Arutelu:Johann Strauss noorem

Huvitav miks ß ? -- Ahsoous (arutelu) 22. juuli 2013, kell 18:18 (EEST)

Saksa viki ütleb isa puhul, et mõnikord ß, poja puhul seda nimekuju ei maini üldse. Muudame ära. Andres (arutelu) 22. juuli 2013, kell 19:31 (EEST)
Tere Ahsoous ja Andres!
ß on saksa keeles kasutusel kui "topelt s" ehk ss, tihti tähestikust ei leia
* aga gümnaasiumis saksa keele tundides õpetati
Näituseks:
*das Edelweiß- bot. Alpi jänesekäpp
*weiß -valge
*Schnee ist weiß. Lumi on valge.
Mariina 22. juuli 2013, kell 19:55 (EEST)

Seda nime kirjutatakse saksa keeles kahe 's'-iga ja ta ise kirjutas seda Strauſs (ehk siis kahe erineva s-iga) -- Ahsoous (arutelu) 22. juuli 2013, kell 20:50 (EEST)

: Seda nime õpetati meile Saksa Gümnaasiumi gümnaasiumi osas ß mitte topelt s-iga
*aga
paljud vikipeedia lugejad ei ole saksa keelt (pisut süvitsi 9 tundi koolinädalas) õppinud kuid soovivad vikipeediat lugeda ja võib-olla ka kirjatsi soovitada siis oleks tarbekirjapilt parem Strauss
*kuid nime kirjapildi võiks tuua ära ka nii nagu tema sünnipäraselt kirja pandud sai - väikesed keelenõksud ja imestamised võivad elus palju põnevat pakkuda, nimelt tänu saksa keele tundidele ei ole meie esivanemate eesti keel loetamatu (näituseks)
Mariina 22. juuli 2013, kell 21:04 (EEST)

: Ütlen siis veelkord - selle nime lõpus ei ole tähte 'ß' -- Ahsoous (arutelu) 22. juuli 2013, kell 21:09 (EEST)

:: Hetkel käepärast ei ole mul siin
*
*
*
*jaa-jaa selle nime lõpus on nii täht 'ß'
*kui ka ss
*ja Teie pakkusite Strauſs
*Ma jään rahule (viivuks), kui kõikide toodud nimede puhul jõutakse esitamisviisides kokkuleppele, see kuidas mina tean ei ole ju oluline
*aga
Kalle Leopold Muuli on värskelt meeles, nii et leppige kokku kuis kirja linksute
Mariina 22. juuli 2013, kell 21:26 (EEST)
Kirjapilti ſs enam ei kasutata ning see asendatakse ß-iga või mõnikord ss-iga. Sellest tulebki lahknevus. Andres (arutelu) 23. juuli 2013, kell 00:06 (EEST)

Arvan endiselt, et see nimi tuleks ikka kujule Strauss viia.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. märts 2018, kell 13:58 (EET)
No ja mis sellel artiklil viga on, et bürokraat Ahsoous oma loosungeid üles riputab? Viis aastat rippus praktiliselt tühi artikkel. Miks too  Ahsoous siis ise seda käile ei võtnud? – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas AK720 (arutelu • kaastöö) 4. aprill 2018.

Palun tutvu Vikipeedia:Artiklite toimetamine. Ahsoous ei pea toimetama ja siin on mallid vajalikud. Kirjutasin sinu arutelu lehele, et lisa loendi ette tärn aga loendid on ilma tärnita. Eelmisi artikleid ma toimetasin ja ma loodan, et vaatad muutmise ajalugu ja võtad õppust. Arutelu lehtedel tuleb kommentaar allkirjastada. Selleks lisa lõppu neli tildet (~~~~) või vajuta tööriistaribal allkirjanuppu . --Tiia (arutelu) 4. aprill 2018, kell 16:54 (EEST)

: Ja sellel praktiliselt tühjal artiklilgi oli juba ammuilma küljes keeletoimetamise mall. Praegusel juhul on siin nii vikindamist (kasvõi needsamad loendid), keeletoimetamist (näiteks 50-šillingiline kirjutatakse sidekriipsuga) kui toimetamist (näiteks Tsarskoje-Selo raudteekompanii tuleks linkida mitte Puškini linnale vaid Tsarskoje Selo raudteele jmt).   • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 4. aprill 2018, kell 17:18 (EEST)

Miks siin nii kramplikult kinni hoitakse pealkirjast "Johann Strauß (poeg)". Saksa viki loobus Strauß-ist juba 2009. aastal. Pealkiri peaks olema Johann Strauss (poeg) või Johann Strauss noorem. – Hirvelaid (arutelu) 28. detsember 2022, kell 11:22 (EET)

Vast lihtsalt ei ole jõutud teisaldamiseni. Kui ka originaalkeeles eelistatakse nüüd kahe s-iga nimekuju, siis miks mitte teisaldada. Ma eelistaksin siis lihtsamaid sulgueta pealkirju "Johann Strauss noorem" ja "Johann Strauss vanem". Pikne 28. detsember 2022, kell 20:06 (EET)

:Kui originaalkeeles seda järgitakse, siis muidugi. Nimekujude osas Piksega nõus. Metzziga (arutelu) 28. detsember 2022, kell 20:12 (EET)


Kategooria arutelu:Eesti arheoloogia

Et on meil allkategooria "Eesti muistised", kas ei oleks nüüd hea panna sinna kõik need kääpad jne., ja siia jätta ainult "Estonian Journal of Archaeology" jms.? (Ma teen selle rahulikult ära, ainult küsin preventiivselt, kas kellelgi pole midagi vastu.) --Mmh (arutelu) 23. juuli 2013, kell 22:55 (EEST)

Ahjaa, ehk tõesti, ma ei viinud ennast kurssi, et kinnismuistised on ka olemas. Adeliine 24. juuli 2013, kell 08:07 (EEST)
Niisiis hakkasin kolima. Ainult et selle juures parandan ka teisi väikseid asju, siis kestab. --Mmh (arutelu) 24. juuli 2013, kell 21:45 (EEST)

Nutikas oleks neid automaatseid tegevusi teha programmiga, mitte aega raisata käsitsi tegemiseks. Hea programm on AutoWikiBrowser (vt nt )--(Bioneer1) 25. juuli 2013

:See ei ole mingi automaatne tegevus. Kui ma niisugusi asju teen, siis kohe kontrollin tüpograafiat, teisi kategooriaid, viiteid jne. Pealegi, ei saa automaatselt otsustada, mis on muistis, ja mis mitte. --Mmh (arutelu) 25. juuli 2013, kell 19:53 (EEST)


Arutelu:Kõnnu asulakoht

Proovisin nimetatud asulakohta just leida kultuurimälestiste registrist, aga otsin vist valedel kohtadel. Kas keegi teab rohkem? --Mmh (arutelu) 24. juuli 2013, kell 22:00 (EEST)

Kas see? Adeliine 10. detsember 2015, kell 17:54 (EET)


Arutelu:Le Monde'i sajandi 100 raamatut

Seda on raske leida. Andres (arutelu) 24. juuli 2013, kell 22:38 (EEST)

Minu meelest võiks siin olla juures ka originaalpealkirjad kõikidel.--Morel (arutelu) 25. juuli 2013, kell 13:05 (EEST)

: Teeks ehk tabeli liiga kirjuks. Andres (arutelu) 25. juuli 2013, kell 14:04 (EEST)

:: Leian minagi, et originaalpealkirjad tuleb ära tuua. Ja mis kirjuks see lisaveerg tabelit ikka muudab. Usun aga millegipärast, et siinses tabelis tõlkimata pealkirjadelgi on eestikeelsed vasted olemas.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. veebruar 2016, kell 19:14 (EET)

::: Minu poolest võid sisse panna. Andres (arutelu) 15. veebruar 2016, kell 20:14 (EET)

See on "100 raamatut", mitte "100 parimat raamatut". Palun ärge kirjutage raamatute juurde niimoodi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 25. juuli 2013, kell 14:10 (EEST)

Miks need viited seal "Vaata ka" sektsioonis? [[:Kategooria:Kirjandusauhinnad|Kirjandusauhindu]] on ju veel ja veel.--[[Kasutaja:Morel|Morel]] ([[Kasutaja arutelu:Morel|arutelu]]) 25. juuli 2013, kell 18:11 (EEST)

Mulle tundub, et tegemist on eelmise s.t 20.saj raamatutega ja mumeelest vöiks seda kajastada ka loetelu peakirjas! Hetkel on vist 21. sajand ? suwa 14. veebruar 2016, kell 23:06 (EET)

Ei, nimetuses seda ju pole. Asja tuleb tekstis selgitada. Andres (arutelu) 15. veebruar 2016, kell 11:51 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Le Monde'i sajandi 100 raamatut


Arutelu:Olgina maa-alune kalmistu

Proovisin leida kalmistu kultuurimälestiste registrist, aga ei leidnud. Kas keegi teab rohkem? --Mmh (arutelu) 24. juuli 2013, kell 23:06 (EEST)

Jaanuaris 1268. aastal tuli mitu vene vürsti oma vägedega (30 000 meest) üle Narva jõe, läksid Narvast mööda Rakvere alla ja sattusid oletatavasti Olgina koobastesse väe eest varjunud inimestele. Venelased juhtisid koopasse jõe veed. Koopaist välja tulnud tapeti, ülejäänud uppusid. - Narva ajalugu. 88.196.28.229 12. november 2014, kell 16:29 (EET)


Arutelu:Harri Vasar

kas leksikonis sünni ja surma kuupäeva pole? Ave Maria (arutelu) 25. juuli 2013, kell 22:44 (EEST)

On; lisasin--Bioneer1 (arutelu) 26. juuli 2013, kell 12:18 (EEST)

Kati Vatman (endiste perekonnanimedega Murutar, Vasar) on tema tütar. 90.191.119.98 26. juuli 2013, kell 13:21 (EEST)

Harri Vasara poeg oli ka karikaturist Aarne Vasar (1949-1994). 90.191.119.98 26. juuli 2013, kell 13:22 (EEST)

Kas  Eesti muusika biograafiline leksikonis Estonia teatris töötamist ära märgitud ei olnud? [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 29. juuli 2016, kell 21:51 (EEST)

Millisest allikast on see kuupäev võetud?: Harri Vasar - kuni 22. jaanuar 1940 Vatmann ?
Seni pole õnnestunud leida Harri Vatmann nime eestistamist. Ülejäänud pere taotles 19.12.1939 ja sai nime Vasar 22.01.1940. Harri oli siis 13 aastane, kuid teda pole ei taotluses ega otsuses kirjas.
Taotlus: https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:381361/328319/page/17
Otsus: https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:379231/325974/page/20
Mõlemas: Aleksander-Leopold Vatmann'ile ühes abikaasa Ellen-Viuleidaga ja laste Eevi-Maria, Helgi, Silvi, Asta ja Reinuga — „Vasar“. (ei ole siin 13 a Harri't)
NB! Punaarmees oli ta juba alates 06.02.1942 ja Vasar nimega. LauriKreen (arutelu) 30. märts 2021, kell 22:30 (EEST)
Täiendan:
Kuna seisuga 22.01.1940 kehtestatud eestistamise otsuses ega ka sellele enne 19.12.1939 eelnenud taotluses pole 13 aastane Harri kirjas (ei Vatmann ega Vasar nimega), siis järelikult polnud ta veel tol ajal Vatmann / Vasar pere liige ja/või kandis muid nimesid. Ehk siis suure tõenäosusega on tegu pärast 22.01.1940 toimunud lapsendamisega / adopteerimisega.
LauriKreen


Kasutaja arutelu:Affa~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Affa!
Miks sa panid Joosep Freimanni kohta teksti üldisse arutellu ja miks topelt? Ave Maria (arutelu) 25. juuli 2013, kell 22:59 (EEST)
See oli maha kirjutatud ka. Allikate materjal tuleb ümber sõnastada. --Epp 25. juuli 2013, kell 23:02 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Affa~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Valimisliit

Kas mujal ei ole valimisliite? --Epp 26. juuli 2013, kell 14:01 (EEST)

Tegelikult on teistes riikides ka aga ma pidasin silmas just Eestit. Kahjuks ma ei tea kuidas teistes riikides see reguleeritud on. Ei tea, kas peab artikli pealkirja muutma. --Tiia (arutelu) 26. juuli 2013, kell 14:24 (EEST)
Siit jääb välja ka Valimisliit Isamaa. Andres (arutelu) 10. november 2014, kell 19:38 (EET)

on veel mõisted erakondade valimisliit ja kodanike valimisliit. Need vast eraldi artikleid ei vääri--Estopedist1 (arutelu) 19. märts 2019, kell 09:51 (EET)


Arutelu:Pooljagu

Gruppenführeriga seostuv üksus on suurem, kui 3–6 meest? --IFrank (arutelu) 29. juuli 2013, kell 16:17 (EEST)
* Gruppenführer on SS-väejuhi auaste ja selle vastab antud artiklis grupp suurema üksusena. Saksakeeles on grupp Trupp ja vastav ülema nimetus (ka juba 2. ms ajast tegelikult) Truppführer.

Tähelepanek, et sama sümboliga on ingliskeelses wikis salk, kas peaks siia tekitama suunamise salgalt pooljaole?
Samamoodi on olemas :en:Lahingpaar ja :et:Lahingupaar
suwa 17. juuni 2018, kell 19:25 (EEST)

Ei, sellest peaks eraldi artikkel olema. Lahingpaar ja lahingupaar peaksid samas olema ühes IW andmeüksuses.  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. juuni 2018, kell 20:17 (EEST)

: kas sa viitsid väita, et salk ei ole samane, mis pooljagu?

: Militerm: soomusallüksus, van. salk

: seega võiks inglisewikis olla kirjutis väär?

