Kasutaja arutelu:Bl2nk0r

Tere!
Tõlketalgud on nüüd läbi. Kutsume Teid 17. juunil kell 16 Euroopa Liidu majja, kus pakutakse talgute lõpetamise puhul jooke ja suupisteid. Seal selgub ka, milliste talguliste panus seekord kõige väärtuslikumaks osutus ja antakse kätte kingitused: 1000-eurone reisitšekk, Rahva Raamatu kinkekaardid ning Tallinna Ülikooli kirjastuse raamatud.
Euroopa Liidu maja asub Tallinnas aadressil Rävala pst 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt, Kaubamaja vastast). Üritusel osalemiseks ja kingituse vastuvõtmiseks saatke palun meile oma pärisnimi, mida ei avalikustata. Palun vastake kindlasti, kas saate üritusel osaleda.
Lugupidamisega
Rita Niineste
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu


Arutelu:Ettevõtte portaal

Siia ei viita miski. --Epp 15. juuni 2011, kell 00:49 (EEST)

Nüüd on hakatud kirjutama Tarkvararaamistikku ? suwa 17. märts 2017, kell 21:43 (EET)


Kasutaja arutelu:Gustavson~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Gustavson! Andres 16. juuni 2011, kell 09:37 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Gustavson~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Leena Laas

Kõikides artiklites (vene keeles) ja Nõmme muusikakooli kodulehel ta on Jelena Laas. Geonarva 19. juuni 2011, kell 19:06 (EEST)

Ta ise kasutab eestikeelsetes materjalides nime Leena Laas. Andres 20. juuni 2011, kell 03:51 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.interpreet.ee/et/interpreedid/show.html?id=47
** In Leena Laas on 2013-06-24 12:01:21, 404 Not Found
** In Leena Laas on 2013-07-06 10:32:54, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:33 (EEST)


Arutelu:Keele teke

"Katsed algse keele leidmiseks" ei ole vist teemakohane. Andres 20. juuni 2011, kell 09:21 (EEST)

Aga kus mujal sellest kirjutada? --Epp 20. juuni 2011, kell 13:23 (EEST)

: Ei tea praegu. Andres 20. juuni 2011, kell 17:28 (EEST)

Inimene võib sõnu hääldada, ahv mitte; laps õpib kõnelema, täiskasvanu enam mitte. Kus on selle oskuse algus ja mis on selle põhjus? Ilmselt vajadusest üksi ei piisa, peab olema ka võimalus.
Teadlaste poolt on tehtud põhjalikke uurimistöid ja on leitud, et anatoomiliselt on ahv kõnelemiseks kõige vajalikuga varustatud. Organid, mida inimene kõnelemiseks tarvitab, olid algselt välja kujunenud hingamiseks ja söömiseks. Kopsud, hambad, keel, huuled jne on kõnelemiseks kohandatud. Samuti häälepaelad.
Siiski on veel midagi, mis on sõnade hääldamiseks vajalik, ilma milleta laps ei hakkaks kõnelema. See on aktiveeritud pind kõnetraktis. Aktiveeritud pind neeluseinal keele juure taga (ma olen seda nimetanud ka häälduspesaks) tekib kõneõppe protsessis ja on täpses vastavuses emakeele häälikutega. Võõrhäälikutele see ei kõlba. Neid saab uute keelte rääkimiseks kasutada, aga aktsendi tekkimise hinnaga. Kui ka sarnane häälik puudub, siis asendatakse see mõne muu emakeele häälikuga, ei saa ja sõnasse jätta tühja kohta. Eestlane paneb vene zh asemel s-hääliku, jaapanlane l asemel r-hääliku.
Aktiveeritud pind kõnetraktis luuakse varajases nooruses, hiljem, kui koed on kaotanud võime muutusteks, uusi häälikuid enam ei teki. Ma ei saa määrata aktiveeritud pinna ulatust, kuna mul ei ole võimalust kasutada foneetikalaborit.
Kui ma olin 23 aastat vana, otsustasin ära õppida vene keele õige hääldamise. Pärast mõnenädalast intensiivset harjutamist jõudsin otsusele, et vene ja eesti hääldamine sünnib erinevates kohtades. Leidsin, et on vaja kopsust tuleva õhuga ja artikulatsioonibaasi asenditega suruda vene keele sõnad nende õigesse kohta. Selleks tuleb mehaanilisel viisil kõrvaldada kõik, mis seda takistab. Siis ütlesin ma endale: ma panen ka ahvi rääkima. Otsisin koha, kus polnud pealtkuulajaid ja harjutasin täie jõuga. Vahetevahel püüdsin järgi teha lehma ammumist ja lõvi möirgamist. Kui olin veidike edasi jõudnud, sattusin eufooriasse. Aastat 40 tagasi ütlesin kodus, et veel paar päeva harjutamist ja mul on vene keele hääldamine käes.
Kümmekond aastat tagasi tekkis artbaasis uus kvaliteet, mida ma nüüd tõlgitsen kui mõnedes punktides vene aktiveeritud pinna loomist. Sellest ajast peale on kõrvad hääldamise õigsuse üle otsustamisel teisejärgulise tähtsusega, sest ma tunnen selgesti aktsendi tekkimise kohta kõnetraktis. Kui ma seni olin vene keelt hääldanud enam-vähem huupi, siis nüüd tean-tunnen selgesti, kus on töötlemist vajavad koed.
Pikkamisi muutub hääldamine paremaks.Suureks takistuseks on sobiva koha puudumine. Otsin kohti, kus on vähe inimesi ja palju automürinat, aga nagu mul on tulnud veenduda, kostab mu hääldamine linnakärast läbi. Olen korduvalt saanud sõimata, umbes nii: see on hullumajast välja lastud. Aga midagi pole teha: ma ei saa oma ettevõtmist pooleli jätta, sest see on mul ainus võimalus oma vaadete õigsust tõestada.
Ei ole kõnet ilma aktiveeritud pinnata kõnetraktis. See kehtib ka ahvide puhul.
Sõnade hääldamine algas genoomi tekkinud uuest geenist. Kui see leitakse, siis selgub, millal inimene hakkas sõnu tarvitama. On täiesti võimalik, et oletatav geen lõi inimese, ilma selleta oleks vaid veel üks liik ahve.
Leonhard Klaar
15.07.2018


Arutelu:Rick Joyner

Joyner kasvas üles problemaatilises perekonnas.

Ma ei saa aru, mida see tähendab. Taivo 20. juuni 2011, kell 15:37 (EEST)

:Ilmselt on väite allikaks  - "/.../How he was raised in a troubled family in Richmond, Virginia, and how he dropped out of high school and never went to college /.../". Source on kristlik, selliste allikate puhul võrdub "troubled" päris tihti kas mitteuskliku või teisiti "ebasobivana". --6Anesthesia 20. juuni 2011, kell 16:28 (EEST)

: Olen nõus, et see on arusaamatu. Andres 20. juuni 2011, kell 17:52 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://him.morningstarministries.org/vision.htm
** In Rick Joyner on 2013-06-24 13:12:14, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Rick Joyner on 2013-07-06 22:20:02, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:20 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.forerunnerintl.org/writings/
** In Rick Joyner on 2013-06-24 13:12:14, 404 Not Found
** In Rick Joyner on 2013-07-06 22:20:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:20 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.passionandfire.org/About_MorningStar.htm
** In Rick Joyner on 2013-06-24 13:12:27, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Rick Joyner on 2013-07-06 22:20:23, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:20 (EEST)


Arutelu:Eesti arstide loend (1940)

Ma ei poolda kinnise sisuga artikli liitmist lahtise sisuga olematu artikliga.
Küll aga tuleks siin selgitada, kust andmed on võetud ja mis täpselt on kriteeriumiks. Andres 20. juuni 2011, kell 18:00 (EEST)

Ma ei poolda jälle ekulutsete esindajate loendeid aastate kaupa. Esiteks ei ole kõikidest ühe elukutse esindajatest kindlasti artiklit vaja. Teiseks ei näe ma mõtet miks peaks iga aasta kohta olema selline loend. Ja kui iga aasta kohta pole vaja, miks siis peaks teatud aastate kohta olema? Ma olen nõus sellega, et oleks üldine loend ja seal võiks siis olla iga nime taga aastaarvud (praktiseeris aastast xxxx aastani xxxx). --Metsavend 20. juuni 2011, kell 18:13 (EEST)

: See ei ole tõesti kindel, kas kõigist on artiklit tarvis. Aga kui selgub, et pole, siis võib ju ka ilma lingita jääda, eks ole?

: Jah, selline üldine loend võiks muidugi olla, aga seni, kuni meil selle jaoks andmed puuduvad, annab see loend siin ka midagi, kas pole? Andres 20. juuni 2011, kell 21:05 (EEST)

:: Jah, igasugu andmed annavad midagi, aga kas igasugu nimekirjad peavad Vikipeedias olema? Minu meelest ei pea.  --Metsavend 20. juuni 2011, kell 21:57 (EEST)

:::Ma kaldun ka Metsavenna seisukohta toetama. Võiks ju koostada "Eesti korstnapühkijate loendi 2011" (see on tehtav, sest korstnapühkijaid litsentseeritakse), aga minu arvates pole seda vaja. Taivo 20. juuni 2011, kell 22:00 (EEST)

:::: Nojah, aga räägime sellest konkreetsest loendist. Andres 21. juuni 2011, kell 00:07 (EEST)

::::: Parem olgu selline kui mittetäielik Eesti arstide loend, mida keegi ei täienda. --Epp 21. juuni 2011, kell 00:15 (EEST)

::::::Kui rääkida sellest konkreetsest artiklist, siis on tal see puudus, et pole märgitud allikaid. On see nimestik ikka õige? Aga äkki on ta koguni originaaluurimus? Kuugeldasin kolme harvaesinevat nime üheskoos, ei leidnud midagi. Arvan, et niisugusel kujul on parem see artikkel kustutada. Taivo 21. juuni 2011, kell 00:49 (EEST)

::::::: Kindlasti on sellel allikas, tuleb lihtsalt paluda see ära märkida. Võib-olla Riigi Teataja. Andres 21. juuni 2011, kell 00:59 (EEST)

::::::: Allikas on nüüd märgitud. Ma ei poolda kustutamist. Andres 21. juuni 2011, kell 13:05 (EEST)

Kas selle loendi autor ehk põhjendaks, mida ta saavutada üritab? Miks on hea mõte kõik kes 1940. arstid olid üles lugeda?--Kyng 21. juuni 2011, kell 13:29 (EEST)

Milleks neid artikleid ja loendeid ikka tehakse. --Numbriga kärumees 21. juuni 2011, kell 13:37 (EEST)

: Igasugustel erinevatel põhjustel. Mõni kirjutab näiteks roppusi. Aga miks just Arstid 1940? kas lihtsalt selle pärast, et allikas oli olemas?--Kyng 21. juuni 2011, kell 14:54 (EEST)

:: Sest see on kõige viimane avaldatud aasta. --Numbriga kärumees 21. juuni 2011, kell 15:19 (EEST)

::: Noh, kui sarnased andmed on ka teiste aastate kohta, siis on võimalik ka koondloend kokku panna. Andres 21. juuni 2011, kell 16:34 (EEST)

:::: http://tartu.ester.ee/search~S1*est/?searchtype=t&searcharg=Kutsetegevuse+%C3%B5igustega+tervishoiupersonaali+ja+tervishoiuasutiste+nimekiri&searchscope=1&SORT=DZ&extended=0&SUBMIT=OTSI+&searchlimits=&searchorigarg=Xtervishoiupersonaali%26SORT%3DD --Numbriga kärumees 21. juuni 2011, kell 17:07 (EEST)

Minu meelest on sellel ajalooline väärtus. Leian, et eestiaegsed arstid on väärt nimepidi mainimist ning ka artikleid, kui nende kohta on piisavalt andmeid. Andres 21. juuni 2011, kell 13:41 (EEST)
Ma ei saa viimase muudatuse mõttest aru. Kui ametlikus arstide nimekirjas on selle mehe nimi Georg (mitte Georgi) Orlov, siis tuleb vähemalt siin loendis see nimekuju säilitada ja teha ümbersuunamine. --Numbriga kärumees (arutelu) 17. märts 2012, kell 11:23 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti arstide loend (1940)


Pealkiri ja sisu ei ole vastavuses. Siinne loend pole 1939. ja 1940. aasta loenditega võrreldav. Andres 21. juuni 2011, kell 00:51 (EEST)

Mismoodi ei ole vastavuses? Mis siin siis praegu on? Kas peavad olema võrreldavad? Kõik need loendid tuleks tabelina esitada, mida saaks sorteerida nii perenime kui valla nime järgi. --Metsavend 22. juuni 2011, kell 10:49 (EEST)

: Pealkiri eeldab, et siin oleksid ka varasemad vallavanemad.

