Arutelu:Usuline ekstremism

Selle artikli sisu on minu meelest vaieldav ja vaevalt siin saab kindlakls teha, kellel õigus on. Pealegi on sõnastus väga ebamäärane. Mis on jõuvõte? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. august 2006, kell 22:48 (UTC)

Jõuvõte on näiteks võte kus minetatkse ettevaatlikkus ja kasutatakse oma eesmärgi saavutamiseks ebaeetilisi  või oma tugevust ära kasutatavaid meetmeid, jõuga oponendist jms tahtest üle minnes. David

See sõna on tekstist nüüd kadunud. Andres 4. august 2006, kell 23:46 (UTC)

Praegune tekst on minu meelest Sinu isikliku arvamuse väljendus. Ma pole kindel, kas on mingit autoriteetset definitsiooni, millele saks toetuda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. august 2006, kell 23:46 (UTC)

usuliste ekstremistide nimekirjas tuleb kindlasti ära märkida Kasutaja David. Head ööd. --[[Kasutaja:Ker|Ker]] 4. august 2006, kell 23:45 (UTC)

RE: See sõna on tekstist nüüd kadunud. Andres 4. august 2006, kell 23:46 (UTC)

See ei olnud ka minu poolne redaktsioon. Pigem vastasin selgituseks, mida võib mõista jõuvõtte all, kuna see paistis ebaselge olema. Küll aga oli esimeses redaktsioonis kellegi poolt esitatud tõesti väga ähmane kirjeldus "On tegelane, kes ei pea paljuks oma eesmärkide saavutamiseks kasutama jõuvõtteid."
Mis puutub "autoriteetide" probleemi, siis on see väga suhteline ja alati subjektiivne, kes või mis kellegi jaoks autoriteet on või mitte.

Olen nõus, et selle üle võib tekkida vaidlus, mis või kes on autoriteet. Aga kui sab viidata mõnele allikale, siis saab vähemalt öelda, et selle ja selle allika või autori järgi on usuline ekstremism see ja see. Siis on vähemalt see vaieldamatu. Võimalik, et sellest ei piisa erapooletu artikli kirjutamiseks (tuleks arvestada usulise ekstremismi erinevaid tõlgendusi), aga peaaegu kindlasti ei piisa sellest, et kedagi nimetada usuliseks ekstremistiks: pole ju võimalik kindlaks teha, milline tõlgendus on õige. See oleks võimalik ainult juhul, kui oleks konsensus selles, mis on usuline ekstremism. Aga sellist konsensust nähtavasti ei ole. Andres 5. august 2006, kell 01:56 (UTC)

RE: Isikliku arvamuse väljendus...
Kas ikka isikliku? Või ühiskonnas kokkulepitud?
* "Igaühel on südametunnistuse-, usu- ja mõttevabadus."
* "Igaühel on õigus jääda truuks oma arvamustele ja veendumustele. Kedagi ei tohi sundida neid muutma.."
Eeltsiteeritu näitab ilmselgelt, et usk on privaatruumi osa ning peab ka sinna jääma, mille ainsaks erandiks on kui omal vabal tahtel koos teistega, avalikult või eraviisiliselt täidetakse usutalitusi, sellisel moel, et see ei kahjusta avalikku korda, kellegi tervist ega kõlblust. Usutalitusest osavõtmine ei saa ega või olla kohustuslik ühelgi juhul.
Seega usu-, südametunnistuse- ja mõttevabaduse olemus ei seisne mitte õiguses oma usku teistele peale sundida vaid enesemääramise õigusele neis küsimustes.
Süstemaatiline tegevus ilma eelneva teise poole nõusolekuta tema usutunnistuse muutmiseks ükskõik mis vahendite või viisidega on vastuolus  südametunnistuse-, usu- ja mõttevabaduse põhimõttega, mis näeb ette, et keegi peale isiku ise ei või selles osas langetada otsust. Loomulikult ei saa veendumustega vabandada õiguserikkumist.

: Seda mõttekäiku ma allpool kritiseerin. Andres 5. august 2006, kell 01:57 (UTC)

Too palun mõni (ka teistele kättesaadav) allikas, kust see definitsioon pärit on. Mis puutub artiklisse kas seda polek mõtet liita artikliga ekstremism või usk? Me ei hakka ju tegema kõigi võimalike ekstremismivormide kohta artikleid --Boy 5. august 2006, kell 00:46 (UTC)

: Minu meelest on 'usuline ekstremism' eraldi mõiste, mida ei saa tuletada usu ega ekstremismi mõistest.  Selle poolest võiks eraldi artikkel olla küll. Aga selles artiklis tuleks rääkida, kuidas usulist ekstremismi allikaters on mõistetud, mitte sellest, kuidas kirjutaja seda mõistab. Andres 5. august 2006, kell 02:04 (UTC)

: Ja ma ei pea silmas seda põhiseaduse teksti vaid ikka seda, mis artiklis kirjas :-)--Boy 5. august 2006, kell 00:47 (UTC)

Hetkel pole probleem artiklis vaid mõningate inimeste soovis lihtsalt nokkida.
Kui te leiate, et definitsioon on vigane, siis esitage parem. Seni kuni seda ei ole teinud ei ole ka teil ju midagi vaidlustada. Nokkimine ei ole vaidlustamine.
Täienduseks olgu öeldud, et isiklikult redigeerisin siin ära algselt esitatud kirjelduse mõistele "usuline ekstremism". Ning minu poolt esitatud esimene redaktsioon oli märgatavalt selgeb kui sellele eelnenud. Seda võib ka iga laps võrreldes näha. Kogu edasine tegevus on lihtsalt nokkimine. Seega esitage kas selgem ja parem definitsioon või lõpetage nokkimine. Lihtsalt fraaside "suhteline" jms loopine ei ole vaidlustamine. Esitage sellisel juhul korrektne alternatiiv.
David

Minu meelest ei ole see nõue õigustatud. Nagu öeldakse, selleks, et öelda, et supp on soolane, ei pea kokk olema. See mõiste on käibel, kuid selle definitsiooni ei ole lihtne leida.

Vaidlustamine ise on esitatud allpool. Andres 5. august 2006, kell 02:04 (UTC)

Minu meelest on siin tegemist esseega, kus esitatakse isiklik mõttekäik. Selles on palju vaieldavaid kohti (ebaveenvaid üleminekuid). Kogu jutust tuleneb minu meelest, et igasugune misjon on usuline ekstremism, sest see on suunatud inimeste usuliste veendumuste muutmisele. Järelikult on kristlus oma olemuselt usuline ekstremism. See tundub aga olevat intuitsiooniga vastuolus. Nüüd Sa tahad, et  ma täpselt näitaksin, kus on arutluses nõrgad kohad. See on terve uurimistöö teema. Arvan, et oleks parem, kui Sa loobuksid katsest midagi tõestada, vaid viitaksid mõnele autoriteetsele arvamusele selle kohta, mis on usuline ekstremism, selle asemel, et püüda seda kuidagi tuletada.  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. august 2006, kell 01:37 (UTC)

Eesti Vabariigi Põhiseadus ei ole piisvalt autoriteetne?

Asi on selles, et Sa pole veenvalt näidanud, kuida Sinu järeldused põhiseadusest tulenevad. Andres 5. august 2006, kell 02:07 (UTC)

Palun esita siis parem definitsioon, vaatame selle üle, kas see on täpsem ja selgem. Seega seni kuni sa ei esita oma selget seisukohta küsimuses, mis on usuline ekstremism, ei ole sul ka midagi ju vastukaaluks seada.

Ma ei oska midagi vastukaaluks seada, kuid ma näitan, et Sinu väidetel puudub veenev  põhjendus.
Andres 5. august 2006, kell 02:07 (UTC)

Minu meelest on siin tegemist esseega, kus esitatakse isiklik mõttekäik. Selles on palju vaieldavaid kohti (ebaveenvaid üleminekuid). Kogu jutust tuleneb minu meelest, et igasugune misjon on usuline ekstremism, sest see on suunatud inimeste usuliste veendumuste muutmisele. Järelikult on kristlus oma olemuselt usuline ekstremism. See tundub aga olevat intuitsiooniga vastuolus. Nüüd Sa tahad, et  ma täpselt näitaksin, kus on arutluses nõrgad kohad. See on terve uurimistöö teema. Arvan, et oleks parem, kui Sa loobuksid katsest midagi tõestada, vaid viitaksid mõnele autoriteetsele arvamusele selle kohta, mis on usuline ekstremism, selle asemel, et püüda seda kuidagi tuletada.  Andres 5. august 2006, kell 01:37 (UTC)
Püüan siiski nõrkadele kohtadele osutada:
Usuline ekstremism ei ole subjektiivne mõiste vaid selle selgitab lahti ka ühiskondlik kokkulepe – põhiseadus.
Põhiseadus ei seleta seda lahti, vaid Sa ise püüad põhiseadusest oma tõlgendusele tugi saada.
Viimasest nähtub, et usuline tegevus, mis on suunatud teiste usutunnistuse muutmisele, kahjustab avalikku korda, tervist või kõlblust või on vabanduseks õiguserikkumistele ei mahu enam aktsepteeritava usulise tegevuse raamidesse.

Sellest, et inimesel on õigus jääda oma usutunnistuse juurde, ei järeldu, et ei tohi püüda saavutada, et keegi oma usutunnistust muudaks, vaid järeldub, ainult, et kellelgi pole õigust sundida kedagi oma usutunnistust muutma.
Sellisele kirjeldusele vastavat usulist tegevust võime ka nimetada "usuliseks ekstremismiks".

Kuidas see järeldub, et me võime seda niimoodi nimetada?
Nii võime öelda, et usuline ekstremism on ka käitumine, kus indiviid ei pea enam oma usku isiklikku privaatruumi kuuluvaks vaid hakkab seda pidama sotsiaalse ruumi lahutamatuks osaks, olles seejuures veendumusel, et just tema usulised vaated on kõige õigemad, teistele paremad ja/või ka nendele kohustuslikud järgida ning seejuures ei ole see ainult tema veendumus, vaid ta ka tegutseb oma veendumuse teostamise nimel. Nii asub usuline ekstremist sootsiumile erineval moel oma usku peale suruma, olles isegi valmis äärmuslikemal juhtudel temast erineva usutunnistusega inimesi tapma, rääkimata nende tervise või vara kahjustamisest.

: Tegutsemine oma veendumise nimel ei tähenda sellisel juhul tingimata oma usu pealesurumist, vaid võib avalduda ka püüdes teist inimest veenda või lihtsalt usku kuulutada.

: Pole ka selge, kuidas saab inimese tapmise või tema elu või tervise kahgjustamise teel talle usku peale suruda. Võib-olla on mõeldud hirmutamist, kuid isegi hirmutamine ei saa ju iseenesest kellegi usku muuta. Paremal juhul saab see esile kutsuda teesklust.
Ka süstemaatiline tegevus, mis on suunatud teiste isikute usutunnistuse muutmisele ilma nende isikliku initsiatiivita, on usulise ekstremism, sest püüab kas varjatult või avalikult sundida neid oma usutunnistust muutma.

Puudub põhjendus sellele, et tegevus, mis on suunatud teiste isikute usutunnistuse muutmisele ilma nende isikliku initsiatiivita on püüd sundida neid oma usutunnistust muutma. "Usuline ekstremism" on silt, mis on põühjenduseta omistatud ülalpool. Andres 5. august 2006, kell 01:50 (UTC)

Mis aastal Abdelfattah Amor esines?
Ta kasutas väljendit "usuline ekstremism", aga kuidas kindlaks teha, mida ta selle all mõtles? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. august 2006, kell 02:28 (UTC)

::: ''Lehtsaar, Tõnu. '''Äärmusliku usugrupi psühholoogia''' / Tõnu Lehtsaar. - Tartu : T. Lehtsaar, 1997. - 46, [1] lk. - (Loenguid pastoraalpsühholoogiast ; 1) ISBN 9985-9112-0-2''

Abdelfattah Amor: ''No religion is free from extremism,'', the UN's Special Rapporteur on Religious Intolerance.