: suwa 17. juuni 2018, kell 20:23 (EEST)

:: Asi on selles, et ühes on kirjutatud üldmõistest ja teises selle konkreetsest rakendusest. Umbes sama nagu osade auastmete kohta tuleks teha mitu artiklit, sest riigiti neid puudutavad detailid erinevad. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. juuni 2018, kell 13:28 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kippelboy

Hi Kippelboy! Thank you for contacting! I forwarded your email to our chapter's mailing list and some discussion is already happening. :) Adeliine 2. august 2013, kell 10:35 (EEST)


Arutelu:Eesti Ehitusmälestised

EE12 kd lk 49 on siiski terminina ehitusmälestised, mitte [[ehitismälestis]]ed. [[Ehitus]] vs [[ehitis]] küsimus?--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 2. august 2013, kell 14:57 (EEST)

ma ei tea, kas fraasi riiklik uurimis- ja projekteerimisinstituut (RUPI) võib siia suunata. Kas Nõukogude ajal oli neid veel, oli kasutusel üldmõistena?--Bioneer1 (arutelu) 10. september 2014, kell 18:00 (EEST)

suunasin siia, teised analoogsed olid vist keelekujuga Riiklik Projekteerimise Instituut "X"--Bioneer1 (arutelu) 23. oktoober 2014, kell 16:57 (EEST)

Alates nimest Eesti Restauraator suunab see teise artiklisse OÜ Restauraatorprojekt, pole kindel, kas järjepidevus siis katkes--Bioneer1 (arutelu) 23. oktoober 2014, kell 16:57 (EEST)

Ei saa aru. Andres (arutelu) 23. oktoober 2014, kell 19:07 (EEST)

:pole kindel, kas OÜ Restauraatorprojekt peab olema eraldi artikkel--Bioneer1 (arutelu) 24. oktoober 2014, kell 14:14 (EEST)

:: Pole alust väita, et tegu on sama asutusega. Arvan, et loodi uus asutus. Andres (arutelu) 24. oktoober 2014, kell 14:39 (EEST)


Arutelu:Karask

Tere Ave Maria ja Bioneer
Ja mis ma täna loen:
Bioneer: (viim | eel) 2013-08-03T09:38:13 Bioneer1 (arutelu | kaastöö) . . (811 baiti) (-63) . . (toim, inglise vikile ei saa viidata; viited puudu --> tädi-Maali jutt)
Mariina: mina vaatasin, eile, et karask kui Eesti rahvustoit ja artikkel võiks sisukamaks areneda (vähemalt alustuseks)  ja kes on
tädi-Maali jutt vaatasin artiklilugu ja seda toimetasid kasutajad: Bioneer1 ja Adeliine, kas nemad annavad kokku tädi-Maali jutu ja pealegi VIITAMATA tädi-Maali jutu....
*Inglise viide sai siis nüüd välja aga sisu jääb ikka samaks karask on mitmetes maades rahvustoit ja kui lugeda tagurpidi Eesti aega tagasi minnes siis saate ka vast paremini aru miks ta- karask kiirleib oli, tehti ju teist nn loodusliku juuretisega hapu leivategu 1 kord kuus (niipalju kui mina Eesti ajaloost mäletan)
ja selleks, et toitainete perekonnas kellelegi tädi Maali juurde panna, noh peab enne natuke vaatama kuidas,
Tainas ise on jahu, vesi pluss lisaained - kui olete proovinud selle järele leiba teha siis saate aru, et valdaval enamikel juhtudel sellistest koostisosadest tainaga küpsetised süüa ei sünni..... iga vanem küpsetis on osa rahvakultuurist ja selliselt on nad meile tänasesse päeva ilmunud---
Kogu - vedeliku osa VESI: piima- hapupiima, kohupiima-, keefiri liigitab isegi hobikokk vedelike hulka ja neid loetakse taina põhikoostisosadeks pluss lisad sool, ürdid (köömned, vorstirohi jpt) ning mõnes paigas ka lihaosa jne.....
Kergitusaineks olid meie esivanematel põdrasarve sool ja tartar ning söögisooda, presspärm oli kallim ja tuli hiljem toiduvalmistamise komponentide hulka (äkki on olemas artikkel näituseks ka Eesti Pärmitehasest)..
Kui vaatate üle artikli : Leivalabidas ja tuletate meelde millal eesti taluhoonetesse tekkisid statsionaarsed leivaküpsetusahjud siis on ilmselge ka pisut selgem (vast) .....
*Ave Maria: 2013-08-03T10:26:45 Avjoska (arutelu | kaastöö) . . (821 baiti) (+10) . . (see "tädi Maali jutt" on selgem ja ülevaatlikum kui nii mõnigi Bioneeri kopipeist) (eemalda)
*Mariina: Kui Teie nii arvate, mina ei arva
*aga vaja pisut rohkem aega nähtuste seletamiseks, mille oled saanud rinnapiimaga .....pluss veel miinuseks see, et profi kokakoolide õpikutes ja retseptikogudes karaskit täies hiilguses arvatavasti ei leidu, sest kui masstootmist pole siis kõrvalproduktidega pole aega neil tegelda.....
Mariina 3. august 2013, kell 14:09 (EEST)

Praktiline Kulinaaria, Sirje Rekkor, Anne Kersna, Maire Merits, ARGO, 2007, Riikliku Eksami- ja kvalifikatsioonikeskuse majutamise ja toitlustamise õppekava rühma nõukogu soovitab kasutada majutimise ja toitlustamise ala erialade väljaõppes.
lk 342
28.7. KARASK
Tooraine:
kohupiim 125 g
Piim 2,5% 250 g
Kanamuna 1 tk
Nisujahu 65 g
Söögisooda 3 g
Sool 2 g
Suhkur/mesi 12 g
Meierivõi 50 g
Odrajahu 140 g
Valmistamine:
1. Kohupiim segada lahtiklopitud muna, piima, soola ja suhkruga.
2.Lisada juurde sulatatud või ja söögisoodaga segatud jahu.
3.Taigen panna võiga määritud ja jahu või mannaga ülepuistatud vormi.
4.Küpsetada ahjus 180 kraadi juures 40 minutit.
5.Küpsust kontrollida puutikuga toote keskosast.
Eesti Rahvusköök, Maalehe Raamat, lk 86
Eesti rahvustoit Põhja-eesti
Odrajahu-kohupiima karask, 1 keeksivormi täis
125 g kohupiima
2,5 dl piima
1 muna
1 tl soola
1 sl suhkrut või mett
2 sl (50 g) võid
2 1/2 dl odrajahu
1 dl nisujahu
1/2 tl söögisoodat
Vormi määrimiseks: võid, nisujahu või mannat
Kohupiim segada lahtiklopitud muna, piima, soola ja suhkruga. Lisada juurde sulatatud või ja soodaga segatud jahu. Taigen panna kohe võiga ja jahu või mannaga ülepuistatud keeksivormi ja küpsetada ahjus 180 kraadi juures 30-40 minutit. Karaski küpsust kontrollida küpsetise keskosast puutikuga.
Serveerida kuumalt külma piimaga.
The Oxford Companion to Food, Alan Davidson, Oxford University Press, lk 732 1999, ISBN 0-19-211579-0
"SODA BREAD any bread  raised with bicarbonate od soda and an acid, often supplied by soured milk or buttermilk. Unlike yeast-raised breads, it is quickly made, and does not require strong flour.
The bread has been a particular specialty of Ireland since the late 19th century. In Ireland the use of bicarbonate of soda or bread sdoa in bread-making was commonplace by the 1840s and ceretainly by the second half of the 19th century soda bread had become an established feature of the Irish diet. its popularity can in part be atrributed to the fact that rural Ireland did not have a strond tradition of yeast bread manufacture. Unitl the late 19th century bread.making was considered an entirely domestic procedure and executed with a limited range of utensils; the pot oven or 'bastible' and the flat iron GRIDDLE. These utensils were ideally suited to soda bread preparation and the soda itselt provided a convinient, storable, and predictable leaven regardless of the strength or weakness of the flour. In comparison to the more traditonal oaten bread, soda bread was easily prepared and decidedly more palatable especially with hot melting country butter.
Soda bread or cakes were baked in the pot oven over the dying embers of the fire and covered with a few sods of urning turf.
Traditionally a cross was cut into the dough, which helped in the even baking of the bread and assisted in the quartering of the load aftrwards. The custom was emphasized especially on Good Friday in honour of the Crucification, but the everyday elucidation for the practice was 'to let the devil out'.
In Ireland soda bread is prepared with either white or wholewheat flour. Brown soda bread is popularily served with smoked salmon. A sweet version of the bread can also be prepared with the addition of sugar and currants, raisins, or sultanas; this is known by a variety of names including SPTTED DICK, spotted dog, and railway cake."
Mariina 3. august 2013, kell 15:37 (EEST)


Kasutaja arutelu:Rotlink

Hi! Thanks for fixing broken external links, but please don't use Mall:Cite web to provide web archive links. There are several issues with this template (see its talk). Also web archive links usually aren't needed for external links that aren't used in references. Pikne 5. august 2013, kell 11:17 (EEST)

There is no consensus on not using Mall:Cite web. If the reference in question is using Mall:Cite web then it's fine to use the template's archive property to provide a link to a web archive.  --Cumbril (arutelu) 19. september 2013, kell 06:34 (EEST)

: I created new Mall:Cite web at the time of Pikne comment. Then stopped doing it, limiting to adding the archive property into existing Mall:Cite web. Rotlink (arutelu) 19. september 2013, kell 11:47 (EEST)

:: Thank you, modifying only already existing uses of this template and not replacing other properly formatted references with it is somewhat fine. As for consensus, we yet don't have consensus for using untranslated templates either, though that's another topic. Pikne 20. september 2013, kell 09:40 (EEST)

Rotlink doesnt fix in every time, e.g see this "fixed" external link: Eri:Diff/3971126. It is a systematic error--Bioneer1 (arutelu) 17. august 2014, kell 20:06 (EEST)

although, not a error, just the wikiview is invalid (i.e: if you press the external link there). --Bioneer1 (arutelu) 17. august 2014, kell 20:09 (EEST)

Medical Translation Project
	Invitation to the Medical Translation Project – a joint Wikimedia project started by the English language WikiProject Medicine!
Thank you for being one of the top Medical editors! I want to use this opportunity to introduce you to our most ambitious project.
We want to use Wikipedia to spread knowledge where it will be used. Studies have shown that Wikipedia is the most common resource of medical knowledge, and used by more people than any other source! We want high quality articles, available to everyone, regardless of language ability. It isn't right that you would need to know a major language to get hold of quality content!
That is why in the recent Ebola crisis (which is still ongoing) we translated information into over 70 languages, many of them small African languages. This was important, as Wikipedia was also shown to be the biggest resource used in Africa for information on Ebola! We see tremendous potential, but also great risks as our information needs to be accurate and well-researched. We only translate articles that have been reviewed by medical doctors and experts, so that what we translate is correct. Many of our translators are professionals, but many are also volunteers, and we need more of you guys – both to translate, but also to import finished translations, and fix grammatical or other style issues that are introduced by the translation process.
Our articles are not only translated into small languages, but also to larger ones, but as of 2015 this requires users to apply for an article to be translated, which can be done here (full articles, short articles) with an easy to manage google document.
So regardless of your background head over to our main page for more information, or to our talk page and ask us questions. Feel free to respond in any language, we will do our best to find some way to communicate. No task is too small, and we need everyone to help out!

I hope you will forgive me for sending this message in English – we also need translators for messages like this, and above all local language community managers, which act as a link between us and you. Also I can not reply on your talk page, so please go to our talk page!
Thank you for helping medical information on Wikipedia grow! -- CFCF 🍌 (email) 15:37, 28 January 2015 (UTC)

:Google Translation of this message


Arutelu:Projekt

Minu meelest peaks teistpidi olema. --Epp 7. august 2013, kell 01:40 (EEST)
See projekt, millest siin räägitakse, on mingi mullipuhujate hiljutine leiutis, muud projektid olid ammu enne seda olemas. --Epp 7. august 2013, kell 01:46 (EEST)

Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit pole mullipuhuja. Võrdlesin erinevaid definitsioone ja see oli kõige arusaadavam.  --Tiia (arutelu) 7. august 2013, kell 01:51 (EEST)
Kas on mõni tegevus, millel need tunnused puuduvad? --Epp 7. august 2013, kell 02:47 (EEST)

Oleneb tegevusest. Näiteks vaimsel ja kehalisel tegevusel puudub eelarve. Oleneb, mis tegevuse all mõeldakse. . --Tiia (arutelu) 7. august 2013, kell 02:52 (EEST)

2001. aasta raamat on vist väga aegunud, sest meil tehakse projekte programmidega. Näiteks saab oma kodulehele üles panna Redmine. --Tiia (arutelu) 26. november 2017, kell 19:31 (EET)
----
See artikkel on üle kirjutatud. Andres (arutelu) 26. november 2017, kell 21:34 (EET)

See on õppeaine Projektijuhtimise alused töö. --Tiia (arutelu) 26. november 2017, kell 21:58 (EET)

:Mis siis? Üle kirjutada ei tohi. Andres (arutelu) 27. november 2017, kell 00:10 (EET)

:: Minu meelest see on veidi kummastav seisukoht. Kas näiteks halvasti kirjutatud artiklit ei tohigi täiesti uuesti kirjutada ilma, et midagi eelnevast madala kvaliteediga sisust sisse jääks? (Mitte, et antud juhul oleks sellise artikliga tegu olnud) Juhin muide tähelepanu asjaolule, et Tiuks on ka käesoleva artikli algne autor ja teda ei näi ülekirjutamine häirivat. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. november 2017, kell 00:15 (EET)

::: Niisugused olukorrad, kus olemasolevast midagi võtta ei ole, on muidugi olemas, aga olemasolev tuleks üldiselt ikkagi aluseks võtta või vähemalt peaks jätma alles selle, mida saab kasutada kas või toimetatud kujul. Mis mõtet on siis üldse midagi kirjutada, kui järgmine kirjutaja kustutab kõik ära ja hakkab nullist pihta?  Andres (arutelu) 27. november 2017, kell 01:01 (EET)

::: Igatahes praegusel juhul oli asemele pandu halvem, ega ma muidu poleks kisa tõstnud. Andres (arutelu) 27. november 2017, kell 01:04 (EET)
----
Siin peaks olema link Projekt (väljaanne), aga ma ei oska seda sisse panna. --Andres (arutelu) 22. aprill 2023, kell 21:11 (EEST)


Kasutaja arutelu:JJänes

Autori (Tõnis Laanemaa) luba selle pildi kasutamiseks pildi juures toodud litsentsi all tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org. Pikne 8. august 2013, kell 12:04 (EEST)


Arutelu:AEG

Seda loetakse ju aa-ee-gee. --Epp 9. august 2013, kell 12:06 (EEST)

vist küll; parandasin AEGi AEG-ks--Bioneer1 (arutelu) 12. august 2013, kell 09:32 (EEST)

... asutas nn "Saksa-Edissoni tarbeelektri ettevõte" (saksa keeles Deutsche Edison-Gesellschaft für angewandte Elektricität), mis 1887 oli nimetati ümber "Üldelektriline ettevõte" (saksa Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft).