: Koostamise alused ei lange kokku. Kui me hakkame süstemaatiliselt asja ajama, siis oleks parem, kui oleks võrreldavad. Lihtsalt nending. Andres 22. juuni 2011, kell 11:17 (EEST)
Arvan, et me ei saa pidada jooksvat nimekirja. Ja igatahes pealkiri ja sisu pole vastavuses. Andres (arutelu) 11. mai 2012, kell 06:16 (EEST)

Link [[Margus Mägi]] viib valesse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 11. mai 2012, kell 06:16 (EEST)

Miks just see aasta? Valdade artiklites peavad vallavanemad niikuinii olema. Kas loendit üldse tarvis?--Estopedist1 (arutelu) 18. märts 2019, kell 10:49 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti vallavanemate loend (2012)


Kategooria arutelu:Riigikogu liikmed

Äkki peaks siinne kategooria ainult alamkategooriaid sisaldama? (I Riigikogu liikmed, II Riigikogu liikmed, ... jne) Ivo 21. juuni 2011, kell 18:49 (EEST)

Minu arust ka, aga siis läheks kategooriate osa elulugudes väga kirjuks. --Numbriga kärumees 22. juuni 2011, kell 11:18 (EEST)

Mõnede isikute puhul kipuks see natuke kirjuks küll aga vähemalt oleks siis siinne kategooriate osa natuke asjalikum. Ivo 12. juuli 2011, kell 17:14 (EEST)

: Ma leian, et kui Riigikogu koosseisude kohta käivad artiklid sisaldavad infot liikmete ja nende vahetuste kohta, siis pole vaja neid täpsustavaid kategooriaid. Viimase paari Riigikogu puhul on artiklis päris hea ülevaade antud. Ave Maria 12. juuli 2011, kell 22:13 (EEST)

::Selle info peaks ikka riigikogulaste endi artiklist kätte saama. Milleks peaks kasutaja veel erinevate Riigikogude koosseise uurima? Pealegi kasvab see muidu üsna suureks mammutkategooriaks, kui viimaks kõigist riigikogulastest artiklid tekivad. Ivo 12. juuli 2011, kell 22:47 (EEST)

:::Riigikogulase enda artikli tekstist saab ju välja lugeda ometi selle vajaliku info? Lihtsalt mõne riigikoguja artiklis on siis 4-5 riigikogu liikmete kategooriat, veidi palju nagu. Aga noh, kui mammutkategooria, siis võib-olla tõesti. Ave Maria 12. juuli 2011, kell 22:54 (EEST)

::::Ega ma ise ka alguses kahtlesin selles aga kuna ma olen hakanud neid esimeste riigikogulaste artikleid tekitama, siis lihtsalt hakkas tunduma, et see tuleb kasuks. Pealegi ei ole Riigikogusse kuulumine mingi väga väike asi, mis ei vääriks mainimist. Osades artiklites on see koosseisudesse kuulumine kah natuke puudulikult esitatud. Ivo 12. juuli 2011, kell 23:27 (EEST)

:::::Riigikogusse kuulumine peab kindlasti isikuartiklis ära mainitud olema aga ma kahtlen, kas eraldi kategooriad on hädavajalikud. Ave Maria 12. juuli 2011, kell 23:39 (EEST)

::::::Hädavajalikud vast tõesti pole aga loodetavasti abistavad orienteerumisel. Ivo 13. juuli 2011, kell 00:17 (EEST)

: siin ongi valida kahe halva variandi vahel: 1) yhte kategooriasse kuulub tuhat artiklit; 2) kakssada artiklit kuulub korraga viide kategooriasse, samas kui võiksid kuuluda selle asemel yhte.

: valiksin praegu esimese variandi — ei hakkaks VII Riigikogu koosseisust alates alamkategooriaid tegema. koosseisud saab fikseerida loendites või eriartiklites nagu praegugi. kategooriati kaupa liigitades võiks siis hakata tegema iga koosseisu kategooriale alamkategooriaid asendusliikmete, mandaadist loobunud liikmete jne kaupa. las praegune kategooriate seis olla, orienteerumisel on artiklid ka abiks. kui olukord muutub (nt kui riigikogu taas kaotatakse näiteks EL-i muutumisega tsentraliseeritud föderatsiooniks), saab asja tarvidusel ymber otsustada. või kui keegi väga tahab hakata siinseid artikleid ymber kategoriseerima. Ohpuu 13. juuli 2011, kell 13:06 (EEST)
Jah, pigem võiks jääda alamkategooriateta. Kategooria suurus ei tohiks siin otseselt probleem olla, vajadusel saab lisada sisukorra. Suur kategooria on probleem pigem siis, kui teemavaldkond on liiga lai ja sarnased nähtused on lõdvalt seotud nagu praegu näiteks 243 liikmega kategoorias "Füüsika". Lisaks pole minu meelest järjenumber mõiste "Riigikogu (liige)" juures ka kuigi oluline, vaevalt paljud meist teadvustavad, mitmes Riigikogu praegune on.
Minu meelest on viimasel ajal mõne artikli lõpus kategooriate nimekiri liiga pikaks hakanud venima, nii nagu sageli inglise Vikipeedia artiklite puhul. Et olulisemaid kategooriaid oleks lihtsam silmata, püüdke palun teha nii, et see nimekiri ei veniks pikemaks kui pruugiks. Üldine põhimõte oleks, et kategoriseeritakse definitsioonis sisalduvate tunnuste järgi ([1]; või siis vast ka olulisemate tunnuste järgi, mis võiks pisut täpsustatud definitsioonis sisalduda). Näiteks on natuke naljakas, kui poliitikuna tuntud isik on metsavahtide kategoorias ja kindlasti on vastavas artikli osas oluline nimetada, millise kooli on keski lõpetanud, aga kategooria kujul vast pole vaja seda välja tuua. 90.190.114.172 10. märts 2012, kell 15:20 (EET)

Miks mitte? Miks rohkem kategooriaid halb on?--Morel (arutelu) 10. märts 2012, kell 15:33 (EET)

Ja Riigikogu number võiks just seetõttu olla, et paljud ei teadvusta, mitmes millalgi on. Samamoodi ka teenetemärkide klassidega jm. Vikipeedia paisudes peavad kategooriad hargnema, see on paratamatu. See lisab neile funktsionaalsust.--Morel (arutelu) 10. märts 2012, kell 15:35 (EET)

:Hm, et siis mingid kategooriad peaks hakkama teisi välistama? Riigikogu liige ei tohi mingil juhul metsavaht olla? Sama loogika järgi võiks presidentide juurest kaotada kõik muud kategooriad, kaasa arvatud synniaasta, sest kes neid ikka synniaasta järgi "defineerib". Minu arvates on see jama ning pole mingit ratsionaalset põhjust, miks kategooriaid ei võiks olla rohkem kui meil seni tyypiline kolm kuni viis. --Oop (arutelu) 25. aprill 2012, kell 20:41 (EEST)

:: Nojah, on selline tava sünni- ja surma-aasta järgi kategoriseerida. Saksa vikis peab sama raudselt olema lisaks veel sookategooria (mees või naine). Aga muid spetsiifilisemaid ja küsitavaid juhte ei pruugi selle pärast juurde leiutada. Kui inimene on tuntud ikkagi riigikogu liikmena (ja muude olulisemate ametikohtade poolest) ja mitte metsavahina siis viimane kategooria on tõesti otsitud. Et kategooriateosa vähem kirju oleks ja sealt olulisi klasse kergem leida oleks, on minu meelest põhjust, ratsionaalne pealegi. 90.190.114.172 25. aprill 2012, kell 20:56 (EEST)

:::Kusjuures ma olen paar korda mõelnud, et see mees/naine kategooria võiks ka meil olla. Mõne nime puhul tõesti ei pruugi muidu aru saada.--Morel (arutelu) 25. aprill 2012, kell 21:55 (EEST)

::::On näiteks :Kategooria:Naisheliloojad. Aga minumeelest see lõhnab natuke diskrimineerimise järele :P. Miks peaks naistele eraldi kategooria olema. Kui nime järgi tõesti aru ei saa, saab sugu artiklis mainida. Adeliine 25. aprill 2012, kell 22:23 (EEST)

:::::Minu meelest on ka see naisheliloojate kategooria kahtlane. Aga mees/naine kategooria läheks (Saksa vikipeedia näitel) kõigile. Ma muidugi ei teaks, mida teha nendega, kes on sugu vahetanud...--Morel (arutelu) 25. aprill 2012, kell 22:35 (EEST)

Mu meelest oleks alamkategooriad (III Riigikogu liikmed, IV Riigikogu liikmed jne) hädavajalikud. Vastasel korral pole sel üldisel kategoorial ("Riigikogu liikmed") erilist funktsionaalsust. --Bioneer1 (arutelu) 10. september 2013, kell 09:56 (EEST)


Arutelu:Aphrodite (Kylie Minogue)

Masintõlge. Alts 22. juuni 2011, kell 03:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.billboard.biz/bbbiz/content_display/magazine/reviews/albums/e3ic397be35157675dbe7f21152ecea4242
** In Aphrodite (Kylie Minogue) on 2013-05-25 14:05:10, 404 Not Found
** In Aphrodite (Kylie Minogue) on 2013-06-24 01:43:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:44 (EEST)


Arutelu:Metamfetamiin

Viidete vormistus on arusaamatu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. juuni 2011, kell 09:27 (EEST)

Minu meelest on siit liiga palju välja jäetud. Panen algse teksti siia.
<div style="height:20em; overflow:auto;">
'''Pervitiin''' ehk '''Temmleri tablett'''  (''Pervitin'') oli [[Saksamaa]]l 1933-1938 tarbitud populaarse rahva[[droog]]i ([[uimasti]]), mille üks koostisosa oli [[metamfetamiin]], turunimi. Pervitiini toodeti [[Temmleri tehas]]es.
Pervitiini rohke tarvitamise tõttu on Hitleri poole II Maailmasõja algvallutusi (1939-1941) nimetatud vahel [[välksõda|välksõjaks]] ehk metamfetamiinisõjaks(Ohler, 17:2017;<ref>[[Norman Ohler]]: "[[Patsient A. Uimastid Kolmandas Reichis]]", originaali pealkiri ''"Totale Rausch. Drogen im Dritten Reich."'' 2017, [[Helios kirjastus]], ISBN-10: 9949554977</ref>).
Pervitiinitabletid olid sini-valge-punast (Ohler, 70:2017) või ka valget värvi (Ohler, 75:2017).
Pervitiin oli saadaval süsteampullidena, nätsu koostises ja osade allikate kohaselt ka pralineedes.
Molekulaarselt struktuurilt sarnaneb see [[adrenaliin]]iga.

Tolleaegsete kirjelduste kohaselt saavat naiste frigiidsust pervitiini tablettidega hõlpsasti mõjutada.
Pervitiini ravi: 1 kuu jooksul tuleb 10 päeval võtta 4 tabletti päevas, võimalikult päeva poole ja nii 3 kuud järjest. Sellise annustamisega tõuseb naise libiido ja seksuaaljõud.
Pakendi infolehe kohaselt saab ravim ära võtta alkoholist, kokaiinist ja isegi opiaatidest tingitud võõrutusnähud.(Ohler, 44:2017)

Pervitiin läbib nn vere-aju barjääri, kuid ei põhjusta äkilist vererõhu tõusu. (Ohler, 42:2017)
Pervitiini mõju arvatakse tulevat sellest, et narkootikum mõjub aju närvirakkudele selliselt, et nood vabastavad virgatsaineid dopamiini ja noradrenaliini paisates need sünaptilistesse ajukäärudesse ja blokeerib ka nende tagasihaarde.(Ohler, 42:2017) Mõju kestvuseks pakutakse 12 tundi ja rohkem ning suurte annuste korral võib selle tarvitamine esile kutsuda närvirakkude närbumise, kuna kurnatakse ära rakkudevaheline energiavahetus, sellega kaasnevad kõne-, tähelepanu- ja keskendumishäired. Kuid tarbimine võib mõjutada ka mälu, tundeid ja tasusüsteemi. (Ohler, 43:2017)

Eeldatavasti andsid 40. eluaastast vanemate ohvitseride südamed just peale forsseeritud metamfetamiini kasutamist tunda, esines südamerabandust, infarkti ja kokku kukkumist.(Ohler, 96:2017)
Sõltuvusnähtudena esines teotahte puudust ja depressiooni.(Ohler, 97:2017)

