Arutelu:Hing

tegin miski alguse... vaja muidugi parandada-täiendada-toimetada --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 5. september 2006, kell 22:08 (UTC)

Võtsin välja "[[religioon]]ides", sest see on liiane, pealegi sobib sisu poolest paremini link [[Usund]].  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. september 2006, kell 23:59 (UTC)

Praegu see artikkel küll filosoofia mõistest ei räägi. Andres 23. märts 2010, kell 18:38 (EET)
Siia peaks vist kuuluma ka jutt Aristotelese anima'test. --Kk (arutelu) 5. oktoober 2013, kell 22:59 (EEST)

Jah, kui jutt on filosoofia mõistest. Andres (arutelu) 6. oktoober 2013, kell 23:27 (EEST)

märksõna "[[hinged]]" võiks vist ka siia suunata, nt on "hinged" sünonüüm terminile "[[hingesandid]]"--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 31. detsember 2013, kell 11:24 (EET)

Inimese hing on kolmetasandiline:
# Emontsionaalne tasand - emotsioonid ja ihad
# Mentaalne tasand - mõtted, ideed, kujutlused, uskumused, ootused jne
# Identiteeditasand - minatunne ja maailmavaade - kelleks me ennast peame ja kuidas me suhestume teiste inimeste ja ümbritseva maailmaga.
Võib öelda, et hing on keha nähtamatu osa, nii nagu magnetväli on magneti nähtamatu osa. Meie hinges toimuv määrab selle, kuidas me oma keha kasutame. Jättes välised füüsilised ja hingelised mõjutused arvesse võtmata võime lihtustatult öelda, et hing kontrollib keha hierarhiliselt:
** Keha käivitavaks jõuks on emotsioonid
** Emotsioonide sisemised põhjused asuvad mentaalsetes protsessides - meie ettekujutuses selle kohta, et mis võib juhtuda või mitte juhtuda
** Meie mõtted - mõttevabadus või kinnisideed, uskumused ja ootused on aga määratud ja piiratud meie hetke minatunde ja maailmavaatega.
Näiteks inimene, kes identifitseerib ennast ateistina, ei saa mõelda teatud religiiooseid mõtteid, tunda religioosseid tundeid ega käia süstemaatiliselt jumalateenistusel. Igat selgelt eristuvat inimgruppi iseloomustab teatud käitumine, mille taga on alati kollektiivse identiteedi omaksvõtt ning sellest tulenevad sarnased mõtte- ja emotsioonide mustrid. Üheks tuntumaks (vale)identiteediks on näiteks "ohver" - inimene, kes kardab ise otsuseid teha.
On levinud arvamus, et emotsioonid, mõtted ja identiteet on kuidagi aju poolt produtseeritud nähtused, kui selle kohta ei ole õnnestunud veenvaid tõendeid leida. Kui emotsioonid, mõtted ja identiteet oleksid füüsilist päritolu, siis peaks neid olema võimalik ka füüsiliselt muuta, kuid katsed pole seda kinnitanud. Kindlaks on aga tehtud seda, et emotsioonide tulemusena eritavad näärmed horrmoone ja mõtete tulemusena aktiviseerub aju teatud osades elektromagnetiline tegevus, kuid selget arusaama emotsioonide ja mõtete tekkemehanismi kohta ei ole.
Kui meie emotsioonid, mõtted ja minatunne on terviklikud ning harmoonilised, siis me tunneme ennast hästi - "hing hõiskab", mitte ei valuta. Kui aga meie hing ei ole terve, siis varem või hiljem väljendub see ka kehaliste kannatustena.

Võtsin välja, sest see on atribueerimata arvamus. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2017, kell 12:26 (EET)

Alajaotuses "India kultuur" on järgmine lõik:

:Budism ongi võtnud radikaalse seisukohal, et hinge sidumine materiaalse kehaga ning meele-keha kompleksi moodustamine on eksitus ja ebaõnn, mis tuleb kõrvaldada kohe ja selle edaspidine kordumine välistada. Seetõttu on budistlik meditatsiooni eesmärgiks meele täielik tühjendamine (Vipassana), hinge vabastamine, mis sisuliselt tähendab oma egost või mina-teadvusest loobumist (mokša praktika) ning emotsioonitu ja tahtetu kõrvaltvaataja positsiooni saavutamine. Viide: Heinrich Zimmer: Philosophie und Religion Indiens, Zürich 1961, S. 35–38, 50–55.
See lõik sisaldab vaieldavaid väiteid. Budismis on palju rohkem ja märksa erinevamaid seisukohti. Vipassana ei ole hinge vabastamine ega meele tühjendamine. Mokša ei ole budistlik termin. Lisatud viide on kopeeritud saksa wiki artiklist "Seele", aga mitte budismi alajaotusest, vaid alajaotusest "Indien", kus räägitakse hoopis millestki muust:

:Die traditionellen Systeme, die die Existenz einer Seele, eines Selbst oder den Körper überdauernder geistiger Bestandteile des Lebewesens annehmen, betrachten die Verbindung der Seele mit materiellen Körpern bzw. die Bildung eines Geist-Körper-Komplexes als einen Fehler und ein Unglück, dessen endgültige Beseitigung und künftige Vermeidung angestrebt wird. Der Weg dazu ist die Behebung der Unwissenheit. Dies wird als Befreiung (moksha) aus dem Kreislauf bezeichnet und ist das Endziel der philosophischen oder religiösen Bestrebungen. [Heinrich Zimmer: Philosophie und Religion Indiens, Zürich 1961, S. 35–38, 50–55.]
Seesuguseid eksitavaid viiteid on veel teisigi. Oleks hea, kui viidataks ikka kontrollitavatele ja tegelikele allikatele ning ei esitataks kaheldava väärtusega seisukohti.--Lulu (arutelu) 28. märts 2020, kell 06:25 (EET)
Algallikas oli tõepoolest saksakeelne leht, kuid sealset teksti on oluliselt kontsentreeritud, et mõte selgemalt välja toodud. Samas ei hakanud kõiki sealseid viiteid siia lisama, vaid panin üksnes selle mis tundus kõige lähemalt katvat uut sõnastust. Varasemas variandis viited praktiliselt puudusid, kuidas neid nüüd on järsku vähe? --Pault (arutelu) 5. aprill 2020, kell 23:15 (EEST)


Kasutaja arutelu:Casesoccur~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Casesoccur! Andres 6. september 2006, kell 07:52 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Casesoccur~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Kolmainsus

Minu meelest tuleks linkida just isikuid (hüpostaase) tähistavad mõisted. Püha Vaimu puhul see vast pole nii oluline.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. september 2006, kell 00:05 (UTC)

Kolmainsuse erinevad arusaamised on kristlikud spekulatsioonid jumala, inimese ja kiriku (maailma) suhtestusest.

Mis see tähendab? Andres 19. märts 2007, kell 20:55 (UTC)
koolkondadel pole kolmainsuse suhtes üksmeelt--Ats 19. märts 2007, kell 21:00 (UTC)

Seda küll. Aga mis on sellel tegemist Jumala, inimese ja kiriku suhtega?  Ja miks on räägitud spekulatsioonidest? Andres 20. märts 2007, kell 09:32 (UTC)

Kas kõik erinevad arusaamad Kolmainsusest eeldavad Kolmainsuse olemasolu?  Andres 20. märts 2007, kell 09:33 (UTC)
Sõnal "spekulatsioon" on mitu tähendust. Parem on seda sõna ilma vajaduseta mitte kasutada. Võib jääda mulje, et see on hinnanguline. Mis puutub filosoofilisse tähendusse, siis dogmade sõnastamine ei ole oma olemuselt filosofeerimine. Andres 20. märts 2007, kell 11:16 (UTC)
... vaid on spekuleerimine--Ats 20. märts 2007, kell 11:20 (UTC)

Seda võib nimetada teatud tähenduses spekuleerimiseks küll, aga Sa ise ju osutasid, et seda sõna kasutatakse siin filosoofilises tähenduses. Andres 20. märts 2007, kell 11:31 (UTC)

Kolmainsuse õpetus on kristluses valdav, kuigi mitte täiesti üldine (see ei kehti küll kristluse algaegade kohta). Omistada seda "platonistlikule kristlusele"  saab minu meelest ainult mingi sekti või isikliku teoloogilise arvamuse seisukohast. Pealegi ei ütle see väljend mitte midagi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 5. jaanuar 2014, kell 18:04 (EET)
Jätsin platonismi välja. Pole arusaadav, mis pistmist on Kolmainsusel platonismiga, ja artiklis [[Kristlik platonism]] räägitul pole selle teemaga seost. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 5. jaanuar 2014, kell 22:19 (EET)

Mainin, et meil on orbarutelu (Arutelu:Kolmainsuse teise isiku) ja 2 linki märksõnale Kolmainsuse teise isiku (genitiivis?)--Bioneer1 (arutelu) 7. jaanuar 2015, kell 23:27 (EET)

Tegin korda ja kustutasin. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 09:52 (EET)


Arutelu:Sapere aude

Siia ei viita miski. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. september 2006, kell 20:28 (UTC)

Siin peaks rääkima ka sellest, mis seoses Horatius ja Kant seda fraasi kasutasid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. september 2006, kell 20:31 (UTC)

Ladina-eesti sõnaraamatu järgi tähendab ''sapere'' mitte teadma, vaid 'mõistlik olema, arukas olema, mõistma'. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. september 2006, kell 20:33 (UTC)

Ilmselt tuleks luua kategooria nimega Ladinakeelsed väljendid, et neid paremini koondada --Dj Capricorn 13. oktoober 2006, kell 20:56 (UTC)


Arutelu:Fääri saared

Klaksvikis on ca 4000-5000 elanikku ja pole korrektne öelda selle kohta suur linn. Seepärast teeksin ettepaneku parandada tagasi kujule "suurem linn" (suurem muidugi Fääri kontekstis.

Välissuhete lõigus on palju välislinke. Need on kõik väga head, aga ei ole vist kombeks neid artikli sisse panna. Mida ütlevad kogenumad, kas tuleb teha wikilinkideks ümber? Tiina357 22. oktoober 2006, kell 23:00 (UTC)

Jah. Välislingid tuleks panna vastavatesse artiklitesse. Andres 22. oktoober 2006, kell 23:14 (UTC)

Taani krooni paberraha ei kehti Fääri saartel -- [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoo]][[Kasutaja_arutelu:Ahsoous|us]] 23. mai 2010, kell 18:08 (EEST)

Lõik Nukuteatri esinemisest tundub selle artikli jaoks liiga vähetähtis. Arvan ka, et näitlejad ei õppinud ära fääri keelt, vaid oma repliigid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. detsember 2011, kell 08:05 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.visit-faroeislands.com/?Language=EN
** In Fääri saared on 2013-06-24 10:55:43, 400 Bad Request
** In Fääri saared on 2013-07-05 23:02:03, 400 Bad Request
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:02 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tourist.fo
** In Fääri saared on 2013-06-24 10:55:43, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Fääri saared on 2013-07-05 23:02:12, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:02 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.trade.fo
** In Fääri saared on 2013-06-24 10:55:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Fääri saared on 2013-07-05 23:02:23, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:02 (EEST)


Kasutaja arutelu:Carlitos

Tere tulemast Vikipeediasse, Carlitos!
Palun võta arvesse, et me ei koosta siin sõnaraamatut, vaid entsüklopeediat, seega ei kuulu võõrsõnade lühiseletused siia, vaid projekti Vikisõnaraamat alla. Siin tuleks kirjutada mõistete, nähtuste ja isikute kohta pikemaid ja põhjalikumaid artikleid – suures osas samuti nagu ka trükientsüklopeediates. Aga muidu jõudu tööle! -- Toomas 7. september 2006, kell 16:26 (UTC)

Sõnu lingistakse üldjuhul nimetavasse käändesse, kasutades püstkriipsu, näiteks: sõna lunastust lingistades, tuleks kirjutada nõnda: imperaatoritega, ning sõna peale vajutades jõuab artikli "imperaator" juurde. --Dj Capricorn 7. september 2006, kell 16:59 (UTC)

Artikkel algab definitsioonist. Näiteks artiklis "õun" on see puudu. Lugeja ei saa teada, kas õun on mõni tööstustoode, kivim, loom või midagi muud. Palun loe Vikipeedia reegleid. Taivo 7. september 2006, kell 17:08 (UTC)

Vikipeedias ei tohi kasutada pilte, mis kuuluvad autorikaitse alla. Sa ei kirjutanud oma Empire State Buildingu pildile põhjust, miks seda pilti tohib kasutada. Kui sa põhjust ei lisa, siis see pilt kustutatakse. Parem oleks see lisada ka Yini ja yangi pildile ning tähtkujude pildile, kuigi need võib-olla autorikaitse alla ei käi. Taivo 7. september 2006, kell 17:16 (UTC)

Sellest on vähe, kui sa kirjutad, et pilt on vabakasutuses. Vahel võib küll tunduda, et pilt on vabakasutuses, aga tegelikyult ei ole :-( Kirjuta, missugusel põhjusel on pilt vabakasutuses. Kui ise tegid (ei usu hästi), siis kirjuta, et annad vabakasutusse. Kui fotograafi surmast on möödas üle 70 aasta (selle hoone puhul võimatu), siis kirjuta seda. Taivo 7. september 2006, kell 17:59 (UTC)


Arutelu:Koffer.ee

Siia ei viita ükski lehekülg. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. september 2006, kell 16:37 (UTC)

väljatõstetud teksti igaksjuhuks siia:
<div style="font-style: italic; margin-left:2em;">
Tänu mitme foorumi ühinemisele võib seda üheks populaarsemaks Eestis nimetada.
[http://www.pagan.ee Pagan.ee]  [http://www.siineiolekala.net/forum Amphipolis]
Koffer foorum on tegutsenud kokku üle nelja aasta.
Koffer tähendab [[saksa keel]]est tõlgituna kohvrit.
</div>
need lingid on "tühjad" nii et pole nagu mõtet lisada; foorumi enda [http://www.koffer.ee/reklaam.php vähene info] räägib kolme aastasest tegutsemisest --[[Kasutaja:TarmoK|TarmoK]] 7. september 2006, kell 18:19 (UTC)

Peaks ka selle artikli kriitiliselt üle vaatama. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. juuni 2008, kell 17:24 (UTC)

Praegune pilt on üsna vana, võiks uuendada.