Paluksin allikat (viitamisel abiks)....
Deutsche Edison-Gesellschaft für angewandte Elektricität
("Saksa-Edissoni tarbeelektri ettevõtte")
Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft
terminid saaks pisut ehk täpsustada:
*tarbeelekter
*üldelekter

mõeldud vast, et elektriettevõte

Mariina 5. november 2013, kell 16:49 (EET) alias Простота

: Minu meelest see tähendab 'üldine elektriselts'. Andres (arutelu) 6. november 2013, kell 03:46 (EET)

:: Tere Andres!

:: 'üldine elektriselts' tundub parem

:: aga

:: artikli tekstile ootaks ka allikat, seosed nimelt- kas AEG aktsiaselts tootis kõiki nimetatud seadmeid ise (lennukid jm) ja /või koostöös teiste firmadega...

:: Mariina 6. november 2013, kell 07:45 (EET) alias Простота

etwikis on märksõna EI AB AEG. Svwiki artiklis :sv:Bengt Dieden seda vist samastatakse AEGiga--Estopedist1 (arutelu) 23. juuni 2016, kell 15:24 (EEST)


Arutelu:Blue Sirius

Tekstis on viitega teine kodusadam. See pole US-punktuatsioon, vt arutelu. 88.196.241.249 12. august 2013, kell 20:49 (EEST)

Ka laeva andmed erinevad mõnevõrra laevaregistris olevaist, ent viidatud on laeva kodulehele. Eks omanikud tea paremini, mil viisil nad oma laeva esitleda tahavad. Ssgreporter (arutelu) 13. august 2013, kell 02:01 (EEST)

: Tänan, vt. → Vikipeedia:Viitamine Redaktsioon: 12. märts 2013, kell 17:02, muudetud IP-88.196.241.249 poolt, 5. juulil 2013, nüüd mu küsimus, huvitav, miks? Mulle meeldib ka rohkem inglise, aga ma ei luba endale nii kirjutada eestikeelses Vikipeedias,--PjotrMahh1 (arutelu) 13. august 2013, kell 08:05 (EEST)

: Kas Tallinn on Home port (kust algavad Blue Siriuse reisid) või Port of registry, palun kontrollida ehk uurida, miks siin seisab sõna Tapurla: :Pilt:Blue Sirius Tapurla 14 July 2012 Tallinn.JPG, tänan,--PjotrMahh1 (arutelu) 13. august 2013, kell 08:16 (EEST)

:: Misiganes punktis ja miksiganes seda lehekülge muudetud on, saab lugeda arutelust. Miks arvad, et punktuatsioon on inglise? 88.196.241.249 13. august 2013, kell 09:13 (EEST)
Mina saan aru nii, et Eesti Ajalooliste Laevade Seltsi liikmete hulka kuuluvad  juriidilised ja füüsilised isikud ning nende kaudu käib miski Laevaregister....... (tehnika pool on täna maas)
*seega muutsin pisut sõnastust, kui keegi teab paremini siis saab maha võtta:
*aga praegu sai kirja nii:
*Samal aastal loodi Eesti Ajalooliste Laevade Selts, Blue Siriuse tollasele omanikule Peer Salström-Leyhle kuuluv firma on selle asutajaliige. .....
Mariina 13. august 2013, kell 10:52 (EEST)

Jätsin selle viite välja, sest seal ei mainita Blue Siriust: Tuletorn Fond SA, Veebiversioon (vaadatud 13.08.2013) --Jaan513 (arutelu) 13. august 2013, kell 12:41 (EEST)

Tere Jaan513!
See oli viide ettevõtte nime kohta Tuletorn Fond SA, Veebiversioon (vaadatud 13.08.2013)
*aga muu kohta vaadake palun allpool linke ehk saab pisut selgemaks ja loomulikult egas kõike jõuagi vikipeedia kaudu linksuda
*kuid info mis lebab Google`i kukil ja muus kõlbab vast vikipeediasse ka .....ja detektiivid me ometi pole....jääb omanik lahti siis jääb lahti (vaadake näituseks ka  artiklit Ärma talu) ega sest pole kedagi, nagu näha on omand liikuv ja ajalik ja võib puruneda ja võib päästmist vajada .....
*aga midagi püüda ikka jõuab vast....
*Blue Siriuse omanik on Peer Salström-Leyh, kes on samuti kui Haldre üks Eesti Ajalooliste Laevade Seltsi asutajaliikmetest. Euroopa Komisjoni merekultuuri pärandi Eesti voliniku Haldre sõnul otsustasid laevaomanikud leivad ühte kappi panna ja hakata laevu koos majandama, sest Irise reederina on temal see kogemus juba olemas.
*Purjeka „Blue Sirius“kodusadamaks teha Tapurla. Kaido Vagiström on juba mõnda aega rääkinud plaanist tuua Tapurlasse Eesti vanim purjelaev „Blue Sirius", mis praegu on meretehases remondis. Laev kuulub sihtasutusele Tuletorn Fond, mis tegeleb Eesti ja Saksa noorte arendamise ning juhendamisega.
*Peer Helge Salström-Leyh
Geb. 1953 in Mainz
•	1971-1985 Ausbildungs- und Seefahrtzeit bei verschiedenen Reedereien
•	1986 Mitarbeit im Undine-Segelprojekt von Sozialarbeit und Segeln e.V.
•	1988-1992 parallel zur Berufstätigkeit Ausbildung als Erzieher und Studium
•	1992 kommissarischer Geschäftsführer von Sozialarbeit und Segeln
•	1993 Gründung des Algarve-Projekts (individualpädagogische Projekte im In- und Ausland)
•	1997 Erweiterung um den Bereich der flexiblen Hilfen (stadtprojekt) in Köln
•	2000 Gründung des Tuletorn-Projekts in Estland (individualpädagogische Projekte)
•	2001 Gründung der Stiftung Leuchtfeuer und Überführung des Algarve-Projekt/stadtprojekt in die Stiftung
"Wir sind in unserer Arbeit erfolgreich und ich möchte nun auch genauer wissen, warum das so ist" habe ich, zugegeben etwas flapsig, bei der Gründung des iiip gesagt. Tatsächlich finden sich auf der wissenschaftlichen Landkarte der Individualpädagogik viele weiße Flecken. Ich wünsche mir sehr, dass das iiip hier unsere Arbeit entsprechend begleitet, untersucht und bewertet. Nur auf diese Weise kann der Erfolg weitergegeben und für die Zukunft gesichert werden.

*
*
*.....
Mariina 13. august 2013, kell 13:25 (EEST)

Vabandust, aga selle infomüraga sa lämmatad arutelu. 88.196.241.249 13. august 2013, kell 13:55 (EEST)

:Lingid linksuvad (seekord) üksnes artiklis Blue Sirius toodud mõnede väidete ümber.......kõike lihtsalt ei jõuagi läbi käia, ja/et/niisis/kuna tegemist on eraomandiga (ja puutumatu klassi kuuluvaga) siis mõningane selgus tuleb minu meelest kasuks.... ja siis on lihtsam ka Delfi all jälgida, kes ja kus ja millal ja kui kauaks jne... Mariina 13. august 2013, kell 14:05 (EEST)
See oli viide ettevõtte nime kohta Tuletorn Fond SA, Veebiversioon (vaadatud 13.08.2013)

Selle viite puhul peaks tulema välja seos ettevõtte ja laeva vahel. Selle lingi all polnud midagi. --Jaan513 (arutelu) 13. august 2013, kell 16:21 (EEST)

:Kui räägite vikipeedia-stiilist ja nn saksa täpsusest (mind palun mitte sisse arvata) siis lihtsalt MTÜ (mittetulundusühing) ja SA (sihtasutus) OÜ (osaühing) ehk ärinimi on: OÜ Blue Sirius ...

:: aga õnneks hilisemad viitallikad toovad ehk selgust kas seos oli või mitte
*aga, mõnede allikate kohaselt nüüdseks ajalooline seos Tuletorn Fond SA ja Blue Siriuse kaudu, haldaja-omandaja-esindaja asetsevat nüüd Pudisoo külas...
*AGA mil määral see kõik nii tähtis on ei tea, olen sõitnud selle purjelaevaga ja mis ma kosta oskan, paneb iiveldama lihtsa maainimese nagu pea kõik teisedki laevad....
Mariina 13. august 2013, kell 16:41 (EEST)

Miks inglise? - Vastus: Example: Paris is not the capital city of England—the capital of which is London[10]—but that of France,[11] and is widely known as a beautiful city.[12] Minu leheküljel alates 15. detsembrist 2012, kell 18:21 (EET)

Jah, inglise Vikipeedias tehakse nii, mis iseenesest ei tähenda, et eesti Vikipeedias ei võiks teha. 88.196.241.249 13. august 2013, kell 19:22 (EEST)
*Hästi, kui võimalik, teeme siis,--PjotrMahh1 (arutelu) 13. august 2013, kell 19:46 (EEST)

Refi positsiooni kohta - Punctuation and footnotes

Tahaksin teada "Mis kodusadama nimi oli Saksamaal?". Tuleb lisada ka sellesse lünka + ajavahemik + Saksamaa lipp, kui teate, tänan,--PjotrMahh1 (arutelu) 13. august 2013, kell 18:47 (EEST)

Tere PjotrMahh1! : Jah, paraku, võib oma silmaterast põhjalikult rääkida Peer Helge Salström-Leyh.....

aga miks Saksamaal, kas ta otse Norrast ei võinud meieni tulla? Mariina 13. august 2013, kell 18:55 (EEST)
* Tere Mariina!
Kui laev on Saksamaa lipu all, siis kodusadam pidi olema kuskil Saksamaal. Loe siin:  Sajandivanune purjelaev tuli Roomassaare sadamasse "Eile sildus Roomassaare jahisadama kai ääres Saksamaa lipu all sõitev kahemastiline purjelaev Blue Sirius, valmistatud Norras 1907. aastal. Kahe aasta pärast saja aastast juubelit tähistava purjeka kinkis Saksamaa ärimees noorteprojektile Tuletorn, laev jääb Eestisse õppelaevaks." Tänan,--PjotrMahh1 (arutelu) 13. august 2013, kell 19:35 (EEST)

Leidsin oma foto 2006. a. Tallinna merepäevadelt: siis oli "Blue Sirius" Saksa lipu all ja ahtris kodusadam Lübeck. Möödunud aastani oli kodusadam veel Tapurla, tänavusest on Tallinn. Tapurla nimetahvel on ahtrist ära võetud, aga uut pole pandud. Ssgreporter (arutelu) 14. august 2013, kell 00:45 (EEST)

:Tere PjotrMahh1 ja Ssgreporter!
*aga mis ajal toimusid 2006-nda aasta Merepäevad, (maikuust 2006 mäletan Eesti lippu);
*Lisan veel pisut avalikku informatsiooni :
*Saja-aastane Blue Sirius seilab merepäevadele
*Merepäevadele saabunud vanade laevade huvilistele pakub kindlasti huvi eakas kuunar Blue Sirius, mis esindab meie merepeol koos jahta Runbjarnaga Eesti Ajalooliste Merelaevade Seltsi laevastikku.
Kahemastiline purjelaev Blue Sirius valmis juba 1907. aastal Norra vetes ja ta on teeninud meremehi nii kalalaevana, lootsilaeva ja viimati eaka lõbusõidulaevana.
Teadagi on nii eaka laeva minevik kirju. Kuni 1970. aastani kasutasid norralased Blue Siriust kalalaevana. Siis aga sai laev sakslasest uue omaniku, kellel oli plaan teha laevaga pikem reis Kariibi merel ja ta lasi aluse vastavalt sealsetele tingimustele korda seada. Vana roolimaja asemele ehitati tekisalong, endine kalaruum ehitati ümber suurejooneliseks salongiks ning laeva esiossa paigutati kaks kambrit seitsme koiga. Järgmine omanik valmistas küll laeva ette perega purjetamiseks, kuid purjetamisest eriti asja ei saanud ja nii jäi kuunar pea 20 aastaks Lübecki sadamasse seisma. 2005. aastal jõudis Blue Sirius eestlaste valdusesse.  Siinseks kodusadamaks kirjutatakse laevale Tapurla Harjumaal ja omanikuks SA Tuletorni Fond, kes korraldab merekoolitust just sihitusega noortele.  22m purjelaev võib peale võtta kuni 32 reisijat  ja ka merepäevade ajal on nad lubanud teha huvilistele tasulisi lõbusõite, juhul kui piisav seltskond kokku saadakse. Esialgsete plaanide kohaselt peaks laev Kuressaare jahisadamasse  jõudma merepäevade avapidustuse ajal reede õhtul ning juba järgmisel päeval saavad uudishimulikud  laevaga lähemalt tutvuda.
*Kuunar Blue Sirius seilab Eesti lipu all:
*laeva pikkus koos pukspriidiga on 28 m
*kere pikkus 22 m
*laius 5 m
*purjepind 260 m2
*süvis 2,90 m
*diiselmootor Daimler- Benz 213 kW
*
* Purjekas Blue Sirius on tagasi Kuusalu vallas
Kolmapäev, 05.06.13 ÜLLE TAMM Artiklid

*„Õnnestus jätta Blue Sirius Eestisse ja seotuks Kuusalu vallaga,“ on Pudisoo elanik RAUNO MASING rahul.
*Valgete külgede ja puna-pruunide purjedega kahemastiline kahvelkuunar Blue Sirius hakkas Eesti lipu all seilama seitse aastat tagasi. Kuunari omanik oli SA Tuletorn Fond, mille juht Peer Salström-Leyh tuli Saksamaalt Eestisse elama. Laeva kodusadamaks sai Tapurla Kuusalu vallas.
*Nüüd on purjeka operaator MTÜ Blue Sirius, talvine kodusadam oli Tallinnas Admiraliteedi bassein. Suvel peatub laev mitmel pool sadamates.
Mariina 14. august 2013, kell 05:53 (EEST)

