Arutelu:Kaitsepolitseiamet

Tõstsin lõigu siia:

=== Kaitsepolitsei pärast taasiseseisvumist ===

Eesti Vabariigi Politseivalitsuse ülema ametis oli 1924-1925.a. Hugo-Johannes Möldre, kes viis  läbi uuendust. Siin vikipeedias on olemas tema kohta eraldi sisestatud andmed, mis on võimalik olnud taastada. Abi on selles olnud Politseiameti muuseumi raudvaral, pr. Mai Krikk. Hugo-Johannes Möldre on olnud tollal paljudel antud ametiga seotud kohtadel, peale Vabadussõda. Ajoloolisi leide võib saada ka Georgi märgi ja mõõga kavalerid, internetis ja ERNA maabumise dokumentides. Samuti politsei koduleheküljel, internetis.

Täienduse teostas politseis töötav tütrepoeg.
Lõik ei räägi ju Kaitsepolitseist pärast taasiseseisvumist. Samas on allikat muidugi hea teada, ka peaks H-JM kohta käiva lause omaette sobilikku lõiku tõstma.
Artikli võiks kuidagi kategoriseerida. --Oop 23:28, 1 Feb 2005 (UTC)

wikipedia sisujuht ei ütle, et tegemist on taasiseseisvumise perioodiga. seepärast on ilmselt need andmed siia nii sattunud, kuid süstematiseerima peaks, et jõuaks tänapäeva normaalsel kujul. mitte-olulise võiks väljavisata ?
----
Villem Tamm viib täpsustuslehele. Kas tegemist on seal mainitud politseinikuga? Andres 29. september 2008, kell 14:32 (UTC)
Kas kustutatud osa on üle viidud kuskile mujale? Andres 15. oktoober 2008, kell 06:58 (UTC)
Enam-vähem adekvaatne osa viidud vastavalt toimunu tegevusaastatele, vastava asutuse Poliitiline Politsei alla, kuid vajab tõsist redigeerimist, et vastata mingilegi kriitikale... NOSSER 15. oktoober 2008, kell 08:12 (UTC)
Polpol allus siseminister Kaarel Eenpalule ja politseidirektor Johannes Soomanile. Sel lausel oleks mõtet ainult siis, kui need mehed oleksid olnud oma ametikohtadel kogu Eesti aja jooksul. Poliitiline politsei allus nende ametikohtadele, mitte Eenpalule ja Soomanile isiklikult. Selle asemel tuleks ära nimetada poliitilise politsei enda juhid (kui õigesti mäletan, oli ametinimetuseks poliitilise politsei inspektor). --Improvisaator 29. november 2008, kell 10:02 (UTC)

Nende hiigelloendite (eriti see loend uurimisalluvuse kohta) asemel tuleb see info esitada proosa vormis. Vikipeedia ei ole Riigi Teataja koopia. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. aprill 2018, kell 19:21 (EEST)

Siin enne oli vananenud dokumendist ja seetõttu asendasin. Tegelikult tuleks nende paragrahvide järele otseviide lisada. Struktureeritud ehk loendina oleks see ülevaatlikum kui lihtsalt pikka lausesse kirjutamine. Kui loed ei meeldi, siis mina lõpetan artiklite uuendamised kui peaks aegunud infole peale sattuma. Riigi Teataja on hoopis põhjalikum ja artiklitesse on tavaliselt lisatud kõige olulisem. --Tiia (arutelu) 12. aprill 2018, kell 19:27 (EEST)

Siin oleks vaja nüüd loendid vikindada ja siis oleks näha mis artiklid on olemas, mis mitte. Seadused ju reguleerivad meie elu ja siin tekibki seos mõiste ja seaduse vahel. --Tiia (arutelu) 12. aprill 2018, kell 19:37 (EEST)

: Minu meelest on selline täpploend ülevaatlikum, kui sama asi ühes jorus kirja panna. --kanakukk (arutelu) 12. aprill 2018, kell 21:03 (EEST).

Kas Kaitsepolitseiameti nime lühend on KAPO või KaPo? 2001:7D0:87CA:9180:C888:68C1:7B47:4FBC 15. aprill 2018, kell 17:34 (EEST)

Õige on KAPO. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. aprill 2018, kell 19:48 (EEST)

: Tundub, et vahet pole. Näiteks ERR-s Kapo aastaraamatus: Eesti teadlane õigustas Krimmi annekteerimist, Kapo hakkas säutsuma ja läks Facebooki. Delfi teemaleht KaPo aga artikli pealkirjad ka Kapo nagu ERR-s. --Tiia (arutelu) 15. aprill 2018, kell 20:18 (EEST)

Õige on kapo või KAPO. Nii algustäht- kui ka valiktähtlühendeid võib kirjutada üleni väiketähtedega või üleni suurtähtedega. --kanakukk (arutelu) 16. aprill 2018, kell 00:23 (EEST).

Erand sellest on erialaseks tarvituseks moodustatud lühendid: erialatarvituseks moodustatakse lühendid kas rahvusvahelise või ühe keele sisese erialakokkuleppe alusel. Erialalühendite tarvitus ei kuulu eesti keele üldortograafia alla. Seesuguseid ühe eriala raames mingiks kindlaks otstarbeks moodustatud lühendeid nimetame tähtsümboleiks. Osa neist allub lühendamise üldreegleile, osa mitte. Näiteks, õigusteaduses karistusseadustik (või "Karistusseadustik") on KarS.

Ja siis veel see täpsustus, et kapo põhimääruse järgi on lühend KAPO. --kanakukk (arutelu) 16. aprill 2018, kell 08:49 (EEST).

:Sõnadel kapo, Kapo ja KAPO on muidki tähendusi (vt :en:Kapo), ka Poliitilise Politsei (PolPol) eellane (1920-1924) Eesti Vabariigis KaPo ehk Kaitsepolitsei (praegune asutus peaks olema selle järglane). Ilmselt vajab see täpsustuslehte. 2001:7D0:87CA:9180:A116:119B:FECF:890E 16. aprill 2018, kell 14:17 (EEST)

Vikipeedia lehel nimeline leht  ja Kaitsepolitsei leht ei lähe andmed kokku Soomanil - Aastal 1923 sai ta Kaitsepolitsei Peavalitsuse ülema kohusetäitjaks, seejärel oli Kaitsepolitsei ülem ning 1924. aasta 23. detsembrist Siseministeeriumi Politsei Peavalitsuse ülema abi ja asedirektor.1933. aastal oli ta Jaan Tõnissoni valitsuse nimetatuna lühikest aega Vangimajade Peavalitsuse abidirektor.Aastatel 1938–1940 oli ta Siseministeeriumi Politseitalituse direktor.Ta arreteeriti NKVD poolt 28. augustil 1940
August Tuulse (sündinud August Tenson; 30. september 1894 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 23. juuni 1940 Tallinn) oli Eesti politseinik  ja sealt edasi teenistuskäik Soomaniga  segi ? Seega oli tegemist Tuulsega edaspidi ?
Kuidas tema muutus kuni 1921.a. olles Tuulse, siis Tensoniks tagasi  ja nii  on läbivalt paljusus kõikjal Tenson (See tähendab , et  algteksti kirjutaja peab leidma siis  nime muutuste  ajad täpsustavalt)
----
----
----
----2001:7D0:49C0:6580:D199:6908:EDC5:9A5E 5. aprill 2024, kell 18:53 (EEST)
----
Üks jutt kirjutati nimekirja vahele. --Andres (arutelu) 5. aprill 2024, kell 20:19 (EEST)
----
Taasasutamise kuupäev eemaldati. Velirand (arutelu) 5. mai 2024, kell 00:31 (EEST)


Arutelu:Anarhism

Anarhistid on anarhia pooldajad, isikud, kes näevad selles harmooniat ja ühiskondlike suhete ideaali (Sébastien Faure: “Kes eitab autoritaarsust ja võitleb selle vastu, on anarhist.”). Anarhiste iseloomustavad järgmised põhimõtted: individuaalkollektivism ja vastastikune abi: üks kõigi ja kõik ühe eest, humanism, kosmism, hoolitsus laste eest, loomade kaitsmine, sallimatus ebaõigluse, karjerismi ning ahnitsemise vastu, ustavus anarhiale. Ent esimene ja kõige ilmsem anarhiste ühendav tunnus on nende vaenulikkus ülemvõimu ning sellest lähtudes riiki – anarhistid väidavad, et see tuleks kaotada.
Kust see on maha kirjutatud? Andres 07:28, 2 Feb 2005 (UTC)
Anarhism on universaalne ühiskondlik-filosoofiline õpetus vabadest isiksustest koosnevast võimuvabast ühiskonnast – anarhiast; teooria, mis näeb anarhias ühiskondlikku ideaali. Anarhismi filosoofiline alus on üksikisiku piiramatu vabaduse printsiip (François Rabelais: “Tee seda, mida tahad,”), sellest lähtuvalt individuaalkollektivism ja kosmism (termin pärineb Abba ja V. Gordinilt); peaeesmärk on anarhia loomine, milleni oletatavasti viib – ning ajaloos varem on mõnikord ka viinud – otsene tegevus (action directe), mille teostajateks on anarhistid. Selle eelduseks on tingimus, et kaob riik kui niisugune. Anarhism eitab mitte üksnes riiki, vaid ühes sellega ka igasugust poliitilist võimu, enamiku valitsemist vähemiku üle ja kõrgemalt poolt tulevat sundust (William Godwin: “On ainult üks võim, millele ma võin alistuda – minu enda südamesttulev kuulekus, minu enda mõtlemise meelekindlus, minu enda südametunnistusediktaat.”). Anarhism on vabadusvõitlus. Anarhism toetab seda, mis toetab vabadust, ning ründab seda, mis piirab vabadust. Anarhism peab kõrgemaks väärtuseks isikuvabadust, tunnustab inimese, kui isiksuse väärtust, väljendab hoolitsust isiku heaolu ja temale soodsate elutingimuste loomise eest. Anarhism taotleb isiksuse universaalseks arenemiseks vajalikke tingimusi, mis on ühiskonna arengu eelduseks, ja kaitseb inimese õigust oma isikupära takistamatuks arendamiseks. Anarhism rõhutab inimese õigust naudingutele, taotleb tingimuste loomist, mis võimaldaksid kõigi ühiskonnaliikmete õnneliku elu.

Kust see on maha kirjutatud? Andres 07:36, 2 Feb 2005 (UTC)

Anarhistide ja anarhismifilosoofide loend tundub üsna meelevaldsena. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17:47, 2 Jun 2005 (UTC)

Tundub, nagu oleks tekst kuskilt maha kirjutatud. Peale selle on siin väga vaieldavaid väiteid, nagu "Anarhismi vastand on natsism".) Andres 16:47, 27 juuni 2005 (UTC)
Peale selle, siin on segi aetud anarhism (kui teooria) ja anarhia (kui yhiskonnakorraldus/korraldamatus). Ka kõrvalboksis peaks "anarhism" asemel olema "anarhia" (nagu "oligarhia", "monarhia" jmt). --Lulu 13. juuli 2006, kell 10.37 (UTC)

Tõsi mis tõsi. Andres 13. juuli 2006, kell 16.54 (UTC)

Enne seda on või olid juba olemas Narva Anarhistlik-Kommunistlik Noorte Ühing (alates septembrist 1917; ), Maavalla Anarhistlik Liit (M. A. L.; alates 10. maist 1995; ) ja Eesti Anarhistlik Partei (EAP; alates 30. aprillist 2002; ). PunaMust asutati 24. veebruaril 2006.

Seda materjali, mis räägib anarhistlikest organisatsioonidest Eestis enne PunaMusta, peaks saama siin kasutada. Andres 21. märts 2007, kell 14:09 (UTC)
Eesti ajal nimetati anarhiste kraadedeks.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.jura.org.au
** In Anarhism on 2013-05-25 13:55:31, 503 Service unavailable
** In Anarhism on 2013-06-24 00:46:08, 503 Service unavailable
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:46 (EEST)


Arutelu:Vennaskond (ansambel)

Tere! Mina olen Tõnu Trubetsky ( blackplait@tvnet.lv ). Vahetan ära Vennaskonna kodulehekülje, kuna see praegune on vananenud ja ei vasta tõele. Tervitades, T
Püüdsin mõned andmed sisse panna, aga väsisin ära. Andres 08:41, 2 Feb 2005 (UTC)

Jäin siin mõtlema, kas oleks parem kasutada artikli nimes sõna ansambel bänd-i asemel? Kuigi bänd on laialt kasutusel on ansambel vähe ametlikum, või kui soovime öelda entsüklopeedilikum. --TarmoK 08:53, 2 Feb 2005 (UTC)

Kõhklesin ka. Olgu siis igal pool "ansambel". Andres 09:38, 2 Feb 2005 (UTC)
Bändil on see puudus, et algab b-tähega, ansamblil jällegi on rõhk järgsilbil. Minu silmis on nad seega võrdsel pulgal ja kasutan ise alati bändi põhjusel, et ta on lühem. Pealegi on olemas arhitektuuriansamblid jms. amsamblid.
Ise ei kavatse ma iialgi kirjutada artikleid ei muusika- ega arhitektuuriansamblitest. Taivo 13:58, 2 Feb 2005 (UTC)

: Eks ta ole yks segadus jah. Inglise keeles on normaalne "group" või "music group", saksa keeles samuti "Musikgruppe", prantsuse keeles "Le groupe musical" jne. "Bänd" on selgesti slängiline kõigis nendes keeltes ja ka eesti keeles. "Ansambel" on algselt prantsuse keelest, tulnud popmuusika grupi kohta kasutusse eesti keelde yle vene keele ja samamoodi mitmetähenduslik nendes keeltes nii nagu ka eesti keeles. Nii ongi eesti keeles "ansambel" nii spetsiifiline popmuusika termin kui ka yldmuusikaline termin. Pluss muidugi muud tähendused arhitektuuris jm. "Bänd" oleks täpsem, aga kahjuks selgesti slängiline. Slängiterminitel on mõnikord kalduvus legaliseeruda, ehk teisiti öeldes, kirjakeelde jõuda. Võiks oodata umbes 50 aastat ja näeks siis, missugune termin on kasutusele jäänud. Aga mida praegu teha, ei oska tõesti soovitada. --Lulu 26. jaanuar 2006, kell 18.38 (UTC)
----
Koosseis muutub. Parem juba kirjeldada neid muutusi, kui iga kord nimi välja vahetada.
[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:00, 1 May 2005 (UTC)
*Tuuliki Leinpere (viiul)

Tuleks eraldi märkida endised liikmed, mitte kustutada. Andres 15. oktoober 2005, kell 19.55 (UTC)
*Anti Pathique (basskitarr)

Asendatud. Andres 26. jaanuar 2006, kell 18.16 (UTC)
----
Varasem koosseis:
*Tõnu Trubetsky - laul
*Allan Vainola - kitarr
*Roy Strider - kitarr
*Angelica Awerianow - vioola
*Ed Edinburgh - basskitarr
*Anneli Kadakas - trummid
Andres 2. september 2006, kell 14:34 (UTC)
----
Välja jäetud:
Vennaskonna koosseis on pidevalt muutunud, sageli pole sama koosseis mänginud järjest isegi kahte kontserti. Ainult Tõnu Trubetsky on olnud ansambli koosseisus alates esimesest kontserdist 1984. aastal. Andres 3. september 2006, kell 08:15 (UTC)