RE: Kuidas järeldub, et inimene ei tohi pidada oma usulisi vaateid kõige paremaks ja ja kõige õigemaks?

: Halloo ;) Kus sa sellise asja välja lugesid, et ei tohi pidada oma usulisi vaateid paremaks. Seda ei ole seal kirjas. Öeldud on, et ta peab seda sootsiumile paremaks, moel kus ta teiste eest otsustab, mis neile parem on, st tegelikkuses sallimatust sootsiumi suhtes. Ta sallib, tolereerib ainult oma usku. Kõik teistsugue usutunnistusega peavad tema usu üle võtma. Siin aga on tegu TAHTLUSEGA!

:: Kui ma pean oma usku ühiskonnale paremaks ja tegutsen selle nimel, et ka teised selle üle võtaksid, siis see ei tähenda, et ma sunnin neid seda tegema. Andres 5. august 2006, kell 09:36 (UTC)

Kui artikkel on Lehtsaare materjali põhjal on asi juba palju parem. Andres, ega sul ei juhtu seda käepärast olema? Leidsin veel ühe sellise materjali, mida ma hetkel läbi ei jõua lugeda - võibolla õhtul on aega. . Kõige ekstremismiks nimetamisest on nupuke Vaba Euroopa aastataguste uudiste arhiivis . Kasvatuse ning religioosse ekstremismi seoseid lahkab Grille "Parenting for Peaceful World" 14 peatükis.  jne jne internetist leiab allikaid palju...tuleks need läbi töötada ja neutraalne artikkel kokku panna--Boy 5. august 2006, kell 09:32 (UTC)

Ei, mul ei ole Lehtsaare tööd käepärast. "Äärmuslik usugrupp" on "usulisele ekstremismile" tõesti lähedal, kuigi pole nähtavati tegu päris sama mõistega. Jah, tuleb teha neutraalne artyikkel, aga see nõuab tõsist uurimist. Andres 5. august 2006, kell 09:39 (UTC)

Selleasemel et viidata inglise viki artiklitele, võiks need eesti keelde tõlkida. Panin vastavad lingid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. august 2006, kell 09:33 (UTC)

"Selleasemel et viidata inglise viki artiklitele, võiks need eesti keelde tõlkida."

: Viitamise eesmärk ongi VIIDATA mingile täiendavale informatsioonile. Siinjuures ei oma tähtsust, mis keeles sees.

: Seal kus näed, et vaja midagi teha, löö ise käsi külge, tõlgi ära! ;) Ära käi ja nõua aina teistelt ;)

: Seega oleks kombekas öelda, et võiks ära ka tõlkida võimaluse jne aga mitte SELLEASEMEL.

: Selleasemel ei ole korrektne.

:: Palun vabandust, see ei olnud hästi sõnastatud. Pidasin silmas, et Vikipeedias ei ole kombeks anda linke teistele vikipeediatele. Selle asemel tehakse vastava pealkirjaga artikkel ja sealt antakse "intervikilink" teisele vikile. Lisasin "Vaata ka" rubriiki vastavad pealkirjad. See "võiks" oli ebaisikuline, seda võib ükskõik kes teha. kui mul oleks rohkem aega ja jõudu, oleksin seda juba teinud. Muidugi ei pea tingimata olema tegu tõlkega, aga materjal, millele viidatakse, on võimalik tõlkida või refereerida, nii et vajadus viite järele kaob. Esialgu võib artiklis olla kas või üks lause, siis saab viitest lahti. "Selleasemel" ütlesin sellepärast, et vikipeedias ei ole kombeks linke teistele vikidele anda teisiti kui intervikilinkidena. Andres 5. august 2006, kell 14:56 (UTC)

::: Interviki lingiks parandamise poolt. Oluline on, et viide säiliks, et asjahuviline võiks keeleoskuse korral hankida seonduvat lisateavet.

:::: Jah. Veel parem, kui see lisateave oleks eesti vikipeedias eesti keeles. Teen siis need intervikilingid ja võtan sit lingid ära. Andres 5. august 2006, kell 15:37 (UTC)

::::: Loomulikult oleks hea kui oleks need viited eesti keeles. Näiteks Vatikani raamatukogud on täis raamatuid, mis võiks olla avalikult kättesaadavad, ent neid ei saa isegi mitte kõik preestrid lugeda, rääkimata sellest, et need oleks saadaval eesti keeles.

:::::: Kirjutasin inglise viki põhjal artikli Kristlik ekstremism. Sealne esitus on USA-keskne, aga paremat pole praegu võtta. Muidugi ongi see välismaa väljend, mida eesti keeles pole kuulnud kasutatavat. Võiks tõlkida ka "äärmuskristlus".

:::::: Võtsin siit ära lingi inglise vikile, sest on link eestikeelsele artiklile. Samuti võtsin sealt usulise ekstremismi määratluse ja panin selle artikli algusesse. Andres 5. august 2006, kell 16:16 (UTC)

:::::: Rohkem praegu ei jäksa teha. Andres 5. august 2006, kell 16:19 (UTC)

::::::: Tänud! ;)

kõrvalekaldumist hea tava normidest

See on subjektiivne ja ebamäärane määratlus, mis võib hõlmata kõike ebatavalist.

Vaidlustan selle, et tavaliselt on seda peetud ekstremismiks. Kas näiteks krišnaiitide rongkäike peetakse ekstremismiks? Minu meelest mitte. Võib aga kergesti väita, et tegu on ekstremismiga. Või kas algkristlaste keeldumist keisri jumalaks tunnistamisest peetakse ekstremismiks? Praegu igatahes mitte. Või kas õigeusu vaimuliku rüü kandmist tänaval peetakse ekstremismiks? Andres 5. august 2006, kell 18:12 (UTC)

: Nõus viimasega, ilmselt peaks olema KAS ... ja ...

:: Üheks usulise ekstremismi näiteks on elusõnalased, kes võivad tulle ilma teie soovita teile käsi peale panna ja röökides siis palvetada. Selline asi ilmselgelt on ekstremaalne mitteelusõnalase jaoks ning ka vastuolus teatavate heade tavadega.

:: Sellist asja olen ise näinud

::: Sõna "kas" ei muuda minu meelest mitte midagi.

::: Olem nõus, et kogemust, mida saadakse võidakse nimetada ekstremaalseks. Aga sellest veel ei järeldu, et sellist käitumist nimetatakse religioosseks ekstremismiks.

::: Üldse on siis raskus esiteks selleks, et raske on tõendada, mida kes kuidagi ja kui sageli nimetab. See on osalt kõhtutunde küsimus, aga selles asjas on kindlam viidata mingitele allikatele.

::: Teiseks, kui me ekstremismi mõistet seostame ekstremaalsuse mõistega, siis tekib väga suur määramatus, sest ekstremaalsus on otseselt seotud subjektiivse kogemusega. Mis ühele ekstremaalne, see teisele normaalne. Minu meelest tuleks rääkida ainult usulise ekstremismi mõistest. Andres 5. august 2006, kell 20:00 (UTC)

:::: Kas ekstemismi ei saaks defineerida läbi agressiivsuse? --Boy 5. august 2006, kell 20:13 (UTC)

::::: Selles see asi ongi, et defineerida võib igaüks, kuidas tahab, aga meil on tarvis kas üldtunnustatud definitsiooni või ülevaadet erinevatest arusaamadest. Muidugi, kui meil õnnestub saavutada definitsiooni suhtes konsensus, siis on teatud tõenäosus, et see konsensus võiks hõlmata ka laiemat isikute ringi. Andres 5. august 2006, kell 20:22 (UTC)

:::::: Heaks nurgakiviks konsensuse leidmisel ongi näiteks põhiseadus. Selle näol on tegu ühiskondliku kokkuleppega, püüdega luua ühine õigus- ja väärtuste ruum. Pealegi sõltumata oma maailmavaatest, usust või kuidas me tõlgendame asju, saab õigusruumis määravaks mitte meie arusaamine asjast, vaid seadusesäte. Et aga mitte eksida mingisse lõpmatusse seaduserägastiku, siis ongi põhiseadus heaks kohaks, kust alustada seda konsensuse leidmist.

::::::: Minu meelest on nii, et me põhiseaduse tõlgendamisel juba lähtume oma arusaamadest ja tõlgendame põhiseadust vastavalt oma arusaamadele. Näiteks mina ei näe, kuidas põhiseadusest tuleneb selline usulise ekstremismi määratlus, nagu Sina esitad. Usulist ekstremismi saab põhiseadusega seostada ainult juhul, kui juba omatakse mingit arusaama usulist ekstremismist.

::::::: Minu meelest ei ole meil tarvis mitte luua konsensuslikku arusaama usulisest ekstremismist. Ma räägin sellest, et kui meil on konsensus selles, mida usulise ekstremismi all mõistetakse, siis on teatav tõonäosus, et seda tõesti niimoodi laialdaselt mõistetakse. Kui meil sellist konsensust ei ole, siis tõenäoliselt puudub ka ühiskonnas üldtunnustatud arusaam usulisest ekstremismist. Andres 5. august 2006, kell 20:41 (UTC)

Ainult vägivald ei ole usulise ekstremaalsuse kirjeldaja.
Toon reaalse näite Eestist. Lapseootel naine suri. Peres oli veel lapsi. Selle asemel et korraldada matuseid seisis laip kodus ja usklikud käisid selle juures palvetamas, et surnu ellu ärkaks. Kuni juba laip hakkas haisema ja lagunema ning see muutus väjakannatamatuks, siis alles lõpuks maeti surnu. Lapsed aga pidid jupp aega nägema seda jama pealt.
Siin ei ole tegu vägivaldusega või agressiivsusega aga ekstremaalne on see lugu vaieldamatult.

Nõrk koht selles arutluses on minu meelest eeldus, et usulise ekstremismi mõiste on tuletatav ekstremaalsuse mõistest. Andres 5. august 2006, kell 20:41 (UTC)

Sünonüümid tuleks ära tuua esimeses lauses. Andres 5. august 2006, kell 20:58 (UTC)

Miks? Põhjendus?

: Vikipeedias on nii kombeks. Põhjenduseks on see, et  niiviisi veendub lugeja, et jutt on just sellest asjast, mis teda huvitab. Andres 5. august 2006, kell 21:46 (UTC)

:: Kas siis peab sama artikli veel kolm korda tegema?

::: Ei. Lihtsalt esimeses lauses tuleb ära tuua kõik sünonüümid rasvases kirjas ning nende vahele kirjutada "ehk". Sünonüümide alt tuleb teha artiklile ümbersuunamised. Andres 5. august 2006, kell 21:53 (UTC)

:::: Tänud! KAS seda ei ole võinud KOHE ÖELDA või viidata kuhugi mis seda selgitaks? Võib olla oleks sinust kena kui sa oma nokkimisega inimeste initsiatiivi kaasa aidata Viki täienemisele ära ei nulli. Mina olen siin kulutanud oma terv põhjustel toas veedetud aja ja püüdsin aidata seal kus nägin puudust. Sina aga paistad siin lausa elavat ning see viki on ilmselt su elu ainus mõte. Mul mitte. Palun katsu sellest aru saada. Ma ei ole ELUKUTSELINE viki koostaja. Palun püüa oma professionaalset kretinismi natuke ohjata. (Ei mõelnud solvanguna) Tänud!

:::: Palun vabandust! Ei oska kahjuks Sinu vajadusi õigel ajal ära arvata. Vikipeediasse sisseelamine võtab aega, ega ei peagi ühe päevaga kõike selgeks saama ega kõike ise tegema. Mul ei ole erilist lootust oma professionaalsret kretinismi ohjata. Eelkõige aga murran pead, kuidas  vikipeediat  erapooletuna hoida.

::::: Kui sa oskasid öelda, et sünonüüme ei pea sektsioonina välja tooma, siis järelikult teadsid sa ka seda kuidas neid peab esitama, mida sa aga ei vaevunud tegema. Selle märkuse oleksid võinud jätta ära ja kirjutdada kohe, selle märkuse, mille sa lõpuks mu nõudmise peale esitasid. Oleks olnud nii sulle kui mulle vähem vaeva tekitav. Kas pole?