Foorumis on kokku üle 36 000 kasutaja ja 47 000 teema. – 27. mai 2008 redaktsioon. --kanakukk 8. jaanuar 2010, kell 23:09 (UTC).
----
Ka sellel artiklil puuduvad sõltumatud soliidsed allikad. Andres 10. juuni 2010, kell 23:17 (EEST)

Sõltumatud allikad võivad küll puududa aga Eestis on ainult mõned üksikud nõnda suured (või veel suuremad) foorumid nagu see siin. Eesti oludes võiks see olla sellega piisavalt oluline. Ma ei näe põhjust selle kustutamiseks lihtsalt seepärast, et keegi pole (vist veel) sellel teemal midagi kirjutanud. Ivo 10. juuni 2010, kell 23:32 (EEST)

: Nojah, aga Vikipeedia üks põhimõte on originaaluurimuse vältimine. Andres 10. juuni 2010, kell 23:34 (EEST)

::Kes tahab seda alles hoida, võiks teksti vähemalt korralikult toimetada. Praegu on see paras puder, mida pealegi keegi ei ajakohasta. --Oop 18. veebruar 2012, kell 04:06 (EET)


Kasutaja arutelu:80.235.122.220

Tere tulemast Vikipeediasse!
USA linnade märkimine koos osariikidega on omane inglise vikipeediale; eesti vikipeedias seda ei kasuta. pole üldsegi kindel, et USA linn kui ingliskeelne kasutaks ametlikult é-tähte, mistõttu ma keeran need muudatused tagasi. San Jose-nimelisi kohti on maailmas muidugi palju ja täpsustus tuleb teha, aga see peaks minu meelest olema San Jose (California). Taivo 7. september 2006, kell 20:45 (UTC)

Tere,
San José ongi San José. Võib veenduda kasvõi siit: http://www.sanjoseca.gov/
tp


Kasutaja arutelu:Beagel

Tere tulemast Vikipeediasse, Beagel!
Aastaarvud võivad esineda ka ilma sõnata "aasta". Lause algusesse aastaarvu paigutada pole siiski soovitatav.
Kuupäevi tuleb vastavalt vajadusele käänata, näiteks "1. septembrist 20. novembrini". Andres 8. september 2006, kell 06:57 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Vestmanna väin.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. aprill 2010, kell 11:01 (EEST)


Arutelu:Linnart Mäll

Parem oleks tema kohta öelda "budoloog". Andres 8. september 2006, kell 11:02 (UTC)

Ei, kindlasti mitte. Mäll ei ole spetsiifiliselt kunagi olnud ega tahtnudki olla "budoloog". Asjaolu, et ta on palju kirjutanud ja tegelenud mahayana budismi erinevate aspektide ja tekstidega, on vaid yks aspekt. Samuti on ta kirjutanud ja tegelenud ka hinduismi, taoismi, konfutsionalismi jpm-ga. Õige on ikkagi "orientalist". Võiks aga lisada ehk veel "lingvist ja tõlkija". --Lulu 8. september 2006, kell 11:36 (UTC)

: Jah, "tõlkija" küll. Aga budoloogiks ma nimetaksin teda sellepärast, et teadlasena on ta tegelnud just budoloogia alal. Ja minu teada peab ka ta ise end just budoloogiks. Teistest orientalistika valdkondadest on ta kirjutanud populariseerivaid töid (sealhulgas  tõlked esti keelde). Muidugi ma ei tea kõiki tema töid, aga niisugune on üldmulje. Andres 8. september 2006, kell 12:29 (UTC)

:: Mis siin ikka vaielda, paneme mõlemad. --193.40.5.245 8. september 2006, kell 23:53 (UTC)

::Mäll on alati ise  väitnud  et ta on lihtne  akadeemiline  lhotsava .
Ta on  suutnud siiani  elada ilma budismi praktilist poolt tundmata ja teadmata.
Loogiline  järeldus sellest ,  tema kohta   vöib kasutada vabalt möistet  :lääne  akadeemilise  hoiaku   ja    suunitlusega  eklektiline  - lhotsava.

Palun lisa viide Udami intervjuule. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. november 2006, kell 23:03 (UTC)

Mäll on nõukogude okupatsiooni ajal olnud KGB poolt jälitatud, võiks isegi öelda represseeritud.

Mida see ütleb? On tarvis rohkem konkreetsust. Andres 19. november 2006, kell 12:45 (UTC)
Panin lingi juurde kus sellest juttu on.*  Eesti Orientalistika kirjutamata ajaloost

: Nujah. KGB hoidis ju kõigil, kes midagi tegid, silma peal. Sedasama võiks lisada peaaegu igayhe eluloosse. Tegelikult poleks tõesti mõtet selliseid asju märkida, pigem täiendada artiklit KGB alalõiguga KGB tegevus Eestis või artiklit Nõukogude okupatsioon Eestis alalõiguga jälitamine ja repressioonid vms, kus saaks piisava yldistusega see temaatika lahti kirjutada. --Lulu 27. november 2006, kell 12:18 (UTC)

:: Arvan, et võiks siiski mainida, kui midagi konkreetset on ütelda. Andres 27. november 2006, kell 13:57 (UTC)

Ma ei leidnud ühtki surmateadet, kus oleks surmakohta mainitud. Kas on tõsi, et ta suri Tallinnas vähki? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. veebruar 2010, kell 12:21 (UTC)

Tõlkisin jupi inglisvikit. Paraku polnud seal viiteid, need tuleb alles juurde otsida. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 21. veebruar 2010, kell 00:54 (UTC)

Muuseas Mäll ei osalenud Dandaroni protsessil tunnistajana.Ta oli kyll kutsutud  kuid  istungist osa ei vötnud.

Kuidas seda tõendada? Tänases Diplomaatiaski kirjutab Andres Herkel: "Kohtusse tunnistajaks kutsutud Mäll paistis silma julgete etteastetega. See põhjustas ta akadeemilise karjääri katkemise." Kuidas seda siis mõista? Milles tema julged etteasted seisnesid? Andres 5. märts 2010, kell 13:21 (UTC)
_________________________________________________________________
Kood Dandaroniga pandi kinni ka tema parim opilane Montlevitsh ,tema vastu andis Mall tunnistusi.Montlevitsh elab Sankt-Peterburis ja temaga on voimalik sel teemal vestelda,kuidas ta istus kinni ja hiljem hullumajas    aastaid veetis.
Nyydseks on ta yks juhtivaid tibetolooge ja tolkijaid.

Minu meelest küll oli ta eelkõige budoloog. Aga siis võiks pigem kirjutada, et oli budoloog, indoloog ja sinoloog. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 2. märts 2013, kell 23:42 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.parnupostimees.ee/110604/esileht/artiklid/10048012.php
** In Linnart Mäll on 2013-06-24 12:05:52, 404 Not Found
** In Linnart Mäll on 2013-07-06 11:09:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:09 (EEST)

Link raadiosaatele tuleb teisiti vormistada. Andres (arutelu) 27. september 2014, kell 18:12 (EEST)

Siin on link Türgi Kultuuri Kongress, ent veebist ei leia selle kohta midagi. Mis see täpsemalt on? Selle tähelepanuväärsus?--Estopedist1 (arutelu) 18. september 2018, kell 11:37 (EEST)

See peatükk tuleb liita välislinkidega ja seejärel vaadata, et välislinkide all oleksid ainult kõige tähtsamad asjad. Iga esinemine, intervjuu ja artikkel ei ole oluline. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 16. jaanuar 2019, kell 13:32 (EET)

Põhimõtteliselt võib ju ka hoida Mälli enda tekstid lahus tema kohta kirjutatust, aga jah, korrastada ja katkiste linkide asendust otsida tuleb siin veel omajagu. Õigekirjaga on ka nigu on. --Ehitaja (arutelu) 16. jaanuar 2019, kell 13:35 (EET)


Arutelu:Tartu toomkirik

1806 septembris õnnistati sisse ülikooli raamatukogu esimene päriskodu toomkiriku ümberehitatud kooriosas. Juba sajandi keskpaigaks oli see jõudsasti kasvavatele kogudele kitsaks jäänud, murelikuks tegi kummitav tuleoht. 19. sajandi lõpukümnendiks oli selge — ülikool vajab uut raamatukoguhoonet. Unistus sellest täitus alles sada aastat hiljem — 1980. a valmis Struve t hoone. 1981. a kolis peahoone keldrist raamatukogust vabanenud ruumidesse ülikooli ajaloo muuseum.
     avjoska 8. september 2006, kell 17:01 (UTC)

see tekst on siia lisatud enne artikli loomist (23. juuli 2008). Ilma allikata pole sellel tekstil entsüklopeedilist väärtust--Bioneer1 (arutelu) 16. juuli 2014, kell 19:49 (EEST)

Malve lk 9-10 tuleks integreerida:

1.3.1. Allikmaterjali pärinemiskontekst

Keskaegne Tartu, piiskopkonna ainus linn ja ühtlasi selle pealinn, oli kaupmeeste hansalinn. Tegemist  oli erilise paigaga, kuna võrreldes teiste Vana-Liivimaa linnadega oli siin palju sakraalseid institutsioone. Tartut  võib pidada isegi kirikulinnaks, sest piiskopilikul Toomemäel, all-linnas ja linnasarases oli kokku üle 13 kiriku ja kabeli ning lisaks veel neli kloostrit. (Alttoa 2008: 295)

Toomemäel asuv Tartu Toomkirik oli Vana-Liivimaa kõige suurejoonelisem  sakraalehitis. Otsus rajada Tartusse Toomkirik, pärineb Henriku kroonika andmetel 1224. aastast (LH XXVIII: 8). Siiski puudub informatsioon kiriku ehitamise täpse algusaja kohta. Toomkiriku kavandit on mitmel korral muudetud ning see raskendab uurimist. Oletuslik ehitustööde algusaeg on 13. sajandi teine kolmandik (Valk 1995: 59) ning selle  ehituses on olnud vähemalt kolm etappi (Alttoa 1992: 12). Toomkiriku allakäik algas seoses reformatsiooniga, mille käigus märatsev rahvahulk 10. jaanuaril 1525. aastal kirikut rüüstas. Kirik tegutses siiski kuni Liivi sõjani. (Valk 1995: 60) Liivi sõja ajal rüüstasid kirikut venelased, kes otsisid peidetud varandusi (Russow 1993: 116). Pärast seda hakkas hoone lagunema ning Poola võimu ajal (1582–1625) oli see juba varemetes. 1624. aastal oli kirikus heinaladu, mis põlema süttis. 1770. aastal lammutas Vene Insenerikomando  tornide ülaosa kahe kolmandiku ulatuses. 1804.–1809. aastal rajati varemete idapoolsesse otsa Tartu Ülikooli Raamatukogu, mis laienes pikihoone idaossa 1927.–1929. aastatel. (Valk 1995: 60)

Matmine kirikusse algas pärast selle valmimist, osa matuseid on hilisemate ümberehituste käigus lõhutud. Katedraali ümbrusesse hakati arvatavasti matma juba enne selle ehitamise algust. (Valk 1995: 75) --Oop (arutelu) 18. august 2012, kell 10:33 (EEST) (tekstile lisas vaheridasid Bioneer1)

:osa sellest viidatud tekstist saab ilmselt integreerida (ümbersõnastatult?) artiklisse--Bioneer1 (arutelu) 16. juuli 2014, kell 19:49 (EEST)

Ma olen kuulnud et ta oli nii suurim, Riia toomkirikuga võrdne, kui ka Riia toomkirikust väiksem. Kumb ta siis oli ikkagi? MrThe1And0nly (arutelu) 30. august 2022, kell 16:00 (EEST)

"16. sajandil oli toomkirik Ida-Euroopa suurim kirikuhoone ja tellisehitis."


Arutelu:Esindamata Rahvaste Organisatsioon

Praegusest tekstist tuleb välja, et Linnart Mäll oli üks 12 rahvast. Andres 9. september 2006, kell 02:47 (UTC)

Kuus endist ERO liiget on saavutanud täieliku iseseisvuse: kas kuues liik oli Armeenia (üleval) või Leedu (all)? Fransvannes 6. märts 2007, kell 11:38 (UTC)
----
Keda mõeldakse tšerkesside all? Andres 19. juuli 2008, kell 11:28 (UTC)
----
Abhaasia on UNPO liikmete  nimekirjas, Leedu aga pole seal kunagi olnud! 88.196.28.229 2. juuli 2013, kell 18:20 (EEST)

Parandasin nimekirjad. 88.196.28.229 2. juuli 2013, kell 18:24 (EEST)

Kas Tartus enam bürood pole? suwa 4. veebruar 2014, kell 18:40 (EET)


Arutelu:Novorossiisk

Kas adõgee keel on Novorossiiski linnas või selle ümbruses kohalik keel või ametliku keele staatuses? - Urmas 9. september 2006, kell 08:11 (UTC)

Ei ole, kuid linn on adõgeede (tšerkesside) ajaloolisel territooriumil. --Metsavend 9. september 2006, kell 08:40 (UTC)

:Selliseid nimekujusid ei ole artiklites tavaliselt ära toodud. See ajalooline ala on küllalt suur. Ja varem olnud teiste rahvaste ajalooline territoorium. Pigem on see nimekuju vikisõnaraamatusse kuuluv. - Urmas 9. september 2006, kell 08:46 (UTC)

::See nimekuju peaks kindlasti artiklis olema, ma pole kindel kas tabelis. Huvitav, et sa ise Krasnodari adõgeekeelse nime tabelisse panid, aga nojah quod licet Iovi ... --Metsavend 9. september 2006, kell 09:11 (UTC)

:::Kaartidelt saaksid vastuse ilma pärimatagi. Kus on adõgeede asuala, kus asub Novorossiisk ja kus asub Krasnodar. - Urmas 9. september 2006, kell 10:07 (UTC)

::::Oleneb kaardist ja sellest, mida sa mõtled asuala all. Pärast genotsiidi ei ole nende asuala tõesti eriti suur. --Metsavend 9. september 2006, kell 10:26 (UTC)

:::::Mitut moodi saab aru saada sõnast "asuala"? Seda ei saa segi ajada "ajaloolise asualaga". Novorossiisk, erinevalt Krasnodarist, asub Adõgee Vabariigi piiridest ikka kaugel ja selgelt kaugel. Genotsiidist rääkides: millal see toimus? 5, 10, 15 aastat tagasi või märksa varem? Mäletamist mööda oli nt 70 aasta eest Eestis kohalikuks keeleks ka saksa keel. Kui lugeda Novorossiiskis kohalikuks keeleks adõgee keel, tuleks Eesti asulatele panna ka need nimekujud, mida kasutas siinne kohalik rahvas baltisakslased. - Urmas 9. september 2006, kell 10:45 (UTC)

Novorossiisk oli ka sovjettide lahingulaev (endine Itaalia Giulio Cesare)

''...Sudžuk-Kale, mis pärast Venemaa valdusse minekut nimetati Tsemesskaja buhtaks.'' - Kas Tsemezi laheks nimetati kindlust või lahte? Mis allikaid selle kohta on? - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 10. september 2006, kell 07:51 (UTC)

Tabelis ei ole ju kuskil öeldud, et tegu on omakeelsete nimedega. Mis vahet seal siis on, kas adõgeekeelne nimi on tabelis või ei ole? Andres 10. september 2006, kell 09:02 (UTC)

Seda sai arutatud vist Daugavpilsiga seotult, kuid millise artikli arutelus, ei mäleta. Et saavad nimed ametlikes keeltes ja (ajaloolised nimed) kohalikes keeltes (setukeelsed Setumaal, oksitaanikeelsed Lõuna-Prantsusmaal; Таллин ja Рига kui uusimmigrantide tõlkenimed aga mitte). Saksakeelsetest nimedest Eestis (ja seega ka Lätis) aga otsustati mingi arutelu käigus loobuda.

