bios = Elu en:Life ja kes seda lehte teeb?--Tiuks 10. jaanuar 2008, kell 02:21 (UTC)

Sõnal elu peaks olema kitsam mõiste, olla elus, elada – see peaks hõlmama ainevahetuse jt protsessid. Bios'i mõiste võtsin ma Võõrsõnade leksikonist, inglise biota (taxonomy) või biota (ecology) on üsna sarnased, üks küll pigem süstemaatiline üksus. Taksonoomiline mõiste bioota võib vist ka hõlmata eluta looduse, mis aga ei sobiks hästi siia, pigem siis ikka ökoloogisest aspektist vaadatuna. --Dj Capricorn 11. jaanuar 2008, kell 12:33 (UTC)

: Biota ei ole eluta loodus, seda loen välja tabelist. Meil on elusloodus ja eluta loodus defineerimata ja kas Vikipeedia:Üldine arutelu#Dihhotoomia looduses ja taksonoomias tooks sellele vastuse.--Tiuks 11. jaanuar 2008, kell 12:41 (UTC)

: Võõrsõnade leksikonis on olemas ka bioota. 1. Põhja-Hiinast pärinev taimeperekond küprssiliste sugukonnast. 2. elustik, mingi ala loomastik ja taimestik koos.--Tiuks 11. jaanuar 2008, kell 13:01 (UTC)

::Kui see sõna esineb 1961. aasta raamatus samuti, siis on põhjust tõesti arvata, et see on obsolentne. Ilmselt võiks seda kajastada artiklis bioota, et eesti keeles on kasutusel olnud --Dj Capricorn 17. jaanuar 2008, kell 13:25 (UTC)

:::Taksonoomiline üksus bioota on elustik ja see on elusloodus. Mõlemad sõnad tulevad kreekakeelsest sõnast bios, mis tähendab elu. Definitsioonid on sarnased ja minuarust võiks olla ka elusloodus. Samas võiks kasutada teda ka elu kohta. --Tiuks 17. jaanuar 2008, kell 15:18 (UTC)

Miks biose all on ainult taimed ja loomad? Andres 16. märts 2010, kell 21:06 (EET)

ma arvan, et seda terminit tuleks mainida artiklis Bioota. TEA võõrsõnastik annab sellele terminile definitsiooni: maakera eluriik. Peale etümoloogia seda terminit vist avada pole mõtet, seda pole vist tehtudki--Bioneer1 14. jaanuar 2011, kell 20:17 (EET)

Mõiste sisu ja kas liita artikliga Bioota?


Kasutaja arutelu:Arnoldski~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Arnoldski! Andres 28. oktoober 2007, kell 09:25 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Arnoldski~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Sõrmuse Vennaskond (tegelased)

Raamatu ja vennaskonna kohta peaksid olema eraldi artiklid. Andres 29. oktoober 2007, kell 08:41 (UTC)
Minu meelest on nii raamatu kui ka liidu nimi Sõrmuse Vennaskond (fellowship of the ring on ju tõlgitult nii)--erik15 2. november 2007, kell 19:14 (UTC)

Jah, aga tegu on eri asjadega, mistõttu artiklid peaksid olema eraldi. Andres 2. november 2007, kell 19:21 (UTC)

Ma leian, et nimed peaks olema Eestikeelsed, ehk siis pärinema eesti keelde tõlgitud raamatuist. Pole küll paraku Sõrmuste Isanda eestikeelseid raamatuid hetkel käepärast. WooteleF 2. november 2007, kell 19:51 (UTC)

Jah, kindlasti. Kahjuks ei saa ka ise abiks olla, sest mul pole neid raamatuid endal kodus olemas. -- Toomas 2. november 2007, kell 19:52 (UTC)
----
Seda peaks vist Silmarillionist või mõnest muust teosest uurima, et kas võlur on "amet" sarnaselt rajaleidja või vibukütiga või on ta eraldi "rass" nagu haldjas ja inimene. --Ken 2. november 2007, kell 20:35 (UTC)

Tõenäoliselt on see ka inglise vikis kirjas. Olen märganud, et seal on üsna sisukad Tolkieni-ainelised artiklid. WooteleF 3. november 2007, kell 16:26 (UTC)