Ka arutellu ei tohi kopeerida autoriõigusega kaitstud materjali. Mul on tunne, et peaksime kuskile täpsemalt kirja panema, mille jaoks on artiklite arutelu lehed. Valimatult kokkukuhjatud jutud võiksime aga kustutada, sest muidu lihtsalt pole aruteluks enam ruumi. --Epp 14. august 2013, kell 06:46 (EEST)

: Püüan arvesse võtta, lihtsalt mulle tundus, et  PjotrMahh1 ja Ssgreporter jagavad asja ning soovivad antud artiklit toimetada, seega et artikkel saaks võimalikult faktirohke ja kindel lisasin ka omalt poolt midagi....
Mariina 14. august 2013, kell 07:12 (EEST)

::Epu tood märkused on tõsised. Tuleb hoiduda risustamast arutelusid, kirjutades lakooniliselt; reegleid kirja panna pole lihtne--Bioneer1 (arutelu) 14. august 2013, kell 12:38 (EEST)

:::Minu foto Saksa lipu ja kodusadamaga on tehtud 10. juunil 2006. Tollal olid need Admiraliteedi basseini merepäevad, millest kasvasid välja hilisemad Tallinna merepäevad. Registrinumbrist paistab, nagu oleks "Blue Sirius" Eesti Laevaregistrisse kantud juulis 2006. Ssgreporter (arutelu) 15. august 2013, kell 01:25 (EEST)

:::Kodusadam ei saa olla suvine ja talvine, kodusadam on üldjuhul laevaregistri asukoht. Seepärast on enamiku Eesti laevade kodusadam Tallinn, kuigi Tallinna sadamat pole olemas. Ssgreporter (arutelu) 15. august 2013, kell 01:30 (EEST)
*Tänan väga, panen siis Lübecki sellesse lünka. 5. juuni 2013 pildil seisab veel kahujks Tapurla, võtta tuleb küll registrist. ESCO kasutas sadamana Tallinnat, siis mitte keegi ei teadnud, mis Muuga on. Ülle Tammi andmed artiklis on kahjuks ebatäpsed, ma kasutasin neid ka (näiteks pikkus : 28 m ) varem Commonsis Category:Blue Sirius (ship, 1907), sest mul ei olnud pääsu Eesti registrisse, tänan,--PjotrMahh1 (arutelu) 15. august 2013, kell 09:18 (EEST)
*Tere PjotrMahh1!
Teie kaudu said kirja siis Eesti Laevaregistri andmed vast , sest alltoodud allika kaudu on mõõtmed pisut teised:
.
Mariina 15. august 2013, kell 10:32 (EEST)

Viidatud allika mõõtmed on ümardatud. Artikli tekstis on täpsemad andmed kere pikkuse kohta koos pukspriidiga ja ilma. Ssgreporter (arutelu) 15. august 2013, kell 23:35 (EEST)
*Kas tänaseni on ametlikult Peetri sadam? Ega otsust veel pole? vt. Kohanimenõukogu koosoleku protokoll nr. 44, tervitusi,--PjotrMahh1 (arutelu) 22. august 2013, kell 03:39 (EEST)

Tänan juhatamast, ma ei teadnud sellest taotlusest. Sadamaregistris sellenimelist sadamat veel ei ole, aga siseministeeriumi dokumendiregister on septembri alguseni suletud. Mind huvitab see ikkagi, nii et saadan homme siseministeeriumile päringu. Seni oli Noblessneri sadam üksnes üks bassein Peetri sadamas, kus on paatide ujuvkaid. Ssgreporter (arutelu) 22. august 2013, kell 23:31 (EEST)

Peetri sadama nime ei ole veel muudetud. Ssgreporter (arutelu) 24. august 2013, kell 01:11 (EEST)
**Tänan, selge,--PjotrMahh1 (arutelu) 24. august 2013, kell 19:04 (EEST)
*** 2. oktoober 2013 Peetri sadama ametlik nimi muutub võõrkeelseks,--PjotrMahh1 (arutelu) 2. oktoober 2013, kell 22:46 (EEST)

:::Nägin ja kuulsin ka seda uudist, aga linnavalitsuse dokumendiregistris seisab tänagi - juba kuu aega - kuupäevata eelnõu Sadama nime muutmine Põhja-Tallinnas. Ssgreporter (arutelu) 3. oktoober 2013, kell 01:57 (EEST)

:::Lähemalt uurides selgus, et see uudis põhineb Raepressi pressiteatel. Ssgreporter (arutelu) 3. oktoober 2013, kell 02:14 (EEST)
*Sellest on ka selge, et suvel see oli ametlikult tõesti Peetri sadam või veel Peetri sadam. Siis "Noblessneri sadam" oli ainult mitteametlikult BLRT-juhatuse sisene nimetus, tänan väga,--PjotrMahh1 (arutelu) 15. oktoober 2013, kell 11:58 (EEST)

:Nüüdseks on see eelnõu kadunud, ilmselt on sadam Noblessneriks tehtud. Kompromissina on uus eelnõu tekitada sinna kvartalisse Peetri tänav (Tänavanimede määramine Põhja-Tallinnas). Ssgreporter (arutelu) 15. oktoober 2013, kell 23:48 (EEST)
----
Kas vähesed praktilised kogemused olid aruande tulemus?
Allikas, millele siin juba varem viidati, ei räägi aruande tulemusest. Nii ei tohi vahele kirjutada. --Epp 1. aprill 2014, kell 10:37 (EEST)


Arutelu:Kasepää küla

Ma arvan, et seda liitmismärget ei ole siia õige panna. Pelmeen10 (arutelu) 12. august 2013, kell 22:44 (EEST)

Kui mõlemad artiklid on samast asjast, siis tuleb artiklid liita. Ave Maria (arutelu) 12. august 2013, kell 22:51 (EEST)

On ikka õige. Andres (arutelu) 12. august 2013, kell 23:13 (EEST)
"Õitsev linapõld oli teiste viljade vahel nagu sinetav veesilm." Kas keegi päriselt usubki, et artiklid peaksid sisaldama säherdusi entsüklopeedilisi fakte? Sel juhul ma lähen ja kirjutan kohe Tallinna artiklisse, kuidas Läänemere lained oma rõõmude ja murede koormad Pirita randa veeretavad ning et Tallinna kirikutornid sirutuvad taeva poole nagu, kui Anatole France'i parafraseerida, süstlanõelad inglite tagumikkude poole, sest selle sisuline informatiivne väärtus ja faktistiku usaldusväärsus on üsna samasugune. Kui kellegi heietus oli liiga pikk ja laialivalguv, et kohalik leht seda ära trükiks, ei tähenda see veel, et kogu ülejäägi peaks Vikipeediasse kallama nagu virtsavee solgiauku. --Ehitaja (arutelu) 15. veebruar 2022, kell 20:26 (EET)

Arutelu:Kasepää küla Peipsi kaldal


Arutelu:Ungari ajalugu

Ma saan aru, et artikkel peab algama definitsiooniga, aga minu meelest sellised definitsioonid on natuke punnitatud.--Morel (arutelu) 15. august 2013, kell 00:02 (EEST)

Tutvustav lause pole ju paha. Samamoodi on ka teiste riikide definitsioonidega. --Tiia (arutelu) 15. august 2013, kell 00:30 (EEST)

:See defineerib praegu artiklit pealkirja kaudu, aga mitte mõistet. Ilma "on" sõnata võib tegelikult ju ka, kui tõesti vaja, näiteks siin oleks vaja. Adeliine 15. august 2013, kell 00:37 (EEST)

Kaartidel on märked, et need kajastavad Edela-Euroopat. Kas sellel on mingi tagamaa? Lihtmõistusega võttes võiks Balkanit ja Türgit kutsuda pigem Kagu-Euroopaks.


Kategooria arutelu:Eesti linnused

Saksa vikis on vist eraldi kategooria ?linnusevaremed (), kusjuures neil on ka tehtud eraldi mall (Burgruinen in Estland) nende objektide jaoks (vt nt artiklit ). Kas neid nn linnusevaremeid on Eestis lõplik hulk või on Saksa viki mall (ja ka kategooria) jamps--Bioneer1 (arutelu) 18. august 2013, kell 07:07 (EEST)

Ma arvan, et see linnusevaremete kategooria on mõttetu ja artiklid selle all juhuslikud, sest julgelt 90% praeguseni mingil kujul säilinud Eesti linnustest võiks selle alla panna. Parem jäägu nad ikka linnuste kategooriasse. Athanasius Soter (arutelu) 18. august 2013, kell 13:00 (EEST)
Vahest oleks parema ülevaatlikkuse huvides mõttekas eraldada ristirüütlite - sakslaste - vallutajate poolt rajatud kivilinnused (ka puitlinnused) eestlaste endi poolt ehitatud muinaslinnustest. S. t. teha eraldi nimekirjad.(Marrx (arutelu) 8. detsember 2013, kell 02:52 (EET))

Mul on ka selline tunne. - Melilac (arutelu) 7. juuni 2018, kell 10:50 (EEST)

Kas ma saan õigesti aru, et artikleid, mille pealkirjas on "linnamägi" ei ole siiski mõtet eraldi kategoriseerida, sest nendes artiklites räägitakse ka linnustest? Adeliine 25. juuli 2016, kell 00:18 (EEST)

etwikis pole vist ühtegi juhtumit, kus linnusest ja linnamäest oleks eraldi artikkel. See poleks ka ratsionaalne--Estopedist1 (arutelu) 25. juuli 2016, kell 17:37 (EEST)


Kategooria arutelu:Eesti jalgpallurid

Paljud Vikipeediad on eraldi teinud ka kategooria koondise mängijatest, nt inglise vikis http://en.wikipedia.org/wiki/Category:Estonia_international_footballers. Meil on küll olemas [[Eesti jalgpallikoondislaste loend|vastavanimeline loend]], ent kategooriat oleks mugavam hallata--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 18. august 2013, kell 19:49 (EEST)

Mitmes vikis (nt ) on kategooria Eesti väravavahid e Eesti jalgpalli väravavahid--Bioneer1 (arutelu) 18. august 2013, kell 19:59 (EEST)

kusjuures svwiki's on selle ülemkategooria iw-deta :sv:Kategori:Estländska målvakter ('Eesti väravavahid'?)--Bioneer1 (arutelu) 12. september 2014, kell 10:08 (EEST)

:dewiki's on veel seotud kategooria :de:Kategorie:Fußballnationaltorhüter (Estland)--Bioneer1 (arutelu) 12. september 2014, kell 17:59 (EEST)

nowiki on teinud ainulaadse kategooria :no:Kategori:Norske fotballspillere i Estland--Bioneer1 (arutelu) 12. september 2014, kell 10:17 (EEST)
----
Miks siit enamik koondise jalgpallureid puudu on? --Pelmeen10 16. september 2017, kell 15:36 (EEST)


Arutelu:Avo Piht

Eemaldasin järgneva teksti kui artiklisse mittesobiva. Kui keegi leiab korrektsed viited, võib osa sellest tagasi panna. Ssgreporter (arutelu) 18. august 2013, kell 23:57 (EEST)
Piht oli 28. septembril 1994 Estonia pardal reisijana, kuna ta pidi järgneval hommikul Rootsis sooritama lootsieksami. Laevahuku ajal nähti teda laeva 7. ja 8. tekil reisijatele päästeveste jagamas. Tema nimi oli esimestes päästetute nimekirjades ja mitu meeskonnaliiget on kinnitanud, et nad nägid päästetud Pihti televiisoristAndi Meister: kapten Avo Piht võib olla elus. Hiljem kadus Pihti nimi päästetute nimekirjadest.
Avo Piht kuulutati 1994. aastal Interpoli poolt tagaotsitavaks.
==Viited==

Siin oleks tarvis rohkem selgitusi. Andres (arutelu) 5. juuli 2014, kell 11:09 (EEST)

See artikkel oli muutmata kujul üle võetud Metapediast. Et ma seda kaptenit tundsin, siis täiendasin sellega, kus ta enne Estoniat töötas, ja eemaldasin selle osa, mis tundus ebaproportsionaalsena ja kehvasti viidatuna. Ssgreporter (arutelu) 6. juuli 2014, kell 00:54 (EEST)

: Minu meelest siin ebaproportsionaalsust ei ole. Temast ongi palju räägitud just selles seoses.

: Aga peamine, kas me saame väita, et ta suri 28. septembril 1994? Andres (arutelu) 6. juuli 2014, kell 05:47 (EEST)

::Tagantjärele vaadates on see tõenäoline, aga täie kindlusega ei või. Temast on selles seoses räägitud paaris üsna tõsises raamatus, aga viiteks ei sobi raamatututvustus ajalehest. Ssgreporter (arutelu) 7. juuli 2014, kell 01:44 (EEST)
----
Tegelikult ei ole ju üldse selge, mis temast sai. Vähemal see peaks ikka kirjas olema, et ta oli esialgu päästetute nimekirjas. Velirand (arutelu) 30. september 2014, kell 13:07 (EEST)

Paljud teisedki olid. Sain hukkunute ja päästetute nimekirjad 28., 29. ja 30. septembril kolm korda päevas, ja kõik olid erinevad. Aga 30. septembri hommikul sai selgeks, et teda ega vanemmehaanikut päästetute nimekirjas ei ole. Veel suuremat selgust toob sellesse äsjailmunud Estonia-raamat. Ssgreporter (arutelu) 1. oktoober 2014, kell 00:56 (EEST)
Mis sellega siis nüüd teha? Andres (arutelu) 12. jaanuar 2016, kell 17:19 (EET)

Tuginedes viitele on surmaaeg, tol ajal polnud seda teavet sel viisil ja ta tunnistati pool aastat pärast laevahukku teadmata kadunuks. Et oli päästetute nimekirjades, selle lisasin. Ssgreporter (arutelu) 12. jaanuar 2016, kell 23:47 (EET)
----
Peaks olema: Teadmata kadunud alates 28. septembrist 1994. Velirand (arutelu) 21. veebruar 2018, kell 10:42 (EET)

https://www.youtube.com/watch?v=EHNGojf5p64 Velirand (arutelu) 21. veebruar 2018, kell 10:55 (EET)

:: Kordan veelkord varem öeldut. Velirand (arutelu) 29. september 2020, kell 13:45 (EEST)
Ei pea. Pealegi see link ei tööta. Ssgreporter (arutelu) 2. oktoober 2020, kell 01:26 (EEST)

::: Siin on töötav link: https://www.youtube.com/watch?v=atjKbaohJds Velirand (arutelu) 2. oktoober 2020, kell 09:31 (EEST)
Veelkord - ei pea. See klipp ei kõlba ka allikaks, näiteks mina sellel kapten Pihti ära ei tundnud. Las see link jääda siia arutelusse. Kapten Moik ei näinud tookord ise telerit, vaid edastas teiste juttu. Ssgreporter (arutelu) 4. oktoober 2020, kell 01:06 (EEST)

...on siinjuures maha vaikitud fakt, et Avo oli Georg Otsa liinile saabudes 1980. aastal laeva vanemtüürimees ja mingil ajal lõpetas Kaliningradi kõrgema merekooli, mitte Leningradi, nagu väidab hiljuti meil avaldatud Estonia teemaline raamat, mis Rootsi keelest tõlgitud ja rootslaste avaldatud.