:::::: Vastus on Sinu arutelulehel. Andres 6. august 2006, kell 00:00 (UTC)

:::: Mis on see nokkimine, millest peaksin hoiduma? Andres 5. august 2006, kell 22:52 (UTC)

Mulle tundub, et selles artiklis on kokku pandud kaks seotud, kuid siiski erinevat terminit. Esiteks fundametalism ja teiseks vägivallaaktide toimepanek. Loomulikult on võimalik filosofeerida ja väita, et tegelikult on fundamentalism vägivalt laste (või sageli naiste) vms. vastu aga klassikaliselt mõeldakse usuliste ekstremistide all minumeelest siiski neid, kes relvaga usu nimel sõdivad. Ma ei ütle, et neist ei võiks/peaks kirjutama samas artiklis, mulle tundub lihtsalt, et nende teemade käsitlemine eraldi võimaldaks teemat adekvaatsemalt lahata. --[[Kasutaja:Boy|Boy]] 9. august 2006, kell 09:55 (UTC)

Võtsin välja lõigud, mis sisaldavad kirjutaja orinaalmõttekäiku:
Usuline ekstremism tuleneb sõnadest usk (usk, religioon) ja ekstremism (äärmusesse kaldumine), kus kirjeldatakse kaldumist äärmustesse usulistes küsimustes või usulistel põhjustel. Usuline ekstremism ei ole subjektiivne mõiste vaid selle selgitab lahti ka ühiskondlik kokkulepe – põhiseadus.
==Usk on privaatruumi kuuluv==
Põhiseadus määratleb täpselt, et usk on privaatruumi kuuluv, mitte ühiskondliku korralduse osa. Põhiseadus ütleb: "Igaühel on südametunnistuse-, usu- ja mõttevabadus". ja "Igaühel on õigus jääda truuks oma arvamustele ja veendumustele." määratledes sellega, et igaüks võib ise vabalt usku valida ja jääda oma usutunnistuse juurde. Ent samas täpsustab põhisedus, et "Kedagi ei tohi sundida neid muutma." ja "Kuulumine kirikutesse ja usuühingutesse on vaba. Riigikirikut ei ole." aga samuti veel "Igaühel on vabadus nii üksinda kui ka koos teistega, avalikult või eraviisiliselt täita usutalitusi, kui see ei kahjusta avalikku korda, tervist ega kõlblust." ja "Veendumustega ei saa vabandada õiguserikkumist.".
Seega on ühiskondlikul tasandil küll kokku lepitud ja määratletud, et usk on igaühe enesemääramisõiguse lahutamatu osa; kuid on ka piiritletud usulise tegevuse aktsepteeritavad piirid. Viimasest nähtub, et usuline tegevus, mis on suunatud teiste usutunnistuse muutmisele, kahjustab avalikku korda, tervist või kõlblust või on põhjuseks ja vabanduseks õiguserikkumistele ei mahu enam aktsepteeritava usulise tegevuse raamidesse. Sellisele kirjeldusele vastavat usulist tegevust võime ka nimetada "usuliseks ekstremismiks".
==Ekstremist ei tunnista teiste usuvabadust==
Nii võime öelda, et usuline ekstremism on ka käitumine, kus indiviid ei pea enam oma usku isiklikku privaatruumi kuuluvaks vaid hakkab seda pidama sotsiaalse ruumi lahutamatuks osaks, olles seejuures veendumusel, et just tema usulised vaated on kõige õigemad, teistele paremad ja/või ka nendele kohustuslikud järgida ning seejuures ei ole see ainult tema veendumus, vaid ta ka tegutseb oma veendumuse teostamise nimel. Nii asub usuline ekstremist sootsiumile erineval moel oma usku või sellest tulenevaid arusaamisi ja käitumisreegleid peale suruma, olles isegi valmis äärmuslikemal juhtudel temast erineva usutunnistusega inimesi tapma, rääkimata nende tervise või vara kahjustamisest.
Ka süstemaatiline tegevus, mis on suunatud teiste isikute usutunnistuse muutmisele ilma nende isikliku initsiatiivita, on usulise ekstremism, sest püüab kas varjatult või avalikult sundida neid oma usutunnistust muutma.
Andres 9. august 2006, kell 10:44 (UTC)

: Tutvusin Lehtsaare "Äärmusliku usugrupi psühholoogiaga". Andrese poolt (õigustatult) väljatõstetud tekstil ei ole Lehtsaare raamatuga midagi ühist rääkimata tsitaatidest vms. Vast kõige lähedasem väide Lehtsaare raamatule on: "usk on privaat(ruumi) kuuluv" ehk siis sügavalt isiklik asi. Lehtsaar lahkab äärmuslikke usugruppe Verbiti multidimensionaalse religioonikäsitluse vaatenurgast tuues välja äärmuslike usugruppide tunnuseid kuue dimensiooni: rituaal, doktriin, emotsioon, teadmine, eetika ja osadus mõõtes. Lisaks käsitleb Lehtsaar äärmuslike usugruppide tekkepõhjusi, mida ta jagab ühiskondlikeks ja isiklikeks. Ning kirjeldab äärmuslikust usugrupist lahkumist. Ma praegu ei jaksa Lehtsaart artikli jaoks refereerima hakata  -võibolla kunagi hiljem. Igaljuhul, mida ma tahtsin öelda on see, et Andrese kriitika ning "omaloomingu" välja tõstmine oli õigustatud - vähemalt omaloomingu autori viidatud materjali kontekstis. --Boy 15. august 2006, kell 20:21 (UTC)


Arutelu:Terrorism

Leheküljelt Kategooria:Terrorism.
Selline jutt ei käi kategoorialehekülgedel, vaid artiklilehekülgedel. Andres 4. august 2006, kell 23:56 (UTC)
Tervisekahjustuse tekitamisele, surma põhjustamisele või vara hõivamisele, rikkumisele või hävitamisele suunatud tegu sõja või rahvusvahelise konflikti provotseerimise või poliitilisel või usulisel eesmärgil on terrorism. Andres 4. august 2006, kell 23:56 (UTC)

Kategooria juures ei või täiendavat lühiselgitust olla ?????

: Kategooria ei ole ette nähtud sisulise jutu jaoks. Seal võivad olla selgitused selle kohta, mis kriteeriumide alusel artikleid selle kategooria alla kategoriseeritakse, ning selgitus, kas ja milline loend sellele kategooriale vastab. Andres 5. august 2006, kell 02:11 (UTC)

Selle artikli üks puudus seisneb selles, et ületähtsustatakse legaaldefinitsiooni. Legaaldefinitsioonid on mõiste suhtes sekundaarsed ning omavad tähtsust ainult juriidilises kontekstis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. august 2006, kell 02:11 (UTC)

Terrorism partatamatult oma olemuselt seotud legaaldefinitsiooniga, kuna ühel või teisel moel rikkub teiste õigusi - õigust elule, õigust varale, õigust tervisele. Kõik need küsimused aga on väga tihedalt seotud just nimelt õigusruumiga.

Juriidilises kontekstis on terrorism tõesti seotud õigusruumiga. Seetõttu tuleks terrorismi kirjeldada ka erinevates õigusruumides. Aga esmaselt on terrorismi mõiste seotud ideedeajalooga. Tuleb rääkida ka  sellest, mida mittejuristid on terrorismi all mõistnud, enne kui see mõiste juristide kätte sattus. Andres 5. august 2006, kell 02:19 (UTC)

See väide on nüüd küll rohkem klaviatuurist pigistatud kui vastavuses tegelikkusega.

Kõigi nö "esimeste" "terrorismi" aktsioonide puhul oli tegu sõjalise taktikaga aga mitte mingite ideede või ideoloogiatega.

Sõjalise taktika puhul aga on tegu niivõrd laialivalguva mõistega, omades pea mitusada eri tähendust (taktikalist võtet) lausa, siis selle lahtikirjutamine on elutöö või enam.

Ma ei saa sellest argumnendist aru. Jutt ei ole mitte terrorismi ajaloost, vaid terrorismi mõiste ajaloost.

Minu meelest sõjanduses sellist terminit ei ole, aga ma võin ka eksida. Kui sõjanduses on terrorismi mõiste, siis see ei tähenda, et kõigis taktikalistest võtetest siin tuleks kirjutada. Igast niisugusest võttest tuleks kirjutada eraldi leheküljel. Siin tuleks kirjutada terrorismist üldse.

Minu mõte on selles, et sõna "terrorism" ei kasutata ainult juriidilises, vaid ka ja eelkõige poliitilises ja eetilises kontekstis. Seepärast ei saa artiklis piirduda juriidilise terrorismimõistega.

Sõna "terrorism" ei ole ju juristide väljamõeldis? Kui see on nii, siis oli terrorismi mõiste olemas juba enne, kui tekkis juriidiline terrorismimõiste. Andres 5. august 2006, kell 15:15 (UTC)

: Minu meelest? Kas see muudab olematuks. Sõjanduses on täielikult olemas nii käsitlus sõjalisest strateegiast, mis tugineb terrorismile ja sõjaline taktika mida nimetatakse terrorismiks. Paraku ei ole need materjalid just sellised, mida tsiviilisikute seas levitatakse, mistõttu hetkel puudub mul ka nendele ametlik ligipääs. Seepärast ei saa nendele ka avalikult viidata, mis aga ei muuda olematuks asjaolu, et sõjaasjanduses puudub mõiste terrorism. Ma tõin oma kommentaaris välja, et sõjaasjanduses on selline mõiste kasutusel, kuid selle all mõistetakse erinevaid võtteid ning eri riikide armeedes need isegi ei kattu.

: Kirjutasin ju, et võin eksida. Sellisel juhul võib kirjutada terrorismi mõistest sõjanduses, niipalju kui see on võimalik. Asjadest, mille kohta mingit avalikku infot ei ole, pole nähtavasti võimalik kirjutada, sest neid asju ei saa kontrollida. Andres 5. august 2006, kell 16:35 (UTC)

Samuti ei pruugi kõigi nende võtete väljatoomine olla võimalik, sest nende levitamise (publitseerimise) eest võib sattuda  õiguskaitseorganite (nt KAPO) kõrgendatud tähelepanu alla, mis tingib hulgaliselt ebameeldivusi nii avaldajale endale kui tema lähedastele.

: Sel juhul on vaevalt võimalik seda Vikipeedias teha. Andres 5. august 2006, kell 16:35 (UTC)

"poliitilises kontekstis"

Poliitilises kontekstis püüavad poliitikud mitte defineerida seda mõistet ja väldivad seda täielikult. Eesmärk on pigem mõiste abil manipuleerida. Tegelikult peaks poliitik tuginema terminit kasutades just legaaldefinitsioonile ennekõike või kui ta seda teeb mõnes muus kontekstis, siis seda ka välja tooma. Minul isiklikult puudub võimalus aga ka tahe hakata intervjueerima poliitikud, et mida nad mõistet kasutades silmas pidasid.

: Miks peaks sõna kasutama ainult legaaldefinitsiooni alusel? Ma ei näe selleks mingit põhjust. Välja arvatud siis, kui mõne inimese kohta öeldakse, et ta on terrorist. Ja ka sel juhul saab väita, et sõna ei ole kasutatud juriidilises tähenduses. Veel enam kehtib öeldu mittepoliitikute kohta, kes võivad seda sõna kasutada eetilises kontekstis.