Ohler tsiteerib Heinrich Bölli (hilisema Nobeli kirjandusauhinna laureaadi) kirju kodustele, kus laskur Böll kiidab Pervitiini "hea teenimise eest" ja palub kodustel seda juurde saata.(Ohler, 53:2017)
Wehrmachti ülemstaabiarst professor doktor Otto Friedrich Ranke (17. august 1899 München- 19. november 1959 Erlangen) lugenud Pervitini-nimelise erguti kohta korraldas alustuseks üheksakümne, hiljem saja viiekümne sanitaarohvitseriks pürgija hulgas vabatahtlikke pimekatseid. Ta andis neile pervitiini (Pervitin, P), kofeiini (Caffein, C) või näivat ravimit (Scheintabletten, S) ja lasi neil esimesel katsel öö läbi matemaatilisi ja mõtlemisülesandeid lahendada, märkides ära et pervitiniseeritud olid maniakaalselt asja kallal.(Ohler, 60:2017) Kuid pervitiini manustanutele ei olnud mõtteprotsessid, mis suurajult kõrgemat abstraktse mõtlemise võimet nõudsid, jõukohased.
Aine kuulutati sõjaliselt väärtuslikuks aineks ja plaaniti uusigi katseid. (Ohler, 61:2017) Kuid kuulnud, et Müncheni ülikoolis loodi pervitiini-laipadele (üledoosi saanutele) eraldi ruum muutus Ranke toon ja ta läkitas laiali kirju akadeemia teistele juhatajatele hoiatades pervitiini võimaliku sõltuvusohu eest. (Ohler, 62:2017)
Perviitini tarbivate sõjaväelaste kohta täpsed andmed puuduvad. Leidus väeüksuseid kus seda tarvitati vastavalt suvale ja neid kus püüti mingit kontrolli pervitiinitablettide tarvitamise üle omada. Ranke tuvastas, et suur osa ohvitsere kannab pervitiini lausa endaga kaasas. (Ohler, 62:2017) Väliselt profülaktilisest pervitiini tarvitamistest nördinud Ranke aga olevat ka ise ainet reeglipäraselt manustanud ning selle kohta oma sõjalis-arstlikus päevaraamatus ka aru andnud. Keskmine tööpäev algas Rankel kahe Temmleri tabletiga.(Ohler, 69:2017) Ranke jt arvates oli pervitiiniga võimalik suurema pingutuseta 36 kuni 40 tundi järjest ilma väsimuseta tööd teha.
Mitte kõik suursaksad ei olnud pervitiini toimetest pimestatud nii pöördus 1939. aastal siseministeeriumi riigisekretär, ameti poolest "riigi tervishoiujuht", Leo Conti justiitsministeeriumi poole selleks, et seadusandlust karmistataks. Ta kirjutas:
(Ohler, 70:2017)
1939. aastal kuulutati pervitiin Riigi Siseministeeriumi politseimäärusega apteekides ainult retsepti alusel omandatavaks.(Ohler, 71:2017)
17. aprillil 1940 hakkas Wehrmachtis ringlema Ranke ergutimäärus, see jagati laiali rivi- ja korpusearstidele, juhtivatele sanitaarohvitseridele ja Waffen-SS-i juhtivatele tegelastele.  Ühekordseks päevaannuseks oli määratud 1 pervitiinitabett ja profülaktika mõttes öösiti 2 tabletti teineteise järel ning vajadusel 3 kuni 4 tunni pärast võis manustada veel 1-2 tabletti.(Ohler, 74:2017)
Kui Inglismaal tarvitati massiliselt bensedriini siis Saksamaal tarvitati selleks ajaks pervitiini hinnanguliselt miljon annust kuus. Kuna andmed on ühikutes siis täpsemalt ei saa, nii näiteks oli saadaval nn Pervitiini-tuutu (igaühes 30 tk). Kui palju tarvitati ampulle süstimiseks pole teada.(Ohler, 106:2017)
Märkus: samal ajal nuputasid Nõukogude armee poolel sõdivad sõdurid laiali jagatud piirituse koguste pealt, kas tulemas tavapärane või väga ränk taplus.

* 1939. aastal kuulutati pervitiin Riigi Siseministeeriumi politseimäärusega apteekides ainult retsepti alusel omandatavaks;
* 12. juuni 1941 Riigi tervishoiujuht Conti allutas pervitiini kasutamise oopiumiseadusele, see muutis  rahvadroogi ametlikult uimastiks.(Ohler, 108:2017)

Ranke arvutuste kohaselt olid pervitiinitabletid odavad, Keskmine sõjaväeline annus 4 tbl päeva maksis 16 penni, samal ajal oli kohvi arvestuslikuks kuluks umbes 50 penni iga öö kohta. Seega erguteid peeti majanduslikult mõistlikumateks.

"Lennukisool", "Stuka-pill", "Göringi pill".(Ohler, 100:2017)
Andres (arutelu) 25. september 2017, kell 16:43 (EEST)
</div>
----
Pervitin ei olnud ju aine nimetus. Mis mõttes me kirjutame "Pervitiin"? Ja kui see oleks aine nimetus, siis see peaks olema väikese algustähega. Andres (arutelu) 25. september 2017, kell 18:41 (EEST)

Mis mõttes "Pervitiin"? Ära palun rapsi ja loe artiklit veel kord. --Ivar (arutelu) 25. september 2017, kell 18:51 (EEST)

: Ma katsusin seda asja uurida. Teave on keeruline ja vastuoluline. Ma leidsin, et Pervitin (toimeaine) oli 1-fenüül-2-metülaminopropaan. Tundub, et see ei ole sama asi mis metamfetamiin, aga arvatavasti metamfetamiin organismis sellest tekib. Metamfetamiini kasutatakse ka praegu ravimina Desoxyni nime all, aga see on õigupoolest metamfetamiinhüdrokloriid. Ma ei orienteeru selles hästi.

: Pervitin oli kindlasti tootenimetus. Nähtavasti "pervitiin" on sama laadi sõna nagu "aspiriin", mis ka tuleb tootenimetusest (Aspirin). Seda sõna ei saa kasutada tootenimetusena. Kas seda sõna kasutatakse terminina (mul ei õnnestunud leida) ja kas see on "metamfetamiini" sünonüüm? Andres (arutelu) 25. september 2017, kell 19:27 (EEST)
Vabandust, mina sain sellise teate, et Iifar on minu muudatused tagasi pööranud. Mina ei teinud enda teada muud midagi kui muutsin Pervitiini Pervitiniks. Sellepärast ma saingi nii aru, et "Pervitin" asendati "Pervitiiniga".
Kuidas me saame sõna "pervitiin" kasutada, kui me ei tea, mida see tähendab? EKSS ei võimalda selle üle otsustada. Andres (arutelu) 25. september 2017, kell 19:37 (EEST)
----
Ma protesteerin Iifari tegevuse vastu. Ta kustutab materjali oma äranägemise järgi ja põhjendamata ega luba kustutatud materjali välja tõsta. Nii kaob asi unustusse. Andres (arutelu) 25. september 2017, kell 18:41 (EEST)

Aruteluleht ei ole koht, kus on õige hoida läbitoimetamata toormaterjali. Selleks sobiv koht on kasutaja alamleht. --Ivar (arutelu) 25. september 2017, kell 18:51 (EEST)

:See on mõeldud teistele kasutajatele, mitte algsele kirjutajale. Teised ei hakka kasutaja alamlehelt otsima, eriti praegusel juhul. Kui teised on veendunud, et siit enam midagi võtta ei ole, siis võb kustutada. Kui ma jõuaksin järele, siis ei tekiks vajadust arutelulehte kasutada. Andres (arutelu) 25. september 2017, kell 19:27 (EEST)

:: Vastupidi. Aruteluleht ongi koht, kus sellist materjali hoida. Arutelulehe eesmärk on aidata artiklit paremaks muuta.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 25. september 2017, kell 19:42 (EEST)

::: Andres, hinda palun oma võimeid adekvaatsemalt. Muidugi ei jõua Sa järele sellele kiirusele, millega Mariina siin tegutseb, ega hakka kunagi ka jõudma. Aga mul on hea meel, et siin on vähemalt mõned inimesed, kes tegutsevad sisuliste toimetajatena. Tunnustan Ivarit ja Minnekoni kaine mõistuse eest käimasolevas Hitleri-saagas.--VillaK (arutelu) 25. september 2017, kell 21:10 (EEST)

:::: Muidugi mina üksi ei jõua järele. Aga kas siis toimetamine on minu eralõbu? Ma ei nimetaks toimetamiseks seda, kui kõik, mis valmistab raskust, lihtsalt välja visatakse. Ma ei vaidlusta seda, et ongi asju, millega pole midagi peale hakata. Aga minu meelest kustutatakse liiga palju. Kes tahaks siia kirjutada, kui ta teab, et ebatäiuslikud asjad kustutatakse? Minu meelest tuleks kasutada seda viki eelist, et on võimalik luua parem tekst, kui see igaühele eraldi võttes on jõukohane. Andres (arutelu) 26. september 2017, kell 09:35 (EEST)
----
Pervitin (metamfetamiinhüdrokloriid), mida kasutati laialdaselt ergutusvahendina on käesoleval ajal liigitatav narkootikumina. Kui palju ja kas Theodor Morell ka Adolf Hitlerile pervitiini manustas pole säilinud dokumentide põhjal võimalik tuvastada aga see ei tähenda, et Morell ei võinuks Hitlerile uimasteid tellida ilma narkootikumiretseptita.(Neumann ja Eberle, 82:2013)Hans-Joachim Neumann ja Henrik Eberle, "War Hitler krank? Ein abschließender Befund", Gustav Lübbe Verlag, 2009, ("Kas Hitler oli haige? Lõppdiagnoos", 2013)

Leonhard Hestoni arvates oli "füüreri" kätevärin tingitud mitte Parkinsoni tõvest vaid just Pervitini-sõltuvusest. (Neumann ja Eberle, 91:2013)

Samuti pole teada, kas Morell ja Hitler teadsid, et mõned Vitamultini tahvlid sisaldasid Pervitini. Pole ka teada kas Morell lasi pervitiini neisse tahvlitesse lisada.(Neumann ja Eberle, 78:2013)
Välja võetud. Andres (arutelu) 25. september 2017, kell 19:33 (EEST)


Pealkiri on kahtlane, ei lange märksõnaga kokku. Andres 23. juuni 2011, kell 12:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ziemelustasti.lv/2011/04/20/ziemelu-un-baltijas-valstu-dziesmu-svetki-spragst-bumba-latvijas-odi-sakoz-feriesus-bet-tik-un-ta-varena-kulturas-manifestacija/
** In Põhja- ja Baltimaade Koorifestival on 2013-06-24 13:01:52, 404 Not Found
** In Põhja- ja Baltimaade Koorifestival on 2013-07-06 20:32:28, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:32 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Põhja- ja Baltimaade Koorifestival


Arutelu:Eesti Suusaliit

"1947. aastal moodustati Eesti NSV suusasektsioon". Eesti NSV mille suusasektsioon? Järgmisel aastal on juttu juba Eesti NSV suusaföderatsioonist. Kumb ta siis oli või kuidas toimus yleminek? Suusaliit on oma kodulehel muidugi veel ebamäärasem. --Oop 23. juuni 2011, kell 12:53 (EEST)
Veerpalu juhtumist tuleks teha omaette artikkel, materjali on kyll. Korjasin peotäie linke siia, neist suure osa saaks ymber tõsta. --Oop 23. juuni 2011, kell 13:27 (EEST)

Veel Veerpalu linke:
* Veiko Visnapuu "Suusaliidul on aeg peeglisse vaadata" EPL juhtkiri, 24. august 2011
* Aet Süvari "Veerpalu dopingusüü jäi jõusse, atleet kaebab edasi" EPL, 24. august 2011
* "EOKi peasekretär: FIS lähtub sellest, et ei saa jääda kaotajaks" Delfi, 23. august 2011
* "FIS otsustas: Andrus Veerpalu on süüdi" Delfi, 23. august 2011
* "FIS langetas Veerpalu suhtes lõpliku otsuse: süüdi" Postimees, 23.08.2011
* Maarja Värv "Loe, mida räägiti Veerpalu pressikonverentsil" Postimees, 23.08.2011
* "Alaver: oleme liiga palju saavutanud ja seda meile ei andestata" Postimees, 23.08.2011
* "Galerii: Veerpalu dopingujuhtumiga seoses jagati uusi selgitusi" Postimees, 23.08.2011
* Peep Pahv "Suusajuhtide püüd kõike varjata ja Veerpalu kaitsjate auklikud väited" Postimees, 24.08.2011
* "Dopinguspetsialist: arbitraažikohtus on Veerpalu lootused paremad" Postimees, 23.08.2011
* "Veerpalu karistust pikendati vähese koostöö tõttu" Postimees, 23.08.2011
* Peep Pahv "Alaver: FISi otsus polnud see, mida ootasime" Postimees, 23.08.2011
* "Pilv: Veerpalu oli dopinguproovi andmisel alpimajas 4500 m kõrgusel" Postimees, 23.08.2011
--Oop 24. august 2011, kell 11:35 (EEST)

2008. aastast asub Eesti Suusaliit Ülemiste Citys Ustus Aguri majas."Eesti Suusaliit asub nüüd Ülemiste Citys" Ülemiste City pressiteade, 26.09.2008
--WikedKentaur (arutelu) 11. august 2019, kell 13:32 (EEST)


Arutelu:Yakushima

Suures maailma atlases on selle saare nimi Yaku. KNAB-is seda kohanime polegi. Kas peaks teisaldama Yaku nime alla? Taivo 24. juuni 2011, kell 22:40 (EEST)

Võiks küsida Peeter Pällilt. Andres 24. juuni 2011, kell 23:00 (EEST)

Kirjutan Vikipeediast. Praegu on meil artikkel pealkirjaga Yakushima. See on saar Lõuna-Jaapanis, kusjuures shima tähendab Jaapani keeles saart. Suures maailma atlases on selle saare nimi Yaku, KNAB-is pole seda nime üldse. Kuid kõik keelelingid on Yakushima nimega, üheski võõrkeeles pole saare nimi Yaku. Kas selle saare õigem nimi on Yaku või Yakushima? Taivo 30. august 2011, kell 00:31 (EEST)
Ei tunne kahjuks nii palju jaapani keelt, et ütelda, kas "shima" ärajätmine muudaks selle nime kuidagi puudulikuks (nagu nt Emajõe nimest me ei saa kuidagi "jõge" ära jätta), aga kuivõrd kõik teised keeled näivad jaapanikeelset liigisõna kasutavat, siis tundub Yakushima mõistlik valik. Vahel kasutatakse jaapani liigisõna ees ka sidekriipsu (sel juhul oleks Yaku-shima), aga siin ma seda ei näe, ilmselt pole ka mõtet lisada. Lugupidamisega Peeter Päll


