Arutelu:Maine

Maine tähendab ka reputatsiooni. Andres 15. jaanuar 2006, kell 02.55 (UTC)

Lisaks on Prantsusmaal selle nimega piirkond (lisaks jõgi; seega täpsustuslehest ei pääse). USA osariigi nimi tuleks artikli pealkirjana pikalt välja kirjutada. - Urmas 28. jaanuar 2006, kell 18.31 (UTC)

: Olgu siis täpsustuslehekülg, aga minu meelest ei ole sellepärast tarvis selle artikli pealkirja muuta. Andres 28. jaanuar 2006, kell 18.46 (UTC)

::Mis oleks Prantsuse Maine artikli pealkirjaks? Kas me ei saaks vähemate probleemidega, kuid nimetaksime USA osariikide artikleid vajadusel ka pikema nimega (täisnimega, ametliku nimega). Louisianaga oli juba sellest juttu. Ma ei leia, et ameeriklased peaksid olema kuidagi erilised või eelistatud. Meil on haldusüksuste jaoks "Suur-Poola vojevoodkond", "Moldova Vabariik", ajalooliste piirkondade jaoks aga "Suur-Poola", "Moldova". Miks peaks ameeriklaste puhul tegema (korduvalt) erandeid? - Urmas 28. jaanuar 2006, kell 19.02 (UTC)

::: Tegin täpsustuslehekülje ära ja nägin Prantsusmaa piirkonna jaoks ette Maine (Prantsusmaa). Kui otsustatakse teisiti, siis tuleb see lehekülg siin lihtsalt ümber nimetada.

::: Minu meelest tuleks USA osariike eelistada nende tuntuse pärast. Näiteks piirkonnast Prantsusmaal polnud ma varem üldse kuulnud.

::: Moldova Vabariik ei ole haldusüksus, vaid riik. Minu meelest ei ole põhjust teha selle riigi puhul erandit ja nimetada teda täisnime järgi, nagu praegu on. Ajaloolise piirkonna artikli pealkirjana võiks kasutada  Moldova (ajalooline piirkond). Andres 28. jaanuar 2006, kell 19.35 (UTC)

:::: Moldovast: piirkonna ja riigi eristamise koha pealt ei ole tegemist sugugi mitte üksikjuhtumiga ja "Moldova" all ajaloolise piirkonna asemel sellest idapoolset osa hõlmavast riigist rääkimine oleks vale. Praegune sisu jaotus artiklite vahel vastab nende ("Moldova", "Moldova Vabariik") tegelikule tähendusele ja nende ümbernimetamine on sellel juhul absoluutselt põhjendamatu. Moldova kuulub siia ritta kindlasti - vastastikku on ajalooline piirkond ja sama nime (lisandiga) kandev territoriaalne üksus (riik, administratiivse jaotuse üksus).

::::: Miks me sellisel juhul ei kasuta näiteks pealkirju "Hiina Rahvavabariik" (Hiina on ju suurem piirkond) ja "Mongoolia Vabariik" (Mongoolia on ju suurem piirkond)? Mulle tundub, et lähtumine ainult põhimõtetest ei ole mõistlik.  Andres 28. jaanuar 2006, kell 20.16 (UTC)

:::: Minu meelest ei tule eelistada USA osariike. Esiteks, miks peaks eelistama USA omi teistes riikides asuvatele (lisaks asume me siiski Euroopa Liidus ja seega oleks justkui eeldatav teatud eurotsentristlik, mitte ameerikalik lähenemine maailmale). Teiseks on 'tuntus' äärmiselt suhteline suurus. On avalik saladus, et Eestis on vähenenud geograafia-alased faktiteadmised - nt suurem osa kooliõpilasi ei pea Orleans'i Euroopas asuvaks, turismibüroos võidakse rahumeeli küsida "Albaania? Mis riigis see asub?". Vastnimetatu ei ole kahjuks laest võetud. Tuntus?

::::: Minu meelest pole tähtis, millest see oleneb, kuid nähtavasti on tuntum see, millest rohkem räägitakse. See on fakt, mille võime minu meelest representatiivselt kindlaks teha küsitlusega Vikipeedia kirjutajate hulgas. Ja asjaolu, et miski pole inimestele tuttav, ilmnebki vajaduses seda spetsiaalselt selgitada. Ja mina ei poolda inimeste piinamist eesmärgiga neile selgeks teha, et on olemas ka asju, millest nad kuulnud pole. Andres 28. jaanuar 2006, kell 20.16 (UTC)

:::: Ma sügavalt ei mõista, miks on USA haldusüksuste puhul võimatu neid nimetada täis- või ametliku nimega? Miks ei tohi olla artikleid "Maine osariik", "Louisiana osariik", "Columbia ringkond"? Muude riikide puhul pole täpsusastme suurendamine olnud probleem. - Urmas 28. jaanuar 2006, kell 20.01 (UTC)

::::: Muidugi pole see võimatu, ja "Maine'i osariigi" alt peaks tegema ka ümbersuunamise. Arvan lihtsalt, et see on ebapraktiline, sest enamasti esinevad USA osariikide nimed lühikujul, välja arvatud "New Yorgi osariik" ja "Washingtoni osariik". Ja artikkel Columbia ringkond ongi ju olemas. Andres 28. jaanuar 2006, kell 20.16 (UTC)

:::::: Hiina puhul seda asja arutati. Tegelikult ei teeks Mongoolia puhul paha Sise- ja Välis-Mongoolia nimetamine/teadvustamine.

:::::: Küsida tuntuse selgitamiseks lugejaid, on mõttetu. Miks? Tulemuseks on meie meedia poolt kajastatava maailma representatsioon. [Meie meedia ei räägi Orleans'ist, vaid New Orleans'ist.] Kas Sa kirjutad muude valdkondade artikleid samast põhimõttest lähtudes? Ehk kui sellest ei räägi meedia, siis pole seda olemas. Kas maailm (kõik vikipeedias-entsüklopeedias kajastatavad valdkonnad) on üks-üheselt samane meedias kajastuvaga või võib entsüklopeedia endale lubada suuremat täpsust? Kas ei olegi entsüklopeedias paratamatu olukord, et satud lugema midagi, millest sul aimugi polnud?

::::::: Ei, ma mõtlesin küsida kirjutajatelt. Õigupoolest pole küsida vajagi, sest asi selgub juba aruteludest.