: Seda, kuidas poliitikud on seda sõna kasutanud, on juba enne Sind uuritud. Andres 5. august 2006, kell 16:35 (UTC)

Kuna terrorism on EV seadusandluse järgi kuritegu, siis ka mõiste kasutamisel peab selle kasutaja alati silmas pidama, et nimetades kedagi terroristiks, siis võidakse alati tema vastu esitada süüdistus laimus. EV õigusruumis on terrorism selgelt defineeritud kuriteona, mistõttu mõiste kasutamisele ükskõik millises kontekstis on kokkupuude selle legaaldefinitsiooniga. Nimetatud juhul kehtib nn süü presumptsioon, mis tähendab seda, et vastutusest vabanemiseks peab laimaja tõendama teise isiku kohta avaldatud andmete vastavust tegelikkusele (mitte vastupidi) või siis seda, et ta ei ole valeinformatsiooni avaldamises süüdi. Nii näiteks ei saa me öelda kurjategija igaühe kohta, kuna isik ei ole kriminaalkorras karistatud. Küll aga võib alati öelda, et keegi pani toime kuriteo tunnustega teo kuna tunnused on ilmsed, seda kas ta on kuriteos süüdi otsustab kohus. Siin on oluline erinevus, kas me ütleme kellegi süüdi olevat või toome välja, et ta tegi teo, mis vastab kuriteo kirjeldusele. Samuti võib öelda kurja tegija, pätt jne.

Selliseid raskusi ei teki, kui me räägime terrorismi mõistest. Andres 5. august 2006, kell 16:35 (UTC)

Inglise vikis on terve artikkel [[:en:Definition of terrorism]] terrorismi erinevatest definitsioonidest.
Samuti oleks õpetlik vaadata artiklit [[:en:Terrorism]]. Muidugi on vastavad artiklid ka teistes keeltes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. august 2006, kell 16:35 (UTC)

Panen ette liita artiklid Terrorism ja Terrorist ja teha põhiartikliks Terrorism. Arvan, et see võiks aidata kaasa praeguse segadiku kõrvaldamisele.
Praegusest terrorismi artiklist väärib minu arvates alles jätmist üksnes järgmine osa:

Terrorism on tuntud ka sõjalise strateegia ja taktikana, kuid selle defineerimine on väga raske tänu asjaolule, et konfliktipooled käsitlevad terrorismi erinevalt. Nii peab teise riigi suhtes sõjalise agressori toime panija oma väeüksuste vastu suunatud sissi- või partisanirünnakuid terrorismiks, samas agressiooni ohver aga kogu tema vastu suunatud sõjategevust terroristlikuks. Mõningate käsitluste kohaselt on terroristlik igasugune sõjategevus, kus selle tulemusel kannatavad relvastama tsiviilisikud.

Üldiselt mõistetakse terrorismi all vägivalla kasutamist või sellega ähvardamist poliitiliste, sotsiaalsete või usuliste eesmärkide saavutamiseks. Samuti võidakse terrotismi all mõista ükskõik millist türanniat.
Ülejäänu on tarbetult üksikasjalik ja mitte eriti asjatundlik karistusseadustiku süüteokoosseisu lahtikirjutus. Kuigi terrorismi defineerimise probleemil on suur tähtsus, ei ole Eesti õigusele eriti tähelepanu mõtet pöörata, kuna terrorism on ennekõike piiriülene nähtus. --193.40.5.245 9. august 2006, kell 14:44 (UTC)

Leian, et selles artiklis peaks olema alajaotus ka eesti karistusõiguse mõiste kohta. Vaevalt tasub seda (vähemalt esialgu) eraldi artiklisse panna. Kui esitus ei ole asjatundlik, tuleb seda täiustada.

Pooldan sobiva materjali ületoomist siia artiklist Terrorist, kuid minu meelest kuuluvad terroristi mõiste käsitlus ning terroristide loetlemine pigem sinna. Eraldi artikkel peaks olema ka Terroristlik organisatsioon. Kui nende mõistete ja  nähtuste üksikasjalik käsitlus sellest artiklist siin välja jätta, jääb siia rohkem ruumi. Andres 9. august 2006, kell 15:07 (UTC)
Jätsin selle osa välja, sest see ei ütle võrreldes eelmise alajaotusega midagi uut.

Kui tegu on pandud toime kas:

* sõja provotseerimiseks

* rahvusvahelise konflikti provotseerimiseks

* poliitilisel eesmärgil

* usulisel eesmärgil
ja teoga kaasnes(id) või sooviti saavutada mõni allnimetatud tagajärg:

* tervisekahju

* surm

* vara hõivamine

* vara rikkumine

* vara hävitamine
siis on tegu terrorism.
Näited:

Tervisekahju tekitamine sõja provotseerimiseks = terrorism

Sõnavõtt sõja provotseerimiseks <> terrorism

Vara rikkumine usulisel eesmärgil = terrorim

Tapmine usulisel eesmärgil = terrorism

Vara hävitamine abielutruuduse rikkumise kättemaksuks <> terrorism
Andres 9. august 2006, kell 15:09 (UTC)

* otsing "definition of terrorism" @un.org
* otsing terrorism @eu.int
----
Vägivald ei ole ainult terrorism. Andres (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 10:24 (EEST)
(nt metsavennad)

Võtsin välja. 2001:7D0:87CA:9180:8CCC:62CC:2468:52B1 19. august 2017, kell 17:38 (EEST)


Arutelu:Naruto

Kas osastav ei peaks olema "Narutot"? Andres 6. august 2006, kell 21:58 (UTC)

Jah, ilmselt küll. --Metsavend 6. august 2006, kell 22:08 (UTC)

Saksa vikis on elanike arvu kohta teistsugused andmed. Andres 6. august 2006, kell 22:28 (UTC)
Märtsis 2004 oli linnas 64 932 elanikku.

Jätsin selle välja. Andres 6. august 2006, kell 22:45 (UTC)

Jaapani vikis on asendikaart. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. august 2006, kell 22:47 (UTC)

[[Qingdao]] viitab linnale. Qingdao oli koloonia keskus. Kuidas tuleks nimetada kolooniat? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. märts 2008, kell 16:50 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.city.naruto.tokushima.jp/germanhouse_deutsch/index.html
** In Naruto on 2013-06-24 12:31:52, 404 Not Found
** In Naruto on 2013-07-06 15:49:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ohpuu

Tere tulemast Vikipeediasse, Ohpuu! Andres 7. august 2006, kell 11:16 (UTC)

Vikipeedias on kokku lepitud, et kasutame KNABi nimekujusid. Enne kui parandad, kontrolli sealt järgi. --Metsavend 11. september 2006, kell 09:39 (UTC)

Paar näpunäidet vikilinkide kohta. Kui paned vikilingid, siis pane kuskile (kõige parem, kui inglise vikisse) ka link eesti vikisse (inglise vikis tavaliselt saksa ja kreeka vahele). Ühest kohast piisab, botid panevad mujale. Inglise vikist kopeeri samas järjekorras vikilingid siia ning lisa inglise vikilink (tavaliselt kreeka ja hispaania vahele). See, mis välja tuleb, peab olema tähestiku järjekorras. Aga kui peaksid eksima, pole hullu, botid panevad paika. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. september 2006, kell 18:43 (UTC)

Seadsin Sind üles administraatorikandidaadiks. Palun teata leheküljel [[Vikipeedia:Administraatorikandidaadid]], kas oled nõus kandideerima. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. september 2006, kell 23:06 (UTC)
Oled nüüd administraator. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. oktoober 2006, kell 12:58 (UTC)

Vaatan, et oled teinud rida artikleid Karl Ristikivi romaanide pealkirjade järgi. Mitmed need pealkirjad on, paraku, üldnimed (Sigtuna väravad) või ka teiste autorite teoste pealkirjad (Nõiduse õpilane). Peaks vist ymber nimetama, näiteks Nõiduse õpilane (Ristikivi), et eristada seda J. W. Goethe samanimelisest ballaadist ja Paul Ducas samanimelisest muusikateosest. Ka Sigtuna linna väravatest võib omaette artikkel tulla. Isegi lohe hammastest, kes teab. Parimate soovidega, --Lulu 1. veebruar 2007, kell 10:55 (UTC)

Kui ümber nimetada, siis  varasema pealkirja alla peab jääma täpsustusleht, kus on ka teisi tähendusi kirjas, või artikkel millegi muu kohta koos täpsustusmärkusega. Kui puuduvad lingid, kus peetakse silmas midagi muud, siis ei ole ümbernimetamisega kiiret. Andres 1. veebruar 2007, kell 11:02 (UTC)

Sigtuna väravatest ja konkureerivatest "Nõiduse õpilastest" võid ju köntartiklid teha ja lingid vastavalt ymber seada, kui kohe joonelt mõistad midagi lyhidat ja ylevaatlikku sinna kirja panna. need Ristikivi-köndid enne järgmist nädalat igatahes minu poolest täienema ei hakka, mine tea, kas siiski. aga oht on õhus, ilmselt kyll "Põleva lipu" & "Rooma päeviku" poolt, kuid "Nõiduse õpilane" on nii keskne, et talle on vaja ysna palju viidata. Ohpuu 1. veebruar 2007, kell 11:39 (UTC)

: Õnnitlen sõna köntartikkel puhul. Olen pikalt juurelnud kuidas stub võiks korralikult kõlada. Võiks tolle Lohewikis kuidagi kasutusele võtta. --Irve 2. märts 2010, kell 07:51 (UTC)

Sigtuna väravad - kunagise Rootsi pealinna Sigtuna linnaväravad, mille kroonikate andmetel olevat 1187. a sõjakäigul pärast linna maha põletamist kaasa viinud eestlastest viikingid. Legendi järgi müüsid eestlased Sigtuna sõjasaagi novgorodlastele ning väravad kaunistavat nüüd Novgorodi püha Sofia katedraali; tegelikult on seal asuvad pronksist uksed ilmselt toodud otse Magdeburgi meistritelt 1150. a paiku.

Kas viitsid uurida enda arvutist või lähiringkonnast, ehk leiad [[Uku Masing]]u mõne vabalt kasutatava foto ja riputad selle commonsisse? suwa 21. august 2007, kell 07:20 (UTC)
Tere Ott, sa ka vahepeal vikipeedia üles leidnud. Kalev.

Tere Ohpuu,
Küsin Sult abi natuke Vikipeediat mitte puudutava teema kohta.
Olen märganud, et Sa oled teinud palju muudatusi Kaitseliidu kohta. Eeldan, et oled ka ise liige, või vähemalt tead nii mõndagi selle kohta. Kavatsen ise liituda Tallinna Lääne malevkonnaga, kodulehelt leidsin 10 punkti kuidas liituda:  1) Täida SOOVIAVALDUS, SOOVIAVALDUSE LISA ja Lisa nr 2 (blanketid olemas). 2) Hangi oma tervisliku seisundi kohta PEREARSTI TÕEND; PDF-formaadis (blankett olemas). 3)Tee ISIKUT TÕENDAVA DOKUMENDI KOOPIA. 4) Kirjuta valmis oma ELULUGU. 5)Lase endast teha 3 FOTOT. 6) Tee koopia HARIDUSE JA/VÕI AKADEEMILIST KRAADI tõendavast dokumendist. 7) Tee koopia TEENISTUST KAITSEVÄES JA VANDE ANDMIST kinnitavast dokumendist (olemasolul) 8) Tee koopia viimasena saadud AUASTME käskkirjast/tunnistusest (olemasolul) 9) Oota POLITSEIKONTROLLI tulemust. 10) Leia maleva liikmete hulgast endale KAKS SOOVITAJAT.
Olen ise 16, seega vajan vist ka vanema luba. Aga oskad Sa mulle selgitada, mida on veel vaja liitumiseks. Nõmme malevkonnaga liitumiseks oli vaja 3 soovitajat, siin 2. Kas soovitajad võivad olla ükskõik, kus malevkonnas või peavad olema samas, kuhu ise tahan liiuda? Ja mis on nt Politseikotroll. Pelmeen10 15. aprill 2010, kell 18:00 (EEST)

Kiusan Sind veel natuke. Kas 16 aastasena ei ole võimalik kohe soovitustega kohale minna, sest põhimõtteliselt on need mul kohe saada (ja astuda tegevliikmeks, noorliige ei tahaks eriti olla). Ja kas peab kindlasti nendega ennem ühendust võtma, või võib kohe minna täidetud blankettidega, 3 passipildiga, dokumendi koopia, elulooga ja haridust tõendava koopiaga (kas 9 klassi sobib ja hetkel gümnaasium)? (Nojah Politseikontroll võtab siis aega.) Oled muidu ise liige, et nii palju tead? Aitäh. Pelmeen10 19. aprill 2010, kell 17:14 (EEST)