:Jah, tõesti. Inglise artiklis on Gandalf eraldi välja toodud kui Maia/Istar, mis on siis midagi inglitaolist ja midagi võluritaolist, mis on mõlemad selgelt inimesest vms erinevad. --Ken 3. november 2007, kell 17:43 (UTC)


Arutelu:Võimusõrmus

Raamatus on selle sõrmuse nimeks ju Võimusõrmus. 87.119.191.183 29. oktoober 2007, kell 10:45 (UTC)

See Tuhamägi on minuteada Turmamägi. Aga ma pole sada protsenti kindel ja ei julge seega muuta seda. WooteleF 30. oktoober 2007, kell 12:04 (UTC)

Jah, mulle tundub ka, et oli Turmamägi, aga samuti polnud 100% kindel.--Ken 30. oktoober 2007, kell 12:07 (UTC)


Arutelu:Letsie III

Miks see vaidlustatud on?WooteleF 29. oktoober 2007, kell 13:46 (UTC)

Võtsin vaidlustuse ära. Andres 29. oktoober 2007, kell 14:06 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lesotho.gov.ls/articles/2004/King_Birth_2004/king.html
** In Letsie III on 2013-06-24 12:03:46, 404 Not Found
** In Letsie III on 2013-07-06 10:51:42, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:52 (EEST)


Arutelu:Soome kodusõda

Minu arust pealkiri on põhimõtteliselt vale. Eesti Vabadussõda on ka Eesti NSV ajal kodusõjaks nimetatud. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist on Soomes siiski hakatud kasutama ka väljendit "vabadussõda". Kui isegi soomlased hakkavad finlandiseerumisest üle saama, tuleb ka eesti vikipeedias seda järgida.

"Kodusõda" on kõige rohkem kasutatav väljend  väljend selle kohta. Ma ei ole kuulnud, et keegi Eestis oleks mingit muud sõna selle kohta kasutanud. Meil ei ole mõtet hakata vaidlema selle üle, milline nimetus õige on.  Andres 29. oktoober 2007, kell 14:09 (UTC)

Vene „regionaalekspert” Sergei Artemenko ütles portaalile Regnum, et Töörahva kommuuni mälestustahvli teisaldamine Narvas näitab seda, et Eesti võimud tahavad unustada, et 1918. aastal leidis Eestis aset mitte Vabadussõda, vaid kodusõda.
Kremlimeelse Regnumi poolt regionaaleksperdiks nimetatud Artemenko leiab: „On ilmselge, et praeguse Eesti juhtkonna loodavale ajaloolise propaganda maailmapildile ei mahu mälestusmärgid, mis viitavad sellele, et 1918. aastal oli Eestis peale peaminister Pätsi valitsuse veel üks valitsus, mis koosnes eestlastest ja millel oli sõjavägi,” vahendab Eesti Päevaleht Online.
Vene propagandist: Eestis polnud Vabadussõda

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://pomoshstudentam.by.ru/kurs3.html
** In Soome kodusõda on 2013-06-24 13:30:14, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Soome kodusõda on 2013-07-07 01:13:57, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:14 (EEST)


Kasutaja arutelu:Katrek

Tere tulemast Vikipeediasse, Katrek! Andres 29. oktoober 2007, kell 13:59 (UTC)

Kurtsid, et ei oska artiklit kustutada. Lihtkasutajatel ei olegi kustutamise õigust, see on ainult administraatoritel. Kõige parem viis kustutamise palve esitamiseks on kirjutada artikli algusesse {{kustutada}}. Ja parem oleks arutelusse lisada kustutamise põhjus. Taivo 11. mai 2009, kell 20:06 (UTC)


Kasutaja arutelu:Muad'dib

Tere tulemast Vikipeediasse, Muad'dib! Andres 29. oktoober 2007, kell 14:01 (UTC)

Tere! Palun kirjuta selle pildi juurde, kas oled ise autor. Kui autor on keegi teine, tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus antud pildi avaldamisega valitud litsentsi all. Pikne 24. mai 2014, kell 22:56 (EEST)


Arutelu:Kümme käsku

Neid kümme käsku on siis üksjagu rohkem siin koguni 17 vist oli.