Arutelu:Aruküla rahvamaja

Võiks olla artiklis: "Aruküla rahvamaja juhatajad:  1939-1950 Erich Tint, 1950-1954 Erika Nõmmik, 1954-1968 Aliide Sooster, 1968-1969 Aarne Kuiv, 1969-1971 Laine Videvik, 1971-1976 Pavel Randlaht, 1976-1978 Eha Randlaht (Pukk), 1975-1976 Tõnu Aru, 1977-1982 Külli Sooberg, 1982-1984 Mare Must, 1984-1989 Rein Haasmaa, 1989-1990 Renate Reebak, 1990-1998 Ilme Samõkina, 1998-1999 Juhan Trump." (Külli Koppelmaa "Aruküla rahvamaja juubelipidu oli üllatusi täis" Sõnumitooja, 2004) Samas allikas on rahvamajast pikemalt. --Oop 25. juuni 2011, kell 21:16 (EEST)

pealkirja lisas Bioneer1)
Artikleid, mis on yhest artiklist juba niigi lingitud, ei pea "Vaata ka" all veel kord nimetama. --Oop (arutelu) 26. veebruar 2013, kell 00:11 (EET)

nii ja naa. Kui artikkel on suht pikk, siis sageli on neid ikkagi pandud. Üldiselt selle võimaliku eeskirja järgimine ja jälgimine pole mõttekas, sest peatükk Vaata ka pole artikli sisuline osa --Bioneer1 (arutelu) 24. juuli 2014, kell 18:55 (EEST)


Arutelu:Anton Tšehhov

See surma alajaotuse vimane lõik on natuke segane. Kes käis kelle kirstu järel ja kuhu mindi? Adeliine 25. juuni 2011, kell 21:34 (EEST)

Jah, see lause on segane: "Hiljem selgus, et see matuserong liikus Mandžuurias surma saanud kindrali Fjodor Kelleri kirstu järel ning Tšehhovit ära saatma tulnud sadakond inimest liitusid üliõpilastega, kes kandsid kirstu õlgadel." Siin on vist ka üks koma puudu. Artikkel valiti heaks (vastavat märget siin küll pole), sestap tuleb asi ruttu korda teha. Andres 25. juuni 2011, kell 22:53 (EEST)

: Parandasin. --Mona 27. juuni 2011, kell 22:06 (EEST)
Puudusi ja küsimusi:
*Tema isa oli ortodoksi kristlane, kuid see ei seganud tal oma lähedasi türanniseerimast ja füüsiliselt karistamast - kas mõeldud on, et ta oli õigeusklik? Ja ega usk vist pole kedagi seganud halb inimene olemast

: Parandasin - Mona
*Taganrogi kreeka kloostrile ja koolile võiks viia link, inglise vikis on neist artikkel olemas

: Parandasin - Mona
*Mida on mõeldud Sankt-Peterburgi Akadeemia all?

: Tegin lingi Keiserlikule Peterburi Teaduste Akadeemiale, praeguse Venemaa Teaduste Akadeemia nimetus oli sel ajal just selline. - Mona
*"lordi eluks" - ma kardan, et siin on läbi inglise keele tõlkides viga sisse tulnud

: Inglise vikis on nii, aga ka Troyat on raamatus sellist väljendit kasutanud, ja siis veel leidsin sellise lingi . Siin on ka kasutatud sellist väljendit. Aga kas muudaks siis selle nt jõudeeluks? --Mona 12. juuli 2011, kell 12:22 (EEST)

: Leidsin selle kirja ka üles  --Mona 12. juuli 2011, kell 12:34 (EEST)

::Okei, ma algul arvasin, et "isand" või "härra" on läbi inglise keele lordiks muutunud.--WooteleF 12. juuli 2011, kell 16:39 (EEST)
*peaks olema rohkem siselinke, eelkõige tema teostele

: Selles osas peaks ka olema muutusi - Mona
--WooteleF 11. juuli 2011, kell 15:13 (EEST)
Novoselski küla on ilmselt Novoselki küla...

Mis selle roosa plärakaga nüüd siis teha? Viide on ju kirjas. Kui allikas on see antud miilides, mida siis teha saab? --Epp 12. juuli 2011, kell 21:29 (EEST)

Siin on veel viited, palju neid vaja on? , . Kui ma peaks neid verstadesse khakkama ümber arvestama, kas see poleks juba originaaluurimus? --Mona 12. juuli 2011, kell 21:35 (EEST)

: Eesti kultuuriruumis kehtib hetkel SI ja m ja selle tuletised, seega kui tahame tänaseid vahemaid mainida, siis täpselt ja kohalikes ühikutes. Kui räägime tsaaride aegsest Venemaast ja tahame täpsed olla, siis me ei võta allikaks ameerikakeelseid kirjatükke ameerika miilidega, kui vene keel ei ole mokkamööda, siis koogel-moogel aitab välja paari minutiga, nt kirjutatab inglise keeles Julia BALABANOVA:
http://dlib.eastview.com/browse/doc/21289054
 Seven years after that he purchased a small estate at Melikhovo,
 twelve versts (about 8 miles) away from the railway station Lopasnya south of Moscow.

: ma miskipärast kasutaksin sellist lähenemist.

: suwa 12. juuli 2011, kell 22:20 (EEST)

: Nõustun, et raudteejaam on tähtis, aga sellest võiks kirjutada artiklis Melihhovo ja Tšehhovi majamuuseum Melihhovos. Konkreetselt selles artiklis annab kaugus Moskvast parema pildi küla asukohast. --Mona 12. juuli 2011, kell 23:17 (EEST)

:: Mina aga lähen seda teed, et võtan selle lõigu üldse ära. Ega see väga oluline polegi kui kaugel Moskvast midagi asus, suht subjektiivne ikkagi. Eks muutke tagasi kui ei meeldi. --Mona 12. juuli 2011, kell 22:37 (EEST)

:: AGa võib ju kasutada ka sellist lähenemist. Suwa, ole hea, tee parandused ja lisa viide mis sa leidsid. --Mona 12. juuli 2011, kell 22:45 (EEST)

::: Mõnes mõttes need verstad ja kaugus raudteejaamast on näitajad. Raudtee tähendas elu ja liiklust, võrdle seda nt mudamülgastega, kuhu paljud napooleonid on uppund, siis ehk nõustud, et raudteejaam tähendas elu. Otsin veel paar allikat ja parandan. suwa 12. juuli 2011, kell 22:47 (EEST)
Küsimus: Kas sel ajal Venemaal miili polnud? --Mona 12. juuli 2011, kell 22:58 (EEST)
Parandage kui eksin miilide osas, aga leidsin sellise allika . Teen ettepaneku jätta need miilid rahule. --Mona 12. juuli 2011, kell 23:06 (EEST)

Александринский театр . Kuidas see õigupoolest eesti keeles on? Erinevates allikates on erinevalt kirjas. --Mona 13. juuli 2011, kell 13:21 (EEST)

Teater nimetati Puškini järgi, järelikult Aleksandri teater. Aleksandra teatriks kõlbaks teda nimetada juhul, kui ehitis oleks oma nime saanud naissoo esindaja järgi. --kanakukk 13. juuli 2011, kell 13:25 (EEST).

: Nüüd lugesin vene vikist, et see nimetati algselt Nikolai I abikaasa Aleksandra Fjodorovna järgi. Puškini nimeliseks sai ta hiljem. Siis ikkagi Aleksandra? --Mona 13. juuli 2011, kell 13:28 (EEST)

::  suwa 13. juuli 2011, kell 13:30 (EEST)


Arutelu:Eesti korvpallikoondis

hetkel tundub nagu oleks kellelgi vaja olnud malli kasutada mitte artikkel kirjutada. Ave Maria 27. juuni 2011, kell 02:23 (EEST)
üldse ei taha kurjustada.... aga... no ma loodan, et artikkel ka kiiremas korras juurde tekib. Ave Maria 27. juuni 2011, kell 02:30 (EEST)

ma ikka tegelen vaikselt sellega, mul ei ole väga palju vaba aega, seega läheb kauem aega ja artikkel valmib järkjärgult. Entu95 27. juuni 2011, kell 12:23 (EEST)
Ma saan aru, et koondis jõudis 2015. aasta EM-ile (http://sport.postimees.ee/1368306/super-eesti-koondis-alistas-bulgaaria-ja-joudis-2015-aasta-emile), aga kuna need pole veel toimunud, siis ei saa mu meelest artiklisse osavõttude alla sisse panna.--Morel (arutelu) 1. september 2013, kell 22:52 (EEST)
"Osalemine tiitlivõistlustel" sisaldab inglisekeelseid siselinke. Pelmeen10 (arutelu) 16. november 2022, kell 16:45 (EET)
Kui siia artiklisse panna kõik valik- ja finaalturniiride põhjalikud tulemused ja koosseisud siis läheb artikkel liiga pikaks ja ebaproportsionaalseks. Pelmeen10 (arutelu) 20. november 2022, kell 16:43 (EET)

Selget kontseptsiooni artikli kirjutamiseks ei ole. Tõmbasin infot vähemaks. Vast ehk aastad, kui jõuti EM-finaalturniirile võiksid olla põhjalikumad. Ehkki EuroBasketist leiab vajaliku üles. Samas võiks siit olulisema info saada, ikkagi Vikipeedia.Teomees (arutelu) 21. november 2022, kell 06:03 (EET)

:Ma arvan, et kogu info võiks Vikipeedias olla küll, aga mitte tingimata ühes artiklis. Infot vähemaks tõmmata pole tarvis. --Andres (arutelu) 21. november 2022, kell 06:24 (EET)

::Just. Turniiri leheküljele võib vabalt panna (nt EuroBasket 2022) põhjalikku infot. Tegelikult peaks mall võimaldama kompaktsust (nagu inglise vikis :en:Template:Basketballbox collapsible), Mall:Jalgpallimatš seda praegu ei võimalda. Võiks olla ka Eesti korvpallikoondise mängude loend. Pelmeen10 (arutelu) 21. november 2022, kell 18:02 (EET)
Kuidas tundub inglise vikist üle toodud ? Parameetrid on veel tõlkimata. Pelmeen10 (arutelu) 21. november 2022, kell 19:18 (EET)

See mall sobib küll. Nüüd peaks eestikeelseks tegema. Eesti korvpallikoondise mängude loendit läbi aegade saab näha Korvpalliliidu kodulehelt - Mehed. Mängude tulemused. Kui minna nüüd seal statistika alt otsima mängijaga ja aastaga, siis või leida mängude infot 1920. aastateni välja (mängu tulemus ja punktitoojad). Turniiride kohta võiks teha artikli a`la Eesti korvpallikoondis 2015 EM-l. Kogu vastava turniiri kohta tuleb artikkel väga töömahukas, pealegi on ingliskeelne saadaval. Eks tuleb asjaga edasi minna.Teomees (arutelu) 22. november 2022, kell 10:23 (EET)

: Põhiasjad on tõlgitud.  Pelmeen10 (arutelu) 22. november 2022, kell 23:30 (EET)
 kui ei soovi veerandite kaupa skoori märkida, siis selle asemel, et kirjutada "|V1 = -|V2 = 39:43|V3 = -|V4= 38:46" saab kirjutada |P1 = 39:43 |P2 = 38:46 Tulemus:
Pelmeen10 (arutelu) 20. detsember 2022, kell 19:33 (EET)

Lisasin malli 2 lisaparameetrit, "märkus" ja "lisaks". Mulle tundub, et 'Mäng kogupikkuses' link teeb artikli liiga pikaks. Näide:
Kui see link peab ilmtingimata tavaolekus nähtaval olema, saaks selle panna ka linna ja Näita/Peida vahele. Pelmeen10 (arutelu) 12. märts 2023, kell 22:18 (EET)

See on hea mõte, muidu läheb artikkel tõesti pikaks. Selle "lisaks" võiks panna linna ja Näita/Peida vahele, siis on huvilisel kohe näha.Teomees (arutelu) 13. märts 2023, kell 10:45 (EET)

Lühendasin ühte tabelit NL okup. aja arvel, aga vist ei tulnud kõige parem. Tabelid võiksid ikka kõrvuti olla nagu varem, nüüd jäid üksteise alla. Ehk korraldad ise ära?Teomees (arutelu) 14. märts 2023, kell 16:12 (EET)

Sai parem? Pelmeen10 (arutelu) 14. märts 2023, kell 20:19 (EET)


Kasutaja arutelu:Scann~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Scann! --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 27. juuni 2011, kell 16:26 (EEST)

Palun vaata lehte [[Kasutaja arutelu:Andres#Steward requests/SUL requests]], kui juhtud seda lugema. Üks teine kasutaja soovib nime Scann endale, et ühendada selle nimega kohtod erinevates Vikipeediaga seotud projektides. Võid oma arvamuse selle kohta kirjutada sinna või ka siia lehele. --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] ([[Kasutaja arutelu:Jaan513|arutelu]]) 4. märts 2012, kell 21:11 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Scann~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Turu ja Pori lään

Ei olnud keskus, ta oli pealinn. 85.77.114.175 29. juuni 2011, kell 16:01 (EEST)

Lääni keskust ei nimetata eesti keeles pealinnaks. Andres 29. juuni 2011, kell 16:04 (EEST)

Aga nad oli Soome läänid, pole Eesti. 85.77.114.175 29. juuni 2011, kell 16:05 (EEST)

: Mis siis? Andres 29. juuni 2011, kell 18:30 (EEST)

Märksõna Turu lään suunab siia, ent märksõna Pori lään kohta on fiwikis (ja vaid seal vikis) eraldi artikkel, vt :fi:Porin lääni--Estopedist1 (arutelu) 25. juuli 2017, kell 10:39 (EEST)