Nagu ma asjast aru sain, oli Novorossiiski puhul argumendiks mh Krasnodari artikkel, kuhu märkisin adõgee nime arvestades linna asendit ja mõningaid keelekaarte. Kuid väita Novorossiiskil peab samuti olema adõgeekeelne nimi, kuna mõlemad linnad kuuluvad samasse kraisse .... - Urmas 10. september 2006, kell 09:29 (UTC)

:Seda pole ma väitnud. Ütlesin, et Novorossiiski territooriumil elasid enne, kui venelased nad välja peksid, tšerkessid, kellede järglased on adõgeed, seega on tegemist ajaloolise nimega. Vaadake nt seda kaarti 1860. aasta seisust. --Metsavend 10. september 2006, kell 09:43 (UTC)

::Seega tuleks panna kõigile Eesti asulatele tabelisse ajaloolised saksakeelsed nimed? - Urmas 10. september 2006, kell 09:54 (UTC)

:::Ei. Sakslased ei olnud siin põliselanikud. --Metsavend 10. september 2006, kell 09:56 (UTC)

::::700 aastat pole siis mingi näitaja? Kaua tšerkessid on nendel mereäärsetel aladel elanud? Kas nad olid linnas kohal enne kreeklasi? Preisimaast, Sileesiast ja Pommerist ei tahaks aga hoopiski rääkida. Ajaloos jagama hakata, kes on teisest õigem, on suht' libe tee ja lõppkokkuvõttes toob kaasa palju vaidlusi ja paljudel juhtudel tupikusse jõudmise.

::::Siiani on saanud kohanimed ametlikes keeltes (mis on ju üheselt teada) ja ajaloolistes kohalikes keeltes. See viimane tähendab, et keelt on seal ajalooliselt (põliselanike poolt, nagu hästi märkisid) räägitud ja räägitakse ka praegu. - Urmas 10. september 2006, kell 10:04 (UTC)
Minu point on hoopis selles, et tabelis endas, nii nagu see lugejale paistab, pole öeldud, et tegu on omakeelsete nimedega, ega üldse, mis alusel on nimed tabelisse valitud. Seetõttu ei ole vahet, kas nimi on tabelis või ei ole. Andres 10. september 2006, kell 09:46 (UTC)

| elanikke = 231 100 (2005) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. veebruar 2011, kell 19:01 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nvis.ru/
** In Novorossiisk on 2013-06-24 12:36:51, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Novorossiisk on 2013-07-06 16:47:17, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:47 (EEST)


Kasutaja arutelu:Dancegirl~etwiki

dancegirl
dancegirl on hea südamlik kuid ka vahetevahel metsik tüdruk.
"kui sa seda loed siis su silmad nutavad või naeravd just nende sõnade üle,ole hea ja kirjuta lühike kommentaar minust isegi kui sa mind ei tea"!!!

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Dancegirl~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Eskimod

Esialgu välja tõstetud:
Eskimotele on solvav kui neid nimetatakse eskimoteks, sest see tähendab:"toore kala sööjad". Samas võib neid kutsuda inuittideks, see ei ole neile solvav. --Metsavend 9. september 2006, kell 10:37 (UTC)

Eskimod = Inuitid & Yupikid

Yupikid = in the Siberia and Alaska = included: Siberian Yupik, Central Alaskan Yupik (or Yupik proper), Alutiiq

Inuitid = in the Northern Alaska, Canada and Greenland = included : Inupiaq (in Alaska), Inuktitut and Inuinnaktun-speaking peoples (in the Canada), Greenlanders
Also see Turkish wikipedia :tr:Eskimolar. I write the pages of Eskimo peoples and languages on the Turkish Wikipedia. I write Inupiaq Wikipedia (an Alaskan Inuit language ) and Central Alaskan Yup'ik language on the Incubator. Please, the pages Eskimod and Inuitid are not synonymous. Best regards. --Kmoksy 6. märts 2011, kell 03:21 (EET)
----
Arvan, et Venemaa eskimoid tuleb konkreetsemalt nimetada, nii et nende kohta oleks eraldi artikkel. Andres 7. märts 2011, kell 08:45 (EET)
----
Jah, Metsavend, aitäh paranduse ja täienduse eest! Tundub, et neid asju ei saa tõlkida, aga kuidas ilma tõlkimata selgitada? Andres 16. märts 2011, kell 20:40 (EET)
----
"1991. aasta hinnangul oli eskimoid umbes 120 000" Ingliskeelses Vikipeedias on eskimote üldarvuks 183 500. Velirand (arutelu) 29. november 2020, kell 10:45 (EET)


Arutelu:Sergei Rahmaninov

Ainult kogenud psühhiaater Nikolai Dal suutis ta kriisist välja tuua.

Kas siin on mõeldud korduvaid kriise ja korduvat väljatoomist? Kui jutt on ühest korrast, siis oleks parem öelda "alles", kuigi ka sel juhul jääb lause pisut imelikuks. Kas algul proovisid teda ebaõnnestunult aidata teised? Andres 9. september 2006, kell 18:43 (UTC)

Üpris loogiline ilmselt on, et algul üritasid teda mitmed teisedki psühholoogid aidata --Dj Capricorn 9. september 2006, kell 19:18 (UTC)

:Vene vikist tõlkisin, ega ma rohkemat tea. Taivo 9. september 2006, kell 19:29 (UTC)

:: Siis võta arvesse, et sõna только võib tähendada ka 'alles'. Andres 10. september 2006, kell 05:22 (UTC)

:: Sama kehtib sõna лишь kohta. Andres 10. september 2006, kell 05:49 (UTC)
"Aastast 1893 töötas ta klaveriõpetajana Marinini tütarlaste koolis." See fakt oli artikli vanas versioonis sees ja võiks olla ka siin, aga ta justkui ei mahuks enam kusagile. Või kas see üldse on mainimist väärt? Toomperep (arutelu) 12. märts 2012, kell 22:30 (EET)

Ikka on. Andres (arutelu) 13. märts 2012, kell 00:51 (EET)

: Selle fakti lisamisega on ikka raskusi, kuigi sobiv koht on olemas. Nimelt polnud sellel faktil viidet ning kusailt netiavarustest ei leidnud ma selle kohta ka kinnitust. Wehrmeyeri raamatus polnud seda üldse mainitud. Vaid siin on seda vihjatud ("In 1893 he became a piano teacher and in 1897 the conductor of a private opera company."), kuid pole mainitud õppeasutuse nime. Sellisena, nagu ta algses artikliversioonis oli ("Aastast 1893..."), ei saa seda nii ehk naa jätta, sest pole mainitud, mis ajani ta klaveriõpetaja oli. Lisaks tekkis veel küsimus, kuidas saab eestikeelsesse Vikipeediasse lisada artiklitele helinäiteid nii, nagu see on näiteks siin? Toomperep (arutelu) 24. märts 2012, kell 23:25 (EET)

:: Ei ole siiani vaja läinud aga ilmselt on selle jaoks Mall:Heli -- Ahsoous 25. märts 2012, kell 00:10 (EET)

Ma ei tea kuidas selle kõvendusmärgi transkribamisega praegusel ajal lood on, aga artiklis kirjasolev hääldus on põhjusmõtteliselt vigane --Ahsoous 24. märts 2012, kell 23:48 (EET)

Meil on ju hääldusnäited ka, need on samasugused nagu pildid. Andres (arutelu) 25. märts 2012, kell 10:31 (EEST)

: (ma ei tea kust seda hääldusnäidet otsida) aga hääldus on kirjutatud vigaselt (viimase tähe hääldus on pigem ikka 'f' kui 'v' --

:: Vene keeles küll, aga eesti keeles hääldatakse v, sest käänetes on v. Andres (arutelu) 28. märts 2012, kell 22:26 (EEST)

::: Kõigest hoolimata on see f ka eestikeelses häälduses ja üleüldse arvaks sedaviisi, et oleks parem selle nime lõpp kirjutada 'ff'. Aga paraku on kõvendusmärgi kirjutamine vene keelest paljudel juhtudel kadunud (kuigi kui nati netis otsida, siis selle nime lõpus kasutatakse seda tänapäevalgi pidevalt)-- Ahsoous 28. märts 2012, kell 22:39 (EEST)

:: Minu eelmine repliik on vastus Toomperep küsimusele. Andres (arutelu) 28. märts 2012, kell 22:26 (EEST)
Seda Suure kuldmedali andmise kohta peaks selgemaks kirjutama (sellest räägitakse kahes kohas): kas sai siis klaverikontserdi eest või ooperi eest või mõlema eest? Moskva Konservatoorium andis ka Peterburi Konservatooriumi lõputöö eest?--Morel (arutelu) 28. märts 2012, kell 15:51 (EEST)

Sai ära parandatud, ise olin segamini ajanud. Suure Kuldmedali sai ta ooperi eest, mis oli ka Moskva Konservatooriumi (mitte Peterburi, sest seda ta ei lõpetanud kunagi, kuigi oli seal õppinud) lõputöö. 1. klaverikontsert oli lihtsalt üks samal ajal kirjutatud teos, mis otseselt lõpetamisega seotud ei olnud.Toomperep (arutelu) 28. märts 2012, kell 21:18 (EEST)
Võiks olla ka jupike Rahmaninovi retseptsioonist ja esitamisest Eestis.--Morel (arutelu) 28. märts 2012, kell 15:52 (EEST)

Eemaldasin viite http://www.pianoworld.com/forum/ubbthreads.php/topics/1296862/Rachmaninoff%20-%20Prelude%20C%20Sharp.html kuna tegemist on foorumiga. Foorumeid ei loeta allikatena kõlblikeks.--Kyng (arutelu) 30. märts 2012, kell 20:11 (EEST)

Kiirelt lapates leidsin mõned vastuolud eesti keelse a inglise keelse artikli sisus. Ei oska öelda, kumb versioon on õige, aga keegi võiks üle kontrollida:
* Eesti keeles: "Kuigi Sergei vanemad ei olnud muusikud," Inglise keeles: "His parents were both amateur pianists" ja esimesed klaveritunnid oli saanud emalt.
* Eesti keeles: "1888. aastal vahetas Rahmaninov Zverevi soovitusel oma klaveriõpetaja Aleksandr Ziloti vastu. " Inglise keeles: "Zverev and his student fell out over Rachmaninoff's ambition to be a composer and Alexander Siloti". Täiesti erinev käsitlus.
* Eesti keeles: "Aleko" avaldas komisjonile muljet ning heliloojat premeeriti Suure kuldmedaliga." Inglise keeles: "He graduated from the Conservatory in 1892 in an extraordinary class in which he shared the Gold Medal for Piano with..." Eesti keeles jääb mulje, et medal anti aninult talle, Inglise keeles, et läks jagamisele vms. Kumb siis on?
--Kyng (arutelu) 15. mai 2012, kell 14:50 (EEST)

1. Lisasin sõna "professionaalsed", nii on kindlasti õige.

2. Jah, ta läks Zvereviga tülli. Aga kas see välistab Zverevi soovituse?

3. Ta ei jaganud seda medalit kellegagi, vaid enne teda oli veel kaks inimest selle saanud. Andres (arutelu) 15. mai 2012, kell 17:20 (EEST)

: 2. Kui õpetaja vahetus toimus Zverevi enda sooviusel siis ei ole loogiline, et selle pärast samal ajal ka tülli minnakse.--Kyng (arutelu) 15. mai 2012, kell 17:49 (EEST)

:: Tüli käigus võidakse ju öelda, et mine teise õpetaja juurde. Muide, Rahmaninov tahtiski algul Ziloti juurde minna, aga Ziloti soovitas oma õpetajat Zverevit.  Andres (arutelu) 15. mai 2012, kell 18:13 (EEST)

::: Jah, muidugi on võimalik, et tüli käigus öeldakse, et "ah, kasi siis teise õpetaja juurde" aga kui lugeda teksti siit artiklist "1888. aastal vahetas Rahmaninov Zverevi soovitusel oma klaveriõpetaja Aleksandr Ziloti vastu." siis ei saa seda küll nii tõlgendada. See artikkel vajaks tõenäoliselt veel tööd ja heaks artikliks nimetamine oli ilmselt enneaegne. Aga las ta siis olla.--Kyng (arutelu) 15. mai 2012, kell 18:44 (EEST)

:::: See on väga hea, et Sa tekste võrdlesid.

:::: Lugesin seda kohta nüüd uuesti, ning nüüd näen, et õpetaja vahetus toimus tülile eelneval aastal. Mul pole põhjust selles kahelda. Tülist võiks muidugi pikemalt kirjutada.

:::: Artikli kallal võiks muidugi edasi töötada. Andres (arutelu) 15. mai 2012, kell 22:24 (EEST)

:::::On äraütlemata hea, kui tekstidesse suhtutakse kriitiliselt ja fakte kontrollitakse. Wehrmayeri raamat pole kahjuks minu oma ning ma andsin selle juba raamatukokku tagasi. Kui ma sinna lähiajal uuesti satun, siis vaatan tekkinud küsimused üle.Toomperep (arutelu) 20. mai 2012, kell 14:12 (EEST)
Sai EMTA raamatukogus käidud ja kõnealused faktid üle kontrollitud:
1. Raamatus pole selgelt öeldud, kas vanemad olid muusikud või mitte, küll aga on mainitud, et esimesed klaveritunnid sai ta emalt. Samas on räägitud tema kaugemate sugulaste muusikalisest taustast. Samuti on räägitud põgusalt S.R.-i vanemate tegemistest, kuna need polnud muusikaga seotud, siis paningi sellise lause artiklisse sisse. Igatahes polnud nad aga professionaalsed muusikud, mistõttu on praegune variant korrektne.
2. Raamatus on järgmine lõik: "In 1888 R. started in Ziloti's advanced piano class. He would have preffered to attend Vassily Safonov's lessons (Zverev's famous pupil Alexander Scriabin changed over to him), but that was not Zverev's intention and as R. was still living with him he felt bound to follow his wishes."
3. Raamatus on järgmine lause: "When he (S.R.) played it (ooperi "Aleko" klaviiri) on the piano to the examination board the members were so enthusiastic that they awarded him the Great Gold Medal - an honour which had only been bestowed twice before in the history of the Conservatory." Jagamise kohta pole siin midagi öeldud, samas ei tohiks see autasu väärtust langetada - märkimisväärse autasu laureaat on ta niikuinii. Fakti, et enne teda oli selle medali saanud kaks inimest, ei muuda ka kumbki versioon. Toomperep (arutelu) 13. juuni 2012, kell 00:48 (EEST)
-----
Alustanud 4-aastaselt klaverimänguga, pandi ta 9-aastaselt Peterburi konservatooriumi.