Vajutage oma kommentaari lõpus 4 korda ~ märki, siis ilmub sellele allkiri. Siin ei ole "maha vaikitud", kirjas on vaid, mis laevadel ta kaptenina töötas. Laevahuku lõpparuandes tema haridust kirjas ei ole, sest ta polnud õnnetuse hetkel tööl, vaid oli reisija. Haridust saab küsida samaealistelt meremeestelt, kellest kindlasti keegi oli tema koolikaaslane. Kahtlemata oli tal magistritasemel kõrgharidus, teisiti tol ajal reisilaeva kapteniks ei saanud. Ssgreporter (arutelu) 11. juuli 2018, kell 00:56 (EEST)
----
"On olemas dokumendid selle kohta, et kapten Piht võeti 28. septembri öösel päästekopteri Q97 pardale ja viidi sealt Utö saarele. Ning samal ööl kell 4.47 viidi kapten helikopteriga Y69 edasi Mariehamni. Kui Sirje Piht nende materjalide kohta toonaselt Rootsi peaministrilt Carl Bildtilt selgitust palus, ei saanud ta mingit vastust. Kõige "tugevam" tõestus Pihti pääsemise kohta oli aga väike videolõik uudistes, kus Rootsi kiirabiauto viirutatud aknast paistab nägu, milles paljud tundsid ära Estonia teise kapteni. Seda suunda hakkasid uurima ka Interpol ja meie kaitsepolitsei. Videos oli selgelt näha kiirabiauto tegutsemisala - Farsta - ja number B 804. Need andmed pidanuks kiiresti andma kätte parameedikud, kes tol hommikul tööl olid. Kuid neid inimesi kas ei küsitletud või on see info kaduma läinud." Sirje Presnal. Kadunuks jäänud Estonia laevaarsti abikaasa : "Peaaegu iga päev kujutan ette, kuidas ta uksest sisse astub." Õhtuleht, 19. detsember 2020. Velirand (arutelu) 25. detsember 2020, kell 11:36 (EET)

Kui need dokumendid on kuskil avaldatud, võib selle kohta lisada viite. Kui nende olemasolu on ainult jutuks olnud, siis soovitan seda väga pikka loetelu ajaleheartiklitest mitte tekitada. Ka vandenõuteoreetikute raamatutes on küllalt versioone sellest, kes ja kus olevat kapten Pihti näinud.  Paraku on igaühel oma versioon ja need ei lange kokku. Laevahukust pääsenud nägid teda laevatekil, aga mitte vees, parves või pärast päästmist.Ssgreporter (arutelu) 26. detsember 2020, kell 01:49 (EET)

:Iseenesest võiks taolisi ajakirjandusest läbi käinud jutte Pihti kohta siin artiklis mainida, aga paistab, et probleemiks saab neutraalsus ja allikate usaldusväärsus. Sel teemal on enamasti sõna võtnud Pihti pääsemise versiooni toetajad, aga kes selle kasuks esitatud tõendeid usutavaks ei pea, need ei pea vajalikuks ka sõna võtta. Kas keegi asjatundlik inimene on üldse Pihtiga seotud väiteid kriitiliselt analüüsinud? --Minnekon (arutelu) 2. jaanuar 2021, kell 14:25 (EET)

Tuginen rahvusvahelise uurimiskomisjoni liikme ütlusele, kes tegeles pääsenute tunnistustega: paljud nägin kapten Pihti laevatekil päästeveste jagamas, aga ei ole ühtki tuunistust, et keegi oleks näinud teda vees, parves või pärast päästmist. Laevahukust möödunud aastakümnete jooksul pole ma näinud ühtki tõendit ega paremat allikat tema pääsemise kohta. Seepärast ma ei soovita selles artiklis midagi aretama hakata ega ajakirjandusest intervjuusid viideteks lisada. Ssgreporter (arutelu) 3. jaanuar 2021, kell 01:11 (EET)
----
Yle saate link: https://yle.fi/uutiset/3-11808310 Velirand (arutelu) 2. märts 2021, kell 10:29 (EET)

Ja siis? Vaadake allikate nimesid. Selles artiklis ei olnud midagi uut, olen selliseid lugenud mitte kümneid, vaid kindlasti üle saja. Ei ühtki dokumenti ega pealtnägijat, vaid oletused, kuulujutud ja kõikjale jõudev juristist diletant. Ssgreporter (arutelu) 3. märts 2021, kell 00:53 (EET)


Kasutaja arutelu:Sixest

Tere tulemast Vikipeediasse, Sixest! Adeliine 21. august 2013, kell 06:44 (EEST)

Tänud! --Sixest (arutelu) 21. august 2013, kell 06:51 (EEST)

Hello. I am Xaris333 from Cyprus. I speak Greek and English. Can you help me translate 2 paragraphs from English to your language, about a football team? Xaris333 (arutelu) 6. detsember 2013, kell 00:59 (EET)

Sure I can Sixest (arutelu) 8. detsember 2013, kell 15:25 (EET)
Hello and thanks for you offer to help. Today I noticed that there is a problem about the team I want to add the paragraphs. If a sport club has 2 or more departments (football, volleyball etc) what are you doing? Do you have article for each one of the notable departments; Do you have article for the parent club?
To be secific in engish and greek we created :
*:en:Nea Salamis Famagusta  and :el:Νέα Σαλαμίνα Αμμοχώστου (parent club)
*:en:Nea Salamis Famagusta FC  and :el:Νέα Σαλαμίνα Αμμοχώστου (ποδόσφαιρο) (football department)
*:en:Nea Salamis Famagusta VC  and :el:Νέα Σαλαμίνα Αμμοχώστου (πετοσφαίριση) (volleyball department)
In your wiki you have the article about Néa Salamís Famagusta, the parent club, but it speaks more about football... I prefer to move this article to Néa Salamís Famagusta and to create a small one (with your help) about the volleyball team. What is your opinion? Xaris333 (arutelu) 8. detsember 2013, kell 22:57 (EET)
Here is the paragphas I want to translate Kasutaja arutelu:Xaris333/Salamina. I tried to translate all the links that I found in your wiki. The English article is :en:Nea Salamina Famagusta FC. Xaris333 (arutelu) 8. detsember 2013, kell 22:57 (EET)

Tere! Märgid, et pilt on avaldatud üle 70 aasta tagasi. Siis tuleks ära märkida ka avaldamiskoht. Pikne 15. aprill 2020, kell 14:47 (EEST)

Tere! Foto pärineb pere erakogust ja on tehtud 1930. aastate teises pooles, Tallinnas. Teadaolevalt seda algselt kusagil ei avaldatud. --Sixest (arutelu) 15. aprill 2020, kell 17:12 (EEST)

: Kui pilt pole varem õiguspäraselt avaldatud ja pole teada, et autoriõiguse kehtivus on lõppenud ning pole teada ka autor (tema pärija), kellelt luba küsida, siis pilt paraku Vikipeedias kasutamiseks ei sobi. Pikne 16. aprill 2020, kell 14:18 (EEST)

::Hiljem on foto avaldatud kaitsepolitsei 1998. aasta aastaraamatus (lk 6), kuhu see jõudis Villem Tamme järeltulijate läbi. --Sixest (arutelu) 16. aprill 2020, kell 14:59 (EEST)


Arutelu:Koduloolane

Sa, Bioneer, lähed nende tädi-Maali-viidetega ikka liiale, iga definitsiooni ei ole küll mõtet viidata.--Morel (arutelu) 20. august 2013, kell 21:17 (EEST)

Pealegi on need viideteta artiklid minu subjektiivse silma läbi arusaadavamad ja seeläbi ehk usaldusväärsemadki kui Bioneeri poolt loodud ja viidatud, et mitte öelda kopeeritud artiklid. Ave Maria (arutelu) 20. august 2013, kell 21:19 (EEST)

Ja ei maksa lisada vasteid, milles lisaja ise kahtleb. Pikne 20. august 2013, kell 21:25 (EEST)

Minu meelest on väited ajaloo-alase hariduse omandamisest ja ajaloolase professionaalsuse rõhutamisest üleliigsed: piisaks sellest, kui kirjutada, et tegeleb hobi korras ning ei teeni sellega elatist. --kanakukk (arutelu) 21. august 2013, kell 21:59 (EEST).

Tegin definitsiooni ümber. On tõsi, et kodulooga võivad tegeleda ja osaliselt kindlasti ka tegelevad professionaalsed ajaloolased, kellele see on siis üldreeglina hobi. Samas võib ehk leida ka koduloolasi, kes kodukandi ajaloo uurimisega teatud määral ka raha teenivad. Seetõttu sai selline mitte ülijäik definitsioon. Athanasius Soter (arutelu) 22. august 2013, kell 01:05 (EEST)


Arutelu:Kodulugu

"Väiksema piirkonna ajalugu" ja "mikroajalugu" ei saa samastada, vähemalt, kui võtta viimase definitsiooniks (nagu enamasti tehakse), et tegemist on professionaalse ajalooteaduse lähenemisnurgaga. Sellisel juhul koduloolase kodukandi uurimine üldjuhul mikroajalooga ei seostu. Athanasius Soter (arutelu) 22. august 2013, kell 01:02 (EEST)

Palun paranda. Andres (arutelu) 23. august 2013, kell 12:51 (EEST)

Ilmselt pole mõistlik või üldse võimalikki kodu-uurimist koduloost eristada? Vt ka märksõna kodu-uurija--Estopedist1 (arutelu) 17. oktoober 2015, kell 17:43 (EEST)


Arutelu:Eesti omavalitsuste haldusreform

See on tuntud haldusreformi nime all. Peaks looma selle pealkirjaga artikli, et saaks sealt siia linkida. Andres (arutelu) 23. august 2013, kell 13:02 (EEST)

tegin. -- Ohpuu (arutelu) 5. mai 2016, kell 16:10 (EEST)
valitsuse algatatud liitumiste kohta on selles pressiteates kirjas ettepanekud, keda veel kellega liita. siin võidakse veel teha erandeid (omavalitsuste arvamuste põhjal), st see pole lõplik seis. valitsus peab määruse lõpliku seisu kohta andma 15. juuliks, see jõustub kohalike valimiste väljakuulutamise päeval (haldusreformi seadus, § 13). -- Ohpuu (arutelu) 13. veebruar 2017, kell 13:19 (EET)
Tuleks kajastada ka referendumeid ning kohtuasju - kuni Pala vallavanema Jozsef Weinrauchini välja, kes väidetavalt lõi pretsedendi, kuna kõik teised vallajuhid on vaguralt tagasiastumisavalduse kirjutanud, aga tema kuulutas uue vallavolikogu kogunemisel, et uut Peipsiääre valda ei tunnista ja avaldust ei kirjuta. Või Ülenurme-Kambja näide, kus valitsus otsustas nimekomisjoni toel jätta liitvallale Kambja nime ning ülekaalus ülenurmekad kavatsevad nime tagasi võtta (kogu seda protsessi(mist) peaks kah kuidagi 1-3 valla artikli(te)s kajastama). --193.40.13.163 27. oktoober 2017, kell 15:14 (EEST)

kas on raske oma muudatust lisada?, miks peab vandaalitsema? suwa 20. november 2017, kell 18:14 (EET)

See on kiusamine. Tee ümber, kui oskad. Andres (arutelu) 20. november 2017, kell 19:13 (EET)

: juba tegin ... suwa 20. november 2017, kell 19:27 (EET)

:: Ei teinud. Andres (arutelu) 20. november 2017, kell 20:29 (EET)

::: Tundub, et tegemist on kommunikatisooniprobleemiga. Ma tegin niipalju ringi, et olukorda ja sõnastust selgitada ning parandada ja seega sõnastus kokkuleppeliselt paika saada nõnda, et sisu ei kannataks, sest minu sõnastus ei sobinud. Ootan nüüd miski 48h, et läbustaja viitsiks oma istekohad sõnastada, siis vaatab edasi. suwa 20. november 2017, kell 21:35 (EET)

:::: Selline  mallide kasutamine on minu meelest ebavajalik. Asjaolu, et haldusreform toimus (st viidi läbi) pole ju vaieldav. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. november 2017, kell 21:57 (EET)
Muutsin alguse sõnastust. Minu meelest Suwa pakutud sõnastus ei ole keeleliselt hea. Loodan, et minu pakutu on senisest parem, kuigi seal on kantseliidi elemente. Andres (arutelu) 20. november 2017, kell 23:02 (EET)

* nojah, asjad ei toimu iseenesest vaid inimesed korraldavad neid jne, see mind häiribki.

* kuskil päises-määratluse juures võiks olla ka kirjas, miks see ümberkorraldus tehti, ma nagu kirjutasin, kuid see kaabiti maha, see, et kuskil allpool on., mind ei rahulda

suwa 20. november 2017, kell 23:52 (EET)

: Jah, see võiks kirjas olla küll.