: miks välja jätsid? minu meelest oleks konkreetselt Vennaskonna puhul oluline ära märkida. John 9. september 2006, kell 15:39 (UTC)

:: Kui öeldu on tõsi, siis on ka minu meelest see lõik asjakohane. Muide, mitte mina ei jätnud selle välja, vaid ma lihtsalt   "päästsin" selle siia. Andres 9. september 2006, kell 18:16 (UTC)

::: fakt on õige, panin tagasi artiklisse. John 11. september 2006, kell 15:41 (UTC)
----
See artikkel kipub minema ebaülevaatlikuks. Arvan, et võiks olla eraldi kronoloogia, kus  on esitatud sündmused ajalises järjekorras.  Lisaks sellele tuleks teha temaatilised alajaotused, mis kronoloogia sisu osalt dubleeriksid. Andres 9. september 2006, kell 18:16 (UTC)

: jagasin ajaloo aastakümnete kaupa. üritan kõigepealt korraliku ajaloo valmis kirjutada, siis võib mingi lühikronoloogia tekitada. John 11. september 2006, kell 15:43 (UTC)

:: Minu mõte oli selles, et selleks, et esitus tekstis oleks ülevaatlik, tuleb jutt temaatiliselt grupeerida. Sündmusi ei saa alati esitada kronoloogilises järjekorras. Kronoloogias oleks aga võimalik esitada kõik teadaolevad sündmused kronoloogilises järjekorras. Seega minu meelest just kronoloogia peaks olema pikk ja üksikasjalik, tekst aga peab olema niiviisi kirjutatud, et ta ei oleks faktidega üle koormatud, muidu on lugemine liiga väsitav.  Aga praegu muidugi on tarvis palju materjali lisada. Eks pärast ole näha, kuidas paremini liigendada. Andres 11. september 2006, kell 20:03 (UTC)

Vennaskond on eesti furieristlik bänd, ma arvan, et sellest kontseptsioonist ei saa mitmed aru, ja kas link on üldse õige ? --Dj Capricorn 28. september 2006, kell 20:21 (UTC)

Link on õige. Vahest peaks kontseptsiooni täpsustama; kahjuks ise ei oska. Taivo 29. september 2006, kell 15:01 (UTC)
----
Lehekülg Vennaskond seni puudus, nüüd on seal ümbersuunamine siia. See pole õige. Andres 14. jaanuar 2007, kell 20:39 (UTC)
----
Kas on kindel, et Vennaskond on tegevuse lõpetanud? Andres 15. märts 2007, kell 21:48 (UTC)

usutav vähemasti. räägitakse siin ja seal, mingis lehes ehk isegi kirjutati. Trubetsky on märkis vabariigi valimiskomisjonile oma töökohaks kah Flowers of Romance, mitte enam Vennaskond. tegutsemisaastad oleks seega 1984–2006? Ohpuu 16. märts 2007, kell 10:30 (UTC)
----
Viimane parandaja eitas ansambli laialiminekut. Mis me siis nüüd teeme? Andres 22. oktoober 2007, kell 17:37 (UTC)
----
Eelmine redaktsioon:
Seni viimane kontsert toimus 24. novembril 2007 Tartuss klubis Ilusioon (Raatuse 97).
Andres 24. märts 2008, kell 08:00 (UTC)
Vennaskond esines 18. septembril TTÜ juubeliürituste raames toimunud kontserdil RauaRock TTÜ staadionil.  Adeliine 27. september 2008, kell 11:57 (UTC)
Eesti ansamblite andmebaasis on uus koosseis ja uued esinemised üleval. Ehk oleks aeg uuendada!

Palun tee seda.

Aga kas ansamblite andmebaas on üldse usaldatav allikas? Andres 5. oktoober 2008, kell 22:11 (UTC)

On 9. september 2023, tulen just Vennaskonna kontserdilt. Ilmselgelt ei ole nad tegevust lõpetanud :) Kurinurm (arutelu) 9. september 2023, kell 19:14 (EEST)
Miks peaks siin olema loetletud kõik juhud, mil Tõnu Trubetsky on välismaale pääsenud? Kas "turneede loetelu" on tõepoolest tähelepanuväärne? Millisest sõltumatust ja usaldusväärsest allikast see pärineb? Ja mis muusikastiil on "furjerism"? Inimene ise võib ennast nimetada kas või porgandismi esindajaks, see ei tähenda, et see määratlus peaks Vikipeedias objektiivse info pähe esitatud olema. --Oop 18. veebruar 2012, kell 18:29 (EET)

Esinemisi on kirjas ka igasuguste muude artistide ja kollektiivide artiklites. Valju 18. veebruar 2012, kell 18:43 (EET)

: Äkki ei peaks olema? Vähemalt mitte niisugusel kujul. Esiteks ei sisalda sellised loetelud olulist infot (piisaks lausest "On esinenud neis ja neis riikides."), teiseks paisub vähegi kauem tegutsenud muusikute puhul yle igasuguse piiri ja rikub artikli ylevaatlikkuse. Iseasi on eriti olulised yritused, mis on kultuurilukku kestva jälje jätnud - aga neid igal muusikul polegi. --Oop 18. veebruar 2012, kell 18:51 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://sv.lv/photogallery/bilde.php?id_id=34&image=13
** In Sügis Ida-Euroopas on 2013-06-24 13:37:36, 404 Not Found
** In Sügis Ida-Euroopas on 2013-07-07 02:15:57, 404 Not Found
** In Vennaskond (ansambel) on 2013-07-07 21:43:40, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:44 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.dvd2002.ee/sub.php?op=showDVD&ID=902
** In Vennaskond (ansambel) on 2013-06-24 14:11:45, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Vennaskond (ansambel) on 2013-07-07 21:44:00, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:44 (EEST)
----
*Henry Leppnurm – löökriistad

Endine liige, tuleks endisena mainida. Andres (arutelu) 20. juuli 2019, kell 11:37 (EEST)
----
Lisandus ei ole entsüklopeedilises stiilis. Andres (arutelu) 20. juuli 2019, kell 11:37 (EEST)

Jutt on näiteks surematutest hittidest. Andres (arutelu) 22. juuli 2019, kell 10:02 (EEST)

:Võtsin epiteedi ära. Ursus scribens (arutelu) 22. juuli 2019, kell 13:34 (EEST)
Bänd sai oma nime George Orwelli allegoorilise romaani “1984” järgi.

See on arusaamatu. Võib-olla selles raamatus on vennaskonnast juttu, ei mäleta, aga siis ikkagi nii ei saa sõnastada. Viidet ka ei ole. Andres (arutelu) 22. juuli 2019, kell 10:02 (EEST)

:Eemaldasin, lootusega et lause lisaja täpsustab ja lisab ka viite. Ursus scribens (arutelu) 22. juuli 2019, kell 13:34 (EEST)


Arutelu:Tõnu Trubetsky

Kust see on maha kirjutatud? Igal juhul on suurem osa materjalist vabalt kasutatav, sest sisaldab ainult fakte. Andres 08:58, 2 Feb 2005 (UTC)

Osade sellelaadsete artiklite puhul leidis google vastused ja kõiki ma kontrollima ei hakanud, sest ta produtseeris neid nii kiiresti, et see ei ole mõeldav, et ta need vahepeal kirjutas. Artikli stiilist on ju aru saada, et see kuiv faktipuru on kuskilt lihtsalt kopeeritud. Selle küsimusega peaksid sa tema enda poole pöörduma. Just sellist suurtes kogustes toimetamata teksti meile vaja pole, sest nendest artikli tegemine jääb siis kellegi teise õlule. Artikli algus sarnaneb kahtlaselt sellega siin. Võimalik, et kopeeritud on mitmest kohast, aga see ei tee minu arvates asja paremaks. Kui sa oled huvitatud oma aja raiskamisest nende toimetamise peale, siis palun väga. Siim 09:15, 2 Feb 2005 (UTC)

Mulle lihtsalt tundus, et vähemalt algus sisaldab materjali, mida veebis kuskil pole. Toimetamine on muidugi väsitav, aga eks näe. Arvan, et need materjalid olid tal juba varem koostatud. Andres 09:35, 2 Feb 2005 (UTC)

: Üritasin talt küsida, aga ta lihtsalt ei viitsinud või ei tahtnud mulle vastata. Normaalne inimene ju vastaks, et need on minu koostatud tekstid ja üritaks ennast copy-paste süüdistusest puhtaks pesta. Seda, aga ei tulnud ja mida ma siis oletama pidin? Pealegi sarnanes ta tegevus vandalismiga, sest mina küll aru ei saa, kuidas üks loend ise võiks moonduda selliseks nagu juhtus "Eesti kirjanike loendiga". Siim 09:44, 2 Feb 2005 (UTC)

:: Ma saan aru küll, et materjalid on oskamatult ning suuresti kääre ja liime kasutades kompileeritud. Osa materjali võib olla võetud ka mõnest trükitud allikast, võib-olla on ta midagi ka ise kirjutanud. Tegemist on kogenematu kasutajaga, kes nähtavasti üldse ei taipa, milliseid probleeme tema tegevus kaasa toob. Siiski peaks minu meelest vaatama, kuidas oleks seda materjali võimalik ilma autoriõigusi rikkumata kasutada.

:: Seda, mis juhtus "Eesti kirjanike loendiga", on mul teiste loenditega korduvalt juhtunud. Nähtavasti on tegemist mingi programmiveaga. Olen kindel, et see pole meelega tehtud. Andres 09:55, 2 Feb 2005 (UTC)
TÕNU TRUBETSKY, vürst; kirjanik, muusik ja filmirezhissöör. Õppis Tallinna 7. (praeguses Prantsuse Lütseumis) ja 32. keskk-s, lõpetas tuukrikursused. Töötas müürsepana, laadijana, elektrimontöörina jms.; filmistuudios “Tallinnfilm”, viimati kunstnik-multiplikaatorina; nooremtoimetaja kirjastuses “Eesti Raamat”. Laulnud mitmetes punk- ja rock-bändides, kõige pikemalt ansamblis “Vennaskond”. 1991 elas ja tegutses muusikuna Soomes. Radio France Internationale’i Grand Prix Média 1996. Suure Vankri muusikaauh. 1996. Ameerika Biograafilise Inst-i uurimistöönõunik ja juh. liige 1997. 1999 toimus “Vennaskonna” New Yorki turnee, mille käigus astuti üles ka kultusklubis CBGB. Tallinna NAK-i liige 1987. KL-i liige 1997. – Poeesiakogudes "Pogo" (1989; ilmus “Kassetis ‘88”), "Anarhia" (1994) ja “Trubetsky” (2000) on olulisel kohal laulutekstid. T. luule dokumenteerib 1980. a-te Eesti punknooruse elutunnet, järgib punktekstide rahvusvahel. kinnismotiive ning ilustusteta poeetikat. Hilisemat laadi ilmestab apokalüptil. piltide ja anarhismi-kuulutuste vaheldumine lüürilisuse ja noorusnostalgiaga. (T. anarhismikäsitust vt “Vikerkaar” 1998, 1/2.) T. on mitme punk-, rock- ja ulmeromaani autor: "Inglid ja kangelased" (1992), "Daam sinises" (1994; mõl. koos Anti Pathique’iga), "Mina ja George" (1996; teg. 1997) ja liitulmeromaan “Inglid ja kangelased” (2002 {koos järgedega}; koos Anti Pathique’i ja Juhan Habichtiga). Neid iseloomustavad spontaanselt hargnev faabula, absurdihuumor, seiklus- ja ulmekirj. elementide põimumine subkultuuri argipäeva kujutamisega. Koostanud luulevalimiku “Eesti luuleaasta ‘88 ‘89” (1990). Dokumentaalsete muusikafilmide “Vennaskond. Millennium” (1998), “Vennaskond. Ma armastan Ameerikat” (2001) ja “Vennaskond. Sügis Ida-Euroopas” (2004) rezhissöör. 1999 käis “Vennaskond. Millennium” Soome filmifestivalil “Pirkanmaan Viro-Viikko”. T. poeesiat on tõlgitud prantsuse, inglise, soome, vene ja liivi keelde.
FILMID
Rezhissöörina
1. Vennaskond. Millennium (rezh. Tõnu Trubetsky, 1998, VHS, 90 min., Faama Film/Eesti Tõsielufilm/Trubetsky Pictures) {Film käis Soome filmifestivalil Pirkanmaan Viro-Viikko (10. – 17. 10. 1999).}
2. Vennaskond. Ma armastan Ameerikat (rezh. Tõnu Trubetsky, 2001, VHS, 140 min., DayDream Productions/Kaljukotkas/Trubetsky Pictures),
3. Vennaskond. Sügis Ida-Euroopas (rezh. Tõnu Trubetsky, 2004, 2DVD, 185 min., Vennaskond/DayDream/Trubetsky Pictures).
Näitlejana, animaatorina või muusika autorina
1. Serenaad (animaator, rezh. Rao Heidmets, 1987)
2. Magus planeet (animaator, rezh. Aarne Ahi, 1987)
3. Sõda (animaator, rezh. Hardi Volmer ja Riho Unt, 1987)
4. Hysteria (näitleja, rezh. Pekka Karjalainen, 1992)
5. Ma armastasin sakslast (näitleja, rezh. Ain Prosa, 1998)
6. Lihtne lugu, lõpuga (muusika: Vennaskond, rezh. Ain Prosa, 1999)
RAAMATUD
1. Pogo (1988, Eesti Raamat)
2. Inglid ja kangelased (Tõnu Trubetsky & Anti Pathique, 1992, Vennaskond)
3. Anarhia (1994, Tiritamm)
4. Daam sinises (Tõnu Trubetsky & Anti Pathique, 1994, Vennaskond)
5. Mina ja George (sarjas “Seiklusjutte Maalt ja Merelt”, 1996, Vennaskond)
6. Trubetsky (2000, Olion)
7. Inglid ja kangelased (Tõnu Trubetsky, Anti Pathique, Juhan Habicht, 2002, Kirjastuskeskus)
8. Anarhistid (2003, Kirjastuskeskus)
MUUSIKA (PLAADID, KASSETID)
VENNASKOND
1. Ltn. Schmidt’i pojad (1991, MC, Vennaskond)
2. Girl In Black (1991, vinüülsingel, Vennaskond)
3. Rockpiraadid (1992, MC, Theka)
4. Usk. Lootus. Armastus (1993, MC, CD, EHL Trading/Vennaskond)
5. Vaenlane ei maga (1993, MC, Vennaskond)
6. Võluri tagasitulek (1994, MC, Vennaskond)
7. Inglid ja kangelased (1995, MC, CD, Vennaskond)
8. Mina ja George (1996, MC, CD, Vennaskond)
9. Reis Kuule (1997, MC, CD, Vennaskond)
10. Insener Garini hüperboloid (1999, MC, kogumik, Vennaskond)
11. Priima (1999, 2MC, 2CD, kogumik, HyperElwood)
12. Warszawianka (1999, MC, CD, HyperElwood)
13. Pirita Live (1999, CD, Fucking Cunt Records)
14. Ma armastan Ameerikat (2001, MC, CD, DayDream Productions/Kaljukotkas/Remavert)
15. News from Nowhere (2001, MC, CD, Kaljukotkas/DayDream/Remavert)
16. Subway (2003, CD, Vennaskond)
VÜRST TRUBETSKY & J. M. K. E.
1. Rotipüüdja (2000, MC, CD, Kaljukotkas/Melodija)
THE FLOWERS OF ROMANCE
1. Sue Catwoman (2004, CDEP, MFM Records)
2. Sue Catwoman (2004, CD, The Flowers Of Romance)
VENNASKONNA LUGUSID SISALDAVAID KOGUMIKKE
1. “Minu kodu on mu kindlus” kogumikul Rock Collection (Kooperatiiv “Kuldnokk”, 1989, MC)
2. “Jumal kaitse kuningat” kogumikul Young Rockers (Kooperatiiv “Kuldnokk”, 1989, MC)
3. “Oleks minu olemine” kogumikul Young Rockers (Kooperatiiv “Kuldnokk”, 1989, MC)
4. “Ootame sind Pimedusemaal” kogumikul Rock Collection (Kooperatiiv “Kuldnokk”, 1989, MC)
5. “Segan suhkrut malbelt tassis” kogumikul Rock Collection II (Kooperatiiv “Kuldnokk”, 1990, MC)
6. “Ma armastan Ameerikat” kogumikul Rock Collection II (Kooperatiiv “Kuldnokk”, 1990, MC)
7. “Girl In Black” kogumikul Balts Bite Back! (Stupido Twins Records/Zona Records, 1993, MC, CD)
8. “Insener Garini hüperboloid” kogumikul Rock. Pop a l’Est/Rock. Pop In the East (Radio France Internationale, 1996, 2CD)
9. “Valguse võimendamine ergutatud kiirguse abil” kogumikul Rock. Pop a l’Est/Rock. Pop In the East (Radio France Internationale, 1996, 2CD)
10. “Insener Garini hüperboloid” kogumikul Europodium. Top Of the European Pops (RFI Musique, 1997, CD)
11. “Valguse võimendamine ergutatud kiirguse abil” kogumikul Europodium. Top Of the European Pops (RFI Musique, 1997, CD)
12. “Kosmosesügis” kogumikul Europodium. Top Of the European Pops (RFI Musique, 1997, CD)
13. “Musta lipu valguses” kogumikul 25 kuldset lööklaulu 1. osa (Mätta Fond, 1998, MC)
14. “Kätes rool” kogumikul Kukerpillid. Pojad on mul õige naksid (Kukerpillid, 2002, 2CD)
15. “Euroopa hümn” kogumikul Kevadhitt 2003 (Top Ten, 2003, CD)
VENNASKONNA NR. 1 EESTI HITID
Insener Garini hüperboloid (1993)
Lili Marleen (1993)
Kopenhaagen (1993)
Elagu Proudhon! (1994)
Selle laulu mina ise luuletasin (1994)
Pille-Riin (1994)
Õhtud Moskva lähistel (1995)
10203 (1995)
Subatlantiline kohtumine (1996)
101. kilomeeter (2000)
Saepurulapsed (2001)
Ma armastan Ameerikat (2002)
THE FLOWERS OF ROMANCE’I TURNEED
NEW YORK TOUR 1999
3. April. NEW YORK. Estonian House (243 East 34th Street) 22. 30.
4. April. NEW YORK. Continental Divide (25 Third Avenue). 21. 00.
6. April. NEW YORK. Arlene Grocery (95 Stanton Street). 19. 00.
7. April. NEW YORK. CBGB’s (315 Bowery) 00. 00.
RIGA TOUR 2004 “Priekšpavasaris. Ziemelaustrumi-Eiropa”
31. January. LIMBAZI. Limbazi Culture House (Rigas 9). “Putnu Diena”. Johnny Rotten’s birthday (48). 20. 00.
5. February. RIGA. Depó (Valnu 32). Johann Joseph Most’s birthday (158). 21. 00.
6. February. RIGA. Saxophone (Stabu 43). John Henry Mackay’s birthday (140). 20. 30.
7. February. JELGAVA. Cetri Balti Krekli (Liela 19A). Charles Dickens’ birthday (192). 22. 30.
10. February. RIGA. Austrumu Robeza (R. Vagnera 8; TV-performance). Eugène Bigel’s birthday (132). 19. 30.
14. February. LTV 1. Jimmy Hoffa’s birthday (91). 23. 00
and one more concert:
23. April. RIGA. Cita Opera (Raina bulv. 21). William Shakespeare’s birthday (440). 21. 00.
PARIS TOUR 2004 “Tournée du Chat Noir”
24. June. PARIS. Place Saint Sulpice. “Marché de la Poésie”. 21. 00.
25. June. PARIS. Place Saint Sulpice. “Marché de la Poésie”. 18. 00.
26. June. PARIS. Quartier Latin (in the old Parisian bus). 15. 00.
26. June. PARIS. À La Goguette (73, rue de Bagnolet, 75020). 21. 00.
SMALL EUROPEAN TOUR 2004 “Tournée du Chat Noir 2”
25. September. WARSAW. Progresja (25 Kaliskiego Sylwestra, Stary Bemowo).
28. October. RIGA. Depó (32 Valnu).
30. October. RIGA. Saksofons (43 Stabu).
2. November. WARSAW. Progresja (25 Kaliskiego Sylwestra, Stary Bemowo).
3. November. BERLIN. Wild At Heart (20 Wiener Straße, 10999).
6. December. HELSINKI. Ravintolalaiva Wäiski (Hakaniemenranta 11). Greenpeace. The Alternative Independence Day of Finland.