Halb süntaks. Ja mis tähendab "alustanud", hakkas õppima? Andres (arutelu) 15. mai 2012, kell 17:22 (EEST)
----
Arvaks, et nii öelda ei saa nagu Semjonovo Novgorodi lähedal. Vahemaad arvestades on see peaaegu sama mis öelda Paide Tallinna lähedal.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. juuni 2014, kell 19:17 (EEST)
--------
EKI keelenõu: "Lühend op. (opus) on ladina keelest, see lühend on kursiivis ja punktiga. 2005 veebruar".

Parandasin need ära, aga teoste pealkirjad vajavad veel korrastamist. Nende korrastamisel tuleb lähtuda järgmisest EKI keelenõu artiklist:

"•	Kas muusikateoseid sobib vormistada ilma jutumärkideta ja suure algustähega, näiteks Beethoveni Sonaat d-moll op. 31/2 või Schumanni Klaveritrio d-moll?
Ei sobi. Muusikateostel on kas pealkirjad või nimetused.
Pealkirjad kirjutatakse jutumärkides ja esisuurtähega, näiteks
- Schuberti „Ekspromptid“ op. 90 ja „Muusikalised momendid“ op. 94
- Berliozi sümfoonia „Romeo ja Julia“
- Telemanni kogumik „Harmooniline jumalateenistus”
Nimetused kirjutatakse ilma jutumärkideta ja väikese tähega, näiteks
- Bachi missa h-moll
- Chopini etüüd nr 5 op. 25
- Rossini duo tšellole ja kontrabassile
Võõrkeelsed pealkirjad kirjutatakse jutumärkidega ja püstkirjas, näiteks
- koraal „Allein Gott in der Höh sei Ehr“
- Arnold Schönbergi „Ode to Napoleon Bonaparte“ op. 41
- Onutė Narbutaitė „Was there a Butterfly?“
Nimetuse võõrkeelsed osad tuleb vormistada teises kirjas, näiteks kursiivis:
- Eino Tambergi concerto grosso
- Tomaso Albinoni adagio g-moll
- Schuberti moderato C-duur
•	Kas pealkiri või nimetus? Kuidas valida sobivam vormistus?
Nimetus on kirjeldav ja sisaldab enamasti muusikažanrile viitavat sõna, nt etüüd, masurka, sümfoonia, koraal, fuuga. Pealkiri on enamasti loomingulisem ega pruugi avada, mis žanris muusikateosega tegu on, nt Tšaikovski „Luikede järv“ või Arvo Pärdi „Tabula rasa“, ent ka pealkirjas võib esineda žanrile viitav sõna, nt Berliozi „Fantastiline sümfoonia“. Paljusid muusikateoseid sobibki vormistada nii pealkirja kui ka nimetusena, nt Tubina „Üheteistkümnes sümfoonia“ ~ Tubina üheteistkümnes sümfoonia ~ Tubina XI sümfoonia, Mozarti „Reekviem“ ~ Mozarti reekviem.
Tuuli Rehemaa 2016 aprill"

Kuriuss 11. november 2018, kell 17:28 (EET)


Arutelu:Metsandus

Sellel leheküljel tuleks rääkida ainult metsandusest kui valdkonnast, mitte avada metsanduse mõisteid. Andres 10. september 2006, kell 06:02 (UTC)

Tegin lehekülje Metsanduse mõisted. Igale märksõnale peaks vastama artikkel, kus vastavast mõistest ja asjast räägitakse. Siin peaks olema ainult niipalju linke, et otsa peale saada. Andres 10. september 2006, kell 06:45 (UTC)

Selle materjali alusel tuleks teha artiklid.

*teine rinne – puud, mille keskmine kõrgus on vahemikus 25...75% esimese rinde keskmisest kõrgusest, kusjuures rinde keskmine kõrgus on vähemalt 4 m;
*järelkasvu rinne – puud, mille keskmine kõrgus on kuni 4 m või alla 25% teise rinde või selle puudumise korral esimese rinde keskmisest kõrgusest ja millest võib loota tulevikupuude kasvu;
*üksikpuude rinne – koosneb puistu põhirindest suurematest puudest. Tavaliselt on nendeks kas raielangile jäetud seemnepuud või eelmisest metsapõlvest säilinud üksikud puud, mille täius on alla 30%;
*surnud puude rinne – püsti seisvad surnud puud.
Rindes olevad puud jaotatakse puuliikide kaupa puistuelementideks. Ühe puuliigi puud võivad samas puistus jaguneda mitme puistuelemendi vahel, näiteks kuusk esimeses ja teises rindes. Igal puistuelemendil määratakse:
*koosseisukordaja, mis on puuliigi tagavara suhe rinde üldisesse tagavarasse. Noorendike ja vähetootliku metsa kirjeldamisel määratakse koosseisukordajad puude arvu omavahelise suhtena. Koosseisukordaja ühikuks on protsent.
*vanus, mis on puude keskmine vanus.
*kõrgus, mis on puistuelemendi keskmisele rinnasdiameetrile vastava puu kõrgus.
*tagavara, mis on kõikide puude tüvemahtude summa.
Tagavara juurdekasv on kasvava metsa tagavara muutumine mingi perioodi jooksul.

Uut täisväärtuslikku metsapõlve võib saada looduslikult, looduslikule uuendusele kaasaaitamise või kultiveerimise teel. Uuenemisviisi, samuti looduslikule uuendusele kaasaaitamise abinõude, metsakultuuride rajamise ja hooldamise tehnika, puuliigi jm valikul tuleb lähtuda antud kasvukoha metsakasvatuslikest tingimustest (muld, niiskus, reljeef, temperatuur jms).
Looduslikule uuenemisele (LU) jäetakse alad, kus tingimused antud kasvukohale sobivate väärtuslike puuliikide seemendamiseks, seemnete idanemiseks ja tõusmete arendamiseks on soodsad ning kus on olemas sobiva puuliigi elujõuline uuendus ning tingimused selle arendamiseks.
Looduslikule uuendusele kaasaaitamise (LK; LUK) all mõistetakse väärtuslike puuliikide looduslikku uuenemist soodustavate abinõude rakendamist, milleks on:
*maapinna ettevalmistamine nii raiestikel kui ka vana metsa turbe all;
*peapuuliigi elujõulise järelkasvu säilitamise metsa ülestöötamisel;
*seemnepuude jätmise;
*loodusliku uuenduse hooldamine.
Kultiveerimine on metsauuendamine istutamise või külvi teel.
*Külv on seemnete külvamine eelnevalt ettevalmistatud või ettevalmistamata raiesmikule. Ettevalmistamise korral eemaldatakse mulla kamar kas lappidena või ribadena, kuhu hiljem külvatakse puu seemned. Kamara eemaldamine soodustab seemnete kokkupuudet mullaga ning võimaldab seemnel hakata kasvama. Külv on otstarbekam:
**keskmise viljakusega värsketel raiesmikel kuni rohttaimestiku tekkimiseni;
**kivisel ja tugevasti kruusasel mullal, kus istutada on rakse.
*Istutamine on puutaimede istutamine raiesmikule. Puutaimed kasvatatakse eelnevalt puukoolides või kaevatakse lähiümbrusest looduslikult uuenenud puutaimede tihedamalt asetsevatest puntidest. Istutamine on otstarbekam:
**kuivadel muldadel, kuis niiskustingimused seemnete idanemiseks ja tõusmete arenguks on ebasoodsad;
**viljakatel muldadel, kus lopsakas rohttaimestik raskendab tõusmete arengut;
**niisketel ja märgadel külmakohrutusele alluvatel muldadel;
**erosioonile alluvatel muldadel.
Kasvukohatingimustest ja puuliigist lähtudes tuleb üldiselt kuuske, lehist ja lehtpuid kultiveerida istutamise teel ning mändi istutamise või külvi teel. Soodsates tingimustes võib külvata ka kaske ja tamme.
Kultuuride hooldamine on oluline metsauuendamise osa. Peale metsa raiumist hakkavad seal kasvama rohttaimed, mis häirivad noorte puutaimede kasvu. Kuna rohttaimed on kiirema kasvuga kasvavad nad puutaimedest kõrgemale ning halvendavad valgustingimusi mistõttu võivad puutaimed hukkuda. Seetõttu on oluline istutatud taimede ümbert rohu eemaldamine. Hooldamise ajal taimede paremaks leidmiseks on soovitav iga istutatud taime juurde panna püsti tokk.

Valgustusraiega kujundatakse puistu koosseis, mis sobib antud kasvukohale ja on majanduslikult tasuvam. Okaspuupuistu hooldamisel võib jätta gruppidena kasvama lehtpuid (tamm, saar, vaher, pärn, jalakas, künnapuu, kask ja sanglepp), mis mitmekesistab puistut ja vähendab kahjustuste ohtu. Puude valikul tuleb eelistada sirgetüvelisi kitsa võraga puid - "tulevikupuid" ning arvestada lehtpuude kiirema kasvuga. Ei ole otstarbekas raiuda puid ja põõsaid, mis ei sega tulevikupuude kasvu. Sellega säilitame elu- ja toitumistingimused kõigile eluvormidele ning paraneb mulla viljakus. Lõpptulemusena säilib looduslik tasakaal ja metsaomanikul on võimalus saada tulevikus oma metsast suuremat majanduslikku tulu.
Harvendusraie põhieesmärk ei tohi olla majandusliku kasu saamine raiumise hetkel. Raiutakse välja tulevikupuude kasvu pidurdavad, allajäänud ja kahjustatud puud. Jälgida tuleb, et puistu täius peale harvendusraiet ei oleks väiksem, kui Metsaseaduses ette nähtud, vastasel korral võib tekkida soovitust vastupidine efekt - puistu muutub tormihellaks, puidu kvaliteet halveneb ja puistu juurdekasv väheneb. Okaspuupuistust raiutakse välja kiirekasvulised (hall-lepp, remmelgas, haab) ja ülevalitsevad lehtpuud. Segametsades soodustatakse puuliikide grupilist paiknemist ja säilitatakse liigiline mitmekesisus. Kokkuveoteedena kasutatakse maksimaalselt ära olemasolevaid metsateid, sihte ja häile, et vältida metsapildi killustamist, kokkuveoteed peaksid olema võimalikult kitsad ja looklevad. Võimaluse korral rajatakse kokkuveoteed langi kõrgematele kohtadele. Ei ole otstarbekas koristada lamapuitu, põletada raiejäätmeid, raiuda alusmetsa, mis ei takista peapuuliigi kasvu. Selline mets on liigirikkam ja tervem kui ideaalselt hooldatud puistu. Harvendusraiete tulemusel kiireneb säilivate puude kasv ja lüheneb raiering.
Lageraiel peatab inimene metsa loomuliku tee suremisest ja taasuuenemiseni. Toimuvad järsud muutused mullastikus, maapinnal ja taimkattes. Muutuvad valgus-, niiskus- ja toitumistingimused. Lageraie järgselt toimub looduslik uuenemine teisiti ja sageli teiste puuliikidega kui loomuliku arengu korral. Seega on inimesel kohustus kaasa aidata uue metsapõlve tekkimisele ja arenemisele. Looduslikule uuenemisele kaasaaitamine on kõige loomulikum metsa uuendamise viis. Tähtis on välja valida antud kasvutingimustesse sobivad ja majanduslikku väärtust omavad puuliigid ning aidata kaasa nende tekkimisele ja arengule, pinnase mineraliseerimise, puutaimede hooldamise, hiljem valgustus- ja harvendusraietega. Võimaluse korral tuleks kujundada segapuistuid, mis on ka loomastiku ja taimestiku poolest liigi- ning vaheldusrikkamad. Segapuistud on ka haigustekitajatele vähem vastuvõtlikud, tormikindlamad ning kohati ka tootlikumad kui puhtpuistud.
Turberaie eesmärk on uue metsapõlve tekkimiseks tingimuste loomine vana metsa all või läheduses. Turberaie korral on tingimused sarnased looduslikule metsauuenemisele. Loodusliku uuenduse soodustamiseks võib maapinda mineraliseerida. Lageraiega võrreldes on turberaie teostamine märgatavalt keerulisem ja kulukam. Turberaied jagunevad aegjärkne raie, veerraie ja häilraie.
Järjekord on metsamajanduslike tööde tegemise aeg, mis on jagatud kahte ossa – esimene viis aastat ja teine viis aastat ning tähistatakse seda "1" ja "2". Esimese järjekorra tööd tuleb teha 1.-5. aasta jooksul ning teise järjekorra tööd tuleb teha 6.-10. aasta jooksul.

*tm – tihumeeter, üks kuupmeeter puitu.
*rm – ruumimeeter, üks kuupmeeter laotud puitu. Kasutatakse virnade mahu mõõtmisel, kus arvestatakse ka puidu vahel olevat õhuruumi.
*tm/ha – tihumeetrit hektari kohta. Kasvava metsa maht hektari kohta, võrdub mõõtühikuga m3/ha.
*tm/(ha*a) – tihumeetrit hektari kohta aastas. Kasutatakse tagavara juurdekasvu mõõtühikuna, mis näitab mitu kuupmeetrit tagavara kasvav ühe aasta jooksul hektari kohta juurde.
Teised kasutatavad mõõtühikud ühtivad SI-süsteemi mõõtühikutega.

Metsa majandamise eesmärk on majandusliku tulu saamine, kuid metsal endal on kohustusi ka looduskeskkonna ees. Et metsa muudest kohustustest mitte eemale kiskuda on metsad jagatud kategooriateks vastavalt eesmärgile (lähemalt vaata metsaseadust peatükk 4 § 25-30).
Metsakategooriad on hoiumets, kaitsemets, tulundusmets. Metsakategooriad tulenevad metsa kasutamise eesmärkidest. Igale metsakategooriatele on kehtestatud lubatud metsa kasutamise viisid.
*Hoiumets on loodusobjektide hoidmiseks määratud mets.
*Kaitsemets on keskkonna seisundi kaitsmiseks määratud mets.
*Tulundusmets on majandusliku tulu saamisel peamine kasutamise viis. Lubatud on kõik metsa kasutamise viisid.
Andres 3. oktoober 2006, kell 07:21 (UTC)
Artikli varasem kuju on selline:
Metsandus on hankiva majanduse haru, mis hõlmab metsamajandust ja metsade kasutamist, mis omakorda hõlmab metsaraiet, puidu väljavedu ning selle esmast töötlemist.
Andres (arutelu) 27. november 2014, kell 23:41 (EET)
----
Pealkirja Metsaseadus all on juttu Eesti seadusest. Andres (arutelu) 25. detsember 2017, kell 00:25 (EET)


Arutelu:J.M.K.E.