::::::: Minu meelest me valime lahenduste vahel, millel ei ole täpsuse seisukohast vahet. Tähtis on, et mõisteid eristataks, ja selleks on erinevaid võimalusi. Kui tuntud ja tundmatut asja nimetatakse sama nimega, siis on meil päises täpsustus, mis juhatab tundmatute asjade juurde. Minu meelest sellest piisab. Muidu me lihtsalt kiusame lugejat ja määrime talle pähe seda, mis suure tõenäosusega teda parajasti ei huvita. Peale selle tuleks minu meelest seal, kus võimalik, valida välja mingi teema, mille puhul pealkiri on lühike. Sellega me hoiame summaarselt kokku nii lugejate kui ka kirjutajate närve. Muidugi TarmoK tüüpi lugejad kannatavad selle all, aga minu meelest on ilmne, et tegemist on vähemusega. Andres 28. jaanuar 2006, kell 20.51 (UTC)

::::::: [Täpsesest: Meil on Hollandi puhul näide, kus riigi ja maa artiklid on lahus. NLiidu NSV-de, ANSV-de, oblastite jms kohta on eraldi artiklid (või lingid artiklitele). On eraldi Kolmanda Riigi kohta, on Austria-Ungari maade kohta. [Tegelikult oleks vaja sarnaselt Moldovaga toimida ka Makedoonia puhul] Artiklite sisu täpsus (konkreetsus, mittelaialivalguvus) saab alguse täpsest pealkirjast. ]

::::::::: Me saame täpsemaid ja konkreetsemaid artikleid alati juurde tekitada. See, mis konkreetse pealkirja all on, selgub päisest ja artikli algusest. Pole võimalik saavutada sellist olukorda, kus pealkiri räägiks alati ise enda eest. riikide artiklites peaks alguses olema lõik "Riik ja maa" jmt, kus neid asju selgitatakse. Leian, et üldjuhul on otstarbekas rääkida riigist ja maast ühes ja samas artiklis. See aga ei välista ühe maa eri riikidest eraldi artiklite kirjutamist.  Andres 28. jaanuar 2006, kell 20.51 (UTC)

:::::: Praktilisusest: artiklite toimetamine on üldiselt ebapraktiline (ja mõnikord tüütu:( ). Artikli "Columbia ringkond" olemasolu ei ole niisama iseenesest - arutelu peaks andma pildi artikli ümber käinud vaidlustest. - Urmas 28. jaanuar 2006, kell 20.33 (UTC)

::::::: Igatahes mina pooldan artikli "Columbia ringkond" olemasolu.

::::::: Küsimus on mõistliku tasakaalu leidmises. See on loomulik, et eri inimestel on erinev koht, kus neil üle viskama hakkab. Eks tuleb kompromiss leida. Andres 28. jaanuar 2006, kell 20.51 (UTC)

:::::::: Vaatamata kõigele oma lugupidamisele meie kirjutajate vastu (kellelt minu isikliku sügava veendumuse järgi on õppida ja tarkust kõrva taha panna ka kõige vastakamaid seisukohti omades ja välja öeldes), olen sedasorti küsitluse suhtes skeptiline - küsitluse väljakuulutamine võib saada vastu võetud kui kohustus osaleda. Ja seda sõltumata teema (tegelikust) piisavast valdamisest jaatava-eitava otsuse langetamiseks (mis oleks sellisel juhul kahjuks ka lõplik). Ma ei paneks meid sellisesse olukorda. Piisaks konsensusest, et vajadusel ei olda vastu suuremat täpsusastet võimaldavatele artiklipealkirjadele, st hoida suunda artiklis suuremat konkreetsust ja täpsust võimaldavatele pealkirjadele, sh mitmetähenduslike mõistete puhul. Tuntuse võiks jätta otsustamise kriteeriumite hulgas viimaste hulka.

:::::::::: Siin ma tahaksin küll vaielda. just  tuntus endale on see, mille kohta igaüks on pädev otsustama. Muud ma ei mõelnudki küsida. Ja küsiminegi pole otseselt vajalik. Piisab nendestki, kes omal algatusel arvamust avaldavad.

:::::::::: Ma ei saa aru küsimuseasetusest  artiklipealkirjade täpsuse puhul. Artiklipealkirjad jäävad ikkagi mingil määral kokkuleppeliseks. Ei saa panna kogu täpsuse koormat pealkirjadele. Muidu lähevad pealkirjad jube keeruliseks. Andres 28. jaanuar 2006, kell 22.06 (UTC)

::::::::::: Tuntus ja vajadus artikli järele ei ole üks ja sama. Seda tahan öelda. Tuntus vikipeedia lugejate hulgas ja tuntus vikipeedia kirjutajate hulgas ei ole kindlasti samased. Tuntuse puhul kõige suuremaks probleemiks asjaolu, et just igaüks teab selle üle otsustada, kuid lähtub seejuures ainuüksi enda isiklust kogemusest. Ja igaühel on õigus arvata omamoodi ja seejuures on igaühel meist absoluutselt õigus.

:::::::::::: Üks asi on arvamus selle kohta, kui tuntud on miski teistele, ja teine asi on nending, kas asi on mulle tuntud. Arvan, et kui me teeme statistilise kokkuvõtte selle kohta, kui paljudele kirjutajatest on miski tuntud, saame praktilisteks vajadusteks piisava lähenduse eri asjade tuntuse proportsioonide kohta lugejate seas. Peale selle, ka arvamus tuntuse kohta teiste seas on küllalt hea lähendus, kui see eri kirjutajatel enam-vähem kokku langeb. Meil ei ole tarvis täppisuuringuid, mille tulemus tuleks vikipeedias faktina avaldada, vaid lihtsalt ligikaudset hinnangut praktiliseks otstarbeks. Andres 28. jaanuar 2006, kell 23.18 (UTC)

::::::::::: Artiklipealkiri "Moldova Vabariik" eeldab pealkirjast "Moldova" või "Moldaavia NSV" erinevat sisu - ajaliselt, territoriaalselt. - Urmas 28. jaanuar 2006, kell 22.32 (UTC)

:::::::::::: Kui me pealkirjadega täpsust taga ajame, siis me seda niimoodi ikkagi ei saavuta, sest "Moldova Vabariik" ja "Moldaavia NSV" välistavad teineteist, nii et me ei saa esimese pealkirja all teisest rääkida, ja "Moldova" ei tähenda nii või teisiti ainult ajaloolist piirkonda, vaid ka praegust riiki, olles seega ikkagi ebatäpne pealkiri. Andres 28. jaanuar 2006, kell 23.18 (UTC)

:::::::: Riik ja maa: olen täiesti nõus, et neist tuleks jätkuvalt rääkida samas artiklis. Erandiks jääks ainult need juhtumid, kuid riik (või haldusüksus) ja maa oma sisult tugevasti erinevad (sellisel juhul pigem kirjutada eraldi artiklid lähtudes põhimõttest, et "avalikustamine" (glasnost :)) pole kurjast). [Mh maade kohta: olen mõelnud Venemaa vabariikide artiklite teisaldamisest nende maanimede alla, v.a Karjala ja võib-olla ka Tšetšeenia, kuid olen jätkuvalt kahevahel - ühest küljest küll lihtsam, teisalt tekib vajadus erandeid teha] - Urmas 28. jaanuar 2006, kell 21.42 (UTC)

::::::::: Arvan ka, et enamik Venemaa vabariikide  nimesid võiks teisaldada lühinimede alla. Minu meelest ei ole erandites midagi hullu. Nõus ka sellega, et kui riik ja maa tugevalt erinevad, siis tuleb kirjutada eraldi artiklid. Andres 28. jaanuar 2006, kell 22.06 (UTC)