See artikkel käsitleb 17. sajandil lühikest aega eksisteerinud lääni ja see peabki eraldi olema. Andres (arutelu) 25. juuli 2017, kell 10:56 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Turu ja Pori lään


Kasutaja arutelu:Vamps~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Vamps! --Epp 30. juuni 2011, kell 04:01 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Vamps~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:18 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Kristian Kesner

Minicredit on välja võetud. Andres 1. juuli 2011, kell 12:20 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ehitus24.ee/uudised.php?id=2173
** In Kristian Kesner on 2013-06-24 11:48:35, 404 Not Found
** In Kristian Kesner on 2013-07-06 09:06:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:06 (EEST)
Miks meil tema kohta üldse artikkel on?
Kui ta on tähelepanuväärne, siis tuleks viidatavad asjad tagasi panna. Andres (arutelu) 1. juuni 2016, kell 17:41 (EEST)

Mina ei tea, miks. Ajakirjanduses on teda kajastatud küll. Aga ma ei oska selget seisukohta võtta, ei ole tugevat arvamust ei kustutamise ega ka säilitamise poolt. Adeliine 2. juuni 2016, kell 12:29 (EEST)

Pigem vist säilitada. Adeliine 2. juuni 2016, kell 13:16 (EEST)

: See ongi vist see juhtum, kus ajakirjanduses on kajastus olemas, aga me ei pruugi teemat ikkagi tähelepanuväärseks pidada. Andres (arutelu) 3. juuni 2016, kell 01:28 (EEST)

::Miks mitte? Adeliine 3. juuni 2016, kell 12:31 (EEST)

::: Noh, jutt käib ainult tema pankrottidest ja tema kahtlasest käitumisest. Tema päritolu (üldse elulugu) on hämar ja tõenäoliselt me temast rohkem ei kuule. Andres (arutelu) 3. juuni 2016, kell 13:31 (EEST)

::::Sul on ilmselt õigus. Kujutan ette, et aastal 2056 paneks selline artikkel iga inimese ainult õlgu kehitama ja ütlema: "Ja mis siis?"  Pealegi ei pruugi see antud isiku õige nimi olla. - Melilac (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 22:44 (EET)
----
Kui ta ei ole usbeki päritolu, siis oleks selle kohta viidet vaja.--Morel (arutelu) 2. juuni 2016, kell 14:41 (EEST)

Kristian Kesner ei ole usbeki päritolu. Ta ei ole üldse seotud Usbekistaniga. Internetis ei ole seda infot või viited, et ta on usbeki või kuskilt päritolu. Varasem nimi ei ole see mis on kirjutatud. Lisaks  ei ole ka infot või viited milline nimi tal oli varem. See on vale info ja ma ei tea kust see on võtnud.
Palun seda infot kustutada.

On küll info, nende väidete juures on lingid. Ma ei taha väita, et viidatud artiklites olev informatsioon on korrektne, aga ta on esitatud. --Morel (arutelu) 2. juuni 2016, kell 18:07 (EEST)

: See ei ole toimetuse kontrollitud info. Andres (arutelu) 2. juuni 2016, kell 22:42 (EEST)

::Ma ei tea, kuivõrd see on kontrollitud. Need on viited, mis meil on. Muud seni pole.--Morel (arutelu) 3. juuni 2016, kell 00:35 (EEST)

::: Nojah, selles teises viites on see info toimetuse enda poolt, aga sellegipoolest ma seda hästi ei usalda, sest samas kõrval on Seppikuid nimetatud Sepikuteks. Seda viimast me ju ei hakka Vikipeedias ära tooma, kuigi see lehes kirjas on? Igatahes "väidetavalt" ei ole minu meelest ilus öelda. Andres (arutelu) 3. juuni 2016, kell 01:28 (EEST)
----
Mul ei oleks ka midagi selle vastu, kui see artikkel kustutada.--Morel (arutelu) 3. juuni 2016, kell 01:46 (EEST)
Kui on nii palju kahtlusi kuidas ma saan panna kustutamisele seda artikli?

Panin kustutamismärkuse. Andres (arutelu) 3. juuni 2016, kell 10:51 (EEST)
----
Veel ajakirjandusest:
*https://www.aripaev.ee/uudised/2016/12/01/varvika-seltskonna-kiirlaenuaris-pooritati-miljoneid-sularaha
*https://www.aripaev.ee/uudised/2019/04/30/skeemimeister-hando-hanschmidt-reetis-skandaalse-poolvenna
*https://www.aripaev.ee/uudised/2019/10/28/aumees-kristian-kesner-havitas-partneri-elutoo
*https://www.aripaev.ee/uudised/2020/08/03/kopsakas-noue-fantoomarikas-peab-koos-oma-emaga


Arutelu:Rahvastik

Inglise vikis on defineeritud populatsioon ja rahvastikku on vaadeldud selle erijuhuna.
Mitmel puhul, näiteks soome vikis, on jutt hoopis rahvaarvust. Andres 2. juuli 2011, kell 17:15 (EEST)

seotud mõiste või isegi sünonüüm elanikkond--Estopedist1 (arutelu) 9. jaanuar 2017, kell 20:08 (EET)


Arutelu:Hoiu-laenuühistu

ma ei poolda liitmist artikliga ühistupank, kuna ühistupank on hoiu-laenuühistu, mis on saanud finantsinspektsioonilt krediidiasutuse tegevusloa. nende kahe artikli liitmine oleks analoogne artikli pank või krediidiasutus liitmine artikliga aktsiaselts — yhistupank on hoiu-laenuyhistu rangemalt reguleeritud alamliik, samuti kui pank ehk krediidiasutus on aktsiaseltsi artiklivääriliselt erinev alamliik. Ohpuu 4. juuli 2011, kell 15:20 (EEST)

siit peaks saama hoiu-laenuyhistu seaduse viimase muutmise eelnõu juurde käinud seletuskirja, mis on põhjalik ja informatiivne allikas hoiu-laenuyhistute kohta, rahandusministeeriumi ametnikud on usinalt kirjutanud. Ohpuu 4. juuli 2011, kell 16:55 (EEST)
Yhtlasi oleks tore, kui keegi loeks Andro Roosi magistritööd, refereeriks ja viitaks seda kombekohaselt. Ohpuu 6. juuli 2011, kell 13:36 (EEST)
----
Siin on põhjenduseta kärpeid tehtud. Andres 5. juuli 2011, kell 17:01 (EEST)

pööran tagasi, tõesti ei näe kärpimisele muid olulisi põhjendusi kui võimalikku soovi näidata hoiu-laenuyhistut loomu poolest ilusa ja õilsa ettevõtlusvormina. kahtlustan, et Vikipeedias nõutav neutraalne vaatenurk sai kannatada. julgustan soovijaid arutama sääraseid muutusi arutelulehel enne muudatuse tegemist. kui esitatud andmetes või tõlkes oli vigu ja eksimusi, võib nendele tähelepanu juhtida arutelulehel, kui neid ise parandada ei oska.

möönan, et artikli praegune seis peegeldab Eesti 21. sajandi olukorda. Teise ilmasõja eelsete hoiu-laenuühisuste kohta tuleks siin põhjalikult kirjutada, aga mul pole käepärast vastavaid allikaid (või ei oska ma neid leida). kaastöö on teretulnud. Ohpuu 6. juuli 2011, kell 13:18 (EEST)

inglise keeles on olemas yldised mõisted savings and loan association ja credit union ning veidi paar konkreetsemat building society yhistulise hypoteeklaenude väljastaja kohta; thrift USA hoiu-laenuyhistute kohta. ja vastavalt artiklid ingliskeelses Vikipeedias. nende omavahelised erinevused jäävad mulle praegu veel veidi hämaraks. building society't soovitab ESTERM tõlkida elamuhoiupangaks.
ja siis enne Teist ilmasõda vist ei eristatud eesti keeles ühistut ja ühisust. see on veidi yldisem asi, mis tahaks seletamist ja arusaamist. Ohpuu 6. juuli 2011, kell 14:58 (EEST)

Ma ei näe enam põhjust, miks selle artikli peaks liitma artikliga Ühistupank.Teilolondon 6. juuli 2011, kell 21:29 (EEST)

meil on siis vist yksmeel, et ei liida? võtab selle liitmismalli maha või tahab keegi veel sel teemal midagi öelda? Ohpuu 7. juuli 2011, kell 13:10 (EEST)


Arutelu:Viktor Turkin

Viktor Turkin on uue põlvkonna vandeadvokaat, keda tuntakse esmajoones keerukate perekonnaõiguslike kohtuasjade kaudu.

Mis me teeme? Andres 6. juuli 2011, kell 10:10 (EEST)
Magistritöö ei tee kedagi veel teadlaseks, loengud samuti mitte. --Oop (arutelu) 22. mai 2012, kell 08:09 (EEST)
Tyhistasin viimatised muudatused, sest neid ei põhjendanud ykski allikas; vastupidi, muudatuste järel jäi mulje, justkui pärineksid muudetud andmed viidatud allikaist, mis väidavad aga hoopis muud. Paluks andmete muutmisel viidata konkreetsele avalikult kättesaadavale allikale ning muuta ära senine viide; veel parem oleks siinsel arutelulehel põhjendada, miks on uus allikas usaldusväärsem kui senine. --Oop (arutelu) 22. mai 2012, kell 22:53 (EEST)

Miks kirjutatakse siin järjepidevalt minu kooliks Tallinna 36 Keskkool, millega mul puudub igasugune side? Olen lõpetanud Tallinna 7. Keskkooli. Viidatud Äripäeva artikkel käsitleb just seda aega (kui hr. Karu eelnimetatud koolis 4 esimest aastat mu klassivend oli). Ka ei ole ajalehe info (ajakirjaniku nägemus) selline, millele võiks entsüklopeedia ka muus kontekstis pimesi viidata. Teadustegevuse (monograafiad, artiklid, tegevus ülikoolides, teaduskraadi (teadusmagistri kraadi) olemasolu jne.) kohta annab ka ETIS (mis koondab infot teadlaste, mitte aga muude isikute kohta) piisavat infot ning isegi Vikipedias on "teadlane" artikkel (http://et.wikipedia.org/wiki/Teadlane), mis oma sisult tundub olevat aktsepteeritud. Võimalik tõesti, et kõrgkoolide avalik internetiruum ei sisalda püsivalt infot näiteks retsenseeritud magistritööde jm. kohta, mis aga ei tee neid fakte olematuks. Täpsemaid selgitusi võite saada: viktort@hot.ee.   Lugupidavalt Viktor Turkin
Kooli puhul on Vikipeedia toimetaja ajaleheartiklit ilmselt valesti tõlgendanud.--Morel (arutelu) 23. mai 2012, kell 10:16 (EEST)

ETIS ei ole tegelikult objektiivne allikas, kuna info sisestab sinna inimene ise ilma faktikontrollita, mistõttu see on mõnikord selektiivne ning sisaldab arvukalt vigu. Aga Eestis ei ole alati paremat võtta, seega tuleb ETISega leppida. Sama käib ajakirjanduse kohta: oleks loomulikult parem kasutada Blackwelli kirjastuses ilmunud ja eelretsenseeritud monograafiat "Viktor Turkini tähendus ja mõju Kontinentaal-Euroopa õigussysteemis", ent kahjuks pole meil seda käepärast, seega tuleb leppida avalike allikatega. - Ehk saaks viidata näiteks mõnele Inglise Kolledži väljaandele, kus käsitletakse vilistlasi, või juriste kajastavale teatmikule? - Mis puudutab magistritöid, siis yldjuhul ei peeta kõiki magistritöid automaatselt teadustöödeks, vähemalt kuni neid pole avaldatud eraldi raamatuna või mõnes soliidses väljaandes. Olgem ausad, magistritööna kaitstakse meil kohati ikka kummalisi asju ka, seega ei ole nende käsitlemine tervikkategooriana õigustatud. - Teadlaseks nimetatakse tavaliselt inimest, kes teeb teadustööd, sh avaldab vähemalt mõne artikli eelretsenseeritavas teadusajakirjas või monograafia akadeemilises kirjastuses. --Oop (arutelu) 23. mai 2012, kell 12:58 (EEST)
Ta on Adolf Turkini poeg, aga viidet ma praegu ei leia. Kui keegi leiab, võiks lisada artiklisse. --Metsavend 23. mai 2012, kell 13:33 (EEST)
Jah, see on õige põlvemissuhe. Kuna rahvastikuregistrisse pole võimalik otseviidet panna ja www.geni.com pole ehk kohane; siis ega too aktivistist toimetaja tarvitse seda asjaosalise enda kinnitusest hoolimata uskuda. :) Mis aga veel ETIS-sse puutub, siis pärast isiku enda poolt sinna andmete sisestamist ilmub algselt sissekande või täienduse lõppu tekst "kinnitamata", seejärel infot kontrollitakse ja ilmneb uus tekst "kinnitatud". Ka minul sattus sinna üks minu senist teadustegevust puudutav faktiviga, millele ETIS-e poolse järelkontrolli käigus tähelepanu juhiti ja parandati. Viktor Turkin

Minu teada kontrollitakse ETISes ainult publikatsioone.--Morel (arutelu) 23. mai 2012, kell 14:44 (EEST)
Lisaks märgiksin juurde, et võimaliku Blackwelli kirjastuse monograafia osas hetkel seisukoht puudub, küll aga võin öelda, et juba 2009 aastal ilmus maineka Kluwer Law International kirjastuse väljaandel "International Encyclopedia of Laws" sarjas ka Eesti (era)õigussüsteemi tutvustav väljaanne, mis sisaldas kokku 39 viidet minu senistele töödele. Viktor Turkin