Samal aastal sai J.M.K.E. ka ametliku esinemisloa ehk tarifikatsiooni, kas sõna on ikka õiges kohas ? --Dj Capricorn 10. september 2006, kell 08:02 (UTC)

Tarifitseerimine ja ametliku esinemisloa andmine olid küll mõisteliselt erinevad, kuid korraga teostatavad protseduurid. Andres 10. september 2006, kell 09:07 (UTC)

fiwikis on pakutud kolm varianti lühendi J.M.K.E. kohta, ent meie vikis pole sõnakestki neist lühenditest. Lühendid leiab :fi:J.M.K.E. ja :fi:Keskustelu:J.M.K.E.--Estopedist1 (arutelu) 18. märts 2016, kell 13:08 (EET)

on see kellegi nali?

Vaata Arutelu:Tõnis Mägi. Ta on vist koos J.M.K.E.-ga midagi teinud, aga ansambli liige pole olnud. Ma arvan, et selle koha peaks kustutama. Andres (arutelu) 15. juuni 2016, kell 07:02 (EEST)
----
Sputniks In Pectopah

:fi:J.M.K.E. artiklis esineb albumi pealkiri ka kujul "Sputniks in Ресторан". Pole ümbrist näinud. Kumb on õige? 2001:7D0:87FA:6380:70BE:E1CD:581D:8C5 15. juuni 2016, kell 09:43 (EEST)

Pakuks välja ajatelje. Osasid aegu tuleks täpsustada.
ImageSize = width:800 height:auto barincrement:20
PlotArea = left:150 bottom:80 top:0 right:30
Alignbars = justify
DateFormat  = dd/mm/yyyy
Period = from:01/01/1985 till:31/12/2016
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
Legend = orientation:vertical position:bottom columns:4
ScaleMajor = increment:5 start:1985
ScaleMinor = increment:1 start:1985
Colors =
 id:Vocals       value:blue       legend:laul
 id:Guitar       value:green      legend:kitarr
 id:Bass         value:darkblue   legend:basskitarr
 id:Drums        value:orange     legend:trummid
 id:BackVocals   value:purple     legend:taustalaul
 id:Album        value:black      legend:album
 id:gig        value:gray(0.5)    legend:kontsert
BarData =
  bar:Villu    text:Villu Tamme
  bar:Mati      text:Mati Pors
  bar:Tarvo     text:Tarvo Hanno Varres
  bar:Venno     text:Venno Vanamölder
  bar:Lembit    text:Lembit Krull
  bar:Ardo      text:Ardo Põder
  bar:Sten      text:Sten Šeripov
  bar:Andres   text:Andres Aru
  bar:Reimo    text:Reimo Va
  bar:Tirts    text:Livia Kurik
  bar:Kerti    text:Kerti Alev
  bar:Mait     text:Mait Valge
  bar:Roll     text:Roland Sutt
PlotData=
  width:11 textcolor:black align:left anchor:from shift:(10,-4)
    bar:Villu      from:01/01/1986 till:end color:Guitar
    bar:Villu      from:01/04/1986 till:end color:Vocals width:3
    bar:Reimo      from:01/07/2000 till:end color:Bass
    bar:Andres     from:01/06/1994 till:01/04/2012 color:Drums
    bar:Tirts      from:01/01/2000 till:01/02/2012 color:BackVocals
    bar:Kerti      from:01/01/2000 till:01/02/2012 color:BackVocals
    bar:Kerti      from:01/01/2000 till:01/02/2012 color:Vocals width:3
  bar:Mati      from:01/01/1986 till:01/01/1987 color:Vocals
  bar:Tarvo     from:01/01/1986 till:01/07/1988 color:Bass
  bar:Venno     from:01/01/1986 till:01/06/1989 color:Drums
  bar:Lembit    from:01/07/1988 till:01/03/2000 color:Bass
  bar:Ardo      from:01/01/1990 till:01/01/2000 color:Drums
  bar:Sten      from:01/06/1994 till:01/07/2000 color:Bass
  bar:Roll      from:01/04/2012 till:end color:Drums
  bar:Mait      from:01/06/1989 till:01/01/1990 color:Drums
LineData =
 layer:back
  color:Album
   width:1
    at:01/01/1989 #>korduvaid ei märgi<#
    at:01/01/1993
    at:01/01/1995
    at:01/01/1996
    at:01/01/1999
    at:01/01/2000
    at:01/01/2002
    at:01/01/2011
--84.50.124.236 6. oktoober 2017, kell 20:47 (EEST)


Arutelu:Silvia (Rootsi kuninganna)

Puudub lehekülg Silvia. Andres 10. september 2006, kell 15:22 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.royalcourt.se/2.19fe5e61065eb9aeea80002271.html
** In Silvia (Rootsi kuninganna) on 2013-06-24 13:27:10, 404 Not Found
** In Silvia (Rootsi kuninganna) on 2013-07-07 00:42:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:43 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ritva.com/
** In Silvia (Rootsi kuninganna) on 2013-06-24 13:27:10, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Silvia (Rootsi kuninganna) on 2013-07-07 00:43:09, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:Chr. Albrecht

Tere tulemast Vikipeediasse, Chr. Albrecht!
Meil on nii, et kui mitu artiklit peaksid kandma sama nime, siis tuleb pealkirjad eristada.
Kirikust ja kogudusest tuleb kirjutada eraldi artiklid. Kui tuleb artikkel Kambja kogudusest, tuleb õpetajate nimekiri sinna üle viia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. september 2006, kell 17:50 (UTC)
Autoriõigustega kaitstud materjali ei või Vikipeediasse lisada. Kui artiklis [[Kambja kogudus]] sõnastust tugevasti muuta, siis probleem kaob.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 17. mai 2010, kell 09:51 (EEST)

Tere tulemast minugi poolt, Chr. Albrecht! Palun tee ise kogudustele erinevatelt nimevariantidelt ümbersuunamised ja lisa selle valla kategooria, millises kogudus tegutseb. [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] 21. juuni 2010, kell 18:57 (EEST)

Tere! Palun lisa pildtide Popsid2006.jpg ja Isa maal.jpg () juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 28. juuli 2010, kell 10:34 (EEST)

Need pildid on kustutamiseks esitatud. Aadressile permissions-etwikimedia.org tuleks edastada load, milles kummagi pildi autor kinnitab, et pilti tohib vabalt kasutada (mis tahes otstarbel, nagu piltide lehtedel kirjas). Pikne 10. juuli 2020, kell 15:56 (EEST)


Arutelu:Finnmargi maakond

kaks Finnmarki valda, Guovdageaidnu ja Kárášjohka on põhjasaamikeelse enamusega. ametlikus asjaajamises valitseb kakskeelsus. sestap kysimus: kas võiks juurutada nendest rääkimise põhjasaamikeelsete nimedega? muud kui saamilist asja seal eestlased ei aja. Ohpuu 11. september 2006, kell 08:13 (UTC)

Nii tulebki teha. Ka KNABis on need põhinimed. --Metsavend 11. september 2006, kell 08:57 (UTC)

Kas eesti keeles on omastav kääne Finnmargi või Finnmarki? Mingi asi asub Finnmargis või Finnmarkis? Finnmarki maakond või Finnmargi maakond?--Rünno 11. juuli 2009, kell 09:27 (UTC)

Finnmargi, Finnmargis.  Andres 12. juuli 2009, kell 10:23 (UTC)
----
| elanikke = 72 492 (2009) Andres 5. mai 2011, kell 20:42 (EEST)
----
Huvitav oleks kirjutada Finnmargi elanikkonna rahvuslikust koosseisust, aga ma ei leia selle kohta eriti infot. Venekeelses vikipeedias on kirjutatud, et norralased moodustavad seal 70% elanikkonnast ja saamid 24%, aga viiteid selle kohta pole. Velirand (arutelu) 28. juuni 2015, kell 13:59 (EEST)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 75 600 (2015) Velirand (arutelu) 6. september 2018, kell 16:05 (EEST)


Arutelu:Anti Liiv

Arusaamatused tekivad kooli lühenditega tehes (tü, tu,) ei mõista, millal on tegu Tartu Ülikooliga ja millel Tallinna Ülikooliga --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 11. september 2006, kell 17:37 (UTC)
Koolid on nüüd oletatavasti paigas, aga ei mõista, miks tema isiklikku elu üritad "muuta" ?

Kommentaaris, (mida tuleb eraldi otsida!) küsitakse: kes on see, kes kirjutab ümber AL "isiklikku" osa.
Vastus - See olen  isiklikult mina, Anti Liiv - email: Anti@Liiv.ee, kes teab enda "isiklikku" ilmselt põhjalikumalt kui see tundmatu, kes üritab minu "isiklikku" rohkem määratleda kui mina ise.
Mind huvitaks, kes TEIE  olete?
Ettepanek: aktsepteerida minu isiklik arvamus - mis on minu isiklik. Kui seda ei soovi, siis palun selgitada - kuidas saan oma isiklikku kaitsta Wikipedias edasi (s.t. privaatsuse teema mängureeglid).
Anti Liiv

Lp. hr. Liiv, sellest olekski tulnud alustada: selgitada, miks Te andmeid kustutate. Et Vikipeedia toimimise sisemine loogika ei pruugi Teile tuttav olla, siis on see muidugi andeks antav (näiteks õige koha leidmine, kuhu selgitus kirja panna, jms). Küll on aga Vikipeedias üldiselt peetud halvaks kombeks seda, kui inimesed iseenda kohta artikleid kirjutavad või teevad järjekindlalt muudatusi neid selgitamata. Antud juhul on siis probleem mõlemas.

Tegelikult võrreldes Teie enda esitatud biograafia isiklikku elu puudutavat osa ja meie kajastatud isikliku elu osa, siis näen ma probleemi ainult ühes lauseosas, kus oli juttu "teisest korrast". Siin on tõesti tegu detailiga, mille võib rahulikult välja jätta. Niisiis võib alajaotuses "isiklikku" kasutada Teie poolt pakutud teksti eeskuju ja perekonna kohta.

Mis puudutab isikliku elu kaitset, siis ei saa seda kuidagi rakendada avalikult teadaolevate faktide kohta. Kuid nagu öeldud saab alati jätta mõned entsüklopeedia seisukohalt tähtsusetud faktid mainimata. Kas ülalpool pakutud lahendus võiks sobida? -- Toomas 11. september 2006, kell 20:15 (UTC)

PS! Kui muidugi üldse on tegu faktidega, sest ka Teie isiklikku elu siin varem kajastanud autor ei ole oma allikaid esitanud. Seetõttu, veel kord kinnitan Vikipeedia poolset valmidust jääda nüüd, kus põhjused on selgunud, Teie pakutud teksti juurde. Viin praegu vastava parandusse sisse ja kui ka see ei meeldi, siis diskuteerime edasi. -- Toomas 11. september 2006, kell 20:20 (UTC)

[http://www.kroonika.ee/index.aw?section=5496 Siin] (niipalju kui ma aru saan, Anti Liivi enda sõnul) on juttu Anti Liivi vennast ja onupojast ning mõnest teisest sugulasest. Varem oli artiklis mainitud venda. See on nüüd kustutatud. Miks?
Artiklis [[Suliko Liiv]] on mainitud abiellumise aastat. Ma ei tea, kust see on võetud (arvatavasti mõnest biograafilisest leksikonist), aga kas see on vale või on see saladus?
Mis puutub varasemat abielu, siis selle kohta avalikke andmeid ei paista olevat ning see tulebki välja jätta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. september 2006, kell 20:38 (UTC)
Kas Anti Liivi eeskuju kohta on kuskil avalikke andmeid? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. september 2006, kell 20:39 (UTC)

Üle toodud artiklileheküljelt.
Lp. Toimetaja!
1. Sattusin tõepoolest täiesti juhuslikult seda  W. teksti lugema, kuna otsingumootor Google.com  andis selle minu nime all otsingu esileheküljel (kas sealt teksti - lugege! - saate Teie muuta, või ei oska?)
 Olen kuulnud W-st , kuid ei ole viitsinud seda varem täpsemalt lugeda. Poleks lugenud ka täna - ilma otsingumootori abita.
Ärritas  mind   selline "Kroonika & Just" laadis teave lükatakse ka Google.com loendi alla ja veel teatud trikiga kohe esileheküljele. Entsüklopeedias tuleks ikkagi esitada tähtsaid fakte. Mis tähtis, seda peaks oskame keegi toimetajaist ikkagi otsustada.
Mis puutub J.Luiga eeskuju kohta, siis seda toetab:
1)Kirjalikult Anti Liiv isiklikult 2006.a. septembris.
2)Varem on see ära trükitud 1995.a. ilmunud raamatus "Keda valisime", kus eraldi artikkel Anti liiv kohta.
Parima meelega üldse lahkuksin 100% Teie W-st, sest ma ei näe mingit  põhjust seal  olemiseks.
Minule on entsüklopeedia biograafiline artikkel ennekõike oluliste faktide loetelu, mis selle inimese üldse tema elus  W-sse tõid. Minu puhul on kirjutatud põhjused naeruruväärsed W-s viibimiseks.

Minu arvates  pole W  ju   eidelik "Kroonika" klatsh entsüklopeedia nime,   - teatud taset võiks eestikeelses ikkagi hoida.  K.A.Hermann oli juba XIX sajandil ka paremal tasemel selle VALIKUTE langetamisel - mida kirjutada.
2.
Kui lepime minu teksti redigeerimise osas kokku,  unustaksin ka artiklite loetelu. Kui ei: siis miks need (ja paljud teised) ei saaks olla minu isikliku elu tähetundide kirjeldused W-s?
3.Kui artikkel W-s on rahumeelne, abistaksin faktidega, mis ära trükitud iga enam-vähem normaalse haridusega inimesele kättesaadavas teatmeteoses (lisaks võib vaadata ka EE 14 kd. lk. 243.)
Kordan - veelgi parem, kui minu nimigi sealt (W-st)  100% oleks kustutatud.
Õnneks tundub, et meie kirjavahetus on kasvatanud vastastikku arusaama korraliku entsüklopeedia biograafilise artikli faktide esitamise valiku sõltuvusest toimetaja kultuuritasemest.
Tervitades
Sept. 11 viimastel tundide möödumisel.
Anti Liiv
Anti@Liiv.ee

Kas Kuressaare psühhiaatriakabinet tegutseb tänaseni? Aastal 1975 ei saanud sellel olla niisugune nimi. Kas Anti Liiv oli selle juhataja selle asutamisest alates? Andres 12. september 2006, kell 06:21 (UTC)
----
Saaremaal Lümanda vallas tegutsenud väikese kohaliku

Jätsin selle välja, sest on omaette artikkel. Andres 12. september 2006, kell 07:14 (UTC)
----
Pilguse Psühhiaatriahaigla on haigla hilisem nimi. Andres 12. september 2006, kell 07:26 (UTC)
Vabandage, et sekkun, juhtusin üle hulga aja lugema  seda teksti ja silmama kahtlust Saaremaa haigla nime osas.