:::::::::: Siis võib nad ümber teha. - Urmas 28. jaanuar 2006, kell 22.32 (UTC)
Arvan sarnaselt Andresega, et artikkel "Maine" peaks olema USA osariigist. Sama ka teiste sarnaste juhtumite korral. Me peame lähtuma  artikli pealkirju tehes sellest, mida lugeja tõenäoliselt otsib. On tõsiasi, et tuntuim Maine on USA osariik. Urmas võib küll väita, et see on subjektiivne, aga see ei muuda fakti. Siim 28. jaanuar 2006, kell 22.43 (UTC)

On tõsiasi, et tuntuim Maine on USA osariik. - see ei ole absoluutselt nii. See ei ole fakt (tõsiasi), vaid uurimusega kinnitama arvamus (hüpotees). - Urmas 28. jaanuar 2006, kell 22.54 (UTC)

: Ütleksin pigem, et see on eksperthinnang, mida me iial ei hakka uurimusega kinnitama, sest niisuguste andmete saamine ei ole meile omaette eesmärk.  Kui see minul, Siimul ja loodetavasti ka Sinul kattub, siis praktilisteks vajadusteks minu arvates sellest piisab. Andres 28. jaanuar 2006, kell 23.18 (UTC)

St põhimõtteliselt ma püüan pakkuda lähenemist, mis võimaldaks vältida/vähendada probleeme a la Heino Lipp. - Urmas 28. jaanuar 2006, kell 23.12 (UTC)

: Seda on minu meelest mõtet arutada alles siis, kui probleem tekib. Praegusel juhul seda pole ju tekkinud. Ka Heino Lipu puhul oleks kindlasti selgunud, et valdav enamik kirjutajaid tunneb sportlast, metsavenda aga sugugi mitte nii paljud. Muide, Mart Laari väitel oli metsavenna nimi hoopis Hermann Lipp. Andres 28. jaanuar 2006, kell 23.18 (UTC)

::'Moldova' ja 'Moldova Vabariik' EI OLE samased. Ei ajalooliselt ega praegu. Kuid sellele siia punkt.

::: Ka KNAB-i järgi on Moldova all võimalik mõelda nii Moldova vabariiki, Moldova jõge kui piirkonda Rumeenias. Seega ei ole pealkiri "Moldova" ühelgi juhul piisavalt täpne. Andres 29. jaanuar 2006, kell 00.42 (UTC)

::Minu arvates on normaalne täpsustada pealkirja, kui väidetakse, et selleks on vajadus. Kirjutaja või isegi mitme kirjutaja arvamus ei pea olema ei kõigi ega ka enamuse lugejate arvamus (tuntuse kohta).

::Mis puudutab konkreetselt artiklit "Maine", siis leian, et on põhjendamatu keelduda artikli pealkirjast "Maine'i osariik". Miks? Rõhute selle USA osariigi 'tuntusele', kuid kui teeksite lihtsa katse: kirjutage paberile (sest vikipeedia on kirjutatud kujul) järgmine lihtne küsimus: "Maine - kes või mis see on?" Minge selle küsimusega Tallinna, Tartu, Pärnu linna peale vastutulijaid küsitlema. Mis te arvate, mis te vastuseks saate? Üldiselt loetakse seda sõna eesti keeles 'maine', mitte 'mein'. Edasised kommentaarid pole vist vajalikud? - Urmas 28. jaanuar 2006, kell 23.44 (UTC)

::: Jaa, see on ise küsimus. Jutt oli ainult sellest, et kohanimena on Ameerika Maine tuntum kui Prantsuse Maine. Kui reputatsiooni kohta käiva artikli pealkiri peaks tingimata olema "Maine", siis peaks küll osariigi kohta käiva artikli pealkiri olema "Maine'i osariik". Arvan aga, et "Maine" reputatsiooni mõttes ei ole kuigi otsitav. Andres 29. jaanuar 2006, kell 00.42 (UTC)

| elanikke = 1 321 500 (2005) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. jaanuar 2011, kell 00:43 (EET)

Linnad ei käi haldusjaotuse, vaid rahvastiku alla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. jaanuar 2011, kell 15:13 (EET)

Siin jälle sama lugu. Miks maakondadel linke ei tohi olla? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. jaanuar 2011, kell 00:28 (EET)

Siin ja teiste osariikide juuers, maakondade navigeerimismall minu meelest pigem ei kuulu olemuslikult osariigi artikli lõppu, ta on seal liigne. Ta on navigeerimiseks maakonnaartiklite vahel, s.o maakonna artiklite lõpus. Osariigi artikli sisuosas peaks maakonnad niigi nimetatud ja lingitud olema. 88.196.241.249 18. juuni 2013, kell 12:21 (EEST)

Seda küll, aga hetkel on tehtud eraldi osa maakondadest ainult neljas või viies artiklis. --Raamaturott (arutelu) 18. juuni 2013, kell 12:30 (EEST)

: Nõus ....249ga. Ka minu arvates on oluline, et maakonnad oleksid osariigi artkli tekstiga seotud. Kui neid kirjas ei ole, siis peakski kõigepealt selle eest hoolitsema, et nad kirja saaksid. Kõigi artiklite leitavuse seisukohalt on minu meelest kõige tähtsam panna lingid kohtadesse, kust neid leida tahetaks. --Epp 18. juuni 2013, kell 15:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.maine.gov/
** In Maine on 2013-06-24 12:13:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Maine on 2013-07-06 12:30:48, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:31 (EEST)


Arutelu:Jalg (pikkusühik)

On erineva pikkusega jalgu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. jaanuar 2006, kell 10.12 (UTC)

Vene keeles on toodud lihtsalt inglise jala venekeelne nimetus 'jalg'. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuni 2008, kell 06:28 (UTC)

võõrvikides on ruutjalale eraldi artikkel tehtud. Vt nt :en:Square foot--Estopedist1 (arutelu) 8. aprill 2019, kell 12:29 (EEST)


Avaldatud RT 1918, 1.