Mina võin kõike uskuda, aga minu usk pole argument. Ma võin seda ka uskuda, et kuu on juustust. Kui ma tahan kirjutada sellest artiklis Kuu, peab mul olema viide neutraalsele, objektiivsele ja tähelepanuväärsele allikale, mis annab lugejatele võimaluse minu väidet kontrollida: kas seal on ikka just nii kirjas ja kas ma sain õigesti aru? Äkki ma luiskan, kui ytlen, et Stephen Hawkingi viimane raamat kinnitab mu isiklikku seisukohta Kuu koostise kohta? Vikipedist võib ju suli ja kaabakas olla, ent viidatavusnõuded pyyavad minimeerida tema võimaliku kaabakluse mõju. - Mis puutub asjaosaliste kinnitustesse, siis langetame minutiks pea ja mõtleme, milline näeks asjaosalisele kui kõige informeeritumale allikale toetudes välja näiteks inglisviki artikkel Breivikist. Inimeste vaated enda kohta võivad jääda yhiskonnas vähemusse. --Oop (arutelu) 23. mai 2012, kell 15:18 (EEST)
Mulle tundub, et ETIS-e andmeid võib pidada piisavalt usaldusväärseteks, kui ei ole spetsiaalset põhjust kahelda. Sama lugu ka muide ETBL-iga, mis koostatakse asjaosaliste ütluste põhjal. Andres (arutelu) 23. mai 2012, kell 17:44 (EEST)
Mulle tundub, et seadustiku kommenteeritud väljaannet võib pidada teadustööks. Andres (arutelu) 23. mai 2012, kell 17:47 (EEST)
Mul üks delikaatsem küsimus - hoolimata austusest sõnavabaduse vastu: kuna ka selline arutelu on kõigile vabalt kättesaadav, siis äkki on mingid võimalused seesuguseid seisukohti avaldavate  toimetajate manitsemiseks, eriti juhul, kui nad oma enesetutvustuses ka ise tunnistavad et topivad oma nina igale poole (pro: ka sinna kuhu pole alati vaja); muidu võib see kaudselt ka Vikipedia renomeele varju heita. Viktor Turkin

Tõsi ta on, manitsemist on siin tarvis. Seisukohad väljendavad Vikipeedia üldisi põhimõtteid, kuid neid võiks esitada soliidsemas ja vaoshoitumas vormis. Andres (arutelu) 23. mai 2012, kell 18:53 (EEST)

Muudetud on lauset (vt Eri:Diff/4022655), mis viitab ETISele. Siiski, ETISes on aastaarv jäetud lõpetamata (s.t töötab tänaseni). Kuidas praegusel juhul talitada?--Bioneer1 (arutelu) 26. oktoober 2014, kell 23:36 (EET)

: lisasin konstruktsiooni "aastast 2012"--Bioneer1 (arutelu) 27. oktoober 2014, kell 10:20 (EET)
----
Minu meelest ei vääri juhendatud magistritööd artiklis loetlemist. Ma ei mäleta ka, et seda mõnes teises artiklis oleks tehtud. See on minu isiklik arvamus, ootan teiste seisukohti.
Minu põhjendus on see, et magistritööde juhendamine on õppejõu töö rutiinne osa. Andres (arutelu) 10. juuni 2016, kell 09:46 (EEST)

Nõus. Aga kuidas on juhendatud doktoritöödega?--Morel (arutelu) 10. juuni 2016, kell 09:49 (EEST)

:Doktoritöid võib minu meelest märkida, kuigi juhendamine võib olla formaalne.

:Samuti ei ole minu meelest tarvis märkida konverentsidel esinemisi ja loetud kursusi, kui see ei ole mingis kontekstis oluline. Andres (arutelu) 10. juuni 2016, kell 09:58 (EEST)
Ma tahtsin seda jälle öelda. Andres (arutelu) 18. oktoober 2016, kell 16:27 (EEST)
Siin mõjub see mulle reklaamina. Andres (arutelu) 18. oktoober 2016, kell 16:33 (EEST)
Eelviimase artikli (ajakirjas Mari) link ei vii artikli juurde.
Huvitav - pealkirja järgi guugeldades avaneb artikkel just selle lingiga. Linki siia pannes aga viib "Mari" avalehele.
Tsiviilõigus on täpsustusleht. Võib-olla ei peaks. Andres (arutelu) 18. oktoober 2016, kell 16:33 (EEST)


Kasutaja arutelu:Teleekraan

Tere tulemast Vikipeediasse, Teleekraan! --Epp 7. juuli 2011, kell 00:35 (EEST)

Laadisid üles pildi, mille autoriks kirjutasid "Eesti Rahvusringhääling". Kas Rahvusringhääling on nõus Vikipeedia tingimustega? Adeliine 19. oktoober 2011, kell 22:02 (EEST)

Tere Adeliine,

Eesti Rahvusringhääling ei luba jagada ja ei anna autoriõiguseid oma piltidele, kuid kui tegemist on logoga (saatetunnusega) on jagamine lubatud, ning see langeb kokku Wikipedia nõuetega. Logode juurde on samuti märgitud millega on tegemist.

Kõike paremat!

:Kui keegi jätab sinu arutelulehele teate, võiksid vastata siin samas, siis on ühe teema arutelu ühes kohas. Ning oma kommentaarile võiksid lisada allkirja, selleks vajuta redigeerimiskasti kohal allkirjanuppu (pliiatsiga nupp) või trüki neli tildet (~~~~).

:Iga pildi juures peab olema täpselt kirjas, kes ja miks seda pilti jagab (või link vastavale lehele), et igaüks, kes pilti vaatab, saaks täpselt aru. Kus on kirjas, mis tingimustel Rahvusringhääling lubab logosid kasutada? Mall  ütleb lihtsalt, et tegemist on logoga, aga see ei tõenda seda, et logo üleslaadimine oli õiguspärane. Adeliine 19. oktoober 2011, kell 22:24 (EEST)

:Kas teiega kuidagi kergemini ei saaks ühendust (maili teel?)? Mul oleks mõned küsimused seoses sellega... Teleekraan 19. oktoober 2011, kell 22:30 (EEST)

::Saab. Vajuta minu kasutajanimele ja siis vasakul tulbas on link "Saada sellele kasutajale e-kiri". Aa, su enda e-mail peab ka eelistustes määratud olema. Adeliine 19. oktoober 2011, kell 22:41 (EEST)

::Kahjuks ma ei leia seda linki. Ehk võite ise minuga ühendust võtta minu email on nowwwc@gmail.com


Arutelu:Rakvere Vabaduse Kool

Kas viimane parandus on õige? Andres 8. juuli 2011, kell 00:22 (EEST)

kooli nimedega võib olla segadus, vt arutelu arutelu:Rakvere linna Keskkool--Bioneer1 (arutelu) 10. detsember 2014, kell 01:15 (EET)
Minu meelest on konkreetselt selle kooli ajalugu jälgitav 1944. aastast. Varasemate koolide kohta on tarvis eraldi artikleid. Andres (arutelu) 10. detsember 2014, kell 09:05 (EET)

Praegune koolimaja (Vabaduse 1) võib olla väärt eraldi artikliks. Kultuurimälestisena on seda nimetatud Rakvere ühisgümnaasiumi hoone--Estopedist1 (arutelu) 19. detsember 2015, kell 13:29 (EET)


Arutelu:Lamp

Tavakeeles mõistetakse lambi all valgustit. Andres 8. juuli 2011, kell 07:55 (EEST)
valgust sisaldava optilise kiirguse

See tundub imelik. --Epp 4. august 2011, kell 06:37 (EEST)
Miks imelik?
Optiline kiirgus on palju laiem kui inimene oma silmaga näha suudab (sh. infrapunakiirgus, ultraviolettkiirgus). Valgus on nähtav (inimesele nähtav) osa optilisest kiirgusest. Ideaalset lampi pole olemas, iga lamp kiirgab peale valguse ka nähtamatut kiirgust. 4.08.2011 12:01

Oleks tarvis teistsugust sõnastust. Ja kas lambi puhul on alati oluline nähtav valgus? Andres 4. august 2011, kell 13:00 (EEST)

Lamp võib olla ka elektroonikas, kasutatav element.Jaanus.kalde (arutelu) 26. jaanuar 2013, kell 23:55 (EET)


Arutelu:LED-lamp

Tuntud rohkem LED või muu sarnase nimetuse all. Kuidas ümbersuunamised teha? Andres 8. juuli 2011, kell 08:03 (EEST)
Kas praegune pealkiri on korrektne? Andres 9. juuli 2011, kell 14:52 (EEST)

Eelistaksin sidekriipdu (LED-lamp), aga täpset reeglit põhjenduseks praegu otsida ei jaksa. --Oop 10. juuli 2011, kell 02:57 (EEST)

:Kas poleks õigem kirjutada eraldi artikkel valgusdioodlamp ja siis sinna suunama nii LED-lambi kui ka leedlambi? Trebla (arutelu) 13. juuni 2012, kell 11:27 (EEST)

:: tavakeelde on järjekordne jaburdus jõudnud, sarnaselt cd-plaadile/cd-kettale, LED on on lühend väljendist, mis sisaldab infot valguse kiirgamise kohta, et siis valguskiirgav-lamp ? suwa 13. juuni 2012, kell 19:04 (EEST)

::: LED = "Light Emitting Diode" ehk Eesti keeles valgusdiood. Valgusdioodid on elektroonikas kasutusel juba 1960'ndatest ja ei leia  eestikeelset tehnikaraamatut kus seda kuidagi teisiti kutsutaks. Turunduses ja kunstis kehtib vist põhimõte "mida rohkem nimesid seda uhkem"? 13. juuni 20:12 (EEST).
LED-lamp on termin mis sisaldab võõrlühendit. Sellest seisukohast lähtudes oleks valgusdioodlamp rohkem omakeelne kuid lohisev. Samas on valgusdioodlambid kiiresti levimas ja vajaksid mugandatud terminit. Nii nagu trolley-bus asemele tuli trollibuss e. troll aga mitte "kontaktliinelektribuss".  Miks ei saa uuesti luua artiklit "leedlamp"? Et panna vähemalt link terminitele LED-lamp ja valgusdioodlamp. Kas see on kellegi  poolt blokeeritud? Trebla (arutelu) 3. juuli 2012, kell 16:24 (EEST)

Tuleb eraldi kirjutada artikleid LED-lambipirn, LED-valgusti, LED-indikaator, LED-liiklusmärk ja nii edasi, nagu inglise- või vene- või saksa vikipeedias. Või parem lisada paar sekstsiooni sellesse artiklisse (kuna >50% artikleid eesti vikipeedias on lühikesed ja mitu aastaid keegi ei redigeeri neid) ja kirjutada seal põhjalikult. 90.191.190.76 25. september 2013, kell 21:00 (EEST)

On hakatud tootma LED-lampe, mis oma kuju, sokli ja elektriliste parameetrite poolest sobivad traditsiooniliste lampide (hõõg-, halogeen- ja luminofoorlampide) üks-ühele asendamiseks sest nende valgusviljakus on parem.
* Praktika näitab, et selline teekond on ebaperspektiivne: radiaatorite pindala on nii väike, et nad ei saa ärajuhtida tekkitava dioodidel soojust, kuna hiljem valgusviljakus hakkab vähenema. Tootjad hoiatavad selle eest, aga väikse tähtedega pakendis, mis ei ole nähtav ostjale. Veel paljudel LED-lambipirnidel on tundumatu pulsatsioonitegur (tootjad aktiivsed kasutavad teadmisi puudumist selles valdkonnas tavaostjatel), kuna liiga suur väärtus kahjustab nägemist. 90.191.190.76 31. detsember 2013, kell 00:54 (EET)
----
Tuli postipakk Hiinast (dealextreme, buy in coins, alibaba.com ja muud) odavate salalambidega. Ülevaatus selgitas, et kõik näidikud on normis ning paljud tootjad Euroopast lihtsalt kopeerivad hiina tooteid ja panevad Conformité Européenne-märki kõrvaldades sel viisil oma odavate konkurente Aasiast. Mis tõesti tekitab hirmu - on õhukesed jahutusradiaatorid: need lambid on tuleohtlikud ning sobivad ainult mittepõleva valgustitel kasutamiseks. Need sobivad ainult juhul kui hoone on tehtud betoonist, valgusti korpus on metallist, lambipesa on keraamiline ja lambivari on klaasist. Teistel juhtudel teie riskite teha tulekahju oma kodus. 90.191.190.76 31. august 2014, kell 22:55 (EEST)
----


Arutelu:Rittmeister

Riikide üleslugemine pole kuigi hea lahendus.--WooteleF 9. juuli 2011, kell 03:17 (EEST)

See oli kasutusel Venemaal, Rootsis, Saksamaal, Taanis, Norras, Poolas ja Leedus. Tõstan välja --Mona 9. juuli 2011, kell 12:58 (EEST)

:  Miks riike ei võinud loetleda? Andres 10. juuli 2011, kell 01:00 (EEST)

::Kui lugeda, siis võiks lugeda kõik ja ka linkida täpsemini.--WooteleF 10. juuli 2011, kell 02:49 (EEST)
Kahju, et ei saa kasutada poola või ukraina pilte. Commonsis pole rittmeistri paguneid; parim lähendus oleks File:Jeliaszewicz.jpg. Nõrku kohti on veel kyllaga; kuidas tegelikult tõlgitakse namiestnik? --Oop 10. juuli 2011, kell 20:19 (EEST)