Pilguse Psühhiaatriahaigla kannab just sellist nimekuju alates 16.03.1976.a. ja sellega on seotud omaette nali.
Nimelt kehtis ka 1976.a.  kord:  riiklik kohaliku allvusega asutus nimetatakse ümber üksnes ministri otsusega.
Kuid ... leidsin Pilguse arhiivist  dokumentide hulgast (vist 1946.a.?) välja antud ENSV Tervise Rahvakomissari Viktor Hioni käskkirja (originaal, tema allkiri all) nimetada haigla just sedasi.
 Peaarstina tegingi selle nimemuutuse omakorda enda kirjaliku käskkirjana;  aluseks märkisin Viktor Hioni käsu. Tollal kehtis üldine kord: kui (minister või komissar) käsib, siis seda käsku saab tühistada.
Kui ei tühista on käsk ikka jõus.
Polnud ju minu süü, et Tallinnas Toompeal praeguses saksa residentsis ametnikud olid  paarkümmend aastat hiljem Viktor Hioni käsu unustanud.
 1976.a. kestel käis loomulikult sel teemal  vaikne jagelemine Eesti NSV TM-ga, kuid kuna mõlemad pooled said  väga hästi aru (eks Viktor Hion olnud kunagi üpris värvikas kuju eesti meditsiinis!), et asi on naljakas (ega pole tõesti juriidiliselt vale), siis jagelemine vaibus üsna varsti, kuigi vahel tehti endiselt sel teemal nalja.
Haigla uue nime käskisin  lüüa vana dolomiidisildi teisele küljele ( pidulikuhõnguline avamine oli samuti 16.03.1976.a.), mis füüsiliselt on vist tänini endise peahoone peauksest paremal pool (olemas mõlema tekstiga fotod). Muide -  sellel haiglal,  pole peale II MS olnud ukse juures nimel paralleelselt venekeelset teksti.
Mis puutub Psühhiaatriakabinetti Kuressaares, siis selle avamise KÄSK oli ka juba XX sajandi keskel, kuid faktiliselt panin mina esimesena kindla töökohana (Kuressaare, Lasteaia t. 12) 1971.a. oktoobris välja hoonele sildi tekstiga: Pilguse Psühhoneuroloogiahaigla Kingissepa Psühhiaatriakabinet.  1976.a.  käskisin (olin selleks ajaks kolinud 42 km eemal olevasse haiglasse) teha uue sildi -  juba Pilguse Psühhiatriahaigla Kingissepa Psühhiaatriakabinet. Taasiseseisvumisel lagunes see ambulatoorne asutus tõepoolest Perenõuandlaks ja veel maakonnahaiglas (Aia t.35) töötavaks üksuseks, viimasele läks üle ka kogu dokumentatsioon.
Tervitades Anti Liiv

Aitäh täpsustuste eest! Andres 26. november 2006, kell 07:21 (UTC)

Selle artikli peaks samuti kaitsma anonüümsete kasutajate eest. Kui vastuväiteid pole, siis panen kaitse alla. Valju 22. jaanuar 2007, kell 12:00 (UTC)

Siis ei saa ka Anti Liiv seda vajaduse korral redigeerida. Vaevalt et see talle meeldiks. Andres 22. jaanuar 2007, kell 16:18 (UTC)

Üldiselt ei peaks inimesed siin iseendast kirjutama, see ei sobi kokku Vikipeedia reeglitega: WP:AUTO. Aktsepteeritav on laimu ja valeinfo kustutamine või vaidlemine arutelulehel. Lebatsnok 5. juuni 2007, kell 08:21 (UTC)

See ei ole reegel, vaid soovitus. Minu meelest ei ole sel artiklil võrreldes paljude teistega häda midagi. Võimalikud puudused kõrvaldatakse varem või hiljem. Andres 5. juuni 2007, kell 14:28 (UTC)

Lõigus Kirjandus Anti Liivi kohta on raamat Keda me valisime ja veel mitu teatmeteost. Nimekirja võiks tublisti täiendada (EE 14. kd jne), aga kas see pole eksitav? Nii jääb mulje, et terve raamat on Anti Liivist, kuigi seal on ehk üks lõik tema kohta. --Metsavend 9. september 2007, kell 11:43 (UTC)

Need võib vast tõesti kustutada, või siis lisada leheküljenumber. Vähemalt on siis osutatud allikas, mille järgi saab andmeid kontrollida. Andres 9. september 2007, kell 11:59 (UTC)

:::Publikatsioonidest võiksid jääda teaduspublikatsioonid ja viide http://www.nlib.ee/html/anded/riigik/09ks/Liiv,%20Anti.doc - rahvusraamatukogu koostatud nimestik riigikoguliikme publikatsioonide kohta 13. märts 1999–12. märts 2003. Seal on tõesti väikseimgi ajalehenupuke kirjas. Kui pärast seda midagi eriti olulist ilmub, tuleks muidugi lisada. Fakt, et aspirantuur jäi lõpetamata tuleks koos viitega sisse panna, mitte muu haridus kustutada.--Ken 9. september 2007, kell 15:53 (UTC)

:::: Leian siiski, et publikatsioonide nimestik (võimaluse korral koos lingiga) peaks Vikipeedias endas sees olema. Vikipeedia üldine põhimõte on mitte sõltuda välisallikatest. Andres 9. september 2007, kell 16:30 (UTC)
----
Mihkel Raua raamatus palun näidata ka lehekülg või leheküljed. Andres 8. märts 2009, kell 22:34 (UTC)


Arutelu:Joel Luhamets

Luteri kiriku õpetajate puhul tuleks minu meelest kuidagi selgemalt (ma ei tea, kuidas) välja tuua, et tegu on luteri kirikuga (kontekstist on see muidugi arusaadav). Võib-olla tuleks näiteks esimeses lauses öelda, et tegu on EELK vaimulikuga. Andres 13. september 2006, kell 08:20 (UTC)
Täitsa õige. Sama võiks teha ka katekoorias "eesti vaimulikud" - seal vaimulikud konfessionaalse kuuluvuse järgi sorteerida.

Jah. Selleks tuleb teha allkategooriad. Näiteks kategoriseerida "Joel Luhamets" kategooriasse "Eesti luteri vaimulikud" (võib-olla tuleks teisiti sõnastada; vist võib sinna ka väliseesti omad panna) ja see kategooria omakorda kategoriseerida kategooriasse "Eesti vaimulikud". Sellisel juhul piisab, kui siia panna ainult kategooria    "Eesti luteri vaimulikud".

Ma pole kindel, kas vaimuliku mõiste laieneb kõigile konfessioonidele. Andres 13. september 2006, kell 09:18 (UTC)

kas selline rubriik, nagu "Pealtkuuldud arvamusi inimestelt" kõlbab Vikisse?--Hendrix 30. juuni 2007, kell 17:06 (UTC)

See on originaaluurimus. Selle võib panna arutelulehele. Andres 30. juuni 2007, kell 17:32 (UTC)

:ei tea, mis originaaluurimus see ikka on, kui registreerida inimeste arvamusi. Kuigi ma ühinen inimeste arvamustega Luhametsa arukuse kohta, pole mul selle vastu midagi, kui jätta Luhametsast siin järgi üks Golem--Hendrix 30. juuni 2007, kell 18:59 (UTC)

:: See just ongi originaaluurimus. Andres 30. juuni 2007, kell 19:35 (UTC)

:::head ööd--Hendrix 30. juuni 2007, kell 19:40 (UTC)

*Tore mees
*Jagab asja
*Kuldsuu
*Hingega asja juures
*Sobiks valitsusse
Andres 30. juuni 2007, kell 19:35 (UTC)
----
Maarjamaa Rist on vist viga. Andres 3. veebruar 2010, kell 10:53 (UTC)

Parandasin.--WooteleF 3. veebruar 2010, kell 11:14 (UTC)
----
On praostina teeninud lühemat aega... - kas see on õige?--WooteleF 3. veebruar 2010, kell 11:15 (UTC)

Siin tuleb täpsustada. Kui ei oska, võib "lühemat aega" lihtsalt välja jätta. Taivo 3. veebruar 2010, kell 12:47 (UTC)

:Ma pean silmas, et kas "praost" on õige sõna. Kogudusi teenivad ju õpetajad.--WooteleF 3. veebruar 2010, kell 12:53 (UTC)

:: Võib-olla on peetud silmas, et kui ta oli praostiametis, teenis ta lühemat aega oma praostkonna kogudustes näiteks õpetaja asendajana. Andres 3. veebruar 2010, kell 12:58 (UTC)
----
Mis see Kuldrist on?--Morel (arutelu) 29. juuli 2012, kell 23:42 (EEST)
----
Teine link ei tööta. Andres (arutelu) 6. detsember 2017, kell 22:40 (EET)


Arutelu:Laser

Definitsioon paistab olevat vale. Laser on seade, mis definitsioonis mainitud valgusvoogu genereerib. Andres 13. september 2006, kell 11:19 (UTC)

See artiikel ei paista miskipärast olevat eriti teaduslik (näiteks üks eriti hea tekstiosa: kuskil seal vahel on filtrid ja muud värgid).

Oleks tore, kui siia varsti midagi asjalikku tekiks, sest mul on juhtumisi vaja varsti laserite kohta referaat kirjutada. Kui aga ei teki, siis loodetavsti olen peatselt piisavalt kompetentne, et ise see artikkel põhjalikult ümber kirjutada.

iffcool 28. oktoober 2006, kell 21:42 (UTC)

Kasutusvaldkondade juures olev pilt "Lasereid kasutatakse ka maamõõteseadmetes" on täielik jama. Pildil kujutatud seade on optiline nivelliir. Laseriga igasugune seos puudub.

Võtsin pildi maha. iffcool 3. juuni 2008, kell 12:39 (UTC)
----
Vana algus on üle kirjutatud. --Epp 7. november 2011, kell 00:52 (EET)

Head vanad pildid on kaotsis. See on raske viga. Taivo 7. november 2011, kell 15:22 (EET)

:Vanade piltide puudumine on tõesti probleem, kavatsen parandada. Samas ei näe probleemi vana alguse ülekirjutamises, kuna mingit infot kaotsi pole läinud: kõik mis oli enne kirjas on ka nüüd olemas. -- Trepan 7. november 2011, kell 23:42 (EET)
----
Artikkel on sisukas ning ülesehituselt loogiline. Ajaloo peatükki võiks natukene pikemaks kirjutada. Alustada võiks juba maseritest ja jõuda välja tänapäeva ülivõimsate laseriteni (National Ignition Facility). Eraldi võiks välja tuua ka laserite tähtsuse tänapäevase tehnoloogia konstektis. Tekstis on küll mainitud erinevaid kasutusvaldkondi, ent üldiselt kipub jääma mulje, et CD/DVD mängijad ongi lasertehnoloogia tipp. Andmeside, silmade laserlõikus, gravitatsioonilainete avastamise seadmed, holograafia jne. Samuti võiks lühidalt selgitada, miks kasutatakse ka terminit kvantgeneraator.
Viitamisega on hästi. Ehki laserite ehituse teemal on kindlasti väga palju materjale millele saaks viidata.
Artiklis on kasutatud mõisteid, mis vajaksid kindlasti kas lahtiseletamist või siselingiks muutmist: stimuleeritud kiirgumine, monokromaatsus, pöördhõive seisund, kvantsaagis, temperatuuri gradient. Viimast kahe kasutamist saaks ehk isegi pikema ja üldisema eestikeelse katkega üldse vältida, teised tuleks miinimumina siselinkideks muuta.
Teises lauses olevad jutumärgid on tarbetud ning lauselõppu on sattunud kaks punkti. Kaaluda tuleks süsinikdioksiid-laseri kirjutamist antud kujul, mitte lühendi abil.
"Voimsus tavatult suur ule 10%", "Selliseid materjale pumbatakse lühema lainepikkusega valgusega", "Alla keskmise võimsusega laserdioode" on katked, mis tuleks ümber sõnastada. Esimeses katkes väljendub võimsus protsendina, mis on ilmselgelt vale, teises jääb mulje aine pumpamisest, mitte pöördhõive tekitamisest. "Alla keskmise võimsusega" kõlab kummaliselt, ehk oleks parem keskmisest madalama võimsusega.
Sõnast "infrapunast" on r puudu, sõnast "elektriboolu" on b üle ja v puudu.
Siselinke võiks rohkem olla. Näiteks kõik keemilised elemendid peaksid korra lingitud olema (heelium, neoon).
Üldmulje artiklist on väga positiivne. Artikkel on sisukas ning loogilise ülesehitusega. Tekst on hästi jälgitav, mõned ehk liiga erialased terminid välja arvatud, ja keeleliselt korrektne.--BlueBirdy 11. november 2011, kell 00:39 (EET)

: Parandasin keelevead, lisasin natuke siselinke. Mõistete lingistamisega/lahti seletamisega tegelen lähiajal. Samas ajaloo ja ja kasutusalade (piisavalt põhjalik) lahtikirjutamine on juba piisavalt töömahukad, et jätta need kellegile teisele.  - Trepan 13. november 2011, kell 21:42 (EET)
----
Definitsioon on arusaamatu.
*piki
*"pöördhõive" linkida
*tabeli viimases lahtris tekst vigane
*Lause algab ikka suure tähega.
*Arvu murdosa eraldab koma.
*"Tahkislaseri" esimeses lauses sõnakordus.
*"Selleks, et tahkislaserites ..." lauses koma puudu.
*Arvu ja ühiku vahel on tühik.
*Arvude vahel on "kuni" tähenduses mõttekriips
*"Tahkislaserites tuleb arvestada..." puudub "et"
*Lauses "Tahkislaserites tuleb arvestada..." puudu koma.
*"See tähendab, et isegi nõrk laser..." lauses kaks näpuviga.
*Klass IIIb/3B võib kahjustada kohest vigastust juba hetkelisest kiire langemisest silma. Mingi jama.
*Viidetes ja välislinkides tuleb tõlkida see tekst, mida saab tõlkida (teoste pealkirju jms pole vaja tõlkida). Adeliine 15. november 2011, kell 05:02 (EET)