Ma paneksin teksti Vikitekstide alla. avjoska 11. juuli 2006, kell 13.36 (UTC)

Vikitekstidesse see tekst sobiks küll. Minu poolestki võiks selle sinna üle viia. Aga on ka arvatud, et sellised tähtsad dokumendid peaksid ka Vikipeedias olema ära toodud. Andres 12. juuli 2006, kell 16.38 (UTC)

:Ma arvan, et see tekst on piisavalt lühike, et ei võta siin liiga palju ruumi, ja samas asjakohane, artikkel tunduks ilma tekstita poolik. Adeliine 3. veebruar 2013, kell 17:13 (EET)

Kas on kindel, et tekstis ei seisnud "rahvaste eneste määramise õiguse"? Andres 12. juuli 2006, kell 16.36 (UTC)
Illustratsioonil on hoopis "enesemääramise". Ja õigekirja lahkuminekuid on teisigi. Andres 12. juuli 2006, kell 16.38 (UTC)
ma võin üritada õigekirja vaadata... avjoska 12. juuli 2006, kell 16.41 (UTC)

Võib-olla on ajalehetekstis õigekirja muudetud. Autoriteetne allikas on Riigi Teataja. Andres 12. juuli 2006, kell 19.36 (UTC)

Minu meelest poleks tohtinud õigekirja tänapäevastada. Andres 12. juuli 2006, kell 19.44 (UTC)
See "Akt Eesti Demokratlise Wabariigi Wäljakuulutamise kohta Pärnu linnas 23(10) weebruaril 1918. a kell 8 õhtu." ei ole ju avaldatud Riigi Teatajas 27. novembril 1918. Seda ei ole üldse Riigi Teatajas Eesti ajal avaldatud. --Õli (arutelu) 18. detsember 2012, kell 17:00 (EET)

Kuidas peaks pärast artiklite liitmist viitama nüüd vastavale mälestusmärgile? Selline artiklite liitmine on sama "loogiline", kui oleks artikli Eesti Vabariigi iseseisvuse väljakuulutamise mälestusmärk liitmine artikliga Eesti Vabariik. Mõtlematu tegu. --Andrus Kallastu (arutelu) 24. märts 2014, kell 22:25 (EET)

Ma arvan ka, et võiks olla eraldi artikkel. Andres (arutelu) 25. märts 2014, kell 09:05 (EET)

Liidetud artikli kustutatud arutelus toodud põhjendus või selle kokkuvõte võiks muidugi kuskil resümeeski säilida.

Võrreldes suure monumendiga, mis on oluline ka kunstiteosena, on tahvel maja seinal minu meelest ikkagi lihtsalt tahvel, mis märgib ära mingit muud asja või sündmust, mis tegelikult oluline on. Loogiline pole vaid praegune esitus. Võiks näiteks olla peatükk "Trükkimine", mille lõppu sobiks paar lauset mälestuse jäädvustamisest. 193.40.10.180 25. märts 2014, kell 10:05 (EET)

: Jah, esitus ei ole hea.

: Mälestuse jäädvustamine on mingile asjale kellegi nime andmine. Ma saan aru küll, et mälestustahvel ei ole iseenesest kuigi tähtis asi, aga need kolm lõiku siin on artikli teemast mööda, ja pole ka põhjust midagi välja jätta. Andres (arutelu) 26. märts 2014, kell 09:22 (EET)

:: Miks tahvel kirjaga "Siin elas" või "Siin oli" pole mälestuse jäädvustamine? Kuidas iganes seda nimetada, minu meelest tahvlit iseenesest sobib siin artiklis loogilises kohas (trükkimise juures) mainida või lühidalt kirjeldada. Tahvli teksti äratoomise asemel võiks neist asjadest eespool juttu olla. Võib-olla küll, et kõiki asjaosalisi pole oluline mainida. See on ehk enam oluline, kes kõne pidas. Eks ole, saaks ka näiteks kirjutada, kes kruvid seina keeras, aga seda polnud lihtsalt ajalehes öeldud. 193.40.10.181 26. märts 2014, kell 14:57 (EET)

:::et puudub üksmeel Pärnus asuva mälestustahvli osas, siis esialgu suunasin märksõna Iseseisvusmanifesti valmistanud trükikoja mälestustahvel siia. Mainin küll, et meil on kaks artiklit mälestustahvlist: Piiskop Platoni mälestustahvel ja Utria dessandi mälestustahvel--Estopedist1 (arutelu) 1. detsember 2018, kell 12:47 (EET)

Manifesti pilt on kõrval ja seal on väikese tähega üldnimetus vabariik.

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Manifest kõigile Eestimaa rahvastele


Arutelu:Muḩammad bin Rāshid Āl Maktūm

Kas araabia nimede kirjapilt on eesti wikis kokku lepitud? Antud nimekuju on küll üsna kummaline. Ma ei saa aru, mis põhimõtteid see järgib? Mina kirjutaks Muḥammad bin Rāšid Āl Maktūm ja ümbersuunamine siia lehelt Muhammad bin Rašid Al Maktum. --Metsavend 16. jaanuar 2006, kell 11.00 (UTC)

Põhimõte on see, et isikunimed kirjutatakse samade reeglite järgi nagu kohanimed. Andres 16. jaanuar 2006, kell 11.31 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sheikhmohammed.co.ae/english/index.asp
** In Muḩammad bin Rāshid Āl Maktūm on 2013-06-24 12:28:58, 404 Not Found
** In Muḩammad bin Rāshid Āl Maktūm on 2013-07-06 15:16:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:16 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Muḩammad bin Rāshid Āl Maktūm


Kasutaja arutelu:Athanasius Soter

Tere tulemast Vikipeediasse, Athanasius Soter! [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 17. jaanuar 2006, kell 14.35 (UTC)
Sõna "peale" tähendab ruumilises mõttes 'kohale, otsa', aga ajalises mõttes hiljem öeldakse "pärast". Palun paranda [[absolutism]]is. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 25. jaanuar 2006, kell 14.23 (UTC)
Saab tehtud, eks see absolutism tuleb veel korralikult üle vaadata jah.. [[Kasutaja:Athanasius Soter|Athanasius Soter]] 25. jaanuar 2006, kell 16.35 (UTC)

Seadsin Sind üles administraatorikandidaadiks. Palun teata leheküljel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus kandideerima. Andres 20. veebruar 2006, kell 07.39 (UTC)
Oled nüüd administraator. Andres 3. märts 2006, kell 19.33 (UTC)

Suur tänu usalduse eest, eks ma püüan seda siis tasahilju ka ära teenida ja mitte kuritarvitada! Athanasius Soter 3. märts 2006, kell 19.39 (UTC)

Vaatan, et uutes artiklites (nt Maksim Unt (1900–1941) ei kasuta sa aastaarvude vahel tühikuid, vikis peaks enamalt jaolt valitsema tühik vahel nt: 1900 – 1941
--Dj Capricorn 17. oktoober 2006, kell 11:39 (UTC)

Tühikuid ei panda siis, kui on esitatud ainult aastaarvud (tõsi küll, on lubatud panna ja vahel harva pannaksegi, aga Vikipeedias me pole seda teinud). Kui on lisatud kuupäevad, siis pannakse tühikud. Andres 17. oktoober 2006, kell 11:52 (UTC)

Ma tahtsin seda rõhutada ainult persooni elamisaastate puhul, mitte üldiselt; üldiselt on kindlasti ilma tühikuta --Dj Capricorn 17. oktoober 2006, kell 14:09 (UTC)

: Minu jutt käis ka eluaastate kohta. Andres 17. oktoober 2006, kell 14:21 (UTC)

Ma kahjuks ei tea, mis sind täpselt huvitab, kuid neti materjalidest ehk aitavad , , , . Selles osas tasub vaadata Tähetorni kalendreid (TÜ rmk saalis). Eestikeelset kirjandust hoobilt pakkuda ei oska. Kalev.
Lisan veel niipalju et reformi näol oli tegu pikema protsessiga, mis hakkas tuure võtma 15. sajandi lõpus ja oli Trentos päevakorral (nt. Sixtus IV määras Regiomontanuse teostama kalendrireformi ). Gregorius XIII viis lihtsalt asja lõpule.Kalev.