: no kui on kirjas, et alla 17aastaseid tegevliikmeks ei võeta, siis ei võetagi. tegevliikme ja noorliikme staatusel mingisugust erilist vahet ei tohiks nii või teisiti olla. oluline võib olla, kas noorliikmest saab väga lihtsalt tegevliikmeks ja kuidas see protsess õieti käib. kontakti võtta maksaks seepärast, et malevkonna staap teab paremini, kuidas asjad käivad ja kuidas nemad täpselt asju ajavad. kombed võivad eri malevkondades erineda. peale selle võiks neil olla aega mõelda, mida sinuga siis reaalselt pihta hakata, millisesse allyksusse paigutada. liikmeks võtmise protsess on formaalne, põhiline on ikka ennast mingi reaalse väljaõppega siduda (selleks võib olla vajalik omaenda initsiatiivi yles näidata, nt toimiva allyksuse pealikuga rääkida — oodata, kuni sind yles leitakse, ei pruugi olla hea mõte). baasõppekursus peaks niikuinii sygiseti olema, sinna on aega. olen liige, aga ma pole kunagi Lääne malevkonnas olnud, tunnen sealt vist ainult yhte reavõitlejat. Ohpuu 20. aprill 2010, kell 09:20 (EEST)

Greetings Ohpuu, my name is Sam and I am working for the Wikimedia Foundation during the 2010 Fundraiser. My job is to be the liaison between the Estonian community and the Foundation. This year's fundraiser is intended to be a collaborative and global effort; we recognize that banner messages that perform well in the United States don't necessarily translate well, or appeal to international audiences. I'm contacting you as I am currently looking for translators who are willing to contribute to this project, helping to translate and localize messages  and suggesting messages that would appeal to Estonian readers on the Fundraising Meta Page. Please let me know if you'd be interested in helping with this project, and add your feedback to the proposed messages as well! I look forward to working with you during this year's fundraiser.Sam Chapman
Terv, palun vaata Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Kultuuripärand lehte. --WikedKentaur 6. aprill 2011, kell 09:06 (EEST)
----
Ohpuu, Sinu panus Põhjamaade koostöö teemaliste artiklite võistlusel jäi žüriile silma. Palun saada oma täisnimi ja telefoninumber aadressile teele.vaalma@gmail.com. Siis saadame Sulle meiliga kutse auhinnatseremooniale.
Lugupidamisega žürii nimel
Adeliine 11. mai 2011, kell 21:04 (EEST)

Fundraiser 2010_Translation & Localization

Olen Mari Vikipeediast, kasutaja Vasli. Ma ei ole nõus adminstraatorite otsustega meie mõne kasutaja suhtes:
http://meta.wikimedia.org/wiki/Steward_requests/Permissions#.D0.A1.D0.B0.D0.BD.D1.8E.D0.BD_.D0.92.D0.B0.D0.B4.D0.B8.D0.BA.40mhr.wikipedia
Tahaksin vastata adminstraatoritele, aga otse ma ei saanud sest mul pole meta.wikis õigusi. Kuidas ma saan seda teha?
----
Palun vaata :wikt:Arutelu:danšlái. Andres 2. november 2011, kell 12:26 (EET)
----
Ole hea, saada Ritale tõlkevõistluse pressika jaoks spämminimekiri. Minu postkast täna ei tööta. --Oop (arutelu) 1. märts 2012, kell 13:13 (EET)

Palun kasuta isikunimede puhul kategooriate ees järjestamisvõtit , muidu on kategooriate nimestikke vaadates nimede tähestikuline järjestus vale.--Morel (arutelu) 1. juuli 2012, kell 00:37 (EEST)

yritan edaspidi kasutada ja mitte unustada. aitäh märkamast. -- Ohpuu (arutelu) 4. juuli 2012, kell 09:38 (EEST)

Tere!
Suur tänu, et võtsite osa tänavustest tõlketalgutest. Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 20. juunil kell 17.00 Euroopa Majas Tallinnas, aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Koosviibimisel antakse üle auhinnad tublimatele tõlkijatele ning pakutakse veini ja suupisteid.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate lõpetamisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu
----
Palun vaata siia. 90.190.114.172 25. jaanuar 2014, kell 22:24 (EET)
Kõigi nende puude ja muude asjade kohta: Arutelu:Viru ohvrikivi. Võiks järele mõtelda. 88.196.241.249 6. veebruar 2014, kell 16:32 (EET)

olen mõelnud, jagasin mõtteid vastavas arutelus. oled oodatud appi mõtteid teostama. -- Ohpuu (arutelu) 6. veebruar 2014, kell 16:47 (EET)
Kas http://andmekogu.hiis.ee/ veebilehelt saab kuskilt objekti koordinaate teksti kujul kopeerida, et koordinaate Vikipeediasse lisada? Praegu sellist koordinaatide välja sealt ei leidnud. --WikedKentaur (arutelu) 6. veebruar 2014, kell 17:13 (EET)

ausõna, ei tea. olen ise ka mõelnud, kas saaks kuidagi koordinaate artiklitesse juurde. ilmselt tuleks seda neilt otse kysida. kui ka yleval ei ole, äkki neil on mingi fail, kust nad kõik need koos saavad anda. ehk kirjutad e-kirja aadressil juhatus ätt hiis.ee või siis ahto punkt kaasik ätt maavald punkt ee.  -- Ohpuu (arutelu) 6. veebruar 2014, kell 17:18 (EET)

Tegin malli "Pühapaik". Kas selle malli pealkiri on sobiv?
Kasutasin seda malli alustuseks artiklis Tepia ohvriallikas. Järk-järgult tuleks seda malli kõikides Eesti pühapaikade artiklites kasutada, sest kui pühapaikade andmekogu veebiaadressis midagi muutub, siis kõik praeguste artiklite välislingid muutuvad vigasteks--Bioneer1 (arutelu) 12. juuni 2014, kell 23:41 (EEST)

Jah, see on hea põhjendus. Andres (arutelu) 13. juuni 2014, kell 00:21 (EEST)

oi, aitäh malli tegemast, eks õpin seda kasutama. minu meelest pole malli pealkirjal väga viga, navigeerimismalle saab tarvidusel teha konkreetsemate nimedega igatahes. -- Ohpuu (arutelu) 16. juuni 2014, kell 13:17 (EEST)

Kategooria nimi, mis pole ilmselgelt Eestiga seotud (nt kategooria:Riigikogu), peaks sisaldama sõna "Eesti". Nt kategooria "Lohukivid" asemel peaks olema "Eesti lohukivid". Sama viga on ka mitmete varasemate Sinu tehtud kategooriate puhul. Kuhugi peavad ju minema ka välismaa analoogsed objektid--Estopedist1 (arutelu) 10. november 2015, kell 11:08 (EET)

õige märkus. lohukivid muistiseliigina on mujal Euroopas ka tuntud. nii et panen ette, et "Lohukivid" jääks yldiseks kategooriaks, mis saab hargneda kategooriateks "Eesti lohukivid", "Soome lohukivid" jne. -- Ohpuu (arutelu) 10. november 2015, kell 14:48 (EET)

:jah, täpselt nii. Siiski, ma võtsin eelistatavaks terminiks "kultusekivid" (:kategooria:Kultusekivid), mitte "kultuskivid" või "lohukivid", sest nii on nt "Eesti märksõnastikus" (EMS) ja sisetunne nagu eelistaks sõna "kultusekivi" "kultuskivile". Ebaühtlus on nüüd küll selles, et põhiartikli pealkiri on "kultuskivi"; üldjuhul peaks artikli pealkiri ja asjakohase kategooria nimi olema identsed--Estopedist1 (arutelu) 11. november 2015, kell 11:28 (EET)

:: minu jaoks ei kaalu siiski sekundaarne või tertsiaarne allikas yles asja uurivate teadlaste konsensust. Vikipeedia peaks minu meelest pigem lähtuma uusimast teaduse seisust.

::: Seda ehk küll, aga üldiselt tuleks eeldada, et see "teadlaste konsensus" või "uusim teaduse seis" on mitmetes allikates fikseeritud. Sest kui seda allikates ei ole, siis ei ole see väidetav konsensus või uusim seis paraku ka nö kolmandate osapoolte poolt kontrollitav. Mu kommnetaar on üldisem ja ei puuduta kitsalt siin jutuks oleva kategooria nime (ehk mõistete struktuuri antud konkreetsel teemal).--VillaK (arutelu) 12. november 2015, kell 12:43 (EET)

:::: olen esitatud kriteeriumiga nõus. konsensus või uusim seis peaks olema kontrollitavalt esitatud toimetatud autoriteetsetes allikates. sellel konkreetsel juhul peaks olema kriteerium täidetud, kuna Valter Lang kasutab oma kõrgkooliõpikuks mõeldud raamatus "Baltimaade pronksi- ja rauaaeg" (Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus 2007) terminit lohukivi ja refereerib Andres Tvauri seisukohti (lk 67-69). Nendesamade lehekylgede pealt ilmselt saaks ka hea artikli Vikipeediasse. ma ei taha taas lubada, et seda ise teen. -- Ohpuu (arutelu) 12. november 2015, kell 14:56 (EET)

:: põhiartikli võiksin kohe teisaldada aadressile Lohukivi, aga see eeldaks ka sisu tänapäevastamist, mida ma praegu ei jõua teha.

:: samas pole asi ka nii lihtne: "kultusekivi" kasutamise põhiline toetus on senine keelekasutus (inerts, mis on keeles loomulik ja põhimõtteliselt ka tänuväärne) ning asjaolu, et kultusekividena on kultuurimälestiste riiklikus registris hulk muistiseid, mis põlistab yldist keelekasutust.

:: lõppeks ongi nii, et nimetatakse nii ja naa: arheoloogid kasutavad oma eestikeelsetes kirjatykkides tänapäeval pigem "lohukivi", aga ylejäänud yhiskond kasutab arheoloogide hyljatud hypoteesi põhjal syndinud sõna "kultusekivi". tavaline yldkeele/erialakeele lõhe (see lõhe on tihtipeale minu kogemust mööda praktiliselt yletamatu, st vastuolu ei olegi võimalik lepitada), ainult et yldkeelne sõna on kummalisel kombel teadustermin, mida asjaomase eriala teadlased enam kasutada ei taha. -- Ohpuu (arutelu) 11. november 2015, kell 16:50 (EET)

:::mu vaist ütleks veel ka seda, et termin lohukivi on keeleloogiliselt üldse kitsam kui termin kultus(e)kivi, eeldades, et kõikidel kultus(e)kividel (s.t kultuseks kasutatud kividel) ei pruukinud üldse olla toksitud augukesi ehk lohke. V-o Eesti kontekstis mu eeldus ei pea paika--Estopedist1 (arutelu) 12. november 2015, kell 11:10 (EET)

:::: yldkeelelise potentsiaalse  tähenduse seisukohalt lähenedes oleks "lohukivi" tõesti kitsam kui "kultusekivi". aga tegelikult tähendab kultusekivi praktikas yhte konkreetset lohkudega kivi liiki, millega seotud kultus on teaduslikult tõestamata ja mis ei pruugi seetõttu olla kunagi mingi kultusega seotud. see asjaolu suurendab segadust, kuna arheoloogiliste erialaste allikate või terminoloogiaga mitte nii hästi tuttavad inimesed võivad sõna "kultusekivi" kasutada yldkeeleliselt n-ö loogilises ja vaistlikult õigena tunduvas tähenduses, teadmata, mida arheoloogid selle terminiga mõtlesid. "kultusekivi" sõna on tõesti mitme tuhande kive arheoloogiamälestistena tähistava sildi kaudu jõudnud tavakeelde. ja siis on loomulik, et eesti yldkeele kasutajad sisustavad seda mõistet oma arusaamise järgi, hõlmates sinna ka näiteks ohvrikivid, mis arheoloogi ja folkloristi vaates on hoopis teine muistiseliik; folkloristidel valdava enamiku lohukivide ~ kultusekivide kohta midagi arvata pole, sest nendega pole seotud teadaolevat suulist pärimust, mis oleks eelnenud arheoloogiamälestiste siltidega tähistamisele.