Autor: uudistetoimetus
teisipäev, 19 juuni 2007
Migrantide ja reisil olevate inimeste pastoraalse nõustamise paavstliku nõukogu president kardinal Renato Raffaelo Martino tutvustas tänavaliikluses osalejatele mõeldud juhiseid, millest olulisemad on nn "Autojuhi kümme käsku":
1. Sina ei pea mitte tapma.
2. Tänav peab olema ühishüve, mitte suremise paik.
3. Sind aitavad viisakus, ausus ja hoolivus.
4. Halasta ja aita oma ligimest.
5. Auto ei pea olema võimusümbol.
6. Veena armastusega noori, et nad ei pea istuma rooli, kui nad ei ole võimelised autot juhtima.
7. Toeta liiklusõnnetuste ohvrite perekondi.
8. Vii ohvrid ja liiklusõnnetuste põhjustajad kokku, et nad võiksid saada osa andestuse vabastavast kogemusest.
9. Kaitse tänaval nõrgimat.
10. Ole teiste suhtes vastutustundeline.
Allikas:

Mina kustutaksin nn "Autojuhi kümme käsku" lihtsalt ära, kui asjasse mittepuutuva. Selle koht on kuskil huumorinurgas. --82.147.174.31 29. veebruar 2012, kell 00:04 (EET). --Juhan121 29. veebruar 2012, kell 00:05 (EET)

:Aga juurde võiks lisada Kümne käsu Martin Lutheri Väikese katekismuse versioon: nimelt puudub seal: Sa ei tohi enesele teha kuju ega mingisugust pilti sellest, mis on ülal taevas, ega sellest, mis on all maa peal, ega sellest, mis on maa all vees! --Juhan121 29. veebruar 2012, kell 00:08 (EET)
----
Võtsin artiklist välja: Adeliine 4. juuni 2012, kell 20:04 (EEST)
Miks kümme?
kopipeist|allikas=http://forum.planet.ee/showthread.php?t=68107&page=4
Käske on jagatud mitut moodi. Kõigepealt olid käsud jagatud kahe kivilaua vahel, millele nad algselt olid kirjutatud. On arvatud, et käsustiku esimene pool tegeles inimeste ja Jumala vaheliste küsimustega ning teine pool inimeste omavaheliste suhetega, kusjuures nende vahele jääb käsk, mis puudutab lapse suhte oma vanematesse.
Käsud ligimese vastu patustamisest hoidumiseks võib omakorda jagada kolmeks osaks: Teopattude vastu suunatud hoiatus (ära tapa, varasta ega riku abielu), sõnapattude vastu suunatud hoiatus (ära anna valetunnistust) ning mõttepattude vastu suunatud hoiatus (ära himusta).
Kümneks jagamise kohta on samuti vihjeid leitud mitmelt poolt (2Ms 34:14-26; Ps 15:2-5). Kuidas aga täpselt käsud kümneks jagunevad, selles ei ole täielikku üksmeelt.
Juutlik traditsioon sätestas, et ebajumalakummardamise ja Jumalast pildi või kuju tegemine on üks ja seesama pikk käsk. Seda ideed jagasid Augustinus, Rooma katolik kirik ning Luther. Selliselt jagati käskude arvu 10 saamiseks pooleks lõik, mis puudutab himustamist.
Kirikuisa Origensest lähtuv traditsioon jagas aga kaheks käsuks ebajumala kummardamist puudutava osa ning pildi/kuju tegemise keelu. Himustamist puudutav lõik on kokku võetud üheks, viimaseks käsuks. Seda jaotust on kasutanud Kreeka-katolik kirik, reformaator Calvin, Reformeeritud kirik ning nende vaimulikud järglased.
Toome siin ära mõlemad jaotused. Esiteks paljudele Lutheri katekismusest tuntud 10 käsku:
   1. Mina olen Issand, sinu Jumal. Sul ei tohi olla muid jumalaid minu kõrval.
   2. Sina ei tohi Jumala nime ilmaasjata suhu võtta.
   3. Sina pead pühapäeva pühitsema.
   4. Sina pead austama oma ema ja isa.
   5. Sina ei tohi tappa.
   6. Sina ei tohi rikkuda abielu.
   7. Sina ei tohi varastada.
   8. Sina ei tohi valetunnistust anda oma ligimese vastu.
   9. Sina ei tohi himustada oma ligimese koda.
  10. Sina ei tohi himustada oma ligimese naist, sulast, ümmardajat, kariloomi ega midagi muud, mis on tema oma.
Eesti vabakiriklikes kogudustes on sageli kasutusel selline jaotus (Origenese-Calvini järgi)
   1. Sul ei tohi olla muid jumalaid minu palge kõrval.
   2. Sa ei tohi teha enesele Jumala kuju.
   3. Sa ei tohi Jumala nime ilma asjata suhu võtta.
   4. Pea meeles, et sa pead hingamispäeva pühitsema.
   5. Sa pead oma isa ja ema austama.
   6. Sa ei tohi tappa.
   7. Sa ei tohi abielu rikkuda.
   8. Sa ei tohi varastada.
   9. Sa ei tohi tunnistada oma ligimese vastu valetunnistajana.
  10. Sa ei tohi himustada oma ligimese koda, ega midagi, mis tema oma on.