Intervikilingid järjestatakse ka inglise vikis keelenimede, mitte tähiste järgi. Eesti on tavaliselt saksa ja uuskreeka vahel. Andres 28. detsember 2007, kell 10:33 (UTC)

Tervitus! Mul on Sulle üks kummaline küsimus, mida ma siin avalikult küsima ei taha hakata. See puudutab TÜ ajalooteaduskonda, kus ma kavatsen algaval semestril 1-2 loengut kuulata. Et mul seal tänase seisuga enam ühtegi tuttavat ei tööta ega õpi, siis olid Sina esimene, kelle poole pöördumine pähe tuli. Kui Sa tahad mind veits aidata, siis saada mulle minu kasutajalehelt e-kiri. Saaks privaatselt edasi suhelda. Kui ei, pole ka hullu - ära tunne kohustust. -- Toomas 24. jaanuar 2008, kell 11:51 (UTC)
----
Palun vaata lehte Arutelu:Austria-Ungari keiser. Andres 29. juuni 2008, kell 21:44 (UTC)

Tervitus! Kas peaks äkki muutma artiklite "Saare-Lääne vaenus", "Dacke-vaenus", "Koadjuutorivaenus" jne. millekski sobivamaks, sest Vaenused (:de:Fehde) keelati lõplikult Saksa-Rooma riigis 1495 aastal nn. igavese maarahuga (:de:Ewiger Landfriede). (PS. Soome wikisse tekkinud selline artikkel :fi:Baltian valtatyhjiö :) --Jaanusele 29. jaanuar 2009, kell 01:05 (UTC)

Eks vaenuse mõiste ole kindlasti problemaatiline, aga nõnda neid konflikte minu arusaamist mööda Eesti ajalookirjutuses nimetatakse. Muidugi võiks nimetada need ümber ka sõdadeks, kodusõdadeks ja ülestõusudeks, aga kui ma ei eksi, siis enamasti on nendelt ka ümbersuunamised tehtud. Selle vaenuse keelamise kohta juhtusin aga just ühest Saksamaa ajalooraamatust veidi aega tagasi lugema, et tegelikkuses ei suudetud vaenusi ikkagi veel pikka aega kontrolli alla saada, omavahelised tülitsemised jätkusid pikka aega veel nii Reichi põhiterritooriumil (sellest on tegelikult ka selles saksa wiki Fehde-artiklis juttu), veelgi vähem oli aga keisrivõimul aga kindlasti konrolli Liivimaa üle. Ja keisripoolne vaenuste keelamine Taanit ja Rootsit kindlasti ei puudutanud, sest nad teatavasti Reichi ei kuulunud. Nii ma ei leia küll põhjust, et neid artikleid hakata ümber nimetama. Athanasius Soter 29. jaanuar 2009, kell 17:55 (UTC)
----
Palun vaata Ajalugu:Uluru. Andres 14. märts 2009, kell 06:50 (UTC)
----
Kuidagi "õnnestus" mul osa teksti Vene-Liivi sõjast tahtmatult ära kaotada. Hea et tähele panid, tnx:-)--Vihelik 27. mai 2009, kell 19:35 (UTC)
----
Kui aega on kas täiendaksid artiklit [Ditleb von Alnpeke], ei ole ise päris kursis asjaga.--Jaanusele 22. juuli 2009, kell 14:31 (UTC)

Artiklit Paide piiramine (1558) kirjutades sattusin probleemi otsa, mida ei oska lahendada. On teada, et Järva foogt Bernd van Smerten jättis linnuse maha ja Oldenbockum kaitses ise linnust venelaste piiramise ajal. Renneri kroonika aga ütleb, et 8. augustil tulid venelased Paidesse, arvult 8000, ja nõudsid linnuse alistumist mitu korda, nii kirjalikult kui suuliselt, vene ja saksa keeles. Selle eest nõustusid nad andma foogtile eluajaks tema Albu mõisa. Foogt vastas neile, et ta ei kavatse linnust mingil juhul loovutada.... Oldenbockumit mainib Renneri kroonika alles 1560. aastaga seoses. Oskad ehk aidata mul asjast õigesti aru saada. Renneri kroonika järgi tundub, et Järva foogt oli 1558. aasta piiramise ajal Paide linnuses.--WooteleF 8. märts 2010, kell 20:37 (UTC)

Kas Liivi ordu maameistrite loendis peaks Burchard von Hornhauseni järel 1261. aastal 8. maameistriks  või kohusetäitjaks  olema Sigulda komtuur :lv:Georgs fon Eihštets ( Georg von Eichstätt / Eichstat / Eichstedt / Eickstedt / Eichstadt / Eichstädt) ? --Jaanusele 9. märts 2010, kell 17:18 (UTC)

Saada mulle e-kiri, et ma oskaksin su aadressi MTÜ postiloendisse lisada. Ivo 11. märts 2010, kell 21:57 (UTC)
----
Aitäh, et teed Eesti ajaloo ülevaated korda! Andres 8. jaanuar 2011, kell 22:00 (EET)

Eks püüan, palju jõuan. Kardan, et varsti tuleb taas pikem periood, kui Vikis väga palju toimetada ei jõua. Athanasius Soter 9. jaanuar 2011, kell 00:35 (EET)

Pole ise küll kursis, kuid Läti vikipeedia järgi on need nö "võnnulased" õigemini "võndlased" (:lv:Vendi) etniline rühm, kes 1206. aastal ristituna siiski olid orduvendade kõrval Võnnu piiramise (1210) üks osapool. Vt. ka Ain Mäesalu kommentaar --Jaanusele 10. jaanuar 2011, kell 22:32 (EET)

Tõepoolest, võndlased võisid üks osapool olla, teoreetiliselt, aga nad ei sõdinud mitte üksinda eestlaste vastu, nagu artiklist varem mulje jäi. Ja kui võndlased seal ka olid, siis tõenäoliselt väike vähemus. Väga segane asi on nendega, aga tõepoolest, väjendusin selgituses vast liialt kategooriliselt. Athanasius Soter 10. jaanuar 2011, kell 23:34 (EET)

Ma sooviks täpsustada Karl V staatust keisrina. 1520 valiti ta Saksa kuningaks ja ka krooniti 23 oktoobril kuningaks, keisriks aga 1530. Samas vahepealsel ajal nimetas ta Saksa wiki andmetel end ise "keiser-elektiks" ehk siis valitud keisriks. Kas aga paavst tunnustas 1520 teda kui keiser-elekti või ainult kui Saksa kuningat? Mida sinu viidatud Schilling täpsemalt paavsti tunnustamise all silmas peab? Kalev Kask