:::: minu meelest võiks selliste mõistete kohta Vikipeedia artiklite nimetamisel mõistlikul määral eelistada teaduslikku erialakeelt ja erialaseid allikaid. uuema tegeliku keelekasutuse dokumenteerimiseks olemasolevate allikate põhjal on Vikisõnastik, kus saab kultuskivi ~ kultusekivi tähendusvälja avada.

:::: põhimõtteliselt võib kuskil Vikipeedia artiklis yles lugeda tavakeelse pühade kivide nimetamise repertuaari, kus "kivijumala" ja "püha kivi" ja "hiiekivi" kõrval oleks ka "kultus(e)kivi", aga see peaks ka tuginema mingile kindlale avaldatud ja toimetatud allikale, mis näitab, et rahvasuus on pyhi kive arheoloogiamälestisi tähistavate siltide ajel hakatud ka teaduskeelest pärineva sõnaga "kultusekivideks" nimetama. ma arvan, et see võiks olla tõsi, aga mul ei ole käepärast ega teada yhtegi kindlat avaldatud allikat (ega ka ise suulisest pruugist kuuldud näidet või avaldamata arhiiviteadet), mille põhjal ma seda tõsikindlalt väita suudaks -- ja seetõttu ei kipu ma seda väidet Vikipeedia artiklisse faktina kirjutama. -- Ohpuu (arutelu) 12. november 2015, kell 12:27 (EET)
Vaata Arutelu:Kultuskivi. Andres (arutelu) 18. november 2015, kell 10:23 (EET)

Hello! The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey. We want to know how well we are supporting your work on and off wiki, and how we can change or improve things in the future.This survey is primarily meant to get feedback on the Wikimedia Foundation's current work, not long-term strategy. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation. You have been randomly selected to take this survey as we would like to hear from your Wikimedia community. To say thank you for your time, we are giving away 20 Wikimedia T-shirts to randomly selected people who take the survey.Legal stuff: No purchase necessary.  Must be the age of majority to participate. Sponsored by the Wikimedia Foundation located at 149 New Montgomery, San Francisco, CA, USA, 94105. Ends January 31, 2017. Void where prohibited. Click here for contest rules. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.
Take the survey now!
You can find more information about this project. This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement. Please visit our frequently asked questions page to find more information about this survey. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email to surveys@wikimedia.org.
Thank you!
--EGalvez (WMF)  (talk) 13. jaanuar 2017, kell 23:45 (EET)

Hello! The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey. We want to know how well we are supporting your work on and off wiki, and how we can change or improve things in the future.This survey is primarily meant to get feedback on the Wikimedia Foundation's current work, not long-term strategy. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation. You have been randomly selected to take this survey as we would like to hear from your Wikimedia community. To say thank you for your time, we are giving away 20 Wikimedia T-shirts to randomly selected people who take the survey.Legal stuff: No purchase necessary.  Must be the age of majority to participate. Sponsored by the Wikimedia Foundation located at 149 New Montgomery, San Francisco, CA, USA, 94105. Ends January 31, 2017. Void where prohibited. Click here for contest rules. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.
Take the survey now!
You can find more information about this project. This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement. Please visit our frequently asked questions page to find more information about this survey. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email to surveys@wikimedia.org.
Thank you!
--EGalvez (WMF)  (talk) 13. jaanuar 2017, kell 23:50 (EET)

Share your experience and feedback as a Wikimedian in this global survey (revised heading)

Oled võitnud Soome-Eesti artiklivõistlusel auhinna. Auhinna üleandmine toimub reedel, 27. jaanuaril kl 13.30 Tallinnas Soome Vabariigi suursaatkonnas. Palun anna teada, kas saad tulla. E-mail: kaebi@wikimedia.ee, tel: +372 52 14 323. --K2suvi (arutelu) 16. jaanuar 2017, kell 20:24 (EET)

--Kulttuurinavigaattori (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 07:49 (EET)

(Sorry to write in English)
Hello! This is a final reminder that the Wikimedia Foundation survey will close on 28 February, 2017 (23:59 UTC).   The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.  Take the survey now.
If you already took the survey - thank you! We won't bother you again.
About this survey: You can find more information about this project here or you can read the frequently asked questions.  This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email through EmailUser function to  User:EGalvez (WMF).  About the Wikimedia Foundation: The Wikimedia Foundation supports you by working on the software and technology to keep the sites fast, secure, and accessible, as well as supports Wikimedia programs and initiatives to expand access and support free knowledge globally.  Thank you! --EGalvez (WMF)  (talk) 23. veebruar 2017, kell 10:04 (EET)

Your feedback matters: Final reminder to take the global Wikimedia survey

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Hea keeletoimetamistalguline!
Žürii on oma otsuse teinud ja Te ei saanud seekord auhinnalist kohta.
19 talgulist toimetas kokku 338 artiklit. Viie aastaga on toimetatud 2754 artiklit ja tänu talgutele on märkimisväärselt vähenenud Vikipeedia keeletoimetamist ootavate artiklite arv. Aitäh Teile sellele kaasa aitamast!
Kui soovite tagasisidet osa Teie tehtud paranduste kohta, siis kirjutage mulle oma meiliaadress Vikipeedia kaudu või aadressile ann.siiman@ut.ee ja saadan Teile faili.
Tervitades
Ann Siiman
keeletoimetamistalgute žürii esimees
Annn (arutelu) 4. mai 2022, kell 20:34 (EEST)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:10 (EEST)


Arutelu:Viki

Kõik lingid siia peavad silmas wikit. Kas peaks pealkirju muutma või peaks muutma linke? Andres 7. august 2006, kell 11:28 (UTC)
Jäin mõtlema, et wiki wiki ei ole ju sõna, need on kaks sõna. Või tuleks muuta kirjapilti ja kokku kirjutada. Vaatasin inglisvikist yle, nemad kirjutavadki yhekordselt, havai sõnastik samuti. Võtsin siis yhe ära. --Oop 30. august 2009, kell 06:18 (UTC)
Üks välislink viitab kinnisesse keskkonda. Kas see peabki nii olema? (Raivo 17. oktoober 2011)

Kinnise võtsin ära, aga ka kaugkoolituse blogi oli liialt ähmane, täpsustasin. Paraku on tekkinud palju kinniseid linke, kuna lehed on oma arhiive sulgenud. --Oop 17. oktoober 2011, kell 10:44 (EEST)
Täpsustusmärkus kasvab liiga pikaks, kuluks ära täpsustusleht. --Oop (arutelu) 14. august 2012, kell 15:45 (EEST)
Kas siselingid ei aseta Wikiat eelisolukorda võrreldes teiste vikimajutusfirmadega? Tarkvarapool tuleks ka pikemalt lahti kirjutada.

Välislinkide kohta kehtib see nähtavasti küll. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2016, kell 20:31 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://hstickwiki.sourceforge.net
** In Viki on 2013-06-24 14:14:21, 404 Not Found
** In Viki on 2013-07-07 21:59:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:59 (EEST)


Arutelu:Carl Gustaf Emil Mannerheim

Arvan, et Mannerheimi suguvõsa peaks olema pealkirja Mannerheim all. Andres 7. august 2006, kell 12:03 (UTC)

1904 viidi ta üle 52. Nežini ratsaväerügementi ja ta sai kindraliks
inglise Vikipeedia ja soome oma räägivad, et oli siis kolonelleitnant. Vene keisri kolonelleitnante nimetatakse eesti keeles yldiselt vist alampolkovnikuteks. nii panengi, siis on loogiline ka tema ylenemine polkovnikuks. Ohpuu 21. september 2006, kell 05:49 (UTC)
----
See pilt on millegipärast välja jäetud. Andres 18. märts 2009, kell 07:14 (UTC)

Selle pildi järgi on trükitud Soome margiseeria. --Kontra 2. veebruar 2010, kell 15:08 (UTC)
----
Miks Carl Gustaf Mannerheim siia suunab? Teistes vikides on selle nime all artikkel marssali vanaisast.--WooteleF 12. jaanuar 2010, kell 15:34 (UTC)
----
Chevalier-kaardiväkke. - Kas see on õige eestikeelne vaste? Venelased ise kutsuvad seda kavalergardiks.--WooteleF 12. jaanuar 2010, kell 15:39 (UTC)
----
Miks artiklis vanaisa kohta peab olema "krahv"? Andres 2. veebruar 2010, kell 20:17 (UTC)

Ei peagi.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 21:05 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Carl Gustaf Emil Mannerheim


Arutelu:Kohtla-Järve

Tänapäeval on Kohtla-Järvel 75% eestlasi.
Andres 7. august 2006, kell 13:30 (UTC)
Ei!

Mis ei? See on välja võetud lause, ja mina ei tea, kas see on tõsi. Andres 8. september 2010, kell 20:01 (EEST)

Mida see punane pudi seal Ida-Virumaa kaardi peal kujutab?--Ken 5. august 2007, kell 11:49 (UTC)

See pudi on Kohtla-Järve linnaosad. Need on artklis ka kirjas.--Mona 5. august 2007, kell 11:59 (UTC)

:Ok. ei taibanud, et ühe linna osad saavad nelja eri valla peale laiali paisatud olla. Kukruse ja Sompa viitavad samanimelistele küladele, mis pole vist sama, mis linnaosad?--Ken 5. august 2007, kell 12:09 (UTC)

::Kunagi oli asi veel kurioossem kui Jõhvi, Kohtla-Nõmme, Püssi ja Kiviõli ka Kohtla-Järve linnaosad olid. Samanimelised külad on valdades olemas, kuid need on linnaosadest erinevad asumid. Sirgala küla on ka veel olemas.Akra 5. august 2007, kell 19:35 (UTC)
Kuus linnaosa - aga mitu lahustükki kokku? Seitse, või kaheksa? Kk 20. juuli 2008, kell 08:28 (UTC)

elanikke = 45 740 (seisuga 1.01.2006) Andres 28. september 2007, kell 19:42 (UTC)

Elanikke on 45 399 (seisuga 1. jaanuar 2007) Taivo 21. juuli 2010, kell 00:03 (EEST)

Elanikke: 44 492 (1.01.2010), 39 503 (1.01.2010, arvestatud rännet). Viide: stat.ee. Tekstis: Elanikke on 39 503 (seisuga 1. jaanuar 2010); viiteta. Pindala on artikli järgi 54,02 km2, SA andmeil aga 41,8. Vahe on pehmelt yteldes märgatav. --Oop 8. juuni 2011, kell 17:32 (EEST)

Tekstis ja tabelis on linnaelanike arv erinev. Teksti arv on viitamata, see on vist vale. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 21. juuli 2010, kell 00:03 (EEST)

Tallinna Ülikool Ökoloogia intstituut, Kirde-Eesti osakond ja Eesti Looduses ilmus antud teemal ka artikkel, mille autoriteks on Taavi Pae, Aarne Luud, Mait Sepp.
Statistikaameti andmeil on pindala 41,77 km². --Metsavend 1. mai 2010, kell 13:45 (EEST)
----
Siia on pandud linnaosade elanike arvud ilma aastaarvuta. Sellisel kujul parem ära jätta. Andres 13. november 2010, kell 21:18 (EET)
----
Mullu oktoobris tehti ilmselt heatahtlikke, kuid oskamatuid muudatusi majanduse lõigus. Väited tahavad kontrollimist ja viiteid. --Oop (arutelu) 29. juuli 2012, kell 10:43 (EEST)
----
Kas ajaloo osa teise lõigu teine sõna peab olema "linna"? Andres (arutelu) 3. august 2012, kell 22:41 (EEST)