Tõnu Trubetsky on esinenud Tony Blackplaiti nime all, seepärast on siin selline link letseburgi vikile. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. detsember 2005, kell 21.46 (UTC)

Tihtipeale leian siit infot ka inimese eraeluliste faktide kohta. Trubetsky laste arvu teab keegi?;) avjoska 12. juuli 2006, kell 19.10 (UTC)
Astudes erakonda jättis anarhistlikud põhimõtted, "Eesti anarhistid"´est eemaldada.

: Oma ankeedis postimehe valimisleheküljel väidab, et tal on viis last Postimees 2007 --Kinks 24. jaanuar 2007, kell 13:24 (UTC)
Arvan, et anarhisti mõiste on veniv. Mina ei teeks roheliste nimekirjas kandideerimisest järeldust, et ta jättis anarhistlikud põhimõtted. Andres 24. jaanuar 2007, kell 22:15 (UTC)

Ülevaatlikuse huvides peaks Trubetskyst omaette kategooria tegema ja sinna alla omakorda alamkategooriad: laulud, kirjandus, filmid ja võibolla veel midagi. Kuna kodanik on nii mitmekülgne, siis praegu on tema mahukas looming mööda entsüklopeediat laiali.--Rünno 19. aprill 2009, kell 09:46 (UTC)
"Tõnu Trubetsky on Trubetskoide vürstisuguvõsa järeltulija." - kas siin ei peaks olema viidet? "Laulva Revolutsiooni tegelane" - see mõjub kuidagi pentsikult. Trubetzky vaadete kohta võiks olla eraldi peatükk.

Tõin suguvõsa kohta viite.--WooteleF 24. aprill 2010, kell 21:29 (EEST)

Oled teretulnud selle peatüki kirjutama. Andres 25. aprill 2010, kell 12:29 (EEST)

Kui ma õigesti aru sain, siis 5. augustil 2010 võttis juhatus ta Keskerakonda vastu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. august 2010, kell 23:50 (EEST)

3. augustil 2010 astus ta Eesti Keskerakonda.
See on erakonda vastuvõtmise päev. Minu meelest pole õige öelda selle kohta "astus". Andres 29. august 2010, kell 23:55 (EEST)
Artiklist on puudu see, et kohalike omavalisuste volikogude valimistel 18. oktoobril 2009 kandideeris Tõnu Trubetsky Tallinna volikokku Erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas valimisringokkas nr. 6 kogudes 212 häält.
http://www.vvk.ee/varasemad/kov09/detailed_0784_5.html

Jah. Palun pandagu see sisse. Andres 5. oktoober 2010, kell 12:42 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.dvd2002.ee/sub.php?op=showDVD&ID=890
** In Tõnu Trubetsky on 2013-06-24 13:58:12, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tõnu Trubetsky on 2013-07-07 05:39:50, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:40 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.unitedandstrong.net/scene/reviews/index.php
** In Tõnu Trubetsky on 2013-06-24 13:58:12, 404 Not Found
** In Tõnu Trubetsky on 2013-07-07 05:40:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:40 (EEST)

12. «Hukkunud Alpinisti» hotelli müsteerium (Tõnu Trubetsky, Tõnu Trubetsky, Tom Claude Trubetsky, sarjas „Mirabilia”, 2013, Līgo, ISBN 978-9949-33-313-4)
----
Kas Valgevene ansambel Ljapis Trubetskoi peab ikka "Vaata ka" all olema? Minu meelest on Ljapis Trubetskoi üks tegelane Ilfi ja Petrovi romaanist "12 tooli". Ei kuulu nagu siia. Velirand (arutelu) 22. juuni 2019, kell 23:47 (EEST)

Kordan veelkord seda, mida olen varem öelnud. Velirand (arutelu) 31. märts 2020, kell 17:38 (EEST)


Arutelu:Kivi

Praegu on sihuke olukord, et märksõna "kivi" on ümber suunatud märksõnale "kivimid", mis on ümber suunatud märksõnale "kivim". Äkki peaks "kivi" eraldi artikkel olema, st kivi, kui mingist kivimist koosnev keha? Või on see minu võhiklikkus ja nad on sünonüümid? KS 19:25, 3 Feb 2005 (UTC)

Jah, kui keegi tahab kirjutada artiklit "Kivi", siis võib suunamise maha võtta. Siis peab panema täpsustused artiklite "Kivi" ja "Kivim" päisesse, sest inimesed ei pruugi aru saada, et info kivimite kohta ei olegi artiklis "kivi". Siim 15:52, 6 Feb 2005 (UTC)
Noh, kirjutasin lindude artiklis, et nende lihasmaos leidub väikesi kive, aga imelik oleks öelda väikesi "kivimeid". Mõnes keeles ei tehta neil vahet (inglise), mõnes keeles tehakse (saksa Stein/Gestein). KS 16:49, 6 Feb 2005 (UTC)

Siim, mida Sa pead silmas mõiste all? Andres 21. august 2005, kell 14.53 (UTC)

Minu jaoks ei ole sellel sõnal ranget tähendust. Kasutan suhteliselt vabalt. Oleks hea kui keegi, kes teemat valdab kirjutaks sellest täpsemalt artiklisse Mõiste. Kui midagi on valesti, siis ütle. Siim 21. august 2005, kell 14.58 (UTC)

Kivi ja kivimi eristamiseks võib ütelda ka nii, et kivi on aga konkreetne füüsikaline keha, kivim aga on teatud kehade klass. Näiteks graniit on kivim, graniidist tehtud tänavasillutiskivi on aga kivi, mitte kivim.
Kivimit võib defineerida muidugi ka nii nagu see lause ütleb, aga see parandus on minu lause algset mõtet küll tugevasti moonutanud. Ma tahtsin öelda seda, et "kivim" on midagi mittemateriaalset. Selle tähenduse kohaselt ei saa kivimit kätte võtta. Ta on lihtsalt meie ajus konstrueeritud mõiste. Materiaalsed kehad on aga kivid. Siim 21. august 2005, kell 18.43 (UTC)

Ma arvan, et saan aru, mida Sa mõtled, aga minu meelest päris nii ei saa seda väljendada, sest ka kivi mõiste on konstrueeritud. Aga selle võib küll lisada, et kivi saab kätte võtta, kuid kivimit kätte võtta ei saa, vaid saab kätte võtta ainult kivimi näidise. Minu meelest ei puutu materiaalsus siin asjasse, sest ka kivi mõiste ei ole materiaalne. Andres 21. august 2005, kell 19.45 (UTC)
See artikkel on küll selline, et ei esita ühte tõde, vaid mitmeid erinevaid arvamusi, aga las jääb pealegi nii nagu on, sest see on nagunii minu isiklik teooria, mida pole mõtet entsüklopeediasse panna. Siim 21. august 2005, kell 18.50 (UTC)

: Vabandust, aga kivi on v2ga materiaalne nagu ka kivim on materiaalne, mitte mittemateriaalne. See pole abstarktne m6iste, ega ! Pool artiklist oli mittemidagi ytlev, saaks paremaks kyll.
Kristel  (me ei m2leta seda m2rki nyyd, mis nime paneb - sorry) ..

:: Neli korda ~ . Andres 19. juuni 2008, kell 09:24 (UTC)

:: Mõeldud on õigupoolest eristust füüsilise eseme ja abstraktse objekti vahel. Kivim on umbes samas mõttes mittemateriaalne nagu  näiteks taimede sugukond või ka näiteks arv. Küllap saaks seda selgemini ja paremini väljendada. Andres 19. juuni 2008, kell 09:29 (UTC)

Sõnal "kivi" on kõigepealt kaks tähendust sõltuvalt sellest, kas peetakse silmas materjali või sellest koosnevat keha. Edasi, kivi kui materjal vastandub metallile, puule (puidule), luule, klaasile, plastmassile jne, kuid täpseid piire ei ole. Kivi on pigem see, mis teistest üle jääb, eeldusel, et tegemist on kõva materjaliga. Kivi kui keha peab olema paraja suurusega: ta on terast suurem ning kaljust või ka rahnust väiksem. Kivi mõiste koondub pigem ühe või mõne prototüübi ümber kui on kuidagi tunnuste abl defineeritud.
Kivist räägitakse veel näiteks ploomikivi, doominokivi, neerukivi ja katlakivi mõttes. Andres 22. august 2005, kell 05.51 (UTC)

Ma pole nõus väitega, et sõnaga «kivi» nimetataval kehal peab tingimata olema selline suurusepiirang. Kivi mõnes kitsamas mõttes (nt neerukivi, nagu just loetletud) ei pruugi olla liivaterast suurem. Aga kivi üldises mõistes ei tarvitse olla isegi kaljust väiksem, sest nt sarjas «Kolmas kivi Päikesest» mõeldakse kivi all tervet planeeti Maa. 213.35.235.109 5. detsember 2008, kell 06:00 (UTC)

: Minu meelest artiklis pole öeldud, et on suuruspiirang. On kasutatud sõna "enamasti". Aga muidugi võib artiklit täiendada või parandada. Andres 5. detsember 2008, kell 18:31 (UTC)

Võib-olla saab kivimi ja kivi kohta kasutada võrdlust juustusordi ja juustutükiga. Andres 22. august 2005, kell 05.53 (UTC)

Sa võiksid artiklit ise täiendada. See ei ole nagunii mingi geoloogiline artikkel, vaid pigem jutt ühest sõnast, millel on üsna lai tähendus. Siim 22. august 2005, kell 08.37 (UTC)

''See, kas kivim peab olema looduslik, on vaieldav.''
Minu arvates võib see lause seal olla küll. Artikkel on ju suuresti kivi ja kivimi võrdlusest. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 26. detsember 2005, kell 17.43 (UTC)

Kas sa ei näe, et sinu muudatus muutis selle artikli absurdiks? Eelmine lause ütleb, et kivid ei pea olema looduslikud ja nüüd sa muutsid teise lause nii, et ta räägib esimesele vastu, öeldes, et eelmise lause väide on vaieldav. Siim 26. detsember 2005, kell 17.51 (UTC)