Schilling ütleb sõna-sõnalt järgmist: Am 26. Oktober, nach einem Gottendienst, gab Kardinal Albrecht von Mainz die Einwilligung der päpstlichen Heiligkeit bekannt und proklamierte Karl als erwählten römischen Kaiser. Et tegemist on ükldkäsitlusega, siis ta kuhugi ei viita. Selge on, et paavst kiitis Karli valimise heaks, kas sellega kaasnes aga mingi "ametlik" valitud keisri tiitel, jääb veidi kahtlaseks. Samas võiks oletada, et sellega Karl siiski sai õiguse end valitud keisriks nimetada. Athanasius Soter 11. veebruar 2011, kell 13:19 (EET)
Ehk siis "proklamierte als erwählten Kaiser". Nagu aru saan, ehkki keisrikrooni polnud, oli tegemist ikkagi keisriga, ehk filosoofiline värk, mille üle võiks jäädagi arutlema. Kas saaksid Karl V artikli juures selle veidi paremini lahti sõnastada? Kalev Kask

Tere!
Tõlketalgud on nüüd läbi. Kutsume Teid 17. juunil kell 16 Euroopa Liidu majja, kus pakutakse talgute lõpetamise puhul jooke ja suupisteid. Seal selgub ka, milliste talguliste panus seekord kõige väärtuslikumaks osutus ja antakse kätte kingitused: 1000-eurone reisitšekk, Rahva Raamatu kinkekaardid ning Tallinna Ülikooli kirjastuse raamatud.
Euroopa Liidu maja asub Tallinnas aadressil Rävala pst 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt, Kaubamaja vastast). Üritusel osalemiseks ja kingituse vastuvõtmiseks saatke palun meile oma pärisnimi, mida ei avalikustata. Palun vastake kindlasti, kas saate üritusel osaleda.
Lugupidamisega
Rita Niineste
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu

Terv. Tegin end Wiki kasutajaks, et kontakteeruda. Algajana ma muid võimalusi kahjuks ei leidnud ;-) Huvid on meil ajaloo osas sarnased ja seetõttu sooviks vahetada teavet, mis puudutab Läänemere idakalda ajalugu. Konkreetseks ajendiks on Kuramaa ja Kuralased ning nende tähenduse erinevad tõlgendused (Balti või Ugri algupära). Kuna nimetet kuralaste artikli arutelust sain aru, et oled pigem "ugriskeptik", valisin enda ohvriks just Athanasius Soteri... Võimalusel ja viitsimisel palun kontakteeruda e-posti kaudu. Wikipedia juhendile vastavat kohta ma lehekülje vasakus servas ise ei leidnud. Parimat. Mart Torm ;-)

Tervist!
Avastasin hiljuti sinu suurepärase kaardi Liivi ordu haldusjaotusest ning mul tekkis küsimus, kas kuskil on saadaval ka sarnased kaardid piiskopkondade ja Eestimaa hertsogkonna täpsema alajaotuse kohta? Võib-olla ka varasema ordu haldusjaotuse kohta? Mind huvitab peamiselt 13. sajand ja oleksin väga tänulik, kui keegi mulle suuna kätte oskaks näidata. "Põhjala ristisõjad" ja muud taolised raamatud ei räägi haldusjaotuse koha pealt suht mitte midagi.

Mina jälle ei tea 13. sajandist eriti midagi, 16. sajand on see põhifookus. Ega vist detailidesse üldiselt 13. sajandi haldusjaotuse puhul ei laskuta, antakse vaid iga maaisanda valdused üldpiirides ning linnad ja suuremad linnused. Kihelkondade piirid oleks vast umbmääraselt tuletatavad: võtta need, mille kohta on teada, et nad 13. sajandil eksisteerisid ja liita neile juurde nendest hiljem teadaolevalt eraldunud khk-de alad.

Hiljuti ilmunud Bernhart Jähnigi raamatu "Verfassung und Verwaltung des Deutschen Ordens und seiner Herrschaft in Livland" lõpus on kaardilisad, ent minu arust 13. sajandi kohta seal midagi eriti detailset ei ole, siiski tasub ehk pilk peale heita.

Kuigi kaarte eriti ei ole, on natuke infot siiski. Soovitan vaadata sellist asja nagu: Leonid Arbusow senior. Livlands Geistlichkeit von 12. bis ins 16. Jahrhundert. Selle põhiosa on 1913 ilmunud ajakirjas "Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik", peaks olema nii Tallinnas kui Tartus kättesaadav. Selle lõpus on lisana ülevaated kõigist Liivimaa piiskopkondadest, seal olnud toomhärradest, ametnikest jne. Sealt saaks kätte siis ametkonnad, kahjuks aga mitte nende piirid. Ametimeeste ametiaegade järgi saab ka tuletada, millal üks või teine ametkond eksisteeris (teadaolevalt, eks suur osa infot on ka lihtsalt kaduma läinud). Nii et kahjuks väga aidata ei oska. Athanasius Soter (arutelu) 19. aprill 2012, kell 21:40 (EEST)

Hi, I noticed that you have created article about Ronnie James Dio (long time ago). Thank you for them. Should I request to you, you would want to create at least a short article for John Cale (en) (together with Lou Reed founding member of The Velvet Underground)? Thank you in advance for any resolution. --Marek Koudelka (arutelu) 29. märts 2013, kell 16:20 (EET)

"Eesti kronoloogia" (2007) raamatus on üks sündmus nt pandud kuupäeva alla 27. jaanuar 1918 ehk siis vana kalendri järgi. Kas ukj oleks see 9. veebruar 1918, mida ju pole kunagi olemas olnud? On ehk nõu anda?--Bioneer1 (arutelu) 24. august 2013, kell 11:30 (EEST)

Uut kalendrit kasutanud maailmas oli 9. veebruar 1918 ju täiesti olemas. Eesti ajalookirjanduses seda kuupäeva enamasti tõesti ei kasutata, kuna 1. veebruaril tuli üleminek 14. veebruarile, aga Vikipeedia kronoloogia puhul arvan küll, et pole probleemi, kui panna see sündmus 9. veebruari alla. Athanasius Soter (arutelu) 24. august 2013, kell 12:34 (EEST)

Mida sa arvad sellest artiklist? Ivo (arutelu) 2. märts 2015, kell 21:38 (EET)

--Kulttuurinavigaattori (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 08:07 (EET)

Foto :Fail:Wacken 2009 Publikum.jpg kohta tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et seda tohib kasutada pildi juures toodud vaba litsentsi tingimustel.
Fotol :Fail:Wackenikirikuinfo.JPG kujutatud tekst on tõenäoliselt autoriõigusega kaitstav. Et fotot saaks vabalt kasutada, peaks sellega nõus olema ka teksti autor. Pikne 18. märts 2019, kell 17:19 (EET)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:05 (EEST)


Kasutaja arutelu:Lembit~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Lembit! Andres 17. jaanuar 2006, kell 16.04 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Lembit~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Keskaeg

Tere! Kui õige arutaks, miks keskajal inimesed ilma kirikuta teie arust elada ei saanud?
Aitäh :)