: Mul ei ole ideed, kuidas vältida sõna "toimusid" nii, et sõnastus liiga kohmakaks ei läheks. Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 00:06 (EET)

:: valimised ei toimu ise(eneslikult) s.t automaagiliselt, inimesed korraldavad valimised, hääletamised, ümberjaotamised jne ning ei orgunni neid vaid just korraldavad. suwa 21. november 2017, kell 00:50 (EET)

::: Vt ÕS-i. Toimub ka näiteks pidu või võistlus, kuigi neid korraldatakse. Vaata ka EKSS. Valimiste kohta öeldakse "peeti valimised", hääletuste kohta "toimus hääletus", ümberjaotamise kohta "jaotati ümber". Sõna "korraldama" neil juhtudel tavaliselt ei kasutada. Ei saa öelda "korraldati vabatahtlikud ühinemised". Pigem tuleks öelda "ühinesid vabatahtlikult" ja "sundliideti", aga ma ei oska neid lausesse panna. Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 01:12 (EET)
* küll siin Vikipeedias on lihtne "ilusaid" poisslapse nimesid külge saada: vandaalitseja, läbustaja, kiusaja. Tühistasin kasutaja suwa muudatused, sest definitsioon muutus liiga pikaks ja raskemini loetavaks. Samas tegelesin artikli sisu täiendamisega, mistõttu polnud mul aega siia argumenteerima tulla. --Ivar (arutelu) 21. november 2017, kell 08:47 (EET)

Et oleks selge: kiusamiseks ma nimetasin suwa tegevust. Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 20:20 (EET)
----
Siit on näha, et Vinni vald ja Viljandi vald on teise kontseptsiooni järgi. Kas siis seal toimus ühinemine põhimõtteliselt teistmoodi? Andres (arutelu) 3. veebruar 2018, kell 11:12 (EET)

Seal jäi juriidiline isik samaks. --WikedKentaur (arutelu) 3. veebruar 2018, kell 11:54 (EET)

mis on [[Kasutaja:Iifar]] viga, et eelistab kantseliiti inimese keelele ???


Arutelu:Maarjamäe suvemõisa loss

Enne lossiks muutmis, oli see suvemõis (asutati 17. sajandi lõpus). Ma ei saa lause mõttest aru. --IFrank (arutelu) 27. august 2013, kell 23:55 (EEST)

Kas Eesti Ajaloomuuseumi Maarjamäe filiaal on ka praegu olemas? Andres (arutelu) 19. september 2014, kell 06:35 (EEST)

Märksõna Maarjamäe suvemõis suunab lossi alla, ent loogilisem oleks vastupidi, või hoopis mõlemast teha artikkel--Estopedist1 (arutelu) 23. detsember 2015, kell 17:20 (EET)


"Tõrvamisenädal" alanud. Rahvaleht, 9. jaanuar 1934, nr. 3, lk. 3. --IFrank (arutelu) 29. august 2013, kell 02:16 (EEST)
Kõige intensiivsemalt osalesid valimistel haiglad ja vanadekodud:
"Vabsid olid üldse palju aktiivsemad kui nende vihavaenlased – sotsid. Nad vedasid haigeid ja vanasid valimistele autodes; tasuks panid vanad ja haiged, kellel kama kõik, kes neid valitseb, ümbrikkudesse ainult vabside kolmikud." --IFrank (arutelu) 4. september 2013, kell 21:28 (EEST)

*1. Artur Sirk
*2. Rudolf Mähar
*3. August Kook
*4. Lembit Hellat
*5. Theodor Rosenvald
*6. Martin Essenson
*7. Theodor Rõuk
*8. August Mägi
*9. Georg Liideman
* 10. Friedrich Kapsi
* 11. Karl Arnold Jalakas
* 12. Villem Insler
* 13. Paul Telg
* 14. Mart Reite
* 15. Evald Kulm
* 16. Aleksander Seiman
* 17. Nikolai Paramonov
* 18. Villem Laane
* 19. Hans Paris
* 20. Aleksander Kott
* 21. Aleksander Varbola
* 22. Reinhold Uhke
* 23. August Schvarz
* 24. Karl Jürisson
* 25. Hans Preisman
* 26. Eugen Reinson
* 27. Villem Vaher
* 28. Jaan Reinbach
* 29. Heinrich Tofer
* 30. Richard Kangur
* 31. Ado Ilves
* 32. Arnold Ahmann
* 33. Edgar Taalmann
* 34. Voldemar Koch
* 35. Edgar Falk
* 36. Rudolf Tikman
* 37. Arnold Tols
* 38. Paul Kontkar
* 39. Konstantin Anton
* 40. Gottfried Dunkel
* 41. Konstantin Hallik
* 42. Aleksander Viidik
* 43. Arnold Jaks
* 44. Gustav Valdek
* 45. Tõnis Luhaste
* 46. Hans Laane
* 47. Villem Daniel
* 48. Ferdinand Ruud
* 49. Aleksander Tois
* 50. Alfred Allik
* 51. August Laufer
* 52. Johannes Vahter
* 53. Eduard Aller
* 54. Johann Essenson
* 55. Heinrich Frank
* 56. Heinrich Valter
* 57. Karl Pukk
* 58. Martin Rückenberg
* 59. Johannes Maide
* 60. Voldemar Treu
* 61. Friedrich Teppo
* 62. Johann Koch
* 63. Voldemar Kask
* 64. Johannes Kreek
* 65. Aleksander Uibokand
* 66. Artur Oksenberg
* 67. Edmund Aadli
* 68. Balduin-Heinrich Dunkel
* 69. Aleksander Köst
* 70. Oskar Murro
* 71. August Siiak
* 72. Aleksander Janson
* 73. Alfred Luts
* 74. Karl Luberg
* 75. Aleksander Tanpuu-Tomper
* 76. August Kikerpill
* 77. Jüri Verk
* 78. August Voik
* 79. Aleksander Naeres
* 80. Kristfried Kello
* 81. Madis Nõu
* 82. Roman Laamann
* 83. Rudolf Mutvei
* 84. Martin Vestung
* 85. Ilmar Tannebaum
* 86. Mihkel Kurenõmm
* 87. Peeter Kukk
--IFrank (arutelu) 8. aprill 2014, kell 23:21 (EEST)

Vabadussõjalaste Rahvaliikumise kandidaatide nimekiri Tallinna linnavolikogu valimistel 14. ja 15. jaanuaril 1934. aastal. Võitlus, 28. detsember 1933, nr. 125, lk. 1.

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tallinna linnavolinike loend (1934)


Kategooria arutelu:Eesti taimed

Ei tea, kas maksab Eesti taimede jaoks paralleelset taksonoomilist kategooriasüsteemi ehitada. Võib küll jõuda olukorrani, kus paralleelseid kategooriaid pole tarvis ehk näiteks kategooriate "Eesti kapsalaadsed" ja "Ristõielised" asemel oleks ainult kategooria "Eesti ristõielised", aga kui konkreetne takson pole ainult Eesti ristõieline, siis tuleks ilmselt kõigi maade jaoks paralleelne süsteem ehitada, mis on arvatavasti liialt keeruline ja ebaratsionaalne. Minu meelest sellest pole midagi, kui ühel kategoorial mõnel juhul palju liikmeid on. Pikne 29. august 2013, kell 23:56 (EEST)

ma arvan, et Eestile keskendunud vikis võiks küll vähemalt õistaimede puhul teha kategooriad sugukondade tasemel (nt Eesti ristõielised, Eesti roosõielised), veel täpsemalt (s.o alamsugukondade, perekondade tasemel jne) oleks ilmselt juba ebaratsionaalne. Kategooriates on ju dubleerimine kohati paratamatu, ehkki seda tuleb minimeerida--Bioneer1 (arutelu) 4. september 2013, kell 10:04 (EEST)

:seotud arutelu: Kategooria arutelu:Eesti katteseemnetaimed--Estopedist1 (arutelu) 30. mai 2019, kell 16:01 (EEST)

Kategooria päises tuleks täpsustada, mida Eesti taimede all mõeldakse. Vt seotud arutelu: Kategooria arutelu:Eesti puud, kus on pakutud kategooria nimeks Eesti pärismaised taimed--Bioneer1 (arutelu) 12. august 2014, kell 15:49 (EEST)


Arutelu:Jüri Talvet

(alljärgnev sisu tuleks teisaldada mujale, siia arutellu see keeletoimetusküsimus ei kuulu!)
Minu meelest ei ole loetelu ridade lõppu punkte vaja.--Morel (arutelu) 2. september 2013, kell 00:38 (EEST)

Ma järgisin ühe keeletoimetaja sõnu, mille kohaselt kõik loetelu read tuleb eraldada kas semikooloniga (kui rida algab väikse tähega) või punktiga (kui rida algab suure tähega). Mõni siinne hea keeleteadja oma võiks hinnangu anda. --Cumbril (arutelu) 2. september 2013, kell 01:06 (EEST)

:Tegelikult on Sul vist õigus, lihtsalt mulle tundub, et seni ei ole siin nii eriti tehtud.--Morel (arutelu) 2. september 2013, kell 01:11 (EEST)

:: Mulle tundub punkt küll väga imelik. Need pole ju täislaused. Mingi juhis on siin, selle järgi täppide puhul ei pea tingimata semikoolonit panema. --Epp 2. september 2013, kell 01:16 (EEST)

::: Võibolla punkt ei sobi tõesti antud juhul eraldajaks ja peaks panema koma või semikooloni. Ilma eraldajata näevad nimekirjad aga välja nagu PowerPointi esitlused. --Cumbril (arutelu) 2. september 2013, kell 01:36 (EEST)

::::Kui loetelu on esitatud tulbana nagu siin, siis ei peaks ridade lõppu kirjavahemärki panema - on kergem lugeda. Selleks ongi tärn rea alguses, et järgmine teos vm loetelus algaks kindlasti järgmisel real. Seetõttu pole vaja ridu täiendavalt kirjavahemärkidega eraldada. Samal põhjusel ei ole kirjavahemärke PowerPointi esitluste realõppudes. Ssgreporter (arutelu) 2. september 2013, kell 01:45 (EEST)

:::: Jah, lause ja tabeli kujul andmete esitamisel on vaks vahet sees.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu 2. september 2013, kell 01:47 (EEST)

::::: Kirjavahemärgi vajadus sõltub eeskätt sellest, kas loetelule eelneb saatelause või mitte. Saatelausega loetelu tuleks käsitleda nagu lause osa ning komad/semikoolonid on omal kohal, samuti lause lõpumärk. Aga (NB!) sellist reeglit siiski ei ole olemas, et täpploendi liikmete lõpus ei tohi kirjavahemärke kasutada. Kuriuss 1. veebruar 2019, kell 15:29 (EET)


Arutelu:Hiidanakonda

*Thomas Gregor, "Anxious Pleasures: The Sexual Lives of an Amazonian People" The University of Chicago Press, 1987, ISBN 0 226 30743 3
*
* Xingu indiaanlaste hõim on Mehinaku ka Mehináku;
* Eunectes murinus on Mehinaku, walama madu
*ja nende kultuuri kaudu loetakse kõiki hõimu naisi anakondadeks...
Mariina 2. september 2013, kell 18:59 (EEST) alias Простота
----
Hiidanakonda nomenklatuur on väga ilus (minu meelest).
Mariina 2. september 2013, kell 18:59 (EEST)alias Простота
----
"Hiidanakonda neelab Hydrochoeris hydrochaeris." Hydrochoeris hydrochaeris peaks vist kapibaara olema. Velirand (arutelu) 22. jaanuar 2018, kell 11:07 (EET)
"Suurimaks ohuks anakondadele loetakse vihmametsade äratarbimist..." - kas siin on mõeldud vihmametsade raiet? EKaukonen (arutelu) 27. jaanuar 2020, kell 13:10 (EET)


Malli arutelu:EEveebis

Parem pealkiri võiks olla: Mall:eEE, analoogsed oleksid eTEA jne, ent viki tarkvara vist ei luba seda pealkirja--Bioneer1 (arutelu) 4. september 2013, kell 12:34 (EEST)

siiski pealkirjana saab näidata ka nt keelekuju: eEE, milleks tuleb kasutada malli sees vastavat tarindit, vt näidet siit: :Mall:EElurikkus--Bioneer1 (arutelu) 10. juuni 2014, kell 00:07 (EEST)

:malli kasutus on pärast muutmis artiklites vigane, ent Viimaste muudatuste mitte risustamisel parandan neid öösel. Kahju, et bot-kontot ei saa kasutada selliste asjade parandamiseks--Estopedist1 (arutelu) 4. veebruar 2016, kell 11:15 (EET)

:: Su malli muutmine sellisel kujul on vigane, aga taastasin selle kuju, kuna ma ei saa mitte aru, mis sul sellega plaanis on. Iseenesest parameetrite nimedega mallid on tulevikus muutmiste suhtes, nimelt enamasti ei ole nende puhul vaja lehekülgi ümber teha.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 4. veebruar 2016, kell 18:50 (EET)

::: Aga mida siis on vaja ümber teha? Seesama :Mall:EElurikkus viitab pärast andmebaasi muutust valesse kohta (umbes 330 linki). --Metsavend 4. veebruar 2016, kell 23:33 (EET)

:::ma ei tea, mis Ahsoous mõtleb, ent mu muudatuste puhul on praegu EEveebis-malliga artiklitel vigane kuupäev, mitte artikli nimi, mis nüüd vaikimisi selle malliga kaasa tuleb--Estopedist1 (arutelu) 5. veebruar 2016, kell 10:44 (EET)

::::jah, mall  on vigaseks muutunud, sest andmebaasis on kõik varasemad identifikaatorid asendatud teistega. Ma ei tea, kas EElurikkuse malli parandamist saab muidugi (pool)automaatsekski muuta--Estopedist1 (arutelu) 5. veebruar 2016, kell 10:44 (EET)

Kas EE elektroonne versioon on veebist kadunud? Ilmselt üle kuu aja ei ava ta sealt enam midagi, nt http://entsyklopeedia.ee/artikkel/suhteline_k%C3%B5rgus1 või avaleht http://entsyklopeedia.ee/ --Estopedist1 (arutelu) 14. august 2018, kell 09:47 (EEST)


Olen seda paaris kohas veel märkinud, et Eesti (õigeusu) kirkute nimed on valdavalt KNABis olemas ja võiksime lähtuda sealsetest põhinimedest, mis 1) on lühikesed ja lihtsasti kasutatavad, 2) on süsteemsed ja 3) ei tõsta asjatult esile kirikus tegutseva koguduse praegust ametlikku nime.  Pikne 5. september 2013, kell 14:34 (EEST)

plwiki's on ka ainulaadne kategooria [[:pl:Kategoria:Prawosławne katedry w Estonii]] (vist Eesti õigeusu katedraalid), millesse ilmselt tuleks vähe liikmeid--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 4. september 2014, kell 10:45 (EEST)

vt Kategooria arutelu:Eesti kirikud--Estopedist1 (arutelu) 15. mai 2019, kell 23:04 (EEST)

Kategooria endise maakonna ja/või praeguse maakonna järgi

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Eesti õigeusu kirikud


Kasutaja arutelu:Laurea~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Laurea! --Epp 5. september 2013, kell 21:34 (EEST)
Kui Sa teed artikli mõnest isikust, siis ära tee palun ühelauselisi artikleid. Pisiandmeid saab juurde lisada teatmeteostes, samuti aitab mõnikord ka GOOGLE.--Juhan121 (arutelu) 9. veebruar 2015, kell 23:26 (EET)
Ja lisa palun katgooriad (Astrid Saalbachile ma lisasin).--Juhan121 (arutelu) 9. veebruar 2015, kell 23:39 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Laurea~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Samasooliste abielu

Eestis
Tallinnas, Endla tänav nr. 59 ilma loata ehitatud majas elutsenud endine õigeusu vaimulik Richard Valdak ("Tereese") kasutas 1930. aastail oma oskusi suurimaks jumalateotamiseks, mida inimmõistus suudab kujutleda, laulatades jumalasõnaga paari mehi meestega. Need juhtumid olid võrdlemisi sagedased. "Tereese" ise oli kolm korda abielus[1][2].''
Antud jutt ei ole esitatud neutraalses ega entsüklpeedilises vormis.
--Juhan (arutelu) 5. september 2013, kell 22:49 (EEST)
Tõstan selle teksti siia. Info mõttes võib see kurioosum ju kuskil olla, ehk kunagi hiljem ka selle artikli juures.