Ei tea... Aga jäägu siis nii nagu oli... --Lulu 26. detsember 2005, kell 17.55 (UTC)

Kas inglise vikilink on ikka adekvaatne? Võib-olla oleks parem teha siia eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. august 2007, kell 18:24 (UTC)
Minu meelest ei ole adekvaatne. Vähemalt seni kuni inglise vikis on artikli asemel täpsustusleht. [[Kasutaja:Siim|Siim]] 24. august 2007, kell 18:26 (UTC)

Minu meelest võiks siia teha täpsustuslehe, kusjuures sisu võiks alles jääda, aga kivi kui agregaadi ja kivi kui materjali kohta võiks teha eraldi artikli. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. august 2007, kell 05:57 (UTC)

* Neerukivi, Põiekivi, Sapikivi ?
suwa 19. jaanuar 2010, kell 19:08 (UTC)
----
See marihuaana jutt peaks olema täpsustusmärkuses, kui see paika peab. Andres 12. detsember 2010, kell 22:05 (EET)

Peab küll.--WooteleF 13. detsember 2010, kell 03:07 (EET)

: Ah, tahtsin seda jälle öelda. Aga parem oleks juba teha eraldi täpsustusleht. Andres (arutelu) 26. august 2016, kell 23:08 (EEST)


Arutelu:Pühak

Budismis ei ole Jumalat. Seetõttu definitsioon ei sobi. Andres 19:51, 4 Feb 2005 (UTC)
Tegin ymber, vast sai parem... --Lulu 07:26, 10 Feb 2005 (UTC)

Siin on minu meelest mõned küsitavused. "Inimene, keda religioosselt austatakse" tundub kahemõttelisena, sest pole selge, mis on religioosne austamine. See võib segi minna jumalikustamisega. Teiseks, "kelle poole palvetatakse" on kahemõtteline. Selle palve sisu on õigeusus ja katoliikluses "palu meie eest Jumalat". See on põhimõtteliselt nagu pöördumine elava inimese poole eestpalvet paludes. Võib aga jääda mulje, nagu pühakul oleks võime ise midagi teha. Andres 08:11, 10 Feb 2005 (UTC)

Selgitan meeleldi. (1) "kelle poole palvetatakse" on täpne väljend, sest katoliikluses ja õigeusus palvetataksegi just nimelt otse pühaku poole, et pühak aitaks (see, et pühak muutub millekski jumala-sarnaseks sel puhul, oligi muide yks reformatsiooni põhjusi: jumal nagu jäetakse kõrvale, ja pöördutakse hoopis nagu mingi teise jumala poole... see oli yks usupuhastuse mõtteid ja eesmärkegi: tuua Jumal tagasi inimese juurde...) võibolla on see tõesti meile siin yllatav, aga katoliiklased ja õigeusklikud usuvad tõepoolest, et pühakul on võime ise midagi teha... (eestpalvetega pole siin kyll midagi tegemist) (2) "inimene, keda religioosselt austatakse" ... kahemõtteline? kuidas kahemõtteline? mis kaks mõtet võivad tekkida selllise definitsiooni puhul? ...mõtlesin ise ka, kas ytelda ".. keda antud religioonis ..." või kuidagi teisiti, aga kui "religioosus" üldse definitsioonist välja jätta, siis ei jää ju midagi järele... või on mõni mõte, kuidas seda teisiti öelda?  --Lulu 12:47, 10 Feb 2005 (UTC)

: Ma ei tea veel, kuidas teisiti öelda. Minu teada vähemalt õigeusu ametliku doktriini järgi saab pühak aidata ainult kaudselt. Jumalateenistustel ju kasutatakse pühakute poole pöördumisel vormeleid "palu meie eest", "ora pro nobis". Tuleb küll täpselt kontrollida. Eestpalvega see on seotud nii, et nagu elavad inimesedki, saavad surnud pühakud inimeste eest paluda ning ainult sellise vahenduse näol saavad nad aidata.  Miks usupuhastus uskumust, et pühak ise saab midagi teha, on arusaadav, kuid küsitav on, kas selline võimalus on olemas olnud ka kiriku ametliku doktriini järgi ning kas seda tänapäeval veel peetakse olemasolevaks. Minu teada on usupuhastus pühakute austamisest ja nende poole palvetamisest loobunud peamiselt seepärast, et seda pole Pühakirjas sanktsioneeritud. Aga olgu kuidas on, vääritimõistmise vältimiseks ei teeks ju selgitused tekstis paha?

: "Inimene, keda religioosselt austatakse" võib ju tähendada ka seda, et teda austatakse jumalusena. Ning siis võib jääda mulje, et pühakuid peetakse tingimata jumalusteks. Küsimus on jällegi täpsustamises. 13:03, 10 Feb 2005 (UTC)

: Jah, sain aru, mida Sa "eestpalve" puhul mõtlesid. On muidugi üks asi, kuidas katoliikluses või õigeusus kiriku ametlik doktriin kõlab, ning on teine asi, kuidas katoliiklased ja õigeusklikud ise pühakute poole palvetavad...

: "Inimene, keda religioosselt austatakse" ... rõhuga: "inimene"... seal see vahe ongi ju... kui usklikud teda pooljumalaks peavad, see on teine asi... muide, paljud Rooma keisrid olid juba eluajal jumalatena austatud, samuti Egiptuse vaaraod...

: Lisan siia juurde paar katkendit yhest ilusast raamatust.
Järgmisel hommikul magasin kaua. Sel päeval polnud mingit ruttu, keegi ei töötanud aias, kindlasti olid kõik hommikumessist saadik kirikus: oli suurreede. Kui ma mõne tunni pärast San Michele’sse jalutasin, leidsin enda üllatuseks mastro Nicola kolme poja ja kõigi tüdrukutega aias töötamas nagu harilikult. Muidugi teadsid nad, kui tähtis mul oli tööga võimalikult palju kiirustada, kuid ma poleks võinud neilt uneski nõuda, et nad töötaksid suurreedelgi. See oli neist tõesti armas. Ütlesin, et olen neile väga tänulik. Mastro Nicola vahtis mind ilmse üllatusega ja seletas, et täna pole mingit püha.
Ei mingit püha täna? Kas ta ei tea, et täna on suurreede, päev, mil Jeesus Kristus risti löödi?
-	Va bene, sõnas mastro Nicola, - kuid Jeesus Kristus polnud mingi pühak.
-	Kindlasti ta oli pühak, suurim kõigist pühakuist.
-	Kuid mitte nii suur kui Sant’ Antonio, kes on teinud üle saja kahekümne imeteo. Kui palju imetegusid on teinud Gesu Cristo? Küsis ta mult kavalalt. (lk. 286)
Don Bartolo ärisõbrad kuulusid peaaegu eranditult sama linnajao paljudesse kloostreisse ja kirikuisse. Paar preestrit, munka või frate’t istus alalõpmata leti ees toolidel elavas keskustelus päevasündmustest ja viimasest imeteost, mille oli sooritanud see või teine pühak, või see või teine madonna – la Madonna del Carmine, la Madonna dell’Aiuto, la Madonna della Buona Morte, la Madonna del Colera, l’Addolorata, la Madonna Egiziaca. Harva, väga harva kuulsin Jumala nime nimetatavat, ei iialgi aga ta poja oma. Võtsin endale kord vabaduse, et ühe räbaldunud vana frate, kes oli mu eriti hea sõber, tähelepanu sellele asjaolule juhtida. Frate Anastasio ei teinud oma isiklikust arvamusest mingit saladust: Jeesuse Kristuse kuulsus põhjenevat lõppeks ainult sellel, et ta oli Madonna poeg. Vend Anastasio polnud kunagi kuulnud räägitavat, et Jeesus Kristus oli päästnud mõne inimese koolerast. Püha ema oli nutnud veripisaraid tema pärast. Ja mis ta talle tasuks oli teinud? „Naine,” oli ta ütelnud, „naine, mis on sul minuga tegemist?”
-	Percio ha finito male, seepärast ta lõpetaski oma elu nii halvasti, pomises vend Anastasio. (lk. 139 – 140)
Axel Munthe. San Michele raamat. (The Story of San Michele. – Boken om San Michele.) Tõlk. Heino Meister. Trt.-Tln. 1938.
 --Lulu 13:32, 10 Feb 2005 (UTC)

:: Need katkendid on muidugi õpetlikud. Tähtis on minu meelest see, et tekstis oleks esitus nii detailne, et lugejal ei tekiks kaksipidimõtlemist. Selleks ei piisa vormelite lihvimisest. Ka vormel "inimene" asja lõpuni ei ava. Jeesus Kristus ja Rooma keisrid olid ju inimesed, kuid mitte pühakud (Kristuse puhul ortodoksse kristluse vaatepunktist). Ja muidugi on ka võimalik, et me ei saa esitada definitsiooni, mis kõikide religioonide puhul  sobiks. Pigem tuleks vist öelda, et seda sõna kasutatakse teiste religioonide puhul teatava analoogia või sarnasuse põhjal kristlike pühakutega. Andres 13:51, 10 Feb 2005 (UTC)

::: Ja artiklis võiks eristada kaht diametraalselt erinevat seisukohta: 1)nii õigeusu kui katoliikluse ametlik teoloogia näeb pyhakute tähtsust pigem inimkonna yhise patukoorma kergendajate ja eestkostjatena kui sõltumatute nähtustena 2)katoliiklik ja õigeusklik rahvausund peab neid iseseisvateks entiteetideks, kelle yleloomulik vägi on suuremal või vähemal määral autonoomne, sõltumatu. Nt: venelastel kirjeldatud komme panna ikaldusega ikoon aiateibasse, et "Kannata nyyd ise ja vaata, missuguse ilma sa kokku oled keeranud!", sarnaneb setude suhtumisega Pekosse. Aga ametlik ja rahvalik on kaks ise asja. (Sama juttu tuleb nähtavasti korrata kunagi Neitsi Maarjast kirjutades, kuna rahvasuus on ta jah oluliselt sagedamini kui ta poeg, ent ametlik doktriin seda siiski ei toeta.) Kusjuures mul on kuri kahtlus, et ka nt budismis toimib sarnane mehhanism. (Kas šintos on pyhakud?) --Oop 11:34, 11 Feb 2005 (UTC)

:::: Üks õiendus: pühakud on pstukoorma kergendajad minu teada ainult katoliikluses, mitte õigeusus. Andres 12:52, 11 Feb 2005 (UTC)

::: jep... kõik õige..  aint et ma arvan et pole meie asi neid kahte asja (kunstlikult) lahku ajada, kui (ametlik) kirik neid rahvausundlikke (ebausklikke) kombeid rahulikult talub... ja, mis siis on see ametlik kirik, kui pyhitsetud preestridki... (vt ylalolevat lõiku)...? ortodokslus (nii lääne kui ida oma) on tunduvalt komplitseeritum, kui me siin yhes väikeses artiklis suudame ära näidata... mis me siin setudest räägime, kui Haiitil jt Kariibi mere saartel, Mehhikos ja USA lõunaosas möllab voodoo-uskumus ja kombestik, mida isegi paavst rahulikult talub ja kogu seda rahvast koos tema kommetega ikkagi katoliiklaste hulka loeb... aga jah, mis sellesse kurja kahtlusse puutub, et ka budismis midagi taolist toimub, siis jah, toimub kyll, ja mitte vähe... --Lulu 12:48, 11 Feb 2005 (UTC)

:::: Ei ole nõus. Me peame asja selgitama nii detailselt ja adekvaatselt kui võimalik. Ja kes ütleb, et me väikese artikliga peame piirduma? Andres 12:52, 11 Feb 2005 (UTC)

:::Olukord katoliikluses jts kõrge organiseerumisastmega religioonides on pigem selline, et yks asi on ametlik doktriin, teine aga rahvalik praktika mingis kauges maanurgas. Tänapäeval on komme doktrinaalseid erinevusi vägivaldselt siluda praktiliselt kadunud, seepärast ei jää erinevuste puhul (mis niikuinii on igas maailmanurgas ise suunas) midagi muud yle, kui halva mängu juures head nägu teha, rahvast tasakesi harida ja tipptasandil sellest mitte rääkida. Kogu 20. saandi jooksul on paavstid olnud hädas Ladina-Ameerikaga, kuhu järjepanu saadetakse oma ustavaimaid paadunud antikommunistidest piiskoppe, kes tulevad aga iga kord tagasi, automaat pihus ja Che Guevara pildiga särk seljas. Mis teha. Kui poepidaja vaikimisi arvestab varastamisest tulenevate kahjudega, sest inimesed niikuinii varastamist ei jäta, egas see siis veel tähenda, et ta ametlikult poevargust aktsepteeribki. Samamoodi ei lähe pyhaku aiateibasse ajamine või synkretism teiste religioonidega (Karibistanis voodoo, Indias hinduism, Jaapanis šinto ja budism) ametliku teoloogiaga kohe mitte kuidagi kokku, sestap ei ole mõtet ka entsyklopeedias hakata tegema nägu, nagu need kaks tõesti yks ja sama asi oleks. Ega ikka ei ole kyll ja pole ka kunagi olnud. Viisakas on ausalt ära ytelda, et raamatus on nii, tänapäevases teoloogias naa, selle kandi rahva käes tegelikult hoopis nõnna ja tolles kandis neljandat pidi. Mul on tuttav maausuline, keda yks Virumaa kirikuõpetaja ekskommunitseerida yritas; kui yks kirikuõpetaja ei tea, et ekskommunitseerida saab ainult usklikku, mitte paganat, ei tähenda see veel, et nii asi käibki. Meil siin tuleb lihtsalt kõik hinge pealt ära rääkida, kenasti systematiseeritult ja viidakesed juures. --Oop 19:07, 11 Feb 2005 (UTC)

Kõrgete vaimulike isikute poole pöördudes või nendest rääkides kasutatakse vormelit "Teie pühadus" või "Tema pühadus".
See lõik on minu meelest teemakohatu, sestap tõstsin selle välja.
Tuleb arvestada, et sõnade "pühak" ja "püha" tähendused ei lange kokku. Varakristluses (ja ka Nikaia usuntunnistuses) mõeldakse pühade all kõiki kristlasi. See tõttu on see koht, kus seda usutunnistust mainitakse, eksitav. Andres 12:58, 11 Feb 2005 (UTC)

: nunuh, võtsin maha... (kuskil mingis versioonis nägin seda, aga enam ei leia yles)... igatahes meie Nikaia usutunnistuses seda tõesti ei olegi... huvitav, et artikkel segane tundub ja ikka veel toimetamist vajab, aga, noh, teema on ka väga mitmeharuline, seotud tõesti paljude valdkondadega... --Lulu 13:45, 11 Feb 2005 (UTC)
Siin võiks seda vene pühakut ka mainida, kes väidetavasti Tartus keskajal ära uputati. Anti Selart on temast Akadeemias kirjutanud. Vist ainus Eesti territooriumiga seotud pühak.

Vist oli Issidor, aga ma pole kindel. Kas mitte tal polnud ka kaaslasi?