: Parandasin. -- Trepan 7. jaanuar 2012, kell 17:28 (EET)
Endiselt on head vanad pildid kaotsis. Siit saab näha, millised. Taivo 1. jaanuar 2012, kell 22:36 (EET)

: Kaks pilti tõin tagasi, ühe pildi jätsin endiselt välja, kuna ei näe kahest katsestendi pildist võiks piisata. -- Trepan 7. jaanuar 2012, kell 17:28 (EET)
----
*piki kiirt
*Kaks lauset algavad sul väikese tähega.
*kahjustada kohest vigastust ??
Adeliine 1. veebruar 2012, kell 00:25 (EET)

: Parandasin kirjavigu. -- Trepan 1. veebruar 2012, kell 01:01 (EET)

Miks kolmas pilt välja võeti? Andres (arutelu) 7. mai 2015, kell 00:31 (EEST)

See päise...( Laser ehk valguskvantgeneraator ehk optiline kvantgeneraator on indutseeritud kiirguse)...määratluses oleva sõna indutseeritud link on täiesti sobimatu. Mis puutub siia füüsika, teaduse, tehnoloogia teemasse induktsioon filosoofias, täiesti üleliigne ja arusaamatu. nimelik 17. juuni 2019, kell 00:10 (EEST)

mis tekitab...kiirgust spektri optilises, kas siis ultravioletses, nähtavas või infrapunases osas.. Segane lause, kas pole? Laserkiirgust tekitatakse nii nähtava valguse osas kui ka infrapuna ning ultraviolettkiirguse lainepikkustel..vms. Optiline ja nähtav valgus on ju seesama asi. Või kuidas?
https://en.wikipedia.org/wiki/Laser#/media/File:Commercial_laser_lines.svg
nimelik 19. juuni 2019, kell 17:06 (EEST)

Vt optika: "Enamasti käsitleb optika nii nähtava, ultraviolett- kui ka infrapunavalguse omadusi." Selle järgi ei ole sama. Anthrax11 (arutelu) 21. juuni 2019, kell 00:30 (EEST)

:Aitäh parandamast, siin minu viga jah. Mu ettekujutused selle optikaasja piridest on hämarad, õpin:) nimelik 19. juuni 2019, kell 17:06 (EEST)

Peaks lisama peatüki Laserite liigid alla teema disk laser (peaks olema üks tahkislaseritest), mida kasutatakse laserlõikuses ja laserkeevituses. https://en.wikipedia.org/wiki/Disk_laser --Nimelik (arutelu) 12. november 2022, kell 14:04 (EET)


Arutelu:Uudeküla

Miks Mapquesti kaart ei kõlvanud? Andres 13. september 2006, kell 17:35 (UTC)

See ongi selle kvalebergi koordinaatidelingi point, et sealt saab igaüks valida sobiva kaardiserveri. Kellele meeldib Mapquest, kellele Google Maps, kellele Map24. Samuti taolise linkimise eelis see, et sealt saab ühest kohast teha muudatuse, juhul kui mõni kaardiserver peaks oma päringu-süntaksit muutma, mitte ei pea sel juhul hakkama iga jäiga välislingiga artiklit üle vaatama. --WikedKentaur 13. september 2006, kell 18:11 (UTC)

: Jah, aga ma kardan, et lugeja naljalt ei taipa, et koordinaadid on link. Otselingid kaartidele on arusaadavamad ja kiiresti ning ilma katsetamata kättesaadavad ja eestikeelsed.  Ja ei pea ju panema kõigi võimalike kaardiserverite aadresse, vaid valima need, mis tõesti midagi mõistlikku annavad. Võiks ju siis teha nii, et on nii kvalebergi link kui ka  otselingid.

: Selleks et vältida ümbertegemist päringu muutmise korral, peaks võimalik olema teha vastavad mallid eesti Vikipeediasse, nii et välislink kirjutataks malli abil. Oleks isegi võimalik teha selline mall, mis annab välislingid kohe mitmesse kohta. See oleks selle poolest parem, et siis saab lugeja kohe aru, millega on tegemist. Andres 14. september 2006, kell 02:37 (UTC)

: Vaatasin sealsed lingid läbi ja leidsin ainult kaks mõistlikku kaarti. Panin need sisse. Kes tahab rohkem, sellel on ju võimalus olemas. Inimese tehtud valik peaks ikkagi olema otstarbekas. Ja aadressi jäikuse probleemi peaks saama lahendada mallidega. Andres 14. september 2006, kell 02:55 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.zone.ee/uudekyla/
** In Uudeküla on 2013-06-24 14:02:58, 404 Not Found
** In Uudeküla on 2013-07-07 20:40:42, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:41 (EEST)
----
Inimeste elulood ei käi küla artiklisse, piisab siselinkidest. Andres (arutelu) 29. august 2017, kell 17:11 (EEST)


Arutelu:Eesti mütoloogia

põhimõtteliselt ja kunagi, oh kallid kaaskasutajad: äkki oleks hea otsustavalt lahku lyya "eesti mytoloogia" ja "eesti pseudomütoloogia", et need kaks asja yhte artiklisse ka ei satuks. see vähendaks segadust sel teemal. pseudomytoloogia on korralikult läbi uuritud ja dokumenteeritud ning dokumenteeritav (Peterson, Faehlmann, Kreutzwald – no paarkend aastat rahvaraamatuid, ainult kirjalikud tekstid + mõned marginaalsed tegelased, nt Hans Anton Schults, kelle kohta Katre Kikas magistrit teeb ja igasugu artikleid avaldab). eesti mütoloogia allikad on hoopis mitmekesisemad, rekonstruktsioonidest ja soome-ugri võrdlustest yle Henriku ja Gutslaffi ja igasuguste sakste kuni Hurda ja teiste rahvaluulekogudeni, mis jäädvustavad suulisi tekste. yhtlasi uurimislugu keerulisem ja väetatud uurijatevaheliste kodusõdade vere ning laipadega (tulemas on Mythologia Uralica eesti köide kunagi, aga see on Mare Kõiva teema ja ilmselt seotud tema doktoritööga, mida tal eriti aega kirjutada pole, nagu kurdab). kui mytoloogia ja pseudomytoloogia ära lahutada, oleks mytoloogiaartiklid puhtamad ja seega ei tõukaks folkloriste eemale, kellel tavaliselt kipub olema vastupandamatu allergia Kreutzwaldi vastu ja kes ysna tihti põlgavad pseudomytoloogiat siiralt ja sydamepõhjast. Ohpuu 14. september 2006, kell 06:53 (UTC)

Nõus. Aga link pseudomütoloogia artiklile peaks sellest artiklist ikka minema. Andres 14. september 2006, kell 11:39 (UTC)

: ikka. Ohpuu 17. september 2006, kell 20:35 (UTC)

:Jaa, pseudomütoloogia peab olema eraldi. Taivo 14. september 2006, kell 14:47 (UTC)

Üks link tuleb märksõnale eesti rahvamütoloogia ja seda fraasi on kasutatud ka veebis. Siinkohal märgin ära ka sõna rahvamütoloogia--Estopedist1 (arutelu) 12. aprill 2016, kell 10:35 (EEST)


Arutelu:Loomakaitse

Mis kombel näiteks Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering ning anarhism loomakaitsega seotud on? Väga lõtv  seos ei õigusta linkide tegemist. Siim 14. september 2006, kell 09:08 (UTC)
Nõus. Ja ka laiemalt - looma- ja looduskaitse sidumine pole korrektne, seosed artiklite ja kategooriate vahel eesti vikis lähtuvad ühe kasutaja suvast ja tuleks kustutada. Vajadusel võin lühidalt põhjendada, lihtsaim aga - vt samu teemasid teistes keeltes. --Pehlakas 14. september 2006, kell 12:10 (UTC)

Paistab, et ongi vaja selgitada. Loodus- ja loomakaitse terminid on sarnased, ent täiesti erineva sisuga, segaduse vähendamiseks tuleks ristviitamist kindlasti vältida. Looduskaitse eesmärgiks on looduskeskkonna ja selles toimivate seoste; koosluste, liikide ja populatsioonide säilitamine (või umbes nii, võiks siis juba Looduskaitse artiklile määratluse kirjutada). Loomakaitse eesmärgiks on, nagu määratluski ütleb, üksikute loomaisendite heaolu tagamine. Oma vahendites võivad loodus- ja loomakaitse üksteisele otseselt vastu töötada - nt mõne liigi arvukuse reguleerimine (isendite tapmine) teise liigi kaitseks looduskaitses või farmikarusloomade vabastamine loomakaitseekstremistide poolt. Pehlakas 14. september 2006, kell 17:26 (UTC)
"farmikarusloomade vabastamine loomakaitseekstremistide poolt" - loomakaitsjad tegelevad natuke teiste asjadega kui loomaõiguslased ja meetodid erinevad. Pole õige neid ühte punti panna!
Ehk peaks definitsioonis täpsustama siis, et mitte kõigi loomade vaid koduloomade? avjoska 14. september 2006, kell 17:30 (UTC)

ee... see mõiste ei puuduta üksnes koduloomi... hmm... panna äkki sisse sõnad: 'peamiselt koduloomade' - Ahsoous 14. september 2006, kell 17:34 (UTC)
Loomakaitse ei tegele ju ainult nn lemmikloomadega ega ka muude koduloomadega, vaid ka metsloomadega. Loomakaitse üldine põhimõte metsloomade puhul on loomade arvukuse arukas (põhjendatud) ja profesionaalne reguleerimine.

Arvan, et tuleks siiski nii looduskaitsest kui ka loomakaitsest rääkides selgitada seda erinevust. Linkide puudumisest ei piisa eksliku seostamise ärahoidmiseks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. september 2006, kell 06:45 (UTC)

aktuaalne teema, ent eesti viki vastav artikklel on kehvas seisus. Nii kehvas, et loomakaitsjateks võiks pidada isegi noid soomlasi - [http://www.delfi.ee/news/paevauudised/valismaa/article.php?id=20489010 Loomakaitsjad tapsid Soomes tuhandeid kanu]. Kuigi meil on ammustest aegadest loomakaitseselts, mis on määratlenud üsna täpselt oma tegevuse - [http://www.loomakaitse.ee/et/4/3/ Loomakaitsest]--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 29. november 2008, kell 18:03 (UTC)
1) On vaja eristada ka loomakaitsjaid ja loomaõiguslasi (viimaste puhul muuseas lisaks seletada sedagi, miks valivad nad ajuti ma eesmärkide saavutamiseks ultraradikaalsed vahendid):
2) Tuleks kusagil käsitleda ka linnaloomade asja. Metsloomade tungimine linna, linnaloomade (koduloomade, "lemmikute" jne) elutingimused ja inimese–looma suhted ei ole ainult Eestis, vaid kogu maailmas üha suurem probleemipundar.--[[Kasutaja:Vikker|Vikker]] 20. aprill 2009, kell 14:06 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lcanimal.org/cmpgn/cmpgn_016.htm
** In Loomakaitse on 2013-06-24 12:07:31, 404 Not Found
** In Loomakaitse on 2013-07-06 11:25:54, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:26 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nj-ara.org/campaigns.htm
** In Loomakaitse on 2013-06-24 12:07:31, 404 Not Found
** In Loomakaitse on 2013-07-06 11:26:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:26 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.saav.org.za/history.php
** In Loomakaitse on 2013-06-24 12:07:42, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Loomakaitse on 2013-07-06 11:26:24, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:26 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.bava.pwp.blueyonder.co.uk/FRAUDPT2.html
** In Loomakaitse on 2013-06-24 12:07:31, 404 Not found
** In Loomakaitse on 2013-07-06 11:26:46, 404 Not found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:26 (EEST)


Arutelu:Cher

imho võiks see küll hoopis sellenimelisest isikust olla /jättes kõrvale ka sellenimelise departemangu/  - Ahsoous 14. september 2006, kell 14:50 (UTC)
Selline artikkel oleks juba korra nagu loodud (paar nädalat tagasi), huvitav kuhu see kadus? Ahsoousega nõus. --Metsavend 14. september 2006, kell 14:58 (UTC)

Ma arvan ka, et põhiartikkel võiks lauljast olla. Taivo 14. september 2006, kell 15:22 (UTC)

: väljatõstetud
Cher on jõgi Euroopas. Algab Prantsuse Keskmassiivilt. Kulgeb ülemjooksul põhja, seejärel pöördub loodesse ja läände. Suubub vasakult Loiresse --Dj Capricorn 14. september 2006, kell 19:05 (UTC)

Arvan, et sõna "filmindus" ei sobi siia. Andres 15. september 2006, kell 09:25 (UTC)
Kas ta sünnijärgne eesnimi mitte Cherlyn ei olnud? - Ahsoous 15. september 2006, kell 09:32 (UTC)

Sünnijärgne eesnimi oli Cheryl. Tema sünnitunnistusel on "Cheryl LaPiere". Sarkisian on tema isa perekonnanimi. Cherilyn oli tema esinejanimi, mida oma raamatus nimetas oma tegelikuks nimeks. Andres 15. september 2006, kell 09:47 (UTC)

: pane tähele - mitte Cherilyn vaid Cherlyn - Ahsoous 15. september 2006, kell 09:52 (UTC)

:: Panin tähele küll, aga inglise viki väitel oli see Cherilyn. Ma ei tea, millisest autoriteetsest allikast kontrollida. Andres 15. september 2006, kell 10:11 (UTC)

Bono ja Allman on tema abikaasade nimed. Igatahes ma ei usu, et see "täisnimi", mis on artiklis on ära toodud, oli tema ametlik nimi. Andres 15. september 2006, kell 09:50 (UTC)
Kuidas eesti keelde pannakse Walk of Fame? - Ahsoous 15. september 2006, kell 09:52 (UTC)

Ei pandagi tavaliselt ümber, aga on tõlgitud "Hollywoodi kuulsuste allee". See tõlge on minu meelest eksitav, sest tegu on kõnniteega San Franciscos Hollywood Boulevardi ja Vine Streeti ääres, allee on aga puiestee.  Koha nimi on täpsemalt Hollywood Walk of Fame. Ka näiteks New Jerseys on Walk of Fame (seda on tõlgitud Kuulsuste alleeks), ja neid on mujalgi. Andres 15. september 2006, kell 10:11 (UTC)

Nimemuutmise jutt on kahtlane. Vt ingliskeelne variant: "In 1978, she legally changed her name from Cherilyn Sarkisian La Piere Bono Allman to just Cher..." Seega 1) aastaarva on teine, 2) peaks ilmselt olema "...Allmanist", mitte Allmaniks; veel parem "..võttis ta senise nime ... Allman asemel endale ametlikuks nimeks Cher". - Kalle


Arutelu:A. Le Coq Arena

Artikkel peaks kandma nime Lilleküla staadion. Vikipeedia ei tee ju reklaami! --Valju 15. september 2006, kell 09:08 (UTC)

Kui A. Le Coq Arena on ametlik nimi, siis ei saa ju seda kuidagi maha vaikida. Andres 15. september 2006, kell 12:27 (UTC)

:Tegemist on ametliku nimega nagu ka Saku Suurhall ja Coca-Cola Plaza. --Metsavend 15. september 2006, kell 12:33 (UTC)
Kas istekohti pole mitte 8300 pluss VIP kohad?
Peaks lisama ka staadionile pääsemise juhtnöörid.
Juurdepääs staadionile: Autoga, jalgsi,
Kesklinna poolt: Pärnu mnt viadukti järel tuleb keerata paremale, seejärel sõita otse kuni Asula tn ristumiskohani, keerata paremale ning järgmisel ristmikul vasakule.
Kristiine poolt: mööda Kotka tn tuleb sõita kuni Tondi tn ristumiskohani, seejärel keerata vasakule üle raudtee ülesõidu, sõita otse 500 m ning seejärel keerata vasakule Marta tänavasse, mida mööda tuleb otse kuni staadionini sõita.
Kesklinnast: jalutada kuni Pärnu mnt viaduktini, seejärel hoida paremale, ületada raudtee ülekäigukoht ja seejärel peaksite juba paremal staadionit oma silmaga nägema.
Kristiine poolt: jalutada mööda Kotka tn kuni tasulise autoparklani (baar "Star" kõrval), misjärel keerata vasakule ning läbida raudteealune läbikäik.
Ühistranspordiga:
Tramm: nr 3 ja 4 peatus "Vineeri" buss: nr 23 ja 23A peatus "Kotka", nr 5, 18, 20, 20A, 28, 32, 36 peatus "Tallinn-Väike".