"Samasooliste abielu" ongi kurioosum ja seda tulebki vastavalt esitada, kui degenereerumisnähtused entsüklopeedias üldse kõne alla tulevad. --IFrank (arutelu) 12. november 2013, kell 15:48 (EET)

: Entsüklopeedia ei ole aga ammugi koht sinu paleokonservatiivse programmi ja sellest tulenevate aegunud seisukohtade esitamiseks. -- Toomas (arutelu) 12. november 2013, kell 16:06 (EET)

:: 1940. aastal oli enamus inimesi "paleokonservatiivid" ja ei võtnud ida poolt tulnud uusi õpetusi omaks, kuni see gulagis neile selgeks õpetati. No ei ole leidnud Eestiaegsest ajakirjandusest muud samasooliste abielu näidet. Järelikult on see kurioosum. Ma ei viitsi sel teemal vaielda. --IFrank (arutelu) 12. november 2013, kell 17:12 (EET)

::: Tere!

::: Gulagi kohta ma ei tea aga "inimeste seksuaalsusel" on pikk pikk ajalugu...

::: ei saa nõustuda väitega, et abielu oleks justkui kurioosum - see on paljude riikide eraõiguse üks tugisammastest - siin oleks vaidlemist küll ja küll aga kas peaks? - hetkel ei leidnud seaduseelnõusid mis omamaiselt samasooliste peresuhteid, partnerlussuhete terminoloogiat sõnastada püüaks....

::: aga nii lihtsalt ja inimlikult võttes - abielluvad ja koos elavad (tänapäeval juba äkki) ikka inimesed vast.... ja see kas see mulle, sulle, neile ja meile meeldib või mitte ei ole vast nii oluline...

::: Mariina 12. november 2013, kell 17:26 (EET) alias Простота

Tallinnas, Endla tänav nr 59 ilma loata ehitatud majas elutsenud endine õigeusu vaimulik Richard Valdak ("Tereese") laulatas 1930. aastail jumalasõnaga paari mehi meestega. Need juhtumid olid võrdlemisi sagedased. "Tereese" ise oli kolm korda abielusLilla õudus. Rahvaleht, 2. detsember 1933, nr. 111, lk. 5."Tereese loss" maatasa! Rahvaleht, 19. detsember 1933, nr. 118, lk. 4.

Varasem redaktsioon (ilma "uuskeelend"ita) jätab mulje, et eesti keeles ollakse juba kokku lepitud abielu tähenduse sisulises muutmises. Paraku vaidlused selle üle kestavad ja mingit kokkulepet ei ole selles saavutatud.
Kehtib reegel: seni, kuni status quo kehtib, ei hakata omapäi konkreetse (juriidilise) sisuga mõisteid teisiti kasutama. Vastasel korral tuleks dialoogi asemel müra.
Samasooliste abielust saavad rääkida vaid need rahvad, kelle riikides see termin on ametlikult kasutusele võetud. Eesti nende hulka ei kuulu ja toortõlkelisi võõrlaene ei ole korrektne hakata eesti keeles juurutama.
Sama kurioosne oleks see, kui keegi kirjutaks eestikeelses Vikipeedias mõiste demokraatia definitsiooni ümber nii, nagu seda on mõistetud Venemaal putinliku juhitud demokraatiana. Nii Holland kui Venemaa peavad oma asjadega ise hakkama saama, sealseid kombeid ei pea me ilma pikemalt mõtlemata omaks võtma.
--Gabrielkabi (arutelu) 8. oktoober 2013, kell 12:20 (EEST)

See argument ei päde. Vikipeedia esitab mõistete sisu, mitte ei refereeri õigusakte. Samasooliste abielust ei saagi rääkida mingis muus kontekstis, kui seal, kus selline nähtus on juriidiliselt jõustatud. Nähtuse sisu sellest ei muutu. Kordan veel, Vikipeedia ei ole õigusleksikon, vaid üldentsüklopeedia. Seda mõistet kasutab oma ametlike dokumentide tõlgetes Euroopa Liidu Põhiõiguste Agentuur, seda on kasutanud oma kirjutistes RK õiguskomisjoni esimees ja EV õiguskantsler, see on juurdunud selge ja täpse tõlkevastena. -- Toomas (arutelu) 12. november 2013, kell 14:32 (EET)
----
Mille kohta see 1. märts 2017 käib? 146.255.183.193 25. veebruar 2017, kell 12:34 (EET)

Põhjendus "samasooliste abielu" määratluse redigeerimiseks.

Kasutaja:Miacek: Viide nr 27, algallikas: .--Taavik27 (arutelu) 26. juuli 2018, kell 19:49 (EEST)

Kui see on ainus taoline viide, siis ülejäänud viited võiks täpsuse huvides kustutatud lause ette tõsta. --Minnekon (arutelu) 27. juuli 2018, kell 03:06 (EEST)

:Ma jätaksin selle oletuse siiski välja (Washington Post ei ole mulle kättesaadav ja pealegi on see lihtsalt ajaleht). Omal ajal tekitas palju vaidlusi see sotsioloogiline uuring: .Miacek (arutelu) 28. juuli 2018, kell 14:30 (EEST)

::Taavi tõi leheloo viite järel ju välja ka algallika (teadusartikli), mida ajaleht kajastab. Sinu viidatud sotsioloogilise uuringu võiks samuti siin ära mainida või veel parem pikemalt lahti kirjutada koos järgnenud reaktsioonidega. --Minnekon (arutelu) 28. juuli 2018, kell 19:09 (EEST)

:::OK, mea culpa. Ma heitsin pilgu küll sinna teadusartiklisse. Võibolla et siis tõesti lisada lause, kus mõlemat uurimust mainitakse.Miacek (arutelu) 28. juuli 2018, kell 19:24 (EEST)


Arutelu:I Riiginõukogu kujundamine

Kas on mingi põhjus, miks see peab olema eraldi artikkel? Adeliine 9. september 2013, kell 01:05 (EEST)

Sest on olemas näiteks artikkel I Riigivolikogu valimised. --IFrank (arutelu) 9. september 2013, kell 01:16 (EEST)

:Ikkagi oleks vist mõistlik see artikkel integreerida artiklisse Riiginõukogu? Kas on olemas ka II Riiginõukogu vm; kui mitte, siis võiks ju pealkiri olla Riiginõukogu kujundamine?--Bioneer1 (arutelu) 10. september 2013, kell 15:48 (EEST)
10. märtsil 1938 valis Kultaarkapitali ajakirjaduse sihtkapitali valitsus hariduse ja kultuuri alalt valitava Riiginõukogu liikme valijameheks Arnold Süvalepa. --IFrank (arutelu) 21. november 2013, kell 04:07 (EET)

*Jaan Maide, Sõjavägede Ülemjuhataja (18. september 1944 – 10. august 1945)
*Johannes Oskar Lauri, Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskop (26. mai 1964 – 28. detsember 1971)
*Konrad Veem, Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskop (28. detsember 1971 – (1990
*Udo Petersoo, Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskop (15. september 1990 – 14. mai 2006)
*Andres Taul, Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskop (26. veebruar 2007 – 13. november 2010)
*Thomas Vaga, Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop (alates 30. maist 2015)
*Martin Köstner, Eesti Panga president (18. september 1944 – 18. september 1949)
*Oskar Kerson, Eesti Panga president (21. jaanuar 1968 – 31. detsember 1980)
Kas mõni neist tegutses Riiginõukogu liikmena. Ning mille alusel siin on kuupäevad peale 1992. aastat? --WikedKentaur (arutelu) 18. jaanuar 2019, kell 22:38 (EET)

Isikute loend, kellel  pärast 1940. aastat on olnud õigus kuuluda Riiginõukogu koosseisu ameti poolest


Arutelu:Edwin Bret Hart

Ettepanek – vähendada publikatsioonide osa umbes 5 korda. --Hirvelaid (arutelu) 9. september 2013, kell 13:43 (EEST)

Aga, miks siis ei või olla näiteks eraldi lehekülg: "Publikatsioonide loend"? – Pietadè 9. september 2013, kell 13:57 (EEST)

Miks? Ja miks just viis korda? Mille alusel saaks sel juhul valiku teha?  --Epp 9. september 2013, kell 14:17 (EEST)

Üheks võimaluseks on moodustada nii umbes 10-liikmeline erinevate erialade esindajatest koosnev komisjon, kes siis kõik need publikatsioonid läbi loeb ja tähtsuse selgitamiseks läbi hääletab; veel parem kui komisjoni hulgas oleks esindajaid igalt mandrilt..., lihtsam (ja mugavam) tee on (mu meelest) eraldi loendi-artiklisse teisaldada. – Pietadè 9. september 2013, kell 14:46 (EEST)

:Valiku tegijaks sobiks kõige paremini publikatsioonide ülespanija ise. Kuid kui ta peaks leidma, et kõik siintoodud kirjed peavad olema, las siis olgu. --Hirvelaid (arutelu) 9. september 2013, kell 14:59 (EEST)

::Tere Hirvelaid!

:: Kuidas Sa seda redutseerimist silmas pead, alles ju polnud kategooriatki Toitumisteadlane ja nüüd silmapilkselt on lugejal selge kes nemad on... Edwin Bret Harti ja tema kaasaegsete (aga ka Nikolai Lunini)  toitumisalased eksperimendid loomulikult ei ole rohkem ega vähem tähelepanuväärsed kui ükskõik millised loomkatsed

:: aga selle aja autoritel olid teaduspublikatsioonide loetelud pikad ja kui neid lugeda täna, homme siis on see ajalugu ja iga loomkatse toob esile ikka midagi uut ja nad tunduvad ehtsatena, sel ajal pandi ekspermendi käigus katseloomadele numbrid (vaatamata kiirele surmlõppele) ja tekkisid mitmed uued loomkatsete analüüsimise meetodid, et kui eksperimenti valiti näituseks aneemilised rotid siis kui üks neist (nr 275 võis kindlalt ka muud olla, hetkel tõesti ei mäleta) veri teavitas aneemiast siis ometi tema elas pea kõik hästi toidetud liigkaaslastest kauem ja ma ei kohanud tema töödes ka otsest vägivaldset kirjeldust nagu mõne hilisema asendamatu toitaine avastamise ja kirjeldamise käigus, kus päev laboris algas ..... aitab küll.
Küsi palun täpselt Hirvelaid, kas Sa soovid nad ära kustutada või oled Sa leidnud mingi hea allika, kus tema teaduspublikatsioonid on kompaktselt koos ja võiks vabalt linksuda sellele allikale...

:: mina püüdsin inimese (teadlase) kirja saada alustuseks vitamiinide kaudu kuid tulevad ju järele veel ka teised elutähtsad bioelemendid, muidu ei saa lihtsalt biokeemilisest terviklikust teaduslikust indiviididist ( loomast ka inimesest) pisukest vaadet: H,C,O,N,P,S,Fe,Cu, Zn, Mn, Co, I, Mo, V, Ni, F, Cr, Se, Si, Sn, B, As, Ag jne.

:: Ma olen ju vitamiinidegagi alles nii alguses (nagu teaduski), et pole mitte ühte neist, kes oleks mulle perfektselt selge ja tuntud nad on pooleli...

:: Ja vikipeedia tegelikkus on selline, et kui Sa tegelikult leiad, et selleks et teadlane ka oma publikatsioonide alt välja paistaks siis kaaluksin ma küll publikatsioonide loetelu redutseerimist selliselt, et täna (20 aasta pärast ei tea) jääksid teaduspublikatsioonid mis avaldatud koostöös teiste USA tuntud toitumisteadlastega siis tekitaksid Sa justkui toitumisteaduste perekonnapuu, kes kellega koostööd tegi ja kuidas teadus arenes....

:: Mariina 9. september 2013, kell 15:59 (EEST) alias Простота

::: Pietadè, kui Te teaduskomisjoni vajalikuks peate siis palun aga

::: üldiselt ma loen ka, mitte kõiki teaduspublikatsioone muidugi, mida lisan teadlaste artiklite juurde, vahel läheb silme eest mustaks, siinkohal paneks selle rõõmsa-heatujulise-naeratuse-heatahtlikkuse sümbolkuju kui õnnestub ei tea oli vast nii :)

::: alias Простота

:::::Mariina, miks nii pikalt kirjutada? Õpi Epult – kolm välkküsimust ja vaid pool rida teksti.