Õigeusu pühak (märter) on ka piiskop Platon (Kuhlbusch). Andres 14. oktoober 2006, kell 10:57 (UTC)

Ka Neeva Aleksander on vist otsapidi Eestiga seotud. Andres 14. oktoober 2006, kell 10:58 (UTC)

:Jah, Platon ka (isegi enam märkimisväärne isik, kuna on tegelikult elanud). Vist oli 70 (või 72 - mõlemad Piiblist võetud arvud) kaaslast Issidoril. Ja vene pühakutest veel Aleksander Nevski, aga ma pole kindel, kas ta Eesti maismaal ka käis (seostub Jäälahinguga Peipsil, igatahes ta ei surnud siin).

:: Nojah, õigeusulised Eestis kutsuvadki Aleksander Nevskit Neeva Aleksandriks. Andres 14. oktoober 2006, kell 11:16 (UTC)

Pühakud on eriti vagad kristlased, kelle kaudu Jumal ilmutab oma armu teistelegi ja kellega ta laseb sündida imesid.

Ümbersuunatud artiklist. Andres 7. veebruar 2008, kell 15:47 (UTC)

Tervist kõigile toimetajatele!! Ma olenev (YH) siin anothen Joel ja ei lobise kaua ja vastuväiteid ma eiran. Sõna "pühak" ajalooliselt oli katoliku kiriku termin, samas kui luteri kirik (EELK) pühakuid eitab olenevalt sellest et mitte ükski inimene ega prohvet ei ole olnud pühak reaalselt, tegelikult. Siin on see objektiivne moment et kõik katoliku kiriku dogmad ja Nikea (Nikaia) usutunnistus on valed. Vähe sellest: ka väide "kelle kaudu Jumal maailmas toimib" on avameelselt vale kuna universum on materiaalne ja mitte midagi jumalikku materiaalses universumis ei toimu ega toimi. Seletamatuid nähtuseid ja poltergeiste ülemisele korrusele inkrimineerida ei õnnestu. Elmimra, Elshaddai, Elion, Elolam, More Litsdaka. Üks eestikeelne väide: Jumala õigsuslisus. Ma ütlen aluspõhjaliselt et katoliku kiriku juhid ei saa aru et Piibli sündmused juhtusid juba ära, nad usuvad et need juhtuvad homme. See on ääretult kriitiline murdepunkt kumba moodi usutakse et kas Kristus on tulnud või tulemas ja inimesi saab ka alati kontrollida ja kirikujuhte saab ka alati küsitleda. Nikaia usutunnistus ütleb valesti et Kristust oodatakse. Mina ei oota, minu jaoks ta tuli I sajandi lõpus. On see toimetajatele arusaadav?
Keeleliselt sõnad "püha" ja "pühak" on sünonüümid kas või siis vähemasti olid samatähenduslikud I sajandil kirjutatud tekstides. I sajandil tähendasid üheselt "püha" ehk "pühadus" ja "pühadus" tähendas omada reaalset silmaga nähtavat kirkus, helendus, sära, ausära, doxa. Mulle meeldib nimetavas, siis ei jää arusaamatuks kuidas algupäraselt oli. Ma näen et artikli "Püha" definitsioon on puudulik just selles konkreetses mõttes et ta seletab põhjalikult lahti mida see sõna tähendab erinevates religioonides ja tavainimestele tavamõistes ja vaikib surnuks sõna "püha". "Püha, püha, püha YH sina" või "pühak, pühak, pühak sina" nendel vanasti erinevus puudus ja selge see et tänapäeval pole neid väljendeid võimalik inimestele kohaldada aga et katoliku kirik kohaldas tänapäeval tuhandetele surnud inimestele siis mina käsitlen seda inimeste sorteerimisena et ta kuulutas pühakuteks ainult katoliiklased ja mõned õigeusu autoriteedid. Olles rangelt erapooletu ma ei ole poolt ega vastu. Üheselt selge see et oli mis oli, ega ma ei nääguta siin. Aga tal on see pühakute nimekiri enesekeskselt üksluine ja igav. Enesekeskselt.
Ma lugesin "Arutelu:Pühak" läbi ja vastan diskussiooni korras et õigeusu ametlik doktriin ei ole usukehtiv ja vormel "ora pro nobis" tehti tänapäeval ilmselt Schuberti järgi. See käesolevas artiklis sisalduv mõte et surnud pühakud saavad palvetada nende eest kes on palvetanud surnud pühakuid et need nende eest palvetaksid nende surmatunnil, nende surmatunnil, nende surmatunnil. Schuberti laulu sõnad. See tänapäeva väljamõeldis ei saa olla ametlikult usuliselt kehtiv kuna see mõeldi välja tänapäeval. Ma täpsustan: XX sajandil katoliku ja õigeusu kirik on seletanud uuesti üle kõik nende usudogmad - milliseid oli palju - kumbki omamoodi ja samas omavahel nad konkureerivad kummal on õigus usuliselt. Vanasti neid kahte sõna ei olnud kuid vanasti olid kategooriad "õigsuslisus" ja "usaldus". Vanasti ei olnud "mina usun" kuid "mina usaldan sind sina õigsusline".
Toimetajale: langesid küll kokku "püha" ja "pühak" tähendused vanasti enne Nikea (Nikaia) usutunnistust. Loomulikult äratab sellisel juhul tähelepanu just see et erinevus tekkis just alates Nikaia (Nikea) usutunnistusest. Mitte keegi ei kahtle et usutunnistust käsitletakse kõigutamatult üheselt. Kõigutamatult selles mõttes et ei lasta ennast usuvastastel kõigutada. Aga usk on pime selles mõttes et usk ei ole analüüsivõimeline. Ma ei saa siin vaidlustada seda pikka ja lohisevat Nikaia (Nikea) usutunnistust kõigis tema väidetes ühekorraga, ma siis alustuseks vaidlustan silmanähtavalt vale sõnasõnalisuse "tuleb taas kirkuses kohut mõistma elavate ja surnute üle" >> seda ei saa juhtuda kuna see juhtus I sajandil kuni aastani 99 ja lõpp, siis oli 99-1099 tuhat rahuaastat ja 1099 ründas Rooma paavst Jeruusalemma.
Toimetajale: loe prohvet Joel ja More Litsdaka. Ma tahan olla tagasihoidlik. Mind ei huvita esiplaanile trügida kuna mul puudub missioon. Kui tohib ma ütlen paradoksi: patuvabaks saab inimene surmas. Kristus sündis Jordanil siis kui Jeesus oli umbes 30 aastat vana. See on täpselt fakti küsimus ja selle faktiga võrreldes Nikaia usutunnistus on vale kõikides keeltes. Muideks usk saab väga täpselt tühine olla. Usk ja lootus ammu läind, teil ei õnnestu neid avastada. Ka Issa-meie on aegunud ja seda ei ole võimalik lugeda homse peale ette. Tänupalved on mõttetud kui inimene pole saanud epmida. Toimetaja märkused mulle meeldisid, great.
----
Definitsioon on niisugune, et budismi puhul see ei sobi. Andres (arutelu) 26. detsember 2016, kell 16:15 (EET)
----
Kas seda pilti on ikka siia tarvis? --Andres (arutelu) 9. september 2023, kell 19:49 (EEST)


Arutelu:Muusikastiil

Arvan, et tuleks eelistada pealkirju stiilis "Romantism (muusika)". Andres 14:28, 5 Feb 2005 (UTC)
Kui sa mõtled (kirjutamist vajavate) artiklite pealkirju, siis, jah, mõtlesin isegi, kuidas oleks parem: "Romantism (muusika)", "Romantism muusikas", "Romantiline muusika", "Muusika romantismiajal" või kuidagi teisiti... On meil mingi traditsioon või analoogia kuskil juba tekkimas? ... Arvan, et päris läbivalt yhtmoodi ei saaks kõikide nende stiiliepohhide puhul... --Lulu 14:41, 5 Feb 2005 (UTC)

Meil oli juba korra sellest juttu, et "romantiline muusika" hästi ei sobi, sest see on kahemõtteline väljend. "Romantism muusikas" ja "Muusika romantismiajal" on kunstlikud ja pealegi eksitavad, sest romantiline muusika levis veel kaua pärast "romantismiaega" kirjanduses ja pealegi ei olnud romantismi sisu kirjanduses ja muusikas kaugeltki ühesugune. Sisuliselt on tegu eri mõistetega. Pealkiri "Romantism" osutaks sellele, et jutt on romantismist, ning täpsustaks, et mõeldakse romantismi nii, nagu seda mõistetakse muusikas.
Andres 14:57, 5 Feb 2005 (UTC)

Päris lähedast analoogiat meil ei ole, aga püüame vältida kunstlikke pealkirju. Sulgudes olev ei ole otseselt pealkirja osa.

Mõne teise stiili puhul on olukord võib-olla teistsugune. Andres 14:59, 5 Feb 2005 (UTC)

Teie määratluse järgi on näiteks ABBA, Justament, ja The Exploited üks ja sama muusikastiil! Mis neid ühendab?
--------------------------
Saan küsimusest aru ja vastan hea meelega. Artikkel räägib muusikastiilidest väga laias skaalas, ligi tuhandeaastases arengus. (Tegelikult peaks siin rääkima veel ka teiste kultuuripiirkondade, Hiina, India, araabia jne muusikastiilidest... ).
Teie küsimus puudutab üht ajalõiku (20. sajandi teine pool) ning, täpsemalt, selle ajalõigu üht stiilide rühma (mida nimetatakse siin "popmuusika", aga on kasutatud ka termineid "levimuusika" vms). Selle kohta praegu eraldi artiklit veel ei ole. Aga kui see artikkel kirjutatakse, siis kindlasti räägitakse seal ka sellest, mille poolest erinevad muusikastiilid selles lõigus. Ma olen kindel, et keegi ei hakka selles artiklis siis väitma, et ABBA ja Justament ja Sex Pistols on üks ja seesama stiil.
Küsimus tekkis ilmselt sellest, et sõna "muusikastiil" kasutatakse väga laias tähenduses ja samal ajal ka väga kitsas tähenduses.
Aga kui vastata küsimusele otseselt (mis neid ühendab), siis neid ühendavad järgmised stiilielemendid ja tunnused. Žanriliselt vokaal-instrumentaalmuusika. Homofooniline. Iseloomulik off-beat rütmifiguurides. Valdavalt lühivormid, stroofilise ülesehitusega. Harmooniliselt kolmkõlalised järgnevused ühe tonaalsuse piires. Instrumentaariumis elektroonilised muusikainstrumendid ja helivõimendussüsteemid. Jne.  --Lulu 09:22, 21 Feb 2005 (UTC)

Aitäh tõesti ammendava ja tähelepaneliku vastuse eest.
----
Kui ma tahan fado't kanda muusikastiilide loendisse, siis kuhu? Andres 11:11, 30 Apr 2005 (UTC)
Muusikastiilide loendit meil ei ole veel. --Lulu 11:38, 30 Apr 2005 (UTC)
----
Esitasin liitmiseks, sest ma ei saa artiklitest aru, mis vahe on muusikastiilil ja muusikažanril. Tundub, nagu polekski vahet. Kui selgelt välja kirjutada, mille poolest nad erinevad, siis võivad olla eraldi artiklid. Ja keelelinkidega peab olema väga ettevaatlik: praegu need kattuvad, mis ei ole õige juhul, kui need mõisted on erinevad. Taivo 21. mai 2006, kell 17.52 (UTC)

Stiilid ja žanrid on selgelt erinevad asjad. Näiteks ooper ja sümfoonia on erinevad žanrid, kuid mõlemad võivad olla näiteks romantilises stiilis. Minu meelest on artiklites see ära seletatud. Kui keelelingid kattuvad, siis on need lihtsalt valesti pandud. Neid teevad ju robotid. Kui kuskil on viga, kandub see automaatselt igale poole. Andres 21. mai 2006, kell 18.12 (UTC)

:Nüüd ma saan asjast aru. Artikli alguses peaks see ka nõnda arusaadavalt olema välja öeldud. Taivo 21. mai 2006, kell 18.26 (UTC)
----
Stiilid ehk ajastud ehk epohhid. Mulle meeldiks muusikas kasutada sõna ajastu. Saksa vikis on nii kunstis kui muusikas epohhiks nimetatud. Ja mõlemas keeles on ainult üks artikkel keskajast ja renessanssist, kus on lahti seletatud varakeskaeg, kõrgkeskaeg jne. Meil peaks olema artiklid keskaeg (muusika) ja renessanssmuusika.--Tiuks 5. detsember 2007, kell 02:21 (UTC)

Stiil ei ole üldjuhul sama mis ajastu. Mitu stiili võivad esineda samal ajal.

Arvan, et artikli pealkiri peaks olema ikkagi Keskaja muusika (või ehk ka Keskaegne muusika). Muusikat ju ei nimetata keskajaks. Andres 5. detsember 2007, kell 08:49 (UTC)

: Kas võiks teha siin jaotuse, et ajastud jagunevad stiilideks (renessanssmuusika) jne.--Tiuks 5. detsember 2007, kell 11:35 (UTC)

:: Misjaoks ajastud jagunevad? Andres 5. detsember 2007, kell 12:06 (UTC)

:: Stiilid saab ju ajastute kaupa jaotada, et oleks ülevaatlikum. Uusaeg on ju ajastu, mis jaguneb stiilideks barokk, klassitsism, romantism.--Tiuks 5. detsember 2007, kell 12:15 (UTC)

::: Sellist jaotust ma mõtlesingi.--Tiuks 5. detsember 2007, kell 14:40 (UTC)
----
Kas artiklisse kunstistiil (ajastu artikli link) võiks panna definitsiooni Kunstistiiliks nimetatakse kunstiteoses kasutatud võtete süsteemi. See on võetud raamatust Muusikaajalugu, Kull.I, Tuisk.O - Tallinn, Valgus, 1977. Siia artiklisse võiks ju siis kirjutada, et heliteoses kasutataud võtete süsteemi. Kirjandusstiili kohta käiks sama.--Tiuks 5. detsember 2007, kell 20:41 (UTC)

Kunstistiili mõiste on keeruline. Eriti keeruline on see kirjanduse puhul.  Esimeses lähenduses võib definitsioon  olla niisugune, aga definitsioone ei maksa kirjutada enne, kui hädapärast tarvis. Parem, kui saaks kohe läbimõeldud esituse. Võib-olla ka tuleks kõigepealt teha lehekülg Stiil. Andres 7. detsember 2007, kell 06:14 (UTC)

: Ma süveneks esialgu ainult kunstistiili ja muusikastiili. Stiil tervikuna on nii lai mõiste, et tuleks võib olla täpsustusleht teha. Kohe tuleb pähe moestiil. Stiil tuleb vanarooma kirjutuspulgast stilus ja esialgu nimetati stiiliks inimese käekirja. Tänapäeval algab kustiajalugu neoliitilise kunstiga (neoliitikum). Ma uurin veel asja lähemalt.--Tiuks 8. detsember 2007, kell 14:23 (UTC)

:: Igatahes artikkel Stiil peab olema. Andres 8. detsember 2007, kell 14:30 (UTC)

::: Vaatasin ringi teistes vikides ja stiili otseselt ei defineerita. Näiteks renessanss räägib ajaloo perioodist ja malli kaudu saab kiiresti leida infot muusika, kirjanduse, teaduse jm kohta. Esialgu ei hakka ka stiili defineerima, kuigi isegi võõrsõnade leksikonis on definitsioon olemas. Alustan ajaloo perioodidega (vist tuleb nimetada ajastuks) ja teen mallid. Eeskujuks [inglise viki mesoliitikum]. Siis saab siduda viimased geoloogia ajastud või ajastikud. Siis on kõigil ülevaade, mis eesti vikis on ja mis artiklid puudu on.--Tiuks 8. detsember 2007, kell 21:11 (UTC)

Lugege vähemalt see viidatud muusikateadlase artikkel läbi, enne kui tulete om tarkusega hiilgama.