Millest see küsimus on ajendatud? Andres 18. jaanuar 2006, kell 02.26 (UTC)
Eestis loetakse keskaja alguseks tavaliselt siiamaale jõudnud Põhjala ristisõdu, mille käigus siinsed varem paganlikud alad 1208-27 ristiti ning allutati uutele kristlikele valitsejatele.
Ma pean tänama mulle tee tegemise eest. Aga mina tänan hoopis sellise hea diskursusele vastava tekstilõigu eest. Mõnusa muigega kirjutatud lugu. Kristluse väljaspool juutide leviku ajal räägiti pagankristluse tekkest ja levikust. Tegelikult nimetasid juudid muulasi koerteks.  Jeesus kasutas ühe Samaaria (?) naisega rääkides küll pehmendavat väljendit koerukesed. (Mäejutluses ka kokkuvõtlikult: ärge visake koerte ette püha, et nad teid ei kisuks.)  Võiks kirjutada ju paganate asemel otse et koerad, küünikud jne. See alade ristimine on ka võimas nähtus. Alad ristiti. Eenok Haamriga alasile... Tegelikult ju nii oligi: alad ristiti! Seejärel tuleb risti all muidugi mõista pluss märki, positiivset ellusuhtumist. Alad liideti... Aga ütlema peab rist, et teised aru saaksid. Ja lõpus veel kristlik valitseja. Võiks Matteuse 23. peatüki algust lugeda. Muidugi kristlik. Mõne teise kirjutatud jutt vist nii ei kõlaks. Aga mina sain seda kostvust kuulates sõõmu head tahet ja naeru rindu. See oli vist Vassiili II-III, kes saatis 16. sajandi algul või 15. lõpus Liivi Orduga sõdimiseks muuhulgas paartuhat koera. Vist tatarlastega. Tea mis neist koertest sai? Pole kuskilt nagu rohkem sest midagi kuulnudki.  --Ivo Vahur 3. november 2010, kell 14:08 (EET)
Eesti keskaja osa näikse sisaldavat originaaluurimust. Andres 5. november 2010, kell 00:00 (EET)
Mõni kivi on proovikivi. Uuri Matteuse 21. lõppu.--Ivo Vahur 5. november 2010, kell 00:05 (EET)
"Keskaja lõpp algas eesti sakslaste jaoks emamaal toimunud reformatsiooniga. Keskajast väljumiseks tuli aga eesti maarahval veel vabaneda pärisorjusest ja rahvuslikult ärgata. Kujundada välja oma rahvuskultuur, kirik ja riiklus. Elada läbi uusajale omane mahasalatav orjapidamine: kolooniates või Siberis. Uusaeg on neile veel uudiseks." Kui keegi arvab, et tahab seda lugeda, siis palun. Artiklisse see igatahes ei kuulu. --Oop 5. november 2010, kell 15:07 (EET)
Mis mõiste peaks olema viimase muudatusega artiklisse lisatud "pimeduse aeg"? See ei viita kuidagi yheselt keskajale. --Oop 13. oktoober 2011, kell 16:55 (EEST)

Ma ei tea, kuidas seda eesti keeles nimetatakse, aga see on vist :en:Dark Ages (historiography). Andres 13. oktoober 2011, kell 17:42 (EEST)

: "pime keskaeg"? Ohpuu 13. oktoober 2011, kell 18:49 (EEST)

: vrd :ru:Тёмные века Средневековья. Ohpuu 13. oktoober 2011, kell 18:50 (EEST)

:: Jah, just,  kuues kuni kümnes sajand. Andres 13. oktoober 2011, kell 21:33 (EEST)

::: Noh, tähendus on kontekstist mõistetav, aga minu arvates ei ole "pimeduse aeg" eesti keeles kinnistunud fraseologism ning seda ei sobi kasutada lauses "Sellest ajast on pärit ka mõiste "pime keskaeg" või "pimeduse aeg"." renessansiajastu kontekstis. Nii et minu arvates võiks selle välja võtta. --Oop 13. oktoober 2011, kell 23:19 (EEST)

:::: Võtsin kõik välja, sest sinna ta selles tähenduses ei sobi. Taheti vist öelda, et ka "pime keskaeg" keskaja kohta on renessansiajast  pärit. Kui nii, siis pange see tagasi.

:::: Aga kuuenda kuni kümnenda sajandi kohta peaks ka eesti keeles mingi väljend olema, aga mul ei tule meelde, mis see on. Andres 13. oktoober 2011, kell 23:35 (EEST)

:::::Rahvasterändamise aeg.--WooteleF 14. oktoober 2011, kell 00:55 (EEST)

Meil on 1 link märksõnale keskaja kultuur. Kas see on kasutatav või määratletav mõiste? Nt enwiki's seda märksõna ei leia--Bioneer1 (arutelu) 11. detsember 2014, kell 14:01 (EET)

Kas te saate sellest kaardivahetusest aru?
Mulle torkas silma, et Eesti ala oli eelmisel kaardil hall koos lõunapoolsete aladega, nüüd on Eesti ning liivlaste (nähtavasti) mittetäieliku asuala kohale kirjutatud "Estonians". Pakun, et me peaksime tegema eestikeelse kaardi ning ise otsustama, kuidas see sisustada. Andres (arutelu) 20. august 2015, kell 14:11 (EEST)

pisi|left| ? 998 ?

pisi|left| ? 1092

suwa 11. detsember 2018, kell 15:08 (EET)

Keeletoimetasin artikli, kuid viited puuduvad. Lisan vastava märke. --Õppeassistent SveaTarkin (arutelu) 11. detsember 2018, kell 14:36 (EET)

Üldine mall viidete puudumise kohta on segadusseajav. Viidet vajavad väited, mis ei ole üldteada (näiteks pole kirjas kooliõpikus), vt . Kas artiklis on selliseid väiteid? Kui jah, tuleks konkreetselt need tähistada malliga .--Andrus Kallastu (arutelu) 12. detsember 2018, kell 01:27 (EET)

: Asju, mida viidata on tarvis, on siin ikkagi suurem osa. Andres (arutelu) 12. detsember 2018, kell 09:39 (EET)

::Saan aru, et põhiline vaidlus käib siin keskaja ümber Eestis. See siiski ei anna minu meelest põhjust kogu artiklit viitamatuks tunnistada. Võib-olla tuleks siin artiklis keskenduda keskajale üldiselt. Näiteks ingliskeeleses vikipeedias on laitmatuks tunnistatud artikkel en:Middle Ages. Kui pädevamat allikat pole, võiks ju tõlkida kasvõi sealt.--Andrus Kallastu (arutelu) 12. detsember 2018, kell 14:15 (EET)

:: Pole ju midagi viidatud. Andres (arutelu) 12. detsember 2018, kell 16:54 (EET)


Kasutaja arutelu:Panda~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Panda! Jaan513 18. jaanuar 2006, kell 12.15 (UTC)
Tere. Panda

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Panda~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Kama