Jeliaszewicz.jpg ja pagunid poola vikis justkui oleks Commonsis. Ukraina viki pagunid on Commonsis teistpidi. 88.196.241.249 10. juuli 2011, kell 21:43 (EEST)

Kell on nii palju, et artiklisse süvenema ei jaksa hakata, kuid mõned oma ettepanekud ja küsimused siiski esitan:
*Traditsiooniliselt on rittmeistri pagunil kolm tärni nagu kaptenilgi. - taolise kujundusega õlakud tulid kasutusele millalgi 19. sajandil, seega tundub see "traditsiooniliselt" natuke ülespuhutud
*(saksa keeles 'ratsaväeülem') - see ei tundu päris täpne vaste olevat
*Rittmeistri aukraadi kandis ka Jan III Sobieski, hetman ja hilisem Rzeczpospolita kuningas - selle võiks välja jätta, sest sõjaväekarjääri teinud mehed käisid niikuinii kõik need auastmed läbi
*1917. aastal auaste kaotati...viimased rittmeistrid teenisid Vene kodusõjas valgete poolel. - jääb veits segaseks
*Suurim probleem on kohatine viidete puudumine. Mõnedki väited on kahtlased
--WooteleF 11. juuli 2011, kell 03:05 (EEST)

Mhmh, eks see tekst on eri vikidest kogutud.
*Kolme tärni nägin ukraina, poola ja veel mingis (norra?) vikis. Yldistada ei saa, muidu ytleksin, et kandsid kaptenipaguneid.
*Otsetõlge oleks "ratsameister", aga see tundub... imelik.
*Sobieskit rõhutavad poolakad eraldi. Ilmselt ei jäänud enamik kuningaid sellele auastmele pidama.
*1917 kaotasid punased auastmed yldse ära, valgetel jäid kuni kaotuseni. Ses mõttes ma ei oleks kindel, et 1917 kadus, ehk nimetas mõni valge kindral uusi rittmeistreid kuni 1920. aastani. Aga nii nad väidavad (ja mitmel pool).
--Oop 11. juuli 2011, kell 14:55 (EEST)


Arutelu:Oxford

Kas ei peaks olema Oxfordshire'i?--WooteleF 9. juuli 2011, kell 13:49 (EEST)

Kustutatud korduvalt lisatud välislink, mis ei ole tõsiseltvõetav allikas. Ssgreporter (arutelu) 23. detsember 2015, kell 00:35 (EET)

Isegi kui allikas on tõsiselt võetav, on Oxfordis toimunu seal ainult näiteks toodud. See ei iseloomusta konkreetselt Oxfordi. Andres (arutelu) 23. detsember 2015, kell 00:45 (EET)
----
Võib-olla kellelgi on aega ja viitsimist sisu juurde kirjutada? Velirand (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 14:17 (EET)


Arutelu:'Ndrangheta

kui selle organisatsiooni nimi on esimeses reas õigesti (kaldkirjas), siis peaks ka ülejäänud artiklis kaldkirjas olema. Ja võib-olla pealkirja jaoks peaks kasutama malli "Pealkiri kaldkirjas". Ave Maria 10. juuli 2011, kell 11:38 (EEST)

Kui see on nimi, pole kaldkirja vaja, kui see on nimetus, siis on. Tundub pigem nime moodi, võtsin kaldkirja maha. --Oop 11. juuli 2011, kell 16:16 (EEST)

: Itaalias on see nimetus, mujal tajutakse seda pigem nimena. Andres 16. oktoober 2011, kell 08:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link.
* http://www.nicaso.com/pages/doc_page85.html'Ndrangheta
** In 'Ndrangheta on 2012-11-16 09:42:10, 404 Not Found
** In 'Ndrangheta on 2012-11-27 22:38:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 28. november 2012, kell 00:38 (EET)
Paavst Franciscus kuulutas külaskäigul Calabriasse organisatsiooni kogudusest väljaheidetuks.


Arutelu:Modern Talking

Listen-mall meil kahjuks ei tööta, muidu oleksin lisanud ka laulunäite. Ehk oskab keegi öelda, kas meil on selle töötav vaste? --Oop 10. juuli 2011, kell 16:28 (EEST)

Mall:Kuula? Ave Maria 10. juuli 2011, kell 16:33 (EEST)

Mall:Heli. 88.196.241.249 10. juuli 2011, kell 16:45 (EEST)

:Kas see ei tööta Commonsi failidega või on mingi muu probleem? --Oop 10. juuli 2011, kell 17:05 (EEST)

:: See fail pole Commonsis ja siia laadimiseks paraku ei sobi. 88.196.241.249 10. juuli 2011, kell 17:18 (EEST)

Huvitav detail on see, et vahetult enne Modern Talking´u comeback´i toimus viimane Blue System´i kontsert just Tallinnas. See toimus Eesti Näituste Sinises paviljonis 21.03.1998.

Mis see tähendab? Andres (arutelu) 6. august 2012, kell 00:01 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.thomas-anders.com/en/index.html
** In Modern Talking on 2013-06-24 12:25:36, 404 Not Found
** In Modern Talking on 2013-07-06 14:45:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:45 (EEST)


Arutelu:Petrobras

See lisatud välislink ei puutu vist eriti asjasse? --Epp 11. juuli 2011, kell 04:36 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.petrobras.com.br/
** In Petrobras on 2013-06-24 12:52:17, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Petrobras on 2013-07-06 18:55:56, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:Toomastrapido

Tere tulemast Vikipeediasse, Toomastrapido!
Palun märgi pildi :Pilt:Toomas Trapido.jpg juurde litsents, mille alusel pildi autor lubab seda kasutada. Vikipeediasse laaditud pildid peavad olema avaldatud vaba litsentsi all. Redigeeri pildi lehekülge ja lisa üks järgmistest:
* – tavalisim ja soovitatav litsents Vikipeedias
* – autor annab või on andnud teose avalikku omandisse
* – pildi autoriõiguse omanik lubab pilti vabalt kasutada mis tahes otstarbel, kuid ei anna pilti avalikku omandisse
Adeliine 12. juuli 2011, kell 12:46 (EEST)

Lisasin arutelulehele jäetud Susman Trapidot puudutava täpsustuse artiklisse, kuigi põhimõtteliselt ei ole Vikipeedia koht algupärastel uuringutel põhinevate faktide esmakordseks avaldamiseks. Teisisõnu peab kogu artikli sisu olema tõendatav allikaviidetega. Kas Susman Trapido hukkamise kohta 1944. aastal midagi kirjasõnas avaldatud pole, isegi ehk mõnes ajaleheartiklis? --Vihelik (arutelu) 24. veebruar 2013, kell 22:57 (EET)
Aitäh! See väike täpsustus veel, et suuliste andmete kohaselt lasti ta maha sealsamas Tabiveres. JewishGeni on Susman Trapido pildid jõudnud tegelikult minu kaudu ning ma pean nendega selle 1941.a. teemal niikuinii ühendust võtma.
Tervitades,
Toomas Trapido
Tere jälle,
Tänu erinevatele andmetele Susman Trapido surma asjaolude kohta võtsin ühendust Riigiarhiiviga ja sain sealt tõepoolest dokumendi Susman Trapido surmamõistmise kohta 11.08.1941. Nii et selle Tabivere jutu võib maha võtta.
Aitäh!
Toomas Trapido

Muutsin ära. --Vihelik (arutelu) 15. märts 2013, kell 17:00 (EET)


Arutelu:Olümpia hotell

Hotell Olümpia? --Epp 16. juuli 2011, kell 23:51 (EEST)
Olümpia (hotell)? Andres 17. juuli 2011, kell 00:28 (EEST)

pooldan võimalust Olümpia (hotell), kuna nii "hotell Olümpia" kui ka "Olümpia hotell" on eesti keeles kumbki omast vaieldavast seisukohast õiged ja head, esimene ametlikumas-kroonulikumas registris, teine keele järjepidevuse ja yldise struktuuri koha pealt.

siin tuleks lahti kirjutada ka seos Radissoni ja SASiga ning muud varalised suhted - kelle oma on maja, kes seal hotelli peab (operaator, nagu nad ytlevad), kuidas on see seotud teiste Radissoni ja Radisson BLU kaubamärgi all tegutsevate hotelliettevõtetega (ilmselt frantsiis; seosed teis(t)e Radissoni nime all tegutseva(te) Eesti hotellidega olid vist tõesti ainult kaubamärgi ja sedakaudu ketikuuluvuse kaudu, mitte omanike poolest), millal Radissoni ja SAS-i tee lahku läks.  Ohpuu 17. juuli 2011, kell 13:43 (EEST)

: Viide "legendaarse" juures on mõttetu. Andres 21. juuli 2011, kell 05:50 (EEST)
Kuna esimene välislink ei tööta ja seega pole võimalik kontrollida mis seal öeldud on siis kahtlen kas arhitekte ikka oli kolm. Nimelt näiteks Tallinna entsüklopeedia annab üknes teise ja kolmanda nime.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. jaanuar 2014, kell 18:31 (EET)

Ain Andressoo sai projekti eest ka Eesti NSV riikliku preemia. Aga et ta ametilt oli peainsener ja projektijuht, siis ... Võimalik, et projekteerijate nimed on tähestiku järjekorras ja mitte olulisuse järgi järjestatud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. november 2016, kell 16:53 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vesti24.eu/Obshestvo/GOSTINITSE-OLIMPIYA-30-LET/
** In Olümpia hotell on 2013-06-24 12:40:19, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Olümpia hotell on 2013-07-06 17:20:11, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:20 (EEST)


Kategooria arutelu:Eesti ajalugu

Minu arust inimesi ei tuleks selle kategooria alla panna, pigem leida mingi täpsem kategooria või inimeste kategooria (kasvõi see Eesti inimesed vms). Athanasius Soter 19. juuli 2011, kell 20:09 (EEST)

Miks? Kategooria: Eesti ajaloolased kõlbavad siia mu meelest küll. Samamoodi nagu kategooriasse "Eesti sport" kategooria "Eesti sportlased"--Bioneer1 (arutelu) 4. september 2013, kell 16:23 (EEST)

: Nüansivahe - sportlased teevad sporti, ajaloolased seda ei tee. Või teisiti sportlased on osa spordist, ajaloolased ajaloo osa ei ole. • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu 4. september 2013, kell 19:43 (EEST)

Küsimus laiale ringile, kuidas nimetada kategooria, kuhu liigitada
* (1) EW aegsed asutused ja sündmused (1918-1940)
* (2) kurva pärisorjuseaegsed terminid (Moonakas, Vabadik jne)
* (3) kas vastab poliitkorrektsuse nõuetele kategooria Nõukogude okupatsioon Eestis (1944–1991)
* (4) sündmused iseseisvuse väljakuulutamise ajal 1917/1918, --NOSSER (arutelu) 1. november 2012, kell 21:48 (EET)

v-o Kategooria:1918. aasta Eestis--NOSSER (arutelu) 1. november 2012, kell 21:54 (EET)

(1) vastus oleks, et meil on kategooria Eesti Vabariik 1918-1940; (2) vastus oleks, et :kategooria:Talurahvas, mida kasutasin, ülemkategooriatega jäin jänni; (3) küsimust tuleks arutada vastaval kategoorialehel või artiklis; (4) vastus nt, kas nagu öeldud Kategooria 1918. a Eestis või kategooria Eesti taasiseseisvumine analoogial kategooria nimega Eesti iseseisvumine--Bioneer1 (arutelu) 4. september 2013, kell 18:02 (EEST)

Dawiki's on Eesti ajaloo allkategooriatena pakutud :da:Kategori:Estlands historie i svensketiden ja :da:Kategori:Estlands historie i russertiden, kusjuures seal on ka ajaperiood ära määratud. V-o annab see mõtteid--Bioneer1 (arutelu) 29. august 2014, kell 14:03 (EEST)


Kasutaja arutelu:Viktoruus

Tere tulemast Vikipeediasse, Viktoruus! Taivo 19. juuli 2011, kell 20:45 (EEST)

Tere! Aadressile permissions-etwikimedia.org tuleks edastada kiri, milles kinnitatakse, et seda logo tohib kasutada konkreetse vaba litsentsi tingimustel. Vikipeedias tavalisim vaba litsents, mida valida, on {{cc-by-sa-3.0}}. Kirjast peaks välja tulema, et kinnitaja (litsentsiandja) on logo varaliste autoriõiguste valdaja (või tema esindaja). Pikne 27. november 2014, kell 14:40 (EET)


Arutelu:Vatitekk

- selline lugu käsitsi vatiteki tegemisest. Kas kõlbab seda lingina artiklisse panna? Adeliine 19. juuli 2011, kell 21:46 (EEST)

Blogi on muidu kahtlane, aga välislingina minu meelest kõlbab. Taivo 19. juuli 2011, kell 21:55 (EEST)

Pealkiri on vatitekk, fotol ent kujutatud sulgtekk... sisu (ja hinna ;-) vahe... või siis mõne muu täidisega, mis ei ole vatt. —Pietadè (arutelu) 9. august 2017, kell 18:53 (EEST)

Definitsioonist ei selgu, et sulgtekk pole vatitekk. Andres (arutelu) 10. august 2017, kell 00:58 (EEST)