Kohtla-Järvel on Baltikumi kõrgeimad tehismäed


Arutelu:Tapa

Mis seisuga on seline elanike arv. See fakt puudub kõigil uute külade artiklitel. --[[Kasutaja:Mona|Mona]] 8. august 2006, kell 08:25 (UTC)
Mis mõttes Tapa ''oli'' raudtee sõlmpunktiks? Minu teada toimib rongiliiklus seal siiamaani ja üks tee keerab sealt Tartu peale, teine läheb Narva, mistõttu võiks seda pidada Eestyi üheks olulisemaks raudtee sõlmpunktiks. [[Kasutaja:Athanasius Soter|Athanasius Soter]] 23. oktoober 2006, kell 09:50 (UTC)

Siin on mingeid teemasse puutumatuid asju. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. mai 2010, kell 22:49 (EEST)
Millal Tapat esmakordselt mainiti – 1629 või 1482?
1940. aastal ei olnud Eestis külanõukogusid. --[[Eri:Kaastöö/193.40.12.198|193.40.12.198]] 25. mai 2011, kell 11:43 (EEST)
Alates 1990. aastast oli ametis Tapa ja Podolski piiskop Viktor. Kes teab temast rohkem? --[[Kasutaja:Numbriga kärumees|Numbriga kärumees]] 9. detsember 2011, kell 13:51 (EET)
Kas linna lipp on praegu kasutusel? --[[Kasutaja:WikedKentaur|WikedKentaur]] ([[Kasutaja arutelu:WikedKentaur|arutelu]]) 13. märts 2013, kell 11:57 (EET)

Siin on elanike arvu edasi-tagasi muudetud. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 25. aprill 2013, kell 23:51 (EEST)
Mais 1943 nimetati Tapa linnapeaks [[Valter Perem]]. = Eesti Sõna, 12. mai 1943, nr. 107, lk. 3. --[[Kasutaja:IFrank|IFrank]] ([[Kasutaja arutelu:IFrank|arutelu]]) 26. märts 2014, kell 19:16 (EET)

Tapa piiskop on mainitud 1993. aasta Eesti A&O-s. Isik näib olevat samane Podolski piiskopi Viktor Pjankoviga, inglise keeles Victor (Pyankov). Venekeelsetes allikates ma ei orienteeru. Kas ta oli Tapal resideeruv tõeline piiskop või ainult nimetati Tobolski piiskoppi nii? Miks? Kas selline ametikoht üldse eksisteeris? Millal?

Ta oli Vene Õigeusu Kiriku Tallinna piiskopkonna vikaarpiiskop tiitliga Tapa piiskop 25. märtsist 1990 kuni 20. juulini 1990, seejärel 20. juulist 1990 kuni 18. juulini 1999 Moskva piiskopkonna vikaarpiiskop tiitliga Podolski piiskop. 2001:7D0:87FF:6480:4909:BBA7:12A5:A610 25. oktoober 2016, kell 14:36 (EEST)
Seejärel nimetati ta ümber Podolski piiskopiks

Ta määrati Moskva piiskopkonna vikaarpiiskopiks tiitliga Podolski piiskop, aga see pole Tapaga seoses enam tähtis. Võtsin välja. 2001:7D0:87FF:6480:4909:BBA7:12A5:A610 25. oktoober 2016, kell 20:14 (EEST)
----
Taivo, vt kuupäevade ja aastate linkimise kohta :en:WP:DATELINK. Need lingid ei aita tekstist paremini aru saada ja need teevad teksti lihtsalt asjata kirjumaks.
Nimed nagu "Tabbe" olid siin kursiivis, kuna tegu on kirjeldatavate keelenditega.
Konstruktsioon "on ... olev/asuv" avalauses on minu meelest kohmakas. Sellest on enne ka juttu olnud. Pikne 2. juuni 2023, kell 18:29 (EEST)

Inglise keele ja inglise viki reeglid ei kehti eesti keeles ja eesti vikis. Isikunimesid kursiivi ei panda, isegi kui nad on kirjeldavad keelendid. Kolmanda kriitikaga ma lihtsalt pole nõus, minu meelest on see kohatu. Taivo 2. juuni 2023, kell 18:39 (EEST)

: Ma viitasin inglise viki juhendile eeskätt kui selgitavale abimaterjalile. Mispärast siin siis teistmoodi peaks olema? Ma tean, et Vikipeedia algusaegadel tuli siin kuupäevade linkimist millegipärast rohkem ette, aga enamjaolt oleme minu meelest ka siin sellest loobunud.

: Kust võtad, et ei panda kursiivi? Viidatud artikkel õigekeelsuskäsiraamatus sellist erisust ei maini. Ei pea olema tingimata kursiiv, võib kasutada ka näiteks jutumärke.

: Mismoodi kohatu ja miks siis muutsid sõnastsut sedasi? Sa tegid avalause sõnastuse minu meelest ilmaasjata keerulisemaks. Defintsiooni puhul on lisaks sedasi raskem haarata, mis on artikli teema, kuna tõstsid peamise kirjelduse "linn" lauses tahapoole. Tavaliselt ei ole definitsioonid sedasi sõnastatud. Pikne 2. juuni 2023, kell 19:00 (EEST)


Arutelu:Omakaitse

Lääne-Preisimaal, Ostlandis, Sudeedimaal, Warthegaus, Ülem-Sileesias jm. aastail 1938–1945

Võtsin välja. Pole mingit seost. Nood olid kohalike sakslaste  organisatsioonid. Ka välislingid olid valed. Andres 8. august 2006, kell 16:22 (UTC)

: Organisatsiooni iseloomu tuleks täpsustada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. august 2006, kell 16:26 (UTC)

Juutide ja mustlaste kinnivõtmise ja hukkamise kohta palun viiteid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. august 2006, kell 11:49 (UTC)

Kas oled seisukohal, et eesti Omakaitse ei olnud seotud läti, leedu jne. (vaata üles) Omakaitsega, vaid oli midagi täiesti omaette seisvat. Eesti ei olnud ju tollal riik, vaid kuulus Ostlandi, mis omakorda kuulus Saksa Riigi koosseisu.--Nahkhiir 9. august 2006, kell 13:21 (UTC)

Ülal nimetatud organisatsioonid olid kohalike sakslaste, mitte eestlaste organisatsioonid. Nendest saaks rääkida pealkirja Selbstschutz all. Läti ja Leedu organisatsioone ei ole ülal mainitud. Võib-olla need organisatsioonid olid seotud, kuid tegu ei olnud sama organisatsiooniga. Andres 9. august 2006, kell 13:46 (UTC)
Ja jõudsimegi metsavendluse ja relvastatud vastupanu teema juurest holocashi juurde välja. Äkki hoiaks need teemad lahus. Muidu peaks näiteks Vabadussõja või Jüriöö juures ka pikalt kirjeldama, millise mõnuga seal juute notiti.  --Christopher Robin 9. august 2006, kell 13:22 (UTC)

Leian siiski, et kui Omakaitse osales juutide hukkamisel, siis tuleb selles artiklis seda mainida. Seda aga muidugi kogu  tegevuse kirjelduse osana, mitte kujutada seda ainsa tegevusena.

Kas peaks esimese ja teise Omakaitse kohta tegema eraldi artiklid. Nende vahel ei olnud järjepidevust. Andres 9. august 2006, kell 13:46 (UTC)

: Kahtlemata peaks. Pehlakas 24. september 2006, kell 15:59 (UTC)

Kui juutide tapmine oleks olnud Vabadussõja või Jüriöö ülestõusu osa, siis tuleks ka seda mainida. Andres 9. august 2006, kell 13:47 (UTC)

Tahtsin lihtsalt seda öelda, et Omakaitse ongi Selbstschutz - eesti keeles Omakaitse, saksa keeles Selbstschutz, läti keeles (ei tea) - analoogiliselt näiteks sõnaga "Julgeolekupolitsei" - ükskõik mis keeles. Kõik need Omakaitsed - ükskõik millises Saksa Riigi osas, kas Ostlandis või Warthegaus - olid kõik täpselt ühesugused, olid moodustatud ühesugustel alustel ja täitsid kõik ühesuguseid ülesandeid :en:Selbstschutz - viisid vahetult ellu Saksa Riigi poliitikat uutel liidetud aladel. Seega oleks õige nii eesti Omakaitset, läti Omakaitset kui ka kõiki neid teisi Omakaitseid käsitada ühes artiklis.--Nahkhiir 9. august 2006, kell 14:53 (UTC)

Sinu antud viide ei kinnita seda. Inglise viki artiklis räägitakse mitmest asjast korraga, aga Eesti, Läti ega Leedu Omakaitset seal üldse ei mainita. Räägitakse sakslaste organisatsioonidest okupeeritud aladel. Andres 9. august 2006, kell 15:13 (UTC)

:OK, las jääda nii, aga... Omakaitse moodustati igal pool Saksa Riigile sõbralikest elementidest Saksa Riigi vaenlaste vastu, olenemata rahvusest. Eestis juhtusid need olema eestlased, Poolas aga arusaadavatel põhjustel mitte poolakad vaid peamiselt sakslased. Näiteks võisid Omakaitse(te)s teenida ka mõned valgevenelased, mõned venelased jne. niikaua kui nad viisid ellu Saksa Riigi poliitikat. Eesti ja läti Omakaitset ei mainita seal sellepärast, et keegi ei ole veel jõudnud sellest kirjutada, mitte põhimõtteliselt.--Nahkhiir 9. august 2006, kell 15:41 (UTC)

See võib nii olla küll. Ikkagi arvan, et jutt nendest organisatsioonidest üldse peaks olema pealkirja all Selbstschutz. Eesti Omakaitse on Eesti ajaloo seisukohast väga tähtis, aga teisi organisatsioone niimoodi nimetada pole õige. Kui sellest siin detailsemalt kirjutada, küllap siis tulevad ka seosed välja. Andres 9. august 2006, kell 16:10 (UTC)

:OK.--Nahkhiir 9. august 2006, kell 16:15 (UTC)

Laused Omakaitse seotusest juutide jälitamise ja tapmisega rahvusvahelise uurimiskomisjoni aruandest:
"Omakaitse üksused võtsid [Saksa okupatsiooni  varasematel aastatel] samuti osa juutide vastu korraldatud
haarangutest (võimalik, et ka juutide tapmisest)."
"Ülejäänud Eesti juudid hävitas Einsatzkommando 1A Omakaitse ja eesti politsei kaasabil
sedavõrd põhjalikult, et getot ei moodustatudki."
Allikas: [http://www.google.com/search?q=cache:irPbVFcO3SQJ:web-static.vm.ee/static/failid/150/1941-1944_ek.pdf+Inimsusevastaste+omakaitse&hl=en&ct=clnk&cd=1&lr=lang_et&client=firefox-a]
Siin on jutt juutidest kui juutidest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. august 2006, kell 08:04 (UTC)

* "Muidu peaks näiteks Vabadussõja või Jüriöö juures ka pikalt kirjeldama, millise mõnuga seal juute notiti." (Arutelu:Omakaitse)

Need on minu sõnad. Ja mis neis valesti on? Ei maksa ühe Z-nimelise härrasmehe eest vaeva näha. Ma arvan, et väljavalitud rahvusest kurjategijaid (tšekiste) võiks kohelda nagu ka gooidest kurjategijaid. Muide, kas keegi teab, mis Šlifštaini-tädiga tehti? --Christopher Robin 10. august 2006, kell 07:13 (UTC).