Mis konkreetselt Sinu meelest siis valesti on? Adeliine 3. jaanuar 2011, kell 21:28 (EET)
"Stiili-mõistest ja stiiliajastute liigendusest lääne muusikaloos
Muusikaloos käsitletakse üksikute heliloojate isikupäraseid stiile, koolkondade ja rühmituste
stiile, aga samuti žanrilistest erijoontest (nt oratooriumistiil) või kompositsioonitehnilistest eelistustest lähtuvaid (nt kromaatiline stiil) ning pikemate ajastute (nt renessanss, barokk)
stiile. Ajastustiilide liigendus laenati muusikaloo käsitlusse 19. sajandil osaliselt üldisest
kultuuriloost („renessanss”, „barokk”) ning osaliselt kaasaegsest muusikakriitikast („klassitsism”
ja „romantism”, hiljem ka mõisted nagu „manerism”, „tundeline stiil”, „verism”,
„impressionism” jt.).
Stiiliajastute esialgses liigenduses on täheldatav ka teatud „perspektiiviefekt” – ajaliselt lähemaid
perioode vaadeldi detailsemalt ning nad olid vastavalt ka lühemad kui ajaliselt kaugemad.
Mõiste sisumaht võis selliselt käsitletud ajastute puhul oluliselt erineda. Näiteks eristavad
barokiajastut klassitsistlikust (samuti nagu renessansiajastut barokist) kompositsioonitehnika
erinevad alused, erinevad vormid ja žanrid, esituskoosseisud ja muusikalised alusstruktuurid,
tavapäraselt käsitletud klassitsismi- ja romantismiajastu vahel pole aga olulisi
erinevusi üheski nimetatud kategoorias.
jne jne
Lugege!
Intervikid paistavad olevat valed, räägivad žanridest. Andres 4. jaanuar 2011, kell 21:09 (EET)

Ei, intervikid on õiged. Inglise genre pole sama, mis meie 'žanr'. Adeliine 4. jaanuar 2011, kell 21:18 (EET)

: Ma ei lugenud inglise artiklit lõpuni. Artikkel räägib tõesti põhiliselt stiilidest, kuid genre võib tähendada ka žanri. Prantsuse viki artikkel räägib žanridest, vene keeles on žanride, stiilide ja suundade loend. Andres 4. jaanuar 2011, kell 21:41 (EET)

Muusikalaad on muusika loomisel kasutatav struktuur või meetod.
Muusikalaadi all võidakse mõista selle helilaadi: mažoorset või minoorset; tavapärases tähenduses: "rõõmsa-" või "kurvalaadiline" muusika.
Teises tähenduses võidakse muusikalaadi all mõista ka muusika faktuuri: polüfoonilist,  homofoonilist, monoodilist vms.
===Arutelu===
Sõna muusikalaad kokku kirjutatuna on mulle võõras. "Muusika laad" kui "muusika omadus", seda võiks mõista kui muusika iseloomulike ja relevantsete omaduste kogumit. Siin on juttu pigem muusikastiilist. --Andrus Kallastu 3. mai 2008, kell 16:07 (UTC)

Jah, selle võiks ümber suunata muusikastiilile. Andres 3. mai 2008, kell 16:12 (UTC)

: Mida Andrus sellest arvab? See artikkel on vaja kustutada. Muusikainimene ei räägi muusikalaad. --Tiuks 3. mai 2008, kell 16:20 (UTC)

:: Ümbersuunamine on ju sisuliselt kustutamine. Kas mõistel "muusikalaad" või "muusika laad" leidub viidet selle kasutamisest?--Andrus Kallastu 3. mai 2008, kell 19:05 (UTC)

::: Ei ole kustutamine. See suunaks teisele artiklile. Kas muusikastiil? Mõiste on pandud Muusika mõistete loendisse  aga muusikat ei rõhutata. Pigem laad ja selle all mõeldakse helilaadi. See ei ole ju stiil, et siit teksti üle viia. Siin on mitu tähendust, mis tekitab ainult segadust. Faktuuriga saime vähemalt ühelepoole. Mina pooldan kustutamist. --Tiuks 3. mai 2008, kell 19:13 (UTC)

::: Minu õppejõu konspektides on stiiliks peetud ka polüfoonilist, homofoonilist, akordilist jne muusikat. --Tiuks 3. mai 2008, kell 19:24 (UTC)

:::: Ümbersuunamine ei ole kustutamine, vaid teise artikli juurde suunamine. "Muusikalaadi" ja "muusika laadi" on mõnikord kasutatud ja nende all mõeldakse enam-ähem sama mis muusika stiil. See ei ole termin. Võiks ju ka kustutada, aga kui juba Lulu sellise pealkirja tegi, võib mõni teinegi selle alt otsida. Muusika mõistete loendist välja võtta. Andres 3. mai 2008, kell 19:30 (UTC)


Arutelu:Sügis Ida-Euroopas

imho tuleks see artikkel juba kasvõi seepärast kustutada, et siin sees on © märk. - Ahsoous 08:16, 6 Feb 2005 (UTC)~

Märk © käib ilmselt filmi enda kohta. Minu meelest vajab artikkel ainult toimetamist. Kui sõnastust pisut muuta, siis ei saa sellele artiklile autoriõiguse seisukohalt midagi ette heita, sest faktid ei ole autoriõigusega kaitstud. Muidugi võiks lisada allika. Andres 09:34, 6 Feb 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.valgehobu.ee/galerii010.htm
** In Sügis Ida-Euroopas on 2013-06-24 13:37:37, 404 Not Found
** In Sügis Ida-Euroopas on 2013-07-07 02:15:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://home.lanet.lv/~julita/liml/muzpasci.htm
** In Sügis Ida-Euroopas on 2013-06-24 13:37:37, 404 Not Found
** In Sügis Ida-Euroopas on 2013-07-07 02:15:47, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://sv.lv/photogallery/bilde.php?id_id=34&image=13
** In Sügis Ida-Euroopas on 2013-06-24 13:37:36, 404 Not Found
** In Sügis Ida-Euroopas on 2013-07-07 02:15:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tvnet.lv/izklaide/music/lvmusic/article.php?id=192378
** In Sügis Ida-Euroopas on 2013-06-24 13:37:36, 404 Not Found
** In Sügis Ida-Euroopas on 2013-07-07 02:16:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mfoorum.com/index.php?topic=56.msg986
** In Sügis Ida-Euroopas on 2013-06-24 13:37:36, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Sügis Ida-Euroopas on 2013-07-07 02:16:17, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:16 (EEST)


Arutelu:Navahrudak

Võtsin tekstist välja lause "Iseseisev [[vürstiriik]] [[1175]] – [[1264]], [[1341]] – [[1381]] ja [[1386]] – [[1441]]."
See lause on eksitav. Nimelt oli Navahradak vähemalt aastal 1252, mitte iseseisev vürstiriik, vaid osa Leedu suurvürstiriigist, täpsemalt tema sisuline pealinn. Sel aastal lasi Mindaugas end just selles linnas Leedu kuningaks kroonida. Pigem on selle lause allikas pidanud silmas, et nendel aastatest on teada sealsed vürstid. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 21:03, 6 Feb 2005 (UTC)

Lisasin artiklist valitsejate nimistu. Niivõrd vigasel ja korrastamata kujul ei saa seda artiklisse jätta. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 22. september 2005, kell 09.14 (UTC)
*?-? [[Erdywil]]
*after [[1185]]-[[1192]] [[Mingayl]]
*1192-? [[Skirmunt]]
*?-[[1239]] [[Troniata]]
*-[[1239]] [[Hrodna]] [[Vürstiriik|Vürstiriigi]] osa ?
*1239-[[1254]] [[Woyszwiłk]] ([[Mindaugas|Mindowh]]i poeg)
*1254-[[1258]] [[Roman Danylovich]] ([[Rurik]]ovich; d. after [[1258]])
*1258-[[1267]] Woyszwiłk (Mindowhi poeg; d. [[1267]])
*[[1264]]-[[1341]] [[Leedu Suurvürstiriik|Leedu Suurvürstiriigi]] osa
*[[13. sajand]] [[Narymont]]
*?-1341 [[Narymunt]]
*1341-[[1347]] [[Koriat]] ([[Giedyminowicz]])
*1347-13?? [[Woidete]] (Giedyminowicz; d. after [[1362]])
*13?? -[[1381]] [[Butaw]] (Giedyminowicz; d. after 1381)
*1381-[[1386]] Leedu Suurvürstiriigi osa
*[[1384]] [[Yuriy]] (Giedyminowicz)
*1386-[[1390]] [[Towtiwil]] (Giedyminowicz)
*1390-[[1440]] [[Sigismond Korybut]] (Giedyminowicz)
*1440-[[1441]] [[Michal Boleslaw]] (Giedyminowicz; d. [[1451]])
*1441- Grodno Vürstiriigi osa?

*Kas sellepärast on korrastamata, et nimed ei ole veel ära leedustatud, et ei ole veel Romanauskas Danilaicius, et ei ole veel saanud kõikidele nimedele -as-lõppu taha panna?
"Vanavalgevene" keeles on Grodno, mitte Hrodna!--Fridolins 23. september 2005, kell 07.50 (UTC)

Nimed on siin kirjutatud inglisepäraselt ja isegi ingliskeelsed sõnad on sees. Andres 23. september 2005, kell 08.18 (UTC)

:Parandasin ingliskeelsused ära.--Fridolins 23. september 2005, kell 09.28 (UTC)

::Fridolins!!! Paranda asju, mida tead ja oksad. Ülejäänud jäta rahule (toponüümikaga seotud kuulub kindlalt siia). Mul on kõrini Sinu saasta koristamisest ja parandamisest. - Urmas 23. september 2005, kell 20.14 (UTC)

KNABis ja Suures Maailma Atlases on Navagrudak. Kas ei peaks nendest lähtuma? Ilmselt on diskussioon juba varem maha peetud, kas keegi võiks viidata? Vähemalt ümbersuunamisleht peab olema.
--Metsavend 24. detsember 2005, kell 00.50 (UTC)

Valgevene nimedega on lood suht' keerulised. Kõigepealt tunneme meie nende nimede venekeelseid variante (nt Vitebsk), valgevene nimekujusid on aga paljudel nimedel kaks. Üks ja see mida kirjutab praegu KNAB, on venepärane valgevene nimekuju (praegu ametlik versioon; nt Minsk); valgevene viki kasutab aga valgevenepäraseid nimesid (Miensk). Kõige tipuks on valgevene keel kahe tähestikuga keel - peamine põhineb kirillitsal, kuid eksisteerib ka ladinakirjaline tähestik. Analoogiline olukord oli serbohorvaadi keelega. Praegu oleme püüdnud kirjutada valgevene nimesid nende ametlikul kujul, kuid nende ladina tähestikku kasutades. - Urmas 24. detsember 2005, kell 01.22 (UTC)

: KNAB-is olevat nimekuju tuleks artiklis mainida. Andres 24. detsember 2005, kell 09.08 (UTC)


Arutelu:7. veebruar

Kuts oli küll Ukrainast pärit, aga kas ta oli ka ukraina rahvusest? Andres 12:37, 7 Feb 2005 (UTC)

rahvuse kohta ei oska täpselt öelda aga ukrainat ta igaljuhul esindas (muide tema viimane ukraina rekord 5000 meetris (13. oktoober 1957) joosti ümber alles 1982. aastal) - Ahsoous 13:03, 7 Feb 2005 (UTC)

Pärast mõttekriipsu alustatakse väikese tähega, kui just sõna suure tähega ei alga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. veebruar 2009, kell 08:15 (UTC)

''Kõne tagajärjel toimus sakslaste edukas mobilisatsioon Eestis.'' - kas mobiliseeriti palju sakslasi?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 25. jaanuar 2010, kell 11:57 (UTC)

* 1882 – peeti esimene kinnastega poksimatš.
--WikedKentaur (arutelu) 6. veebruar 2019, kell 17:33 (EET)
 * 1985 – laulust "New York, New York" sai New Yorgi ametlik hümn.
--WikedKentaur (arutelu) 1. veebruar 2020, kell 00:52 (EET)


Arutelu:Hollandi Antillid

Üldlevinud geograafilise käsitluse kohaselt ei ole saared mandri osad. Kui maailmajagu tahad teada, siis muidugi Ameerika. Ameerika saarte klassifitseerimisega on probleeme ja sellised kategooriad nagu "Kariibi mere saared" jms. tunduvad mulle ka imelikud, aga ma pole tahtnud end sellesse segada. Võib-olla võiks olla kat. "Ameerika saared", sest Kariibi mere saari on vastasel juhul võimatu rahuldavalt klassifitseerida. Siim 16:24, 7 Feb 2005 (UTC)
Võiks ju olla ka kolm kategooriat: "Lõuna-Ameerika saared", "Põhja-Ameerika saared" ja "Kariibi mere saared". Need kategooriad ei tohiks siis kattuda, välja arvatud ehk Kuuba ja veel mõned. Siim 16:27, 7 Feb 2005 (UTC)

Tegelikult sai need kategooriad mõneti valesti pandud, kuigi tegin seda teadlikult lähtudes et lihtsam on parandada kui tühja kohta täita.

Kariibi mere saared on "vale" kategooria selles mõttes et see artikkel on maast/riigist mis paikneb viiel saarel. Mul on plaanis need Hollandi Antillide artiklid siia vikisse lisada (või vähemalt alustada kui aega rohkemaks ei leidu) ja siis saab selles osas pranduse ära teha.

Saarte kategooriate osas pooldan kyll Siimu pakkutud lähenemist. Võtame kasutusele? :o)

Küsimusega pidasin silmas tegelikult seda viimast kategooriat Category:Lõuna-Ameerika maad, et muud riigid/maad (Hollandi Antillid on põhimõtteliselt iseseisev riik, kuigi kuulub Hollandi kuningriiki) on rühmitatud mandrite järgi ja siis mandrite rühmad on toodud kokku Category:Maailma maad kategooriasse, et kuhu panna Hollandi Antillid?

Kas peaks tegema hoopis omaette kategooria: "Kariibi mere maad", ja siis kõik sealsed saare riigid sinna kategooriasse panema(?) --TarmoK 16:49, 7 Feb 2005 (UTC)

: Olen sarnasele küsimusele varemgi mõelnud, kuid rahuldavat vastust sellele pole leidnud. Tuleb tõmmata mingi meelevaldne piir Põhja- ja Lõuna-Ameerika saarte vahele. Ilmselt tuleb Suured Antillid lugeda P-Am. hulka. Trinidadi arvamine P-Ameerikasse oleks siiski natuke imelik. Seega tuleb piir tõmmata mingite väikeste Antillide saarkaare vaheliste saarte vahelt, kuid milliste? See otsus oleks kunstlik ja jääks vaieldavaks. Jätaks selle probleemi esialgu lahendamata kui just kellegil mõnd head mõtet ei ole. Siim 16:58, 7 Feb 2005 (UTC)

:: Inglise vikis on minu arust need saared kenasti ära jaotatud et selle võiks üldiselt võtta aluseks kategoriseerimisel, minu arust leiab selle järgi ilusti üles mida otsib.