Kui võimalik, siis võiks ka selle vana staadionipildi ära kasutada, näiteks alapeatükis, kus oleks juttu Florast.--Mel 12. aprill 2010, kell 19:50 (EEST)

Kui võimalik oleks, siis võiks lisada kohtumised iga riigiga, nagu Eesti jalgpallikoondise mängude loend#Tulemused riigiti. Pelmeen10 25. august 2010, kell 23:54 (EEST)

Sain siis valmis. Kui lausestus ei sobi, siis võite seda muuta. Pelmeen10 27. august 2010, kell 18:31 (EEST)
----
Eesti-Baskimaa sõprusmäng tuleks üle viia peetud mängude alla, kui see ikka toimus.
Praegu lihtsalt kustutatud. Andres 29. mai 2011, kell 18:36 (EEST)
----
Staadion peaks kuuluma EJL-ile, aga ma ei leia hetkel ühtegi viidet. Pelmeen10 (arutelu) 4. august 2013, kell 00:32 (EEST)

Mida tähendab Lilleküla kompleksi kolimine FC Flora omandusest alaliidule? --LeeMarx (arutelu) 9. oktoober 2016, kell 06:18 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:A. Le Coq Arena


Arutelu:Tallinna raekoda

Tallinna raekojale anti 15. septembril üle Euroopa kultuuripärandi auhind. avjoska 15. september 2006, kell 11:51 (UTC)
----

On olemas artikkel Tallinna Raekoda, teised raekoja-artiklid ei ole läbiva suurtähega (Kuressaare raekoda, Haapsalu raekoda). Kuidas jääb, kas läbiv suurtäht või ainult alguse suurtäht? avjoska 21. november 2007, kell 18:14 (UTC)

: Las olla igal pool "raekoda" väikese tähega. See ei ole asutuse nimi. Andres 21. november 2007, kell 18:26 (UTC)
----
Integreerida:
Raekoja hoone > Torn
Raekoja torn ehitati koos raekojaga aastatel 1402 – 1404 . Algselt oli tornil gootipärane püramiidjas kiiver, mis 1627. aastal asendati hilisrenessanss-vormides kiivriga (kõrgusega 26 meetrit). Raekoja torni kõrgus kaaristu allaosast torni tippu on 64 meetrit .
1530. aastal asetati torni tippu tuulelipp, millele rahvas andis nimeks Vana Toomas . Vapper sõjasulane püsis vahipostil kuni 1944. aastani, mil torn 9. märtsi pommirünnakus põlema süttis.
1952. aastal taastati põlenud tornikiiver ning üles seati Vana Toomase koopia. 1996. aastal tornikiiver renoveeriti ning torni tippu asetati uus, järjekorras juba kolmas Vana Toomas. Originaal, 1530.aasta Vana Toomas, on praegu raekoja keldrisaalis.
Tallinna rael oli oma vahtkond. Vahisõdurid pidasid korda linnas, aga jälgisid ka tornist, kas polnud linnale vaenuvägesid lähenemas või kahjutuld lahti läinud. Kui miski õnnetus oli linna ohustamas, tõmmati kellarõdul asuvat häirekella.
Häirekella valmistajaks on Tallinna suurtükimeister Hinrik Hartmann 1586. aastal. Kella alumisel serval on kiri:
AU OLGU JUMALALE KÕRGES. ISSANDA AASTAL 1586. IGAÜKS HOIDKU OMA TULD JA LÕKET, ET SEST LINNALE MINGIT KAHJU EI TEKIKS.
Kuni 20.sajandi alguseni tõmmati kellatila nöörist igal täistunnil vastavalt tundide arvule. Sajandi algusest juhib kellatila lööke elektroonilise süsteemi abil raekoja esifassaadil asuv kell.
Andres 21. november 2007, kell 18:27 (UTC)
----
Kasutamata on pilt Tallinnaraekoda2.jpg, mis on parema valguse ja ilmaga kui praegused. --Jaan513 27. august 2008, kell 15:50 (UTC)

seda pilti kasutatakse praegu artiklist raekoda--Bioneer1 (arutelu) 23. juuli 2014, kell 10:31 (EEST)
----
Raekoda kasutati linnavalitsuse hoonena juba alates aastast 1284, kui Taani kuningas Erik IV Adraraha andis Tallinnale Lübecki linnaõiguse. Selle lausega on midagi valesti. --Improvisaator 22. mai 2009, kell 09:19 (UTC)

On kavas raekoja artiklit täiendada. Abi on teretulnud. --Raekoja perenaine 6. veebruar 2012, kell 12:19 (EET)

Küsi julgesti. --Epp 6. veebruar 2012, kell 13:08 (EET)
----
Arvaks et kuninganna pilt siia artiklisse küll kuidagi ei kuulu. -- Ahsoous (arutelu) 12. juuli 2013, kell 01:23 (EEST)

kuninganna pilt on artiklist eemaldatud--Bioneer1 (arutelu) 23. juuli 2014, kell 10:31 (EEST)
----
Raesaali puudutavas alaosas on mainitud, et seinas asuvad kaks rahakappi. Seda oleks vaja viidetega toetada, sest isegi juhul kui seal raha hoiti, ei ehitatud kappe sellel eesmärgil. Viiksin üle kämmereid puudutavad laused alaosasse "Teised ruumid" Siimtanel (arutelu) 12. juuli 2013, kell 10:38 (EEST)
Viited on olemas. Antud juhul natuke allpool lihtsalt, mitte otseselt selle lause küljes. Mailaxxx (arutelu)

Viited peavad olema lause, lausete või lõigu lõpus. Siis on ikka aru saada, kust on tekst võetud. Ja kes kirjutab kuupäevi nagu 06-07-2013? Selle asemel on vaja kirjutada 6. juuni 2013. --Tiia (arutelu) 13. juuli 2013, kell 19:26 (EEST)
Viited ongi lausete ja lõikude lõpus. Kuupäeva tuletasin suuresti inglisekeelsest versioonist, aga ma tänan, et seda ütlesite :) Olen edaspidi targem.Mailaxxx (arutelu) 27. juuli 2013, kell 22:59 (EEST)

Artiklid, mis puudutavad Vana Toomast, rae piltvaipu ning Tallinna raadi on oluliselt väiksema mahuga kui Raekoja artiklis vastavate alaosade maht. Seega võiks viia Vana Toomase ja rae piltvaibad eriartiklitesse, Tallinna raadi puudutav informatsioon aga integreerida vastavas eriartiklis olemasolevaga. Siimtanel (arutelu) 12. juuli 2013, kell 10:27 (EEST)

Keegi ei keela sul seda teha. Põhiline on, et põhiartiklis on natuke teksti ja link vastavale artiklile, kus peakski olema põhjalikum seletus. --Tiia (arutelu) 13. juuli 2013, kell 19:30 (EEST)

Tere! Sooviksin veel suurima heameelega artiklit arendada ning paremaks muuta. Kõik soovitud muutused on tehtud. Mida veel teha saab? Mida te soovitaksite? Kas midagi tundub veel puudu olevat? Mailaxxx (arutelu) 17. juuli 2013, kell 15:32 (EEST)

kõigepealt tuleb kopipeist asi korda teha, vt ka oma arutelu lehekülge--Bioneer1 (arutelu) 18. juuli 2013, kell 11:59 (EEST)
Sellepärast pole vaja enam muretseda, kuna see on juba korda tehtud. Mul on õigus kasutada faktilist teavet teistest artiklitest, kui tekst on ümber sõnastatud. Niisiis, sõnastasin teksti ümber.Mailaxxx (arutelu) 17. juuli 2013, kell 15:32 (EEST)
Siin artiklis on kummalisi, desinformeerivaid ja osalt arusaamatuid lauseid, nagu see, et rae liikmed pidid olema aadlikud. --IFrank (arutelu) 22. juuli 2013, kell 08:49 (EEST)

Selliseid kohti on veel. --IFrank (arutelu) 22. juuli 2013, kell 15:58 (EEST)

:Eriline nali on see, et artiklis kasutatakse malli "Näitleja info". Taivo 22. juuli 2013, kell 22:37 (EEST)

:: Asi on naljast kaugel, nutma ajab. Oleks siis võinud malli ära võtta. Artikkel vajab tõesti toimetamist. --Tiia (arutelu) 22. juuli 2013, kell 23:18 (EEST)
Malliga oli tõesti probleeme. Kust võiksin leida õige malli?Mailaxxx (arutelu) 28. juuli 2013, kell 23:17 (EEST)

mall on artiklist üldse eemaldatud--Bioneer1 (arutelu) 23. juuli 2014, kell 10:31 (EEST)

Esimese lause OLI on segadustekitav, hoone on siiani olemas jne :) suwa 28. juuli 2013, kell 13:49 (EEST)
"Tallinna raekoda oli keskaegse Tallinna all-linna omavalitsusorgani Tallinna rae ametihoone. Linnavõim töötas raekojas 1970. aastani, aga raekojal on endiselt linnavalitsuse esindushoone roll." Esimeses lauses on märgitud raekoja kunagine funktsioon. Eeldatavasti loeb inimene teksti edasi ning märkab juba teises lauses, et raekoda on siiani olemas, aga hoopis teise funktsiooniga. Siiski, võtsin sinu soovitust kuulda ja tõstsin esile olevikust rääkiva lõigu :DMailaxxx (arutelu) 28. juuli 2013, kell 21:28 (EEST)

Nüüd on artikkel 20 lk pikk, tegin kõva uurimistööd, viited on minu teada korrektsed ja olen ellu viinud soovitud muutused. Kuidas saaksin artiklit paremaks muuta? Mida veel viimistlema peab, et silt "selles artiklis on õigekeele- või stiilivigu" ära kaoks? :) Mailaxxx (arutelu) 29. juuli 2013, kell 20:52 (EEST)

Keegi, kes paremini keelt oskab, peab artikli läbi lugema ja sõnastust parandama. Heitsin algusele pilgu peale: vajab küll kerget keeletoimetamist. Mul ei ole seda endal aega täna ega homme teha, nii et mina ei saa selle kallale asuda enne ülehomset. Kindlasti tuleb kuninganna Sofia pilt välja visata. Taivo 29. juuli 2013, kell 22:27 (EEST)
Kuninganna Sofia pilt on nüüd kustutatud. Jään ootama keeleinimest! Kui on midagi, mida ma veel teha saan, siis kindlasti võib teada anda! Mailaxxx (arutelu) 1. august 2013, kell 00:17 (EEST)
Kas keegi on artiklit nüüd keeleliselt veel kontrollinud? Kui rohkem muresid ei ole, siis võiks sildi ära kaotada :) Mailaxxx (arutelu) 1. august 2013, kell 00:16 (EEST)

Siin on ikka veel kopeeritud teksti, tundub, et väga palju. Vaatasin pisteliselt Vana Toomase ja ehitusloo jaotist. Ka seal, kus ümber sõnastati, tundus olevat väga kosmeetiline muutus. Keelelist lihvi vajab ka. Las see märkus olla, küll keegi kunagi toimetab. Kopipeistiga on hullem lugu, see tuleks kohe välja võtta. --Epp 1. august 2013, kell 00:45 (EEST)
Viisin sisse ulatuslikud muutused. Parandasin pisivead jne. Mis veel teha vaja on? Mailaxxx (arutelu) 2. august 2013, kell 00:16 (EEST)
Teen ettepaneku silt eemaldada. LiisaAavik (arutelu) 2. august 2013, kell 11:58 (EEST)
Siin on ikka veel muu hulgas raekoja lehelt ja Postimehe artiklitest kopeeritud lauseid. --Epp 2. august 2013, kell 20:21 (EEST)
Vastavad muutused on nüüd tehtud. Kas on veel midagi vaja teha? Mailaxxx (arutelu) 3. august 2013, kell 10:04 (EEST)
Näiteks, miks on 1525. aasta raemäärus nii oluline, et väärib omaette pealkirja, kui lõik ise on konvoluudist, mida ta sisaldab? --IFrank (arutelu) 5. august 2013, kell 12:37 (EEST)
Muutsin pealkirja sobivamaks. Ise leian, et antud juhul oli pealkiri õigustatud, kuna rõhk oli algselt just sellel raemäärusel. Hiljem on keegi teinud muudatusi ja viinud osad laused üle sama pealkirja alla viies rõhu hoopis mujale. Halb see ilmselt pole. Lihtsalt too inimene oleks epalkirja võinud muuta. Mailaxxx (arutelu)
----
Siin on ikka veel kopipeisti. Seda on äärmiselt raske ümber teha. Tulevikus peaks sellised asjad kohe kustutama. --Epp 19. august 2014, kell 21:28 (EEST)