Ja veel. Konstantin Pätsi artiklis (mida ma enda säästmiseks enam ei külasta) võiks ka olla pikalt kirjeldatud, kuidas ta iga päev enne lõunasööki paarsada juuti maha tappis. See oleks poliitiliselt korrektne lähenemine. --Christopher Robin 10. august 2006, kell 07:37 (UTC)

: Kas Sa vihjad sellele, et Omakaitse ei tapnud juute? Andres 10. august 2006, kell 07:41 (UTC)
Ei. Ma väidan, et Omakaitse tappis punaarmeelasi, tšekiste ja kommunistlikke sõjakurjategijaid, kaasa arvatud lahingutes. Peale juutide oli neis kategooriates ka näiteks venelasi, eestlasi jne. Miks just seda väljavalitud rahvast peab esile tõstma? --Christopher Robin 10. august 2006, kell 07:49 (UTC)

Aga juhul, kui Omakaitse tappis mõne juudi ainult sellepärast, et ta oli juut, peaks seda mainima, eks ole? Andres 10. august 2006, kell 07:52 (UTC)

:Nõus. See on kollektiivse vastutuse põhimõte, mida ma ei poolda mitte kellegi suhtes. Aga praegu on enamus artiklist pühendatud juutidele, nagu oleksid just nemad olnud Omakaitse peamine tegevusala. See on ebaproportsionaalne. Ja ma ei usu eriti seal viidatud nõukogude allikaid. --Christopher Robin 10. august 2006, kell 07:55 (UTC)

:: Nõus, praegusel kujul ei ole esitus tasakaalustatud. Artiklit tuleb tublisti täiendada, ja juutide jälitamise ja tapmisega ei saa siduda Omakaitset tervikuna, vaid tuleb rääkida konkreetsemalt. Siiski ei saa seda teemat ignoreerida kas või sellepärast, et küsimus on üles tõstetud ja lugeja võib tahta siit vastust leida.

:: Mis puutus allikatesse, siis tsiteerin ühte mitte-Nõukogude allikat leheküljel Arutelu:Omakaitse. Asja tuleb täpsemalt uurida. Andres 10. august 2006, kell 08:09 (UTC)

::: Tänan. Umbes seda ma mõtlesingi. Millegipärast on see teema tervikuna tulnud minu kasutajaleheküljele. Ka see on proportsioonist väljas: minu eluülesanne ei ole Omakaitse kaitsmine. Tasakaalu mõttes võiks Nahkhiire kasutajalehel kaitsta NKVD tegevust. --Christopher Robin 10. august 2006, kell 08:13 (UTC)

:::: Kui tahad, siis vii arutelu üle leheküljele Arutelu:Omakaitse. Aga pane tähele, et Sa ise alustasid, tuues välja  "pärli". Andres 10. august 2006, kell 08:51 (UTC)

::::: Christopher Robini tagasihoidlikule isikule tundub, et alustas ikka tema noor sõber Nahkhiir, kes selle pärli siia (algne asukoht: minu kasutajaleht) lennutas. Kuna pealkirjas on kasutatud mitmust, tundub, et tal on kavatsus oma tegevust siin jätkata. Minu elu on liiga üürike, et seda kulutada niivõrd mõttetu ja madala nääklemise peale. --Christopher Robin 10. august 2006, kell 08:58 (UTC)

:::::: Palun vabandust. Jah, tõesti, Nahkhiir alustas. Andres 10. august 2006, kell 10:21 (UTC)
Siin võiks käsitleda lahingutegevust sovjettide vastu, millest kirjutab Herbert Lindmäe Sõjasuve raamatute seerias. Rohkem ma sel teemal sõna ei võta. --Christopher Robin 10. august 2006, kell 09:43 (UTC)

Järgnev tekst sobiks võibolla rohkem Su kasutajalehele Christopher Robin aga arvan, et selle arutelu lõpus on selle kontekst arusaadavam. Mulle ei meeldi, et konstruktiivse arutelu asemel langed demagoogilisse näägutusse. Sinu vaatenurk asjadele on vajalik, kuid mitte ainuõige. Loodan, et austad ka teisi Vikipeeida autoreid, mitte ei ürita rahvustunnetel mängides ja väliseestit idealiseerides "ainuõiget" arvamust kultiveerida. Kõik kes Eestis elavad ei ole kommunistid/sovjetid kelle vaatenurgad on nõukogude kooli poolt rikutud ja seega eos valed. Ei maksa arvata, et need  kes neljakümnendatel Läände ei emigreerunud oli tollase Eesti põhjakiht kellele nõukogude riik oligi see mis nad tahtsid. Veelkord, ma ei soovi kritiseerida Su vaateid - nendega arvestatakse, kui oled teiste suhtes vähem üleolev.--Boy 10. august 2006, kell 10:11 (UTC)

"...1941. aasta suvi. Gerrets astus vabatahtlikult sõjaväelisse natslikku organisatsiooni omakaitse ning sai koos Laagi ja Talvariga üheks juhtivaks tegelaseks omakaitse Läänemaa staabis Haapsalus.
Prokurör: Kes okupeeritud Haapsalus viis surmaotsuseid täide?
Gerrets: Saksa julgeolekupolitsei tegi otsuse, aga omakaitse viis otsused täide." V. Raudsepp, "Inimesed, olge valvsad", Tallinn, 1961
Einsatzgruppe A ülema SS-Brigadeführer und Generalmajor der Polizei dr. Franz Walter Stahleckeri aruanne Heinrich Himmlerile 15. oktoobril 1941: "Ainuüksi Tallinnas oli ligi 1000 juuti. Kõigi üle 16 aasta vanuste meessoost juutide arreteerimine oli peaaegu lõpule viidud. Kõik nad hukati Omakaitse väeosade poolt Erikomando 1-a juhtimisel."
Saksa okupatsiooni ajal tegutses omakaitse 32 000-liikmelise julgestusorganisatsioonina. "
Viiteid oleks vaja. --kanakukk 27. august 2008, kell 17:37 (UTC)

Esimese lõigu kohta ju on viide. Andres 27. august 2008, kell 18:38 (UTC)

: http://www.parnupostimees.ee/080206/esileht/arvamus/10062169.php see artikkel lükkab selle jama ümber. --kanakukk 27. august 2008, kell 22:06 (UTC)

:: Minu meelest lükatakse seal ümber midagi muud. Igal juhul tasub aga mainida ja viidata ka levitatud valesid koos ümberlükkamistega, sest lugejal on oluline teada, et andmed, mida ta võib lugeda, on ümber lükatud. Andres 27. august 2008, kell 23:17 (UTC)
----
Ikkagi tuleb teha eraldi artiklid eri aegadel tegutsenud organisatsioonide kohta. Andres 13. detsember 2008, kell 15:27 (UTC)
Pakun, et selle pealkirja all rääkida neljakümnendate Omakaitsest. Andres 13. detsember 2008, kell 15:52 (UTC)
Siia võiks pigem jätta 1917-1918. aasta Omakaitse ja neljakümnendate Omakaitse kohta teha artikkel Eesti Omakaitse, kuna see oli ametlik nimi. Djreichsfuhrer 11. aprill 2009, kell 16:07 (UTC)

Artikli pealkiri võib isegi olla Eesti Omakaitse, aga Omakaitse peaks sinna suunama, sest tavaliselt otsitakse just seda. Andres 11. aprill 2009, kell 16:26 (UTC)
----
"Suvi" ja "sügis" on niikuinii liiga ebamäärased väljendid. Kas siis septembris? Andres 31. jaanuar 2009, kell 11:19 (UTC)
----
Eesti rahvas Nõukogude Liidu Suures Isamaasõjas 1941.–1945. Dokumente ja materjale, Tallinn, 1975 allikaks ei sobi. Tuleks märkida kogumikus tsiteeritud dokument (muidugi juhul, kui see on usaldusväärne). Djreichsfuhrer 16. märts 2009, kell 17:14 (UTC)

Siin on avaldatud arvamust, nagu nõukogude ajal ilmunud kirjandus ei sobiks viitamiseks, kuna see olevat ebaneutraalne. Eestit ja eestlasi puudutavate teemade puhul on ju see hoopis vastupidi - just Eesti Vabariigi ajal ilmunud ja välis-Eesti teosed-artiklid on sellel teemal arusaadeavatel põhjustel alati ebaneutraalsed - kes see enda kohta ikka halba tahab kirjutada. Kas leidub mõni idioot, kes arvab, et näiteks Herbert Lindmäe "Suvesõda" või Mart Laari raamatud kujutavad sündmusi neutraalselt positsioonilt? Need on alati kirjutatud põhimõttel: kõik eestlaste kohta positiivne sisse, kõik negatiivne välja. Ja OK, hästi natuke on midagi negatiivset ka sisse pandud, mis on nagunii üldteada, et kogu jutt ei mõjuks täiesti ebausutavana. Seetõttu on need raamatud nii kallutatud, et kukuvad ümber. --82.131.107.187 31. märts 2009, kell 15:59 (UTC)

Omakaitse liikmed, kes otseselt osalesid massimõrvades
see nnimekiri on koostatud nõukaaegse üllitise Haakristi teenrid alusel ja kuna mehed on ise surnud ei saa nad enda eest seista enam kui mingi tibla taas copy ja paste teeb.
*Evald Allikson
*Karl Anderson
*Roland Bibikov
*Evald Eelmets
*Karl Elk
*Ralf Gerrets (Läänemaa Omakaitse staabi operatiivosakonna ülema adjutant)
*Reinhold Glükman
*Lembit Hartman
*Eduard Helenurm
*Johannes Jaakob
*Aleksander Jaaniste
*Nikolai Jukk
*Juhan Jüriste
*August Kala
*Theodor Kaldre
*Voldemar Kana
*Herman Kaljula
*Andrei Karu
*Valter Kelt
*Juhu Kiilas
*Johannes Kivipuur
*Alfred Kirotosk
*Juhan Koger
*Nikolai Kolla
*Aleksander Koolmeister
*Harri Koppel
*Johannes Kriipsalu
*Feodor Kukk
*Ants Kuks
*Udo Kupper
*Edmund-Johannes Kuusik
*Jüri Kõrnas
*Mihkel Kärmas
*Johannes Käärik
*Eduard Külvi
*Aleksander Laak (Läänemaa Omakaitse staabi operatiivosakonna ülem)
*Richard Laarman
*Ernst Laigo
*Karl Leetsi
*Voldemar Leetsaar
*Endrik Lilles
*Karl Lilleste
*Olav Linde
*Endel Mark
*Mihkel Matsina
*Ain Mere
*Vladimir Meriloo
*Hugo Miilvee
*Leonhard Must
*Aleksander Mänd
*Rudolf Nüüd
*Johannes Ojavere
*Erich-Osvald Org
*Edgar Voldemar Oro
*Harri Paisu
*Ervin-Karl-Johannes Peep
*Leonhard Pindis
*Rudolf Pirn
*Vladimir Purka
*Elmar Põld
*Johannes Pärn
*Mati Pärnpuu
*Villem Raid
*Roland Rand
*Gustav Reinula
*Juhan Reinula
*Augustin Reinvald
*Poigo Ritson
*Arseni Seli
*Herman Sikk
*Ilmar Sillard
*Leonid Sinisalu
*Oskar Sulbi
*Aleksander Zeemann
*Paul Tambert
*August Tamula
*Heinrich Targu
*Robert Taska
*Veljo Teder
*August Tiider
*Ants Tinniste
*Arkadi Valdin
*Karl Vares
*Jaan Viik
*Julius Viks
*Arkadi Visnapuu
----
* Kas Kure-lõik on lõpuni tsitaat? Sõnastus viitab sellele, vormistus mitte. Segane.
* Mis on advokaat Keerdi eesnimi?
* Igatahes käsitleb artikkel kaht samanimelist organisatsiooni, mille tegevuse vahele jäi ligi 20 aastat ning mil puudub järjepidevus. Teen ettepaneku artiklid lahutada. Kuna Omakaitsest rääkides peetakse tänapäeval silmas eelkõige Teise ilmasõja aegset, võiks tõsta esimese Omakaitse artiklisse Omakaitse (1917-18). --Oop 22. oktoober 2011, kell 16:43 (EEST)

Pooldan lahutamist. Pealkiri võiks olla Omakaitse (1917–1918). Andres 22. oktoober 2011, kell 20:35 (EEST)

:Nõus. --Erikupoeg 26. oktoober 2011, kell 11:08 (EEST)


Kasutaja arutelu:Valdis

Tere tulemast eesti vikipeediasse, Valdis! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. august 2006, kell 17:04 (UTC)

Tere! Autori luba kasutada pilti [[:Pilt:Ülo Lepik.JPG|Ülo Lepik.JPG]] valitud vaba litsentsi all tuleks edastada aadressile permissions-et{{@}}wikimedia.org. Pikne 30. juuli 2013, kell 15:34 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Valdis~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:18 (EET)