:::::Aga eks ma pärastpoole loen, mida Sa kirjutasid. Sain juba aru, et Sa selle nimistu komplekteerimisega vaeva nägid. Seega oli mu ettepanek kohatu. --Hirvelaid (arutelu) 9. september 2013, kell 16:31 (EEST)

:::::: Peaaegu üldse pole Imelik- mulle üldiselt meeldivad elurõõmsad ja hoogsa sammuga ning südikad inimesed, kipun ju ise selline vaikne toimetaja olema...

:::::: Mariina 9. september 2013, kell 16:58 (EEST) alias Простота

:::: Hirvelaid!

:::: liigutasin Edwin Bret Harti teaduspublikatsioone selliselt, et

::::joontevaheliste publikatsioonidega

::::---- ei tunneta, hetkel ajaloo moonutamise katset ja tulevikus ka neid vankumatult ei näe

::::Saaks veel kompaktsemaks ka vast nii: :::::...

:::: aga

::::järgneva publikatsiooni jätaksin küll tulevikku silmas pidades vankumatult sisse (kuigi tundub, et just tema väljutub esimesena):Getting the Most Profit from Farm Manure, 1912

:::: kui kõik Mon-Santo'sed ja GeeniMOOD üle elatud ja on veel vähegi looduslikku mullaelu ja teda peetakse mõttekaks ja leidub ka elavaid inimesi siis osadel neist tuleks kindlasti meelde ka meie esivanemate toiduelu...

::::Mariina 9. september 2013, kell 16:40 (EEST) alias Простота

Minu meelest pole vajadust publikatsioonide osa lühendada ega eraldi lehele viia. Andres (arutelu) 10. september 2013, kell 11:31 (EEST)

Sellised soovid hajusid juba eile. --Hirvelaid (arutelu) 10. september 2013, kell 12:07 (EEST)

: Tere Andres ja Hirvelaid!

: Hirvelaid püüab artikli Edwin Bret Hart esiselga toimetada, seega leian et Tema on nüüd nii lugeja kui toimetaja ,ehk lugeja-toimetaja, ja kui Tal tuli mõte artiklit paremaks teha ja toimetada (artiklil oli ju vastava kategooria mallgi manu) siis las tema teeb ja kui Ta täna leiab, et äkki võiksid Edwin Bret Harti teaduspublikatsioonid kuidagi teisiti olla siis inimene võib oma meelt muuta, ja vikipeedia toimetamisel olulisi piiranguid ja reeglistikku ei ole (minu teada) - kui Tema otsustab publikatsioonid eraldi lehele viia siis Ta võib seda teha ...

: aga kui Hirvelaid otsutab, et valik Edwin Bret Harti publikatsioone võivad vikipeedias tema artikli juures figureerida siis Hirvelaid ole kena ja anna teada, ma püüan esialgse olukorra taastada - käsklust ja nuppu mul seks-puhuks pole aga püüan vajadusel siiski taastada....

: Sarnane küsimus võib tekkida ka teiste toitumisteadlastega, nende teaduspublikatsioonide arv võib ületada 1000 avaldist.

:Mariina 10. september 2013, kell 15:39 (EEST) alias Простота

::Taastasin ettepaneku-eelse versiooni publikatsioonide alalõigus. --Hirvelaid (arutelu) 11. september 2013, kell 07:25 (EEST)

::: Tere Hirvelaid!

::: Nägin ja püüdsin mõningaid avaldisi ka e-publikatsiooni manu linksuda....Mariina 11. september 2013, kell 09:27 (EEST) alias Простота

::::Natuke võiks veel muuta: alajaotuses "Haridustee ja karjäär" aastaarvude 1897 ja 1906 lingid peaks ära võtma (nii nagu mul oli), sest nõks eespool on need aastarvud juba lingitud. Topelt pole vaja. Topelt tasuks võib-olla siis, kui artikkel on pikk ja korduv aastarv paikneb eelmisest tükk maad kaugemal. Nimedega teeme ju samamoodi. Ühte asja võiks ka kaaluda – Sinu artiklitest jookseb läbi sageli sõna "seonduvat". Ma pole keelespets, aga ta paistab sinu tekstides parasiitsõnana. Arvan, et tasuks teksti koostamisel seda sõna üldse vältida. --Hirvelaid (arutelu) 11. september 2013, kell 12:02 (EEST)

::::: Toodud aastaarvud said musta värvi tagasi, mis mul öelda ka mulle meeldib bling - vahel. Artikli Edwin Bret Hart esiselg on nüüd vikipeedia kaudu ilusam, ilusad tänud Sulle Hirvelaid!

::::: aga teadlaste artiklite juures meeldib mulle minu kaudu toodud liigendus pisut paremini ja püüan ikka enda mõeldut kasutada...

:::::Sõnad seonduv ja kaudu on minu poolt komplekteeritud artiklites jah sagedasti sees ja meelega sees ja nende sõnade kasutamist ma ei hakka põhjendama aga nad tähendavad vast nende inim-teadlaste kaudu rohkemat kui tavalugeja arvata oskab, mina neist ei loobu. Aga kui Sinu (lugeja-toimetaja) jaoks tundub see parasiit- kasutuna ja mitte midagi sümbioosset ega kasulikku esindava-tähendavana siis toimeta nad, soovi korral, artiklist lihtsalt välja. Mariina 11. september 2013, kell 12:46 (EEST) alias Простота

::::::Sõnad Seonduv ja seonduma on mõistlikud sõnad. Minu jutt käis selle vat-vormi kohta (seonduvat). Aga las see jääb edaspidi keeletundlike kaastöötajate kommenteerida.

::::::Teadlaste juures liigenduse jätad edaspidi samaks, s.t, tärnistatud leoteludena? Kahju küll. --Hirvelaid (arutelu) 11. september 2013, kell 13:03 (EEST)

::::::: Teadlaste juures liigendus istub mulle lihtsalt paremini:

::::::::==Panus teaduse arendamisse==

:::::::==Eraelulist==

:::::::==Publikatsioonid(osaline)==

:::::::Tärn-mummid on abiks toimetamisel mulle, mul ei ole nimelt plaanis neid daatumeid pähe õppida aga komplekteerimise käigus justkui kontrollida oleks pisut vaja aga hiljem võib neid jooksvalt ka eemaldada, et meenutaks ikka artiklit, mitte CVd ...

::::::: Mariina 11. september 2013, kell 14:06 (EEST) alias Простота

::::::::Arvan, et kõik neli alalõigu pealkirja on keeleliselt halvad. Aga täpsusta seda Tiiaga. Kui ma kasutan pealkirju "Haridustee", "Karjäär", "Teadus", "Isiklikku" ja "Publikatsioonid", siis mitte sellepärast, et ma oleksin nagu nende väljamõtleja, vaid et selliselt neid on siin vikipeedias palju kasutatud ja järelikult leidnud heakskiidu. Kui Sa hakkad omamoodi tegema (seda keelata ei saa), oleks see vaid egoistlik käitumine. --Hirvelaid (arutelu) 11. september 2013, kell 15:59 (EEST)

::::::::: Minu jaoks on kõik nimetatud neli alalõigu pealkirja toimetamise alustuseks head. Ja et Sinu kaudu rakendatud alalõike selliselt vikipeedias palju ja kaua kasutatud ei muuda neid paremaks ega ka halvemaks aga mulle teavitavad midagi miinimumnõuetelaadset ja neid võiks juba hoogsasti täiendada ja liigendada ja/või hoopis ära jätta ja kirjutada artikkel.

::::::::: Heakskiidu on vikipeedias leidnud -- ma jätaks sellele vastamata.

::::::::: Ja kõik nii registreeritud kasutajakontot omavad ja ka mitteomavad ning lisaks aktiivsed vikipedistid toimetavad omamoodi ja kuna vikipeedia on ühislooming siis see luuakse erinevate inimeste kaudu ja müürsepa kunst ja oskused on pisut teised kui ülejäänud kunstid ja oskused ka ei ole toimetajad ühesuguste oskuste ja teadmistega ja artiklid on pooleli ja vajatakse toimetajaid ...

:::::::::Hirvelaid: Kui Sa hakkad omamoodi tegema (seda keelata ei saa), oleks see vaid egoistlik käitumine.

::::::::: Käitumise ja iseloomu kaasasündinud ja kõrgelt hinnatud oskustega nagu eluterve egoism osas ei ole vikipeedia registreeritud kasutajakonto omanikele nõudeid esitatud (vastupidiselt aktiivsete vikipeedia administraatoritele esitatavatele kirjutamata reeglitele)

::::::::: ja ma ei hakka omamoodi tegema ma uurin ja toimetan pisut vikipeedias nii nagu mina aru saan. Minu kaudu toimetatud artiklid ei ole kohe kindlasti inimestele ega ka toimetajatele halvaks eeskujuks (huvi puudus on suur). Tuletan meelde olulist tõsiasja, et meil kõigil nii Sinul kui ka minul ja lugematul hulgal vikipeedia huvilistel on võrdväärne õigus vikipeedias artikleid toimetada ja nad KÕIK on vikipeediasse oodatud!

:::::::::Mariina 11. september 2013, kell 16:24 (EEST) alias Простота


Arutelu:Ülle Liivamägi

Kas teda saab arstiks nimetada? Arstiteaduskonda ta lõpetanud ju ei ole. --Juhan121 (arutelu) 9. september 2013, kell 20:14 (EEST)

EKSSi ja EE "arsti" definitsiooni arvestades on sul ilmselt õigus; eemaldasin kategooria--Bioneer1 (arutelu) 10. september 2013, kell 18:32 (EEST)

Ootan arutelusse vaidlustamise põhjust, seniks ei ole õigustatud artikli neutraalsuse vaidlustamine.--Eperekool (arutelu) 16. juuni 2015, kell 12:47 (EEST)

Ma ei näe ka selleks praegu erilist põhjust, kui välja arvata see, et skeptik.ee kriitika on välja toodud ainult osaliselt. Peale selle, artikli kirjutajatel näikse olevat huvide konflikt. Kui kirjutada iseenesega lähedalt seotud teemadel, siis on raske (kuigi mitte võimatu) neutraalseks jääda. Andres (arutelu) 4. august 2015, kell 02:30 (EEST)
----
Etteheide, et skeptik.ee ei ole usaldusväärne allikas, ei ole minu meelest kuigi õigustatud. See on küll tõsi, et tekstide sõltumatu toimetamine puudub, kuid huvide konflikti ja kuulujuttudele tuginemist ma ei näe. Mis nimelt tugineb kuulujuttudele. Minu meelest on Martin Vällik skeptikuna ühiskonnas tunnustatud ja tema jutul on kaalu ka siis, kui see ilmub skeptik.ee-s.
See on nüüd küll tõsi, et ajakirjandusväljaanne oleks andnud sõna ka teisele poolele. Selle poolest pole tõesti tegu usaldatava allikaga. Andres (arutelu) 4. august 2015, kell 02:36 (EEST)
----
Tere!
Artikli esiseljas: Vajadusest osata aidata oma järgmise lapse sündi töötas ta läbi kogu kättesaadava rasedust ja sünnitust puudutava kirjanduse.
Olles endale teinud selgeks rasedust ja sünnitust puudutava kogu tollel ajal raamatukogudes kättesaadava kirjanduse põhjal; kõigi kättesaadavate inimeseanatoomia ja füsioloogia õpikute põhjal; pikkade arutelude põhjal praktiseerivate arstide ja ämmaemandatega ning õppides 1989. aastal Soomes alustas Ülle Liivamägi 1989. aastal Tallinnas Viimsi tervisekeskuses naiste ettevalmistamisega sünnituseks...''
Siin saaks kirjutada konkreetsemalt (ei ma ei mõtle, et artikkel peaks sisaldama enesearimisel kogu kasutatud kirjanduse loetelu (kuigi ega too sel ajal väga pikk ilmselt polnud, näiteks võõrkeelse kirjanduse osaski) aga kuidagi selgemalt tuua välja tema 'omal käel õppimine' ... nagu ma aru saan on inimene püüdnud oma maailmavaateid otsides pühenduda ka teiste fertiilses eas ja lapsevanemaks õppivate naiste nõustamisele loomuliku sünnituse ja eluplaani vallas, näiteks Waldorfi kooli lapsed (märkus: tasuline; aga vastuolu selles mõttes ei ole, et ka mitmed Waldorfi kooli õpetajad on pikka aega iseõppijad olnud ja nüüd saavad õpetustest osa ka Waldorfpedagoogika 1.-4.klassis akadeemilise õpetajahariduse õppijad (vast); vaktsineerimise toimed inimkehale on küll uuema aja teadmisliin (lümfisüsteem (taasavastati kas oli 1969; immuunsüsteem) ja siin vajaksid mitmed naised kindlasti nõu ja toetust aga kuidas seda raha eest adekvaatselt pakutakse seda ma ei tea, osalt on Eesti meditsiini üle toodud ka mujal maailmas immuunpuudulikuse-kontseptsiooni (palju baseerub siin AIDSihaigete uuringutel ja elukestvas teraapias), nii näiteks ei luba Eestis osad arstid vaktsineerida sarkoidoosi-diagnoosi ja selle sümptomite kontrollimiseks määratud bioloogilist ravi saanud lapsi jne, jne ...
Mariina 4. august 2015, kell 07:16 (EEST) alias Простота
Artikkel on ebaentsüklopeedilises stiilis, kirjaoskamatus väljenduslaadis (sünnitus, mis hõlmab mitmeid riike - kuulge, see on ju totrus) ning kohati näeb vähemalt välja, nagu see oleks tehtud peamiselt reklaami otstarbel (võimalik, et mõne inimese arvates peabki entsüklopeedia vihjama, et lugejad kasutaksid kellegi erafirma teenuseid, nii et reklaam on omakasupüüdmatu).
----
Iga isikuartikli lõpus ei pea olema linke isikuga seotud ettevõtete kodulehtedele. Lugejate suunamine firmalehtedele on kaudne reklaam.

Meil on kolm linki e-ajakirjale E-perekool, ent loodud artikkel 2016 kustutati. Kas lingid eemaldada või on ajakiri muutunud tähelepanuväärseks?--Estopedist1 (arutelu) 24. oktoober 2018, kell 09:27 (EEST)