Arutelu:Tohtkiri

Millist Zvenigorodi siin mõeldakse? Andres 30. oktoober 2007, kell 11:26 (UTC)
Ukrainas 213.184.42.227 30. oktoober 2007, kell 11:54 (UTC)

Peaks olema Zvenõgorod. Sellenimelisi kohti on Ukrainas kaks. Üks on Lvivi oblastis (see on see, mida siin on mõeldud), ja teine on Ternopoli oblastis. Kas võiks ehk panna pealkirjad Zvenõgorod (Lvivi oblast) ja Zvenõgorod (Ternopoli oblast)? Andres 30. oktoober 2007, kell 13:19 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://humanities.uchicago.edu/depts/slavic/bblphotos.html
** In Tohtkiri on 2013-06-24 13:50:59, 404 Not Found
** In Tohtkiri on 2013-07-07 04:32:36, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:32 (EEST)


Arutelu:Saale

*saaled on üks mootorividin. Mitmuses. Ma ei tea ja ÕS ka ei aita, aga järsku ainsuses on saale...
Saale on liugelaager?

Saale on ainsuses ja on tõesti liuglaagri üks pool (põsk).Akra 31. oktoober 2007, kell 07:48 (UTC)

:Laagriliud ehk saale Akra 31. oktoober 2007, kell 10:55 (UTC)
Ma olen kuulnud, et ka ehituses avatäidete puhul räägitakse saaledest.

*saale on infotehnoloogiline mõiste arvuti mäluhalduses. Seonduvad mõisted: saaleala, saalefail--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 31. oktoober 2007, kell 07:05 (UTC)

Kuidas en:Franconian Saale meil pealkirjastada? Adeliine 5. veebruar 2016, kell 18:32 (EET)


Kasutaja arutelu:Marvis~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Marvis! Andres 31. oktoober 2007, kell 10:54 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Marvis~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Pealkirjast jääb ekslik mulje, nagu tegu oleks olnud Eesti väeosadega. Tegelikult olid need Saksamaa väeosad. Andres 31. oktoober 2007, kell 19:10 (UTC)
Pealkiri ei ole hea, kuid esialgu ei tulnud ka midagi paremat päehe. Äkki on sul või kellegi paremaid ideid pealkirja osas.Akra 31. oktoober 2007, kell 20:10 (UTC)

Siia tuleb sisse kirjutada ka Nõukogude armees eetlastest moodustatud väeosad, st karistuspataljonidest laskurkorpuseni.Akra 31. oktoober 2007, kell 20:10 (UTC)
Teises maailmasõjas osalenud eestlastest väeosade loend Äkki oleks nii parem, õigem on ta kindlasti.Akra 31. oktoober 2007, kell 20:36 (UTC)

Kui kirjutada väikese tähega "eesti" ja sise panna ka Nõukogude väeosad, siis on minu meelest kõik korras. Andres 1. november 2007, kell 05:01 (UTC)

"eestlastest" on kohmakas. Andres 1. november 2007, kell 05:02 (UTC)

:Teeme eesti väikse tähega ja olgu. Selle eetlastega on veel teine probleem peale kohmakuse. Nimelt oli nendes väeosades ka teiste rahvuste esindajaid nii Saksa, kui vene poolel. Ka saksa poolel teenisid nendes väeosades venelased, sakslastest rääkimata.Akra 1. november 2007, kell 10:25 (UTC)

::pakuks veel ühe versiooni välja: Teises maailmasõjas peamiselt eestlastest koosnenud väeosade loetelu W.Parm--194.204.59.175 1. november 2007, kell 16:26 (UTC)

::: Arvan, et see on liiga kohmakas. Andres 1. november 2007, kell 16:51 (UTC)