:Definitsiooni tuleks muuta, sest sulgteki jaoks on plaanitud omaette artikkel - seal on punane link. Minu lapsepõlves müüdi halli õmblusvatti, millest tehti vatitekke ja vateeritud veste-joppe. Tepingud olid vajalikud vati paigalhoidmiseks, et see kokku ei vajuks. Ssgreporter (arutelu) 10. august 2017, kell 01:06 (EEST)

:: Tarvis on allikat. Andres (arutelu) 10. august 2017, kell 07:22 (EEST)

:: Definitsioon on võetud EKSS-ist, aga "vms" asemele on pandud "muust". See muidugi muudab sisu, aga kes ütleb, kas suled on vati ja vatiini sarnane materjal? Andres (arutelu) 10. august 2017, kell 07:24 (EEST)

:::Ja siis on veel villatekk. Kas villatekk on täisvillane tekk või villasisu ja puuvillaümbrisega? Viimane on kindlasti vatitekiga sarnane. Mulle tundub, et sulgi ei saa pidada vatisarnaseks. Pigem on vatisarnane näiteks heie. Ja kuidas sa näed pildil oleva teki sisse, et seal on just suled? Adeliine 10. august 2017, kell 09:53 (EEST)
pisi|Quilt making
 Sisu ütleb ära pildi nimetus (duvet, Galperini suur inglise-vene sõnaraamat annab ainsaks vasteks "sulgtekk" (пуховое одеяло)), lisaks, kaldun arvama, et vatt ei püsiks õmbluste nii laiade vahedega koos (ehk siis ka iwilingid on valed, vt nt Perina, ruwi-st vatitekki ei leidnud).Peaks olema lingitud artikliga Quilt (tepitud), mis ei ole siiski ainult vatitekk, pigem valmistamise tehnoloogia. —Pietadè (arutelu) 10. august 2017, kell 10:25 (EEST)

No quilting on teppimine ja quilt teppimisel saadud materjal/ese, mitte tingimata tekk, näiteks ka padja- või toolikate jne. Adeliine 10. august 2017, kell 10:48 (EEST)
Minu meelest pole mõtet sarnasuse üle ise otsustada, vaid tuleb otsida toekamaid allikaid.
Ja sõnu tuleb kontrollida mitmest allikast, sest ka sõnaraamatutes on vigu. Andres (arutelu) 10. august 2017, kell 10:54 (EEST)

See 2-köiteline Galperin (1988, 2000+ lk, tihedas kirjas suureformaadiline isend, x+ kg), mille Sofiast mälestuseks kaasa tõin, ei ole senini alt vedanud, lisaks, ukrainakeelne artikkel Perina on üksnes sulgteki kohta (ja kui mõni ukrainalane/lanna Eestist "perina" pähe kordades odavama "vatiteki" ostab, siis on ... süüdi ;-P )vt ka päritolusõna: Duvet (Пух), sest kasutatakse pigem udusulgi, mitte lihtsalt sulgi. —Pietadè (arutelu) 10. august 2017, kell 11:04 (EEST)

:Võib-olla aitab definitsiooni leida mõni nõukogudeaegne õmblusõpik, kui kellelgi on. Ma ei leidnud Vikipeediast ka sõnu "bufaika" ega "vatikuub", aga see tundub olevat Eestisse pärast sõda saabunud kui vene leiutis. Võib-olla teistest vikidest ei õnnestugi vastet leida, sest soojadel maadel polnud vatitekki vaja, külmadel maadel olid aga ehk paremad materjalid kui hall nõukogude õmblusvatt. Ssgreporter (arutelu) 11. august 2017, kell 00:36 (EEST)

::Bufaikat ei ole, on puhvaika, mis on nagunii kõnekeelne. Adeliine 11. august 2017, kell 10:56 (EEST)
pisi|140px|link=ru:Ватник|Link artiklile Ватник
Tuleb välja, et puhvaika ei olegi enam puhvaika ("maskirovka"), vaid hoopis vattkuub, ehk "eririietus" (tal oli seljas see imelik jopp.. mida puhvaikaks või vatijohvkaks kutsutakse.. J. Peegel.) —Pietadè (arutelu) 11. august 2017, kell 21:31 (EEST)

:::Vene viki kohaselt ei olegi puhvaika enam vattkuub, pildil on hoopis pikk pesu. Sealse artikli kohaselt olevat vattkuub ja -püksid olnud kõigest sõjaväe talvevorm alates 1932. aastast. Tegelikult oli see üleüldine vene päritolu üleriie, mida väljastati talvel väljas töötavatele töölistele, majahoidjatele, ehitajatele, karjakutele jt. kogu nõukogude aja. Seda kandsid ka muud Venemaa elanikud ja näiteks küüditatu võis hilissügisel Siberist tagasi tulla nii, et ainus garderoob oli puhvaika, vildid ja kaks sitsikleiti - Tallinnas niiviisi tänavale minna küll ei saanud. Ssgreporter (arutelu) 12. august 2017, kell 01:06 (EEST)
----------
"Vatitekiga sarnased on lapitekk ..." – täiesti ebaõnnestunud võrdlus, lapitekk ja vatitekk sarnanevad vaid selle poolest, et on üldjuhul nelinurksed. Lapiteki sisu võib olla mis tahes, ka vatiin või poroloon või isegi vana baikatekk. Vatiteki puhul räägitakse teki sisust, lapiteki puhul teki katteriidest, need on võrreldamatud kategooriad. Kuriuss (arutelu) 10. detsember 2019, kell 13:04 (EET)


Arutelu:Malindi

Kas "ringkond" on õige? --Epp 20. juuli 2011, kell 05:12 (EEST)

Arvan, et see võiks olla. Võib muidugi Peeter Pällilt küsida. Andres 20. juuli 2011, kell 15:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.malindimunicipal.org/
** In Malindi on 2013-06-24 12:14:28, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Malindi on 2013-07-06 12:42:49, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:43 (EEST)


Arutelu:Mente et Manu

Pealkiri võiks olla Mente et Manu (või siis sama sulgudes täpsustusega). Autasunimed ei käi jutumärkidesse O 32. 88.196.241.249 21. juuli 2011, kell 20:15 (EEST)

Mente et Manu on ka tehnikaülikooli ajaleht. --Epp 22. juuli 2011, kell 00:41 (EEST)

Statuudis on jutumärkidega. Las toimetajad otsustavad, kas artikli pealkirjas jutumärgid ära võtta. Hirvelaid 22. juuli 2011, kell 07:14 (EEST)

Kas teise medali nimi on lihtsalt teenetemedal "Mente et Manu"? Kas välislingi all on loetletud suure või tavalise teenetemedali saajad? Andres 21. juuli 2011, kell 23:30 (EEST)

1) Jah. 2) Ei tea. Kuna nimekiri on pikk, siis oletan, et kõik on ühes pajas. Hirvelaid 22. juuli 2011, kell 06:52 (EEST)

: Need on samanimelise autasu n-ö erinevad järgud? Siis võiks neist ehk koos kirjutada. 88.196.241.249 22. juuli 2011, kell 09:45 (EEST)

::Küllap nii vist tulebki teha, kuigi mul oli algselt eesmärgiks mainida lühiartikliga ülikooli kõige tähtsamat autasu. Hirvelaid 22. juuli 2011, kell 10:51 (EEST)

Medalistide nimekirja link ei tööta.--[[Kasutaja:VillaK|VillaK]] ([[Kasutaja arutelu:VillaK|arutelu]]) 14. veebruar 2015, kell 17:49 (EET)

Keelespetsid, vaadake palun veel pealkirja õigekirja osas. Näiteks siin ([http://keeleabi.eki.ee/index.php?leht=4&act=2&vld=73]) on "manu" väikse algustähega (Kena oleks muidugi, kui me ei muudaks olemasolevat). --[[Kasutaja:Hirvelaid|Hirvelaid]] ([[Kasutaja arutelu:Hirvelaid|arutelu]]) 11. august 2015, kell 13:12 (EEST)

v-o mente et manu (Mente et Manu) jätta täpslk-ks? On auhind, deviisina kasutatud ladinakeelne fraas (pole nt enwikis), ajaleht (variantpeakiri Mente & Manu)--Estopedist1 (arutelu) 16. jaanuar 2019, kell 17:05 (EET)


Kasutaja arutelu:Rivo.veski

Tere! Kas autor pole tegelikult lubanud seda pilti vabalt kasutada? Sellisel juhul ei sobi pilt Vikipeediasse. Kas kustutame pildi? 88.196.241.249 22. juuli 2011, kell 09:48 (EEST)
Autor ei ole tõepoolest lubanud pilti kasutada.

See tuleks tõesti ära kustutada.

Failide TUN1726.jpg ja Soorebane maikuu ööl tuledes.jpg puhul vist ka pole küsitud luba disainmasti autoritelt ja fotograafidele? Umbes nagu siin viidatakse. Ivo (arutelu) 5. juuli 2021, kell 16:17 (EEST)


Arutelu:Kai Rüütel

Aga mis aastal ta sündis? --Juhan121 23. juuli 2011, kell 00:04 (EEST)

Ma täpsustan. Küsin üle :). Loodetavasti ta avaldab selle, kuigi ma tean, aga küsin ikka üle :) Aga vb keegi leiab veebist, see oleks eriti tore. --Mona 23. juuli 2011, kell 00:10 (EEST)

:: Nii sünnikuupäev kui ka -aasta peavad olema avalike usaldatavate allikate põhjal kontrollitavad. Andres 23. juuli 2011, kell 11:28 (EEST)

::: JAh, ma tean --Mona 23. juuli 2011, kell 11:59 (EEST)

:::: Andmebaasi tallinn.ester.ee järgi on ta sünniaasta 1981 90.191.119.98 23. juuli 2011, kell 14:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.roh.org.uk/discover/artistdetail.aspx?id=2022
** In Kai Rüütel on 2013-06-24 11:33:10, 404 Not Found
** In Kai Rüütel on 2013-07-06 06:02:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:02 (EEST)
Kas Kai Rüütel-Jones on vale? Andres (arutelu) 27. november 2016, kell 22:31 (EET)


Kas terroriorganisatsioon võttis vastutuse mõlema sündmuse eest? --Epp 23. juuli 2011, kell 14:41 (EEST)

Ei. Andres 23. juuli 2011, kell 17:44 (EEST)

Siin artiklis on juttu vähemalt 68 hukkunust, saare artiklis 69 hukkunust ja 2011. aasta artikli maailma sündmuste alapeatükis 77 hukkunust. Ave Maria 21. oktoober 2011, kell 07:13 (EEST)

Hea tähelepanek. Ühtlustagem. Muidugi 77 on kahe rünnaku peale kokku ja 69 on Utøya saare hukkunute arv. -- Toomas 21. oktoober 2011, kell 08:49 (EEST)

Utøya massimõrv peaks kindlasti olema ka eraldi artiklina. 90.190.71.25 18. juuli 2015, kell 18:34 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* https://www.politi.no/Kampanje_70.xhtml
** In 2011. aasta terrorirünnakud Norras on 2013-05-25 13:33:12, HTTP Redirect Loop:  ->  ->
** In 2011. aasta terrorirünnakud Norras on 2013-06-23 22:15:14, HTTP Redirect Loop:  ->  ->
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:15 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2011. aasta terrorirünnakud Norras


Arutelu:Tyrifjorden

Minu meelest veretöö ei puutu siia. Andres 23. juuli 2011, kell 22:37 (EEST)

Vanasti iseloomustati veekogude suurust peamiselt pindala, sügavuse ja ruumalaga. Ma vist pole vahepealsete muudatustega kursis, aga vähemalt mallimeister paistab teadvat. Seepärast küsin: kus see ametlikult kirjas on, et ruumala asemel tuleb nüüd eesti keeles järvede iseloomustamise kontekstis kasutada mahtu?
Tänan ette! Kuriuss (arutelu) 20. juuli 2014, kell 10:55 (EEST)

Sellest oli juttu siin. Sõna "maht" kasutatakse praegu ka keskkonnaregistri sissekannetes. Pikne 3. aprill 2015, kell 02:20 (EEST)

: Suur tänu! Kuriuss (arutelu) 3. aprill 2015, kell 02:43 (EEST)


Arutelu:Osoonikihi hõrenemine

Kas see pole mitte sama mis osooniauk? Andres 24. juuli 2011, kell 23:08 (EEST)

Põhimõtteliselt nad on samad asjad, aga osoonikihi hõrenemine on mainitud artiklis "osooniauk" ja see on globaalprobleemi nimetus. Geonarva 25. juuli 2011, kell 10:13 (EEST)

:võib-olla ikkagi suunata märksõna Osoonikihi hõrenemine osooniaugu alla. Sama nähtus ju, lihtsalt sõna "osooniauk" on löövam --Bioneer1 27. juuli 2011, kell 19:44 (EEST)

:: Las ta esialgu olla. Andres 27. juuli 2011, kell 20:26 (EEST)

Inglise viki tegelikult räägib kahest seotud, kuid erinevast mõistest. Seal on lõik: Ozone depletion describes two distinct but related phenomena observed since the late 1970s: a steady decline of about 4% per decade in the total volume of ozone in Earth's stratosphere (the ozone layer), and a much larger springtime decrease in stratospheric ozone over Earth's polar regions. The latter phenomenon is referred to as the ozone hole.
Kui selle lõigu sisu aluseks võtta (see tundub vähemalt mulle loogiline), siis praeguse artikli sisu pole õige. Tundub, et ka saksa ja vene viki ei püüa neid eri artiklitega eristada --Bioneer1 1. august 2011, kell 11:01 (EEST)

Tee siis korda. Andres 1. august 2011, kell 11:17 (EEST)