:: ...ja sealt võiks võtta üle maade/riikide kategooria samal põhimõttel, et need Kariibi mere saared mis on (peaaegu) iseseisvad kuuluvad siis "Kariibi mere maad" -kategooriasse ja muud maad, need mis on siis mandril kuuluvad kas Põhja-Ameerikasse või Lõuna-Ameerikasse. "piir" läheb vist läbi Panama kanali(?) Küsimuseks jääks siis et kuhu Panama? Põhja-Ameerika maa? --TarmoK 17:31, 7 Feb 2005 (UTC)

:::Põhimõtteliselt on variante ju mitu. Eelistatult võiks lugeda Panama ja ka muud kaheldavad nii Põhja- kui ka Lõuna-Ameerika hulka. Kategooria "Kariibi mere maad" tekitasin seetõttu, et ma ei osanud neid USA ja Lõuna-Ameerika vahele jäävaid saari selliselt ühe või teise (Põhja- või Lõuna-Am) alla paigutada ilma, et sellest tulevikus probleemi ei tekiks (püüdsin sellekohase lühiselgituse ka kategoorias kirja panna; tundub, et ebaõnnestunult). Põhimõtteliselt on selle piirkonna saari võimalik lugeda osaks Kariibiast kui omaette regioonist Põhja- ja Ladina-Ameerika vahel. Või nimetada  "Kariibi mere saared" ümber kategooriaks "Kesk-Ameerika saared", kuhu kuuluksid USA ja Lõuna-Ameerika mandri vahele jäävate maade saared.

::::Lõigu alguses käib juttu siis ikkagi "Kariibi mere saared" -kategooriast mitte "Kariibi mere maad" kategooria? Minu arust on see, "Kariibi mere saared", kategooria hea ja sama kasutada ka maade puhul. Mu algne "probleem" oligi mida teha maadega, võtaks sama lähenemise ka maade puhul? --TarmoK 22:20, 8  2005 (UTC)

:::Mis puudutab inglise vikist pimesi ülevõtmisi ja kopeerimist, siis pean sellist lähenemist vääraks. Inglise viki ei ole läbinisti kuld ja ehkki seal on järgimist väärivat, peaks von Middendorfi puudutanu olema piisavalt kõnekas, et enne mõelda, kui kopeerida. Lisaks tuletaksin meelde, et geograafias oleme kontinentaal-Euroopa, mitte Inglise-Ameerika traditsiooni järgijad. See ei tähenda loomulikult inglise vikis leiduva eitamist, vaid ka muude vikide uurimist - Vikipeedia on ikkagi mitmekeelne projekt. :) Mis inglise vikit puudutab, siis on sealne loodusobjektide kategoriseerimine põhimõtteliselt erinev eesti viki omast ja põhineb jaotusel riikliku kuuluvuse järgi. - Urmas 21:01, 7 Feb 2005 (UTC)

::::Lihtsalt selgituseks, et oli vaid ettepanek võtta sealt üle *osaliselt*, mitte kopeerida, lähenemine ja vaid selle saarte kategoreerimise osas. Minu arust on hea mõtte kategoriseerida saared mandrite (+siis see Kariibi meri) ja veel lisaks ookeanide järgi, sedasi leiab otsija oma otsitava. --TarmoK 22:20, 8  2005 (UTC)

"Antia Ulandes" kui hüpoteetiline nimi papiamentos jäi välja, sest papiamento ei ole ametlik keel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:20, 14 august 2005 (UTC)

Lipul puuduvad ääred, see on eksitav. Andres 13:20, 14 august 2005 (UTC)

Kas keegi oskaja kirjutaks malli "raamid", mida sellistele lippudele lisada ja mis soovitavalt mingi mitte väga tumeda halliga sellele ja teistele taolistele raami ümber tõmbab. - Urmas 08:53, 15 august 2005 (UTC)

: tegin sellise malli :Mall:PiltRaamiga, kutsumine siis peagu sama nagu tavalise pildi puhul.

: On see nüüd Ahsoous kes muutis selle "raami" siin mustaks? hea meelega taastaks varasema (kuid see on oma variandi eelistamine, nii et küsin parem siin luba). Must raam on rõhuv + võib mõneti tekitada arvamust et see on osa lipust. ...Või oli varasem hall liiga hele kellelegi? --TarmoK 11:25, 15 august 2005 (UTC)

Võtsin välja teksti "Rahvaarv  221 736; väljaränne 0,4 inimest 1000 elaniku kohta aastas.". Selle võib tagasi panna, kui on juurde märgitud aastaarv, muidu mitte. - Urmas 24. aprill 2006, kell 15.17 (UTC)

Mobiiltelefone on 200 000. Mida siin mõeldud on? Kas kõiki mobiiltelefone, mis riigis leidub (kaasa arvatud vanad ja mittetöötavad ning kauplustes müügis olevad? Ja mis ajal neid täpselt 200 000 on? --Metsavend 8. september 2006, kell 11:37 (UTC)

Võtsin selle artikli kordategemise plaani. Seniks võid selle lause välja jätta. Küllap on peetud silmas neid, mida kasutatakse. Andres 8. september 2006, kell 12:33 (UTC)

Seoses sellega, mida artikliga peale hakata?
--Juhan 27. detsember 2010, kell 20:05 (EET)

Tuleb rääkida minevikus. Andres 28. detsember 2010, kell 01:00 (EET)
See on arusaadav, ent mida majanduse ja kommunikatsiooni sektsioonidega peale hakata?
Samuti Ameerika maade loetelust tuleb see kirje asendada.
--Juhan 28. detsember 2010, kell 22:36 (EET)

: Ka need võib minevikus esitada.

: Kindlasti on teisigi kohti, kust see tuleb välja jätta. Andres 28. detsember 2010, kell 23:32 (EET)
Kliimast on minu arvates veidi imelik rääkida minevikus, sest selles piirkonnas on kliima praegugi selline. Siit artiklist võiks selle üldse välja jätta, sest kliima ei ole otseselt seotud (endise) haldusüksusega. Adeliine 24. august 2013, kell 13:56 (EEST)

Pead ilmselt silmas seda, et tegu pole loodusobjektiga, aga kui räägitakse riikide kliimast, loodusest ja muust säärasest, siis minu meelest pole vähem põhjust rääkida ka haldusüksuse kliimast. Pikne 24. august 2013, kell 14:18 (EEST)

:Nojah, ma saan vist aru. Aga tundub imelik, kui on selliselt minevikus väljendatud, et lihtsalt "on" "oli"-ks muudetud, jääb mulje kliima lõpetatusest. Adeliine 24. august 2013, kell 14:44 (EEST)

:: Praegu on ju lihtne ümber sõnastada, saared on alles ja ülejäänud jutt käibki mineviku kohta. --Epp 25. august 2013, kell 05:22 (EEST)

Hollandi Antille 15. oktoobrist 2010 haldusüksusena pole

Miks see artikkel on sinna kategooriasse lisatud? Hollandi Antille pole enam ega olnud iseseisev riik.
--Juhan 14. jaanuar 2011, kell 20:47 (EET)

Võtsin ära. --Epp 14. jaanuar 2011, kell 21:44 (EET)
Võtsin välja: niinimetatud kuningriigi saared – Madalmaade Kuningriigi osa kohaliku omavalitsuse üksuse staatuses, sest kinnitust ei leidnud sellele. --Metsavend 8. juuni 2011, kell 17:24 (EEST)
Kariibi Madalmaadeks nimetab Bonaire, Saba, Sint Eustatius ühisnimetajana näiteks Eesti Välisminsteerium.
--Juhan (arutelu) 25. juuli 2013, kell 14:56 (EEST)

Hollandi keeleste riikide nimekirja kategooria


Arutelu:Maavald

EE 12. köites on ajalehe nimi antud kujul Maa Walla Kuulutaja.
Kui "Eesti" on alamsaksa laen, kuidas siis selle algkuju kõlab? Andres 05:47, 8 Feb 2005 (UTC)
Ma kahtlustan kyll selle nime puhul pigem mitte ainuyksi 19. sajandil otsalõppemist, vaid ka 19. sajandil syndimist. Ehk siis saksapärase rahvusromantika nurisynnitis. Aga uurin asjatundjamatelt igaks juhuks järele. Praegune artikkel on igatahes kahtlaselt vaimustunud. --Oop 17:48, 11 Feb 2005 (UTC)

: Eestlaste nimi alamsaksa keeles oli "Ehsten", Eestimaa kohta ei ole kindel, aga eks ta midagi "Ehstland"-sarnast oli ehk... eestlaste varasem omanimetus oli kyll "maarahvas", selle kohta on piisavalt usaldusväärseid allikaid ja tõendeid... aga kas eestimaa nimi kunagi "maavald" oli, see on ajalooliselt muidugi veidi kysitav... --Lulu 18:13, 11 Feb 2005 (UTC)

::Ytlevad, et nii ja naa, vast oli kah ja vast polnud. Vaevalt kyll yldlevinud ja rangelt piiritletud mõistena. Eestlaste etymoloogia peaks vähemalt Hendrikuni minema, kui ma ei nyyd ei eksi; tavaliselt viidatakse ka Tacitusele, aga seda olen ma ikka kahtlaseks pidanud. Tacitusele pretendeerivad kõik rahvad, kel mererannas või järvevees vähemalt yks saar on ja kes Doonaust põhja poole jäävad. Sakslastega pole siin igatahes mingit pistmist, samavõrd võiks "eestlased" need olla, kellele teised kogu aeg "kaduge eest!" on karjunud. --Oop 20:02, 11 Feb 2005 (UTC)

:etymoloogia ulatub jah, ladina keeleni välja... est..ost..east... tähenduses nagu "ida" siis... maausuliste ja marurahvuslaste meelest on see laensõna (ja tegelt ju ongi), ja nende meelest oleks õige kasutada omakeelset sõna... "Maavald" on 70-ndatel Kalle Elleri poolt pakutud sõna, millel kerge ajalooline põhjendus ka taga... Lennart Meri oma "Hõbevalges", kah 70-ndatel, pakkus "Maarahva Maa"... aga mis Ehstlandi, Eestimaasse puutub, siis, täpne olles, tähendas see ju kaua aega yksnes Eestimaa kubermangu... kogu Eestimaa tähenduses hakkas seda koos "Eesti rahva" mõiste sissetoomisega kasutama jõuliselt alles J.W.Jannsen oma Perno Postimehes (muide, mille esimese numbri ilmumisest saab varsti 150 aastat .. on põhjust "eesti rahva" juubelit tähistada või mis?)... varem oli ikka "maarahvas" (O.W.Masingu "Ma-rahwa näddalileht") või siis, nagu ka K.J.Peterson: "kas siis selle maa keel..." nuh, häda oli selle maa ja selle rahvaga 19.sajandil ikka kõvasti... ja paistab, et ka 21. sajandil hädad ei lõpe...--Lulu 05:31, 12 Feb 2005 (UTC)

::No siis võikski kogu selle Elleri Kalle ja kerge põhjenduse sinna sisse panna. Et sellel on teatud põhjendus ehk olemas, aga täpselt sellisel kujul ilmus alates...trat-tat-taa. Praegune "ajalooline nimi" jätab mulje, nagu oleks seda kuni vähemalt 19. sajandi keskpaigani iga põlvepikkune poisikegi pruukinud ja meil selelst kindlad teated. Samas kui "Eesti" leiud on vanemad ning kui Tacitust uskuda, trumpavad igasuguse "Maa-" kaugelt yle. Etymologiseerimine on tõsisem asi kui Ellerid ja Mered seda paista lasevad, hõbevalgus pole veel teadus. Ja, muuseas, enne kui mingite Maavaldade yrgset eestilikkust kuulutada, võiks korraks mõelda sellisele kohanimele nagu Zemgale - ja kui keegi hakkab väitma, et see laen on, siis pole kuidagi tõestatud, kumbapidi. ;) --Oop 20:00, 12 Feb 2005 (UTC)
Kalle Elleri artikkel, milles maarahva, maakeele ja ka Maavalla nime propageeris, on võrgus olemas. ega ta ei viita midagi kyll, a nii on tal kombeks. Asja kohta käivas suulises pärimuses väidetakse, et Maavalla nimi on leitud Oskar Kallase yhe Läti keelesaare ekspitsi materjalide raamatust (keelesaari eesti filoloogide käsitluses on kolm: Leivu (Lei), Lutsi (Lut) ja Kraasna (Kra), viidatakse nagu eesti kihelkondi; Kraasna oli Pihkvamaal), peaks olema kas "Lutsi maarahvas" (Helsingi, Soome Kirjanduse Selts 1894) või siis "Kaheksakümmend Lutsi maarahva muinasjuttu". Keski, kes asja vastu sygavamat huvi tunneb, võiks need välja otsida ja läbi lugeda.
Riho Grünthal oma raamatus "Livvistä liiviin" räägib igasuguste läänemeresoome etnonyymide päritolust ja sellest "maa-" asjast kah, neutraalselt ja rahulikult. ytles vist muu hulgas seda, et seda "maa-" tyypi etnonyymid ja kohanimed on levinud Žemaitijast kuni Hämeni ja on arhailised. (öeldakse oma kodumaa kohta lihtsalt Maa või paremal juhul "meie Maa" või "oma Maa", muud nime polegi.) yhtlasi on seal kirjas kõik olulised viited ja "eesti" kui keele, rahva ja maa nime ajalugu eesti kirjakeele sees.
Oop oma (igati mõistetavas) Elleri-vastases vihas jälle kaldub teise äärmusse kui artikli kirjutaja. Ahto siin allpool meenutab Maapoolt ja Maamaad, nimetades neid sama hästi kui Maavalla synonyymidest. "Maapool" peaks olema kuskilt Vaivarast või lausa Ingerist, sõnaga Narva jõe lähedalt, tähendades seda maad, kus maakeelt räägitakse ja maarahvas elab. Maamaa kohta tsiteerib Toomas Help (kelle kohta Oop kah mõistetavatel põhjustel palju halbu sõnu rääkida oskab) Saareste mõistelist sõnaraamatut: "Andrus Saareste on näiteks leivu väljarändajatelt oma mõistelises sõnaraamatus kirja pannud alljärgneva Eesti kohta käiva mõttearenduse: "Ta sõitis Lätimaa läbi ja läks Maamaa peale" (2. köide, 272. veerg)."
Saareste sõnaraamatu otsitav register on muide võrgus ja teatab meile järgmist: "maarahvas" koos näidetega on esitatud artiklis EESTLASED, samuti kui "maainimesed", "maalased", "maamehed", "maapoole rahvas".
Omadest kogemustest tean, et mõne Setumaa 90aastase põliselaniku jaoks (tsaariaegsete inimeste kõnepruuki kuulnd ja näinud rahvas) on "Eestimaa" võõras maa ja nad tajuvad Eestimaa ja Setumaa vahelist piiri.
järeldagu igayks, mida tahab. Ohpuu 10. august 2006, kell 16:01 (UTC)

Artiklis on hetkel kindlasti yks viga - Eestimaa kubermangu samastatakse Maavallaga. Maavald mõistagi on suurem kui Eestimaa kubermang ja suurem isegi kui Eesti Vabariik.
Lisaks Maavallale on maarahva asuala nimena kasutatud ka selliseid maakeelsied nimi nagu: Maa, Maamaa ja Maapoole.
Lisaks juhin veelkord tähelepanu, et EV ja Maavald pole ei pindalaliselt ega sisult kattuvad. Kes tahab, kasutagu rahumeeli Ehstit või Eestit edasi ;)
Ahto

Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ .

Ma püüan teksti täpsustada. Vaata, kas vead jäävad sisse. Andres 10. august 2006, kell 16:10 (UTC)

Jäin jänni. Tõepoolest, "Eesti" viitab Eesti Vabariigile, ja ka see pole päris õige. Siiski ei näe ma, kuidas saaks artiklist välja lugeda Maavalla samastamist Eestimaa kubermanguga. Ehk katsuksid ise parandused teha? Andres 10. august 2006, kell 16:14 (UTC)
----
Endiselt viletsas esituses, kallutatud ja kahtlaste argumentidega jutt. Lisaks olen ylimalt skeptiline, kas lisatud kaart tõepoolest seda põhjendab, mida ta väidetakse põhjendavat: esiteks ei ole 1905. aastal Inglismaal ilmunud atlasel kuigi tugevat seost tegeliku nimekautusega 814. aastal, teiseks pole seal mingit Maavalda ega Maamaad mainitud ning kolmandaks ei usu ma, et hiilgavas Briti impeeriumis toona mingi Ida-Euroopa pärapõrgu täpsete piiride kujutamisele olulist tähelepanu pöörati, pigem on see "Eesti" seal umbes samatähenduslik kui vanemail kaartidel "Here be dragons" (tõlkes "siin on kah midagi, aga täpselt ei tea"). --Oop 23. september 2011, kell 00:56 (EEST)

Maavald on maausuliste siseringi termin, autoriteetsed allikad seda ei kasuta. Erinevus nt kristlike terminitega, mida Vikipeedia kajastab, ongi see, et neid käsitlevad ka kristlusevälised neutraalsed ja usaldusväärsed allikad. Maavalla puhul lihtsalt puuduvad sellised kõlbulikud allikad, mille põhjal artikkel koostada. Artikli sisu on originaaluurimus. Nii et eraldi artikliks materjali pole, aga Maausu artiklis võib ehk mainida, et nad tarvitavad taolist mõistet. --Minnekon (arutelu) 2. juuli 2019, kell 19:06 (EEST)


Arutelu:Anarho-skinhead

Õigupoolest peaks kirjutama "anarho-skinhead'id". Andres 09:20, 8 Feb 2005 (UTC)

Tänapäevase grammatika järgi on õige pigem "anarhoskinheed" (sidekriipsuta ja EKI heakskiiduga mugandiga "skinheed"). Kuriuss (arutelu) 30. oktoober 2022, kell 14:30 (EET)
Ma tegelt lihtsalt tahaks teada, mille poolest need eristuvad nn tavalistest skinheadidest? On seal mingeid kriteeriume?
Vahe on vastandlikus ideoloogias ja eraldusmärkides.
Kummast on siin artiklis juttu, kas isikute rühmast või stiilist? Loogiline oleks rääkida stiilist ja muuta artikli pealkirjaks "Anarho-skinhead." --Andrus Kallastu (arutelu) 31. mai 2016, kell 16:51 (EEST)

Minu meelest oleks selgem kirjutada rühmast. Andres (arutelu) 31. mai 2016, kell 17:56 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://redskins.fightcapitalism.net/
** In Anarho-skinheadid on 2013-05-25 13:55:31, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Anarho-skinheadid on 2013-06-24 00:46:19, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:46 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.anti-racist-action.org/
** In Anarho-skinheadid on 2012-11-16 10:01:32, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Anarho-skinheadid on 2013-05-25 13:55:33, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Anarho-skinheadid on 2013-06-24 00:46:59, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:47 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.antiracistaction.ca
** In Anarho-skinheadid on 2012-11-16 10:01:32, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Anarho-skinheadid on 2013-05-25 13:55:39, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Anarho-skinheadid on 2013-06-24 00:47:08, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:47 (EEST)


Arutelu:15. november

: Kas siin on juttu hüperinflatsiooni rekordist? Andres 10:02, 8 Feb 2005 (UTC)

: Enam kõrgemaks kurss ei läinud vaid toimus rahareform vt. näiteks http://www.dhm.de/lemo/html/weimar/innenpolitik/inflation/

: (muidugi kogu see pull vajaks pikka artiklit) - Ahsoous 10:46, 8 Feb 2005 (UTC)
----

Demonstrataiooni juurest ei lähe mingit linki, mille alt saaks asjast edasi lugeda. Andres 10:02, 8 Feb 2005 (UTC)
----
Mis aastal see lennukitehas avati? Andres 15. veebruar 2008, kell 12:38 (UTC)
----
2010. aasta ilmarekord Tartus on antud mitmel pool 11,8. Siin oli varem 11,4, mõõdetud kl 12, mis vihjab sellele, et päeva jooksul temperatuur natuke veel tõusis. --Jaan513 (arutelu) 8. november 2016, kell 15:01 (EET)

* 1862 – prantsuse baleriini Emma Livry seelik süttis etenduse proovis gaasitulest ja põhjustas paranematuid vigastusi.
--WikedKentaur (arutelu) 14. november 2016, kell 18:09 (EET)


Arutelu:8. veebruar

Baldassare Castiglione surmakuupäevaks pakuvad erinevad vikid 2., 7. ja 8. veebruar - huvitav milline neist õige on? - Ahsoous 12:57, 8 Feb 2005 (UTC)

ENE 1. väljaanne ja Britannica annavad 2. veebruari. Andres 13:02, 8 Feb 2005 (UTC)
Vastlapäev ei ole vist eriti hea mõte, kuna tegu on liikuva pühaga? Egon 13:45, 8 Feb 2005 (UTC)

...noorkuu esimene teisipäev 8. veebruarist 7. märtsini... pahavõitu jah... - Ahsoous 13:53, 8 Feb 2005 (UTC)
pööran tähelepanu 1. lause vormile. praegu jääb mulje nagu Juuljuse kalender ja sulgudes olev (1901-2099) on seotud? Ats 15:32, 8 Feb 2005 (UTC)

Sulgudes olevad aastatel on kuupäevade vahe 13 päeva. Nimetatud kuupäev on antud kuupäeva vaste Juliuse kalendris sulgudes olevatel aastatel. Andres 21:25, 8  2005 (UTC)
Võtsin välja rea:
* 1894 – Eugène Sue, prantsuse kirjanik
sünniaasta on tegelt 1804 aga kuupäeva osas ei saa ma hetkel pihta, mis on õige, kas 8. veebruar (prantsuse viki), 20. jaanuar (inglise, ungari, poola), 10. detsember (saksa, rootsi) - Ahsoous
ENE andmetel asutati spordiselts Aberg 1901. Andres (arutelu) 21. juuli 2012, kell 22:11 (EEST)
 *1517 – hispaania maadeavastaja Francisco Hernández de Cordoba alustas laevateekonda Kuubalt, mille tagajärjel avastas Mehhiko.
vaieldav vt https://en.wikipedia.org/wiki/Francisco_Hern%C3%A1ndez_de_C%C3%B3rdoba_(Yucat%C3%A1n_conquistador) --WikedKentaur (arutelu) 7. veebruar 2019, kell 17:54 (EET)


Malli arutelu:Oodake

Seda malli kasutatakse siis, kui ühe artikli kallal pikemalt töötatakse. Malli võib peale jätta ainult redigeerimise ajaks. Kui redigeerimine pooleli jäetakse, tuleb mall ära võtta.

Minu meelest ei ole see sõnastus piisavalt ühemõtteline. Võib-olla nii: Palun oodake parandustega, toimetamine pooleli! Andres 21:22, 8  2005 (UTC)

Nõus, kas värv sobib? Siim 21:32, 8  2005 (UTC)

: Punane on hea mõte. Heledus on tingitud hea loetavuse vajadusest. Võib-olla peaks siin olema pigem foori punase kui lipu või vere toon, aga ma pole kindel, et  ma värvitooni üldse õigesti tajun. Andres 21:46, 8  2005 (UTC)

:: Värvitooni nimi on tomato ehk siis tomatipunane peaks ta olema. Siim 21:53, 8  2005 (UTC)

::: Nojsh, pisut nagu liiga verine või tõesti tomatine, tahaks rohkem fooritule värvi tooni, aga ma ei tea, mis see täpselt peaks olema. Andres 22:46, 8  2005 (UTC)
Praegu on tõesti tekst natuke raskesti loetav. Aga kõlbab juba kasutada kyll. Täitsa tubli. --Oop 17:09, 11 Feb 2005 (UTC)
----
Panin selgitavat teksti juurde. Kui läks nüüd liiga suureks ja ebameeldivaks, tuleb tagasi muuta. Adeliine 11. detsember 2010, kell 16:41 (EET)
----
Tere! Kas see mall (panduna) on artikli alguses nähtav või nähtamatu või pole see uues vikipeedias käibel? Mariina 12. aprill 2017, kell 09:09 (EEST) alias Простота

Kahjuks ei ole.--Raamaturott (arutelu) 12. aprill 2017, kell 09:10 (EEST)

: Mida kahjuks ei ole? Andres (arutelu) 12. aprill 2017, kell 10:45 (EEST)


Kasutaja arutelu:לערי ריינהארט

{| class="float-center" border="0" cellpadding="0" cellspacing="0" style="background:#efefef; color:black" align="center" LANG="en"
|-
| align="center" colspan="2" |
The phonetic transcription of « לערי ריינהארט » is /lɛʁi ʁɑjnhɑʁt/ (leri raynhart).

{{Softredirect|1=testwiki:user talk:{{PAGENAME}}|2=testwiki:user talk:{{PAGENAME}}}}
|-
| align="right" | [[image:Redirectltr.png|right]]
| align="left" dir="ltr" | [[user talk:Gangleri]]
|-
| align="right" | [[Image:Redirectltr.png|right]]
| align="left" dir="ltr" | [[user talk:לערי ריינהארט]] aka "''Gangleri''"
|-
| align="right" | [[Image:Redirectltr.png|right]]
| align="left" dir="ltr" | '''[[testwiki:user talk:לערי ריינהארט]] aka "''Gangleri''"'''
|}

SITENAME:  · language: : [#top ] ·  [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#footer #footer]

local curent version:  · versions at b: · c: · d: · m: · mw: · n: · q: · s: · t: · v: · voy: · w: · wikt: · w:en: · m:special:sitematrix# · template:Wikivar · m:

mediawiki:Sidebar [#top ] ·  [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ]

[#top your] [#top local preferences] · [#mw-prefsection-personal Einstellungen] · [#mw-prefsection-rendering Preferencias] · [#mw-prefsection-editing Préférences] · [#mw-prefsection-rc Preferenze] · [#mw-prefsection-watchlist Настройки] · [#mw-prefsection-gadgets 设置] · [#mw-prefsection-betafeatures تفضيلات] · [#mw-prefsection-betafeatures העדפות] · [#top मेरी वरीयताएँ] · [#top Preferoj]

user / :  · [/?title=special:ListUsers&limit=1&username= rights] · all subpages T · /common.css · /common.js · /previous user page · archives archived talks · b: · c: · d: · m: · mw: · n: · q: · s: · t: · v: · voy: · w: · wikt: · w:en: · w: · :en:

[#top local WLH] · [#top local RC] · [#top local logs] · [#top local watchlist] · [#top local ontributions] · local mediawiki:Common.css · local mediawiki:Common.js · local mediawiki:Gadgets-definition · local notificationsm:…/global.css · m:…/global.js · global account information ·  global user contributions

PAGEID:  · [https:/?curid=#top links here] · [https:/?curid=&action=purge# purge ↺] · [https:/?curid=&action=edit§ion=0# section=0] · REVISIONID:  · [https:/?oldid=# permanent link] · (layout: 2015-09-07…d LTR RTL short)

testing and validation links: BiDi issues · gadget issues · related languages / dialects: w:foo: · w:bar:
</center>

<!--
<br clear="all" />
-->
__TOC__

: ·לערי ריינהארט·T·m:Th·T·email me· 26. august 2015, kell 18:56 (EEST)

Gangleri (arutelu) 11. september 2015, kell 21:14 (EEST)

Minu mini on Reinhardt  ja olen siin veel võrdlemisi uus (alates 21. septembrist 2004. Ma elan Saksamaal Münchenis ja kasvatan islandi lambakoeri Vinat ja Vífi Neubronni lossis.
Ma olen sakslane Rumeeniast. Lisaks neile keeltele ja inglise keelele loen, kirjutan ja räägin ma vabalt esperanto keelt. Mul on algteadmised prantsuse, islandi ja pisut ka vene keelest.
Minu põhihuvid on islandi lambakoerad and Island. Oleksin õnnelik, kui saaksin kontakti avatud projekti Top: Recreation: Pets: Dogs: Breeds: Spitz Group: Iceland Sheepdog toimetajatega.
Vikipeedias huvitab mind eri keeltes kirjutatud artiklite kokkulinkimine. Mulle on öeldud, et seda nimetatakse intervikistaniseks. Vaata m:Help:Interwiki linking või m:Interwiki map.
Ma olen veetnud aega, mõeldes täiuslikeimatest maagilisest ruutudest  .
Mind võib leida ICQ 317732084, AIM-, MSN- või Yahoo-sõnumivahetusprogrammiga (kõik lenauschule).
On raske pidevalt sünkroniseerida seda artiklit saksa-, inglis- ja esperantokeelse versiooniga. Parem vaata :de:Benutzer:Gangleri, :en:User:Gangleri, :eo:Vikipediisto:Gangleri või teisi keeli.

*vikipeediad: de, en, eo, is, ro, test
*vikisõnaraamatud: de, en, eo, is, ro
** ja lisaks veel: bg, ca, cy, da, el, es, et, fi, fo, fr, he,  hu, it, ja, la, lt, nl, nn, no, pl, pt, ru, simple, sv, uk, yi, zh
*vikiraamatud: en
*vikitsitaadid: de, en, eo, is, ro
*tütarprojektid: commons, meta, source
*bugzilla

*:en:Wikipedia:WikiProject Dog breeds
*:en:Wikipedia:WikiProject Dog breeds/Templates/InterWiki (main)
*:de:Wikipedia:WikiProjekt Nordeuropa
*meta:WIKIng

*vikipeediasse et
**islandi lambakoer
***Islandi lambakoerte arutelu
***islandi lambakoer maailma keeltes (on pooleli, viiakse metasse või vikisõnaraamatusse)
**kõik: de, en, eo, is, ro, test, meta, et
*vikisõnaraamatusse Wiktionary:Wiktionary:FAQ Referencing Wiktionaries from Other Wikipedias

*Vif (1) kandideeris Vikipeedia lemmikpiltide valimisel (fpc)
*Vina (2)
*commons: User:Gangleri/pictures

*otsi mujalt lehekülgi Ganglerist
*kasulikud lingid:
**versioon: de, en, eo, is, ro, test, meta, et
**jälgimisloend: de, en, eo, is, ro, et
**otsing: de, en, eo, is, ro, et
Eesti keelde tõlkis Taivo 17:07, 21 Mar 2005 (UTC)