Nimistusse tuleks sisse võtta ka 1944. a. septembris Vabariigi Valitsusele allunud väeosad. Djreichsfuhrer

Jah. Kõik eestlastega (eestimaalastega) seotud väeosad, mis mahuvad II maailmasõjaga seotud aega.Akra 2. november 2007, kell 07:39 (UTC)

: Millised need veel olid?
2., 3., 4. ja 6. Piirikaitse Rügementi mainitakse kaks korda. Djreichsfuhrer

Mõtte oli selline, et panna väeosad ka sinna alla kuhu nad kuulusid ja numeratsiooni järjekorras. Arvan, et see annab parema pildi ja tehnilist ressurssi peaks jätkuma. Kui leiad, et see ei ole hea anna märku. Eks ta siin üks õige tee otsimine ole, kuidas neid näidata.Akra 2. november 2007, kell 12:26 (UTC)
Kas tuleks märkida ka Sidepataljon, mis 1940. a. juunis pidas neilt relvi võtma tulnud Punaarmee osade vastu lahingu? Djreichsfuhrer

Mis puutub sidepataljoni sellesse nimekirja märkimisse ei oska öelda kas ta peaks siin olema. Aga eraldi artikkel sellest pataljonist ja lahingust peaks küll olema.Akra 2. november 2007, kell 12:26 (UTC)
Kas pealkiri "Eesti Vabariigi valitsuse teenistuses" ei peaks olema "Eesti Vabariigi teenistuses"? Kaks äratoodud väeosa on mulle tundmatud. Kas ei peaks olema Löögirühm Admiral Pitka, aga see tegutses oma käe peal, ei omanud sidet valitsusega. "Kolmanda Riigi teenistuses" omab mõtet vaid siis, kui WWIIs oleks osalenud ka näiteks Teine Riik. 1939. aastal torpedeeriti ühte Eesti miinipanijat NLiidu allveelaeva poolt. Kas ei peaks ka selle isse panema?

Arvan, et miinipanija ei osalenud sõjas. Andres 2. november 2007, kell 15:33 (UTC)

: Kunagi ilmus SL Õhtulehes selle kohta artikkel, kus nimetati toimunut merelahinguks (torpedeerimine ja vältimismanööver). Ega mina ka ei arva et osales, aga nii on väidetud. Aga mis on rügement "Made"? Ma pole sellest ega millestki selle sarnasest mitte midagi kuulnud.

:Kolmas riik sellepärast, et Saksamaa ei saa ka päris hästi kirjutada kuna siis ei pruugita aru saada millise ajajärgu Saksamaa väosadest on jutt. Kolmas Riik määrab aga kindla ajaperioodi, Hitleri saksamaa. Samas nii nad ju ennas kutsusid.Akra 2. november 2007, kell 16:23 (UTC)

:: Kuidas ei saa aru, kui jutt on Teisest maailmasõjast? Kuidas siis teiste riikide puhul aru saab? Andres 2. november 2007, kell 17:09 (UTC)
Pitkapoiste ametlik nimetus oli Laari järgi: Admiral Pitka lahingugrupp – Kamfgruppe Admiral PitkaAkra 2. november 2007, kell 16:26 (UTC)

[Johan Pitka] Tuli IV 1944 tagasi Eestisse ja kutsus üles astuma saksa sõjaväkke. sai 21. VIII 1944 SD ülemalt Obersturmbannführer Baatzilt loa moodustada eriüksus nimega Löögirühm Admiral Pitka, mis koondas paarsada meest. Pidas sellega 22. IX 1944 Kosel lahingu venelastega, seejärel taganes võitlustega Tallinna ja Keila kaudu Läänemaale, jäi kadunuks. Nii raamatus Tõotan ustavaks jääda, lk 1624. Saksakeelse nimekuju kohta pole mul praegu andmeid, kuid see peaks olema Kampfgruppe, mitte Kamfgruppe. Mulle teadaolevatel andmeil polnud Pitkal Tiefi valitsusega mingit kontakti ega alluvussuhet. Tema seostamine Tiefiga on sama meelevaldne nagu ärkamisaegsetes Andres Saali juttudes, kus Lembitu pidi alati tegelasena kohal viibima (teisi ajaloolisi nimesid polnud kuskilt võtta).
Lahinggrupp mitte lahingugrupp. Rügement "Made" formeerisid Läänemaale sattunud ohvitserid Julius Made eestvõtmisel 23. septembril 1944 sinna sattunud sõdureist ja see tegutses alguses Nissi ning Riisipere piirkonnas, hiljem Virtsu ümbruses, kattes sõjaväeosade ja tsiviilelanike taandumist. Djreichsfuhrer

Kui palju sellel "rügemendil" sõdureid oli? Kas ta paberi peal (ametlikult) ka eksisteeris või ainult omavahelistes juttudes?

23. septembri 1944 õhtul ~1200. Nimi Rügement "Made" on ilmselt siiski mitteametlik, aga nii seda kutsuti. Dokumentidest peaks alles olema Julius Made aruanne kindralinspektorile 7. novembril 1944 Eesti Sõjamuuseumi Arhiivkogu fond 18, nimistu 2, säilik 6. Djreichsfuhrer

: Tänan informeerimast! Aga ausõna, varem ei teadnud ma sellest mitte midagi.

::See on minumeelest üks Viki suuri plusse, et kambapeale on võimalik paljudest asjadest üsna korralik pilt kokku saada.Akra 5. november 2007, kell 15:45 (UTC)
3. Relva-SS brigaad on nimistus kahes kohas. Djreichsfuhrer

:Ka viimane lõik oli toppelt need olid tegelikult 37-40 Kaitse Vahipataljonid Dorpat, Fellin, Põltsamaa, Pleskau.Akra 2. november 2007, kell 20:03 (UTC)
Kui admiral Pitka lahinggrupp ei allunud sakslastele, siis ei ole tarvilik selle juurde saksakeelne väeosa nimi. Djreichsfuhrer

:See Pitka lahinggrupp moodustati puhtalt sksalaste nõusolekul  ja eraldati selleks ka Seineri poolt relvad. Samuti tegeles sellega ka Saksa politsei ja tagalaüksused. Nii, et päris mitteallumisest ka rääkoda ei saa. Samuti, kui nende ühesest allumisest Eesti Valitsusele. Akra 3. november 2007, kell 14:14 (UTC)
Muide, kas ei tuleks lisada ka Eesti (resp. endised Eesti) sõjalaevad, näiteks Lembit (allveelaev)?

:Laevade meeskonnad vahetati minuteada välja venelastega.  Siia nimekirja paneks ika põhiosas eestlastega või eestimaalastega komplekteeritud väeosad.Akra 3. november 2007, kell 14:14 (UTC)

Võtsin 4221. Eesti Vahikompanii välja, kuna ei osalenud Teises maailmasõjas. Djreichsfuhrer 25. november 2007, kell 14:49 (UTC)

Kuid osales teise maaimasõja jätkus Nürmbergis.  Muidugi, kas ta siin peab olema on omaette teema. Kuid kui mee seda siia või mõnda teisse loendisse ei pane siis ei tea seda artiklit keegi otsida.Akra 25. november 2007, kell 15:18 (UTC)

:Seda artiklit ei olegi. Djreichsfuhrer 25. november 2007, kell 15:28 (UTC)

::Selle võiks panna "Vaata ka" alla. - WooteleF 25. november 2007, kell 15:31 (UTC)

:::Vaata ka ongi vist õige koht. Küll see artikel tuleb. Mull on juba päris palju selle kohta materjali, kui keegi ennem ära ei tee.Akra 25. november 2007, kell 17:49 (UTC)
----
Mis alusel väosade nimetusi (nimesid) muudetakse? Palun viidata ja selgelt välja tuua, milliseid nimetused on eestikeelsetes allikates levinumad. Kui senised nimetused (või osa neist) üsna täpselt saksakeelsetele vastavad, siis vähemasti ümbersuunamine võiks ju jääda või ei sobi ümbersuunamised mingil põhjusel? Pikne 30. juuni 2012, kell 14:06 (EEST)

lisatud arhiiviversioon--Bioneer1 (arutelu) 9. juuli 2014, kell 14:58 (EEST)

välislink pole leitav ka veebilehekülgede arhiividest--Bioneer1 (arutelu) 9. juuli 2014, kell 14:55 (EEST)

plwiki's on mitmeid väeosasid, millel pole etwiki's vastet, vt plwiki kategooriat: :pl:Kategoria:Estońskie formacje kolaboranckie w służbie Niemiec hitlerowskich--Bioneer1 (arutelu) 9. september 2014, kell 00:12 (EEST)

Poola wikis on see kategooria mõnevõrra sassis.

Eestlastega seotud Saksamaa väeosad plwiki'st

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend


Arutelu:Raamatukogundus

See materjal peaks olema artiklites raamatukogu, raamatukoguhoidja jm. Raamatukoguteadusest räägib ainult esimene lause. Andres 1. november 2007, kell 04:35 (UTC)
Raamatukogundus ja raamatukoguteadus on eri asjad. Raamatukogundus on raamatukogude tegevusalad, raamatukoguteadus on raamatukogusid ja raamatukogundust uuriv teadusharu. Andres 11. jaanuar 2010, kell 13:14 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* https://www.is.ut.ee/pls/ois/tere.tulemast?ptbl_nimetused=leht&ptbl_vaartused=OK.OK.VA&ptbl_nimetused=sessioon&ptbl_vaartused=0&ptbl_nimetused=id_oppekava&ptbl_vaartused=439
** In Raamatukogundus on 2013-06-24 13:04:16, HTTP Error: BadStatusLine
** In Raamatukogundus on 2013-07-06 21:05:59, HTTP Error: BadStatusLine
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:06 (EEST)


Kasutaja arutelu:Gaias

Tere tulemast Vikipeediasse, Gaias!
Vaata Arutelu:Raamatukoguteadus. Andres 1. november 2007, kell 04:36 (UTC)

please translate the Nicky Hilton article into eesti.--217.209.116.113 19. november 2007, kell 18:28 (UTC)


Arutelu:Margo Kõlar

Välislingi all antud aadressil ei ole Margo Kõlarist juttu. Andres 1. november 2007, kell 04:50 (UTC)
Palun selgitusi, miks on tehtud viimased parandused. Seniks keeran artikli endisele versioonile tagasi.--Andrus Kallastu (arutelu) 15. veebruar 2018, kell 22:33 (EET)

Ehk selgitad oma käitumist kõigepealt ise - esmalt kustutad kõik muudatused ja siis hakkad neid oma nime all tasapisi tagasi tooma? Kuidas sellist teguviisi selgitada?
See artikkel ei kuulu Sinule. Seda võivad parandada ja täiendada (rõhutan, parandada ja täiendada) kõik ega pea Sinu käest küsima luba.
Kui leiad, et mingi muudatus on vale, siis viita sellele ja üritame leida lahenduse. Kui on midagi lisada, siis täienda. Muusika-alane tegevus ongi siin artiklis ju üsnagi kõhnakene...Aga see, et Sulle nt autosport ei meeldi, ei anna Sulle õigust sellealast teavet kustuda ära. Castellum (arutelu) 16. veebruar 2018, kell 11:24 (EET)

Praegu ei ole hästi, sest jääb mulje, nagu oleks tema kunagine tegevus kardispordis tähtsam kui tegevus muusikuna. Andres (arutelu) 16. veebruar 2018, kell 22:54 (EET)

:Jah, asi kisub veidraks.--Andrus Kallastu (arutelu) 17. veebruar 2018, kell 01:34 (EET)

::Nii oligi. Kunagi oligi ta üsna oluline kardisportlane, kes lihtsalt kõrvalhobina õppis muusikat. Me oleme üldiselt üritanud lõigud panna umbes ajalisse järjekorda+lõpupoole Tunnustused+Isiklikku+Viited+jne.... Ja seni on ju see olukord toiminud... Castellum (arutelu) 17. veebruar 2018, kell 18:14 (EET)

:::1. Margo Kõlar on diplomeeritud helilooja, muusikadoktor, kes töötab Eesti Muusikaakadeemia dotsendina. Kindlasti on tema saavutused kardisõitjana väga olulised, kuid artikli praegune ülesehitus annab asjadest ebaproportsionaalse ja mitteneutraalse pildi.

:::2. See muidugi ei ole mingi reegel, kuid isikuartiklite puhul oleks loogiline alustada hariduskäigust, seejärel mainida erialast tööd ja tegevust, loovisikute puhul tuua ära teoste nimekiri ning alles seejärel rääkida ka muust tegevusest.

:::--Andrus Kallastu (arutelu) 17. veebruar 2018, kell 21:47 (EET)

Kammerkoor Gloria pani umbes 10 aastat tagasi poe kinni.

Palun paranda. --Epp 11. aprill 2011, kell 20:33 (EEST)