Kas teha täpsustusleheküljeks või pühendada eesti rahvustoidule? Praegu on näiteks olemas artikkel Kama jõgi, lisaks on teisi tähendusi. Jaan513 18. jaanuar 2006, kell 12.40 (UTC)

Mina reserveeriksin selle rahvustoidule ning teeksin eraldi täpsustuslehekülje. Kama on küll asula Udmurtias, aga arvan, et selle nimi võiks olla Kama (Udmurtia). Andres 18. jaanuar 2006, kell 12.48 (UTC)

:Jah. Mõtlesin samamoodi. Jaan513 18. jaanuar 2006, kell 12.52 (UTC)

Minu meelest tuleb eristada kamajahu ja kama. Kama on valmistoit. Tõsi küll, kõnekeeles nimetatakse ka kamajahu kamaks.  Peale selle valmistatakse kamajahust veel kamakäkke.
Kamale lisatakse tavaliselt suhkrut või ka soola. Mõnikord süüakse kama ka veega. Poodides müüdavas kamajahus on juba ka soola. Kui ma ei eksi, on poekamajahus võrdsetes osades nisu, rukis, oder ja hernes ning lisaks 1% soola. Rahvapärase kamajahu koostis varieerub. Kamajahu tuntakse ka väljaspool Eestit. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. jaanuar 2006, kell 13.26 (UTC)
Kasutatakse ka Ida-Alžeerias, kuid segu valmistatakse ilma nisujahuta.

TEA 10. kd on sünonüümidena toodud talkkuna (ehkki see vist soomekeelne vaste) ja tolklono (venekeelne vaste?), vene keeles peaks küll olema Толокно--Bioneer1 (arutelu) 27. mai 2014, kell 17:42 (EEST)

Päises on: "See artikkel räägib eesti rahvustoidust". Lugema asudes selgub, et artikkel on toiduainest kamajahust. Kama ja kamajahu ei ole sünonüümid. Ursus scribens (arutelu) 9. november 2019, kell 09:35 (EET)

Arvan et oluline viidata ka H. Kurriku uurimustööle https://dea.digar.ee/page/uudisleht/1938/08/03/10 - Kama polegi mulgi toit! Ühest "rahvustoidust", mille esivanemaid otsitakse Babülooniast ja Pärsiast H. Kurriku suur uurimustöö + https://dea.digar.ee/article/sakalaew/1930/05/22/11 + ALLIKAS: Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat V 1929 - https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:367785/317483/page/171 - https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:367785/317483/page/185 (siin ka kõik kama nimede uurimised eri keeltes) LauriKreen (arutelu) 2. märts 2023, kell 14:47 (EET)

Nii vanade allikatega on oht, et nende sisu on vananenud. Eelistada tuleks võimalusel ikka kaasaegsed allikaid. Pikne 30. märts 2023, kell 20:04 (EEST)


Arutelu:Sõjanduse mõisteid

Inimesed (sõjaväelased) peaksid eraldi loendis olema. Nad ei ole ju mõisted. --Metsavend 19. jaanuar 2006, kell 09.09 (UTC)
Pealkiri peaks olema sõjanduse mõistete loend vikipeedia kohaselt --Dj Capricorn 30. oktoober 2006, kell 15:48 (UTC)

Meil on praegu kõik mõistete loendid selliste pealkirjadega. Andres 30. oktoober 2006, kell 17:03 (UTC)

Arvan, et Esimene maailmasõda siia ei sobi. Andres 10. detsember 2006, kell 08:55 (UTC)
Samuti mitte Teine maailmasõda --Dj Capricorn 10. detsember 2006, kell 09:01 (UTC)
Aga metsavend? avjoska 2. aprill 2007, kell 13:45 (UTC)

Minu meelest mitte. Andres 2. aprill 2007, kell 18:49 (UTC)

: Nõus Andresega --Dj Capricorn 2. aprill 2007, kell 19:16 (UTC)

kuulge relvadel võiks ka olla oma loend, siis saab siia jätta sõjanduse terminid ???
Seejärel n ka hea põhjus Relv kirjutada ...
suwa 6. juuni 2007, kell 14:53 (UTC)

Mis seal relvade loendis oleks? Andres 6. juuni 2007, kell 16:04 (UTC)
Toetan Suwat sest relva liike ja marke on ikka päris palju.Akra 6. juuni 2007, kell 16:53 (UTC)

Kas seal oleksid nii relvaliigid kui ka relvamargid? Andres 6. juuni 2007, kell 20:33 (UTC)

: Jah mõlemad, sest kui vanade asjade puhul nagu oda, ei ole leiutajat teada,

: siis uuemate puhul on täisnime(täispikkuses nimes) ka tavaliselt tootjanimi nt:

: rahvasuus parabellum, kuid asjahuvilistele Luger P08 vms koos kõigi oma modifikatsioonide ja tootjatega

: suwa 10. juuni 2007, kell 08:38 (UTC)

:: Ma ei poolda sellist loendit, kus on segamini relvaliigid ja relvamargid. Arvan, et relvamarke võiks loetleda iga relvaliigi all eraldi. Relvaliigid aga on sõjanduse mõisted, nii et nad peaksid siin olema. Andres 10. juuni 2007, kell 08:53 (UTC)

::: Relvaliigid peaksid siin küll olema, aga margid kindlasti mitte. See oleks sama hea kui hakata üksikuid maavärinaid maateaduste mõistete laoendisse toppima. Siim 26. august 2007, kell 20:31 (UTC)

:::: Kui vastavad loendid tulevad, võib margid sinna üle kanda. Andres 26. august 2007, kell 22:17 (UTC)

Kaitseväeteenistuse seadus @ eRT:
* Allohvitser
* Asendusteenistus
* Ajateenija
* Auaste
** § 31. Auastme andmine
1) sõduriauastmena - kapral või vanemmadrus;
2) nooremallohvitseri auastmena - nooremseersant või nooremmaat;
3) vanemallohvitseri auastmena - nooremveebel;
4) reservohvitseri auastmena - lipnik;
5) kaadriohvitseri auastmena - nooremleitnant.
** Auastme kestvus (?)
Auaste|Auastme vanus aastates
kõrgema ohvitseri auaste|ei kehtestata
kolonel, mereväekapten|ei kehtestata
kolonelleitnant, kaptenleitnant|4
major, kaptenmajor|4
kapten, vanemleitnant|4
Leitnant|3
Nooremleitnant|3
Lipnik|2-3
Ülemveebel|ei kehtestata
Staabiveebel|4
Vanemveebel|3
Veebel|3
Nooremveebel|2
seersandid ja sõdurid|ei kehtestata
* Eruväelane
* Kaadrikaitseväelane
* Kaitseväeteenistus
** Tegevteenistus         #redirect Kaitseväeteenistus
*** Ajateenistus          #redirect Kaitseväeteenistus
*** Lepinguline teenistus #redirect Kaitseväeteenistus
*** Õppekogunemine        #redirect Kaitseväeteenistus
** Reservteenistus        #redirect Kaitseväeteenistus
* Kaitseliit
* Kaitseväe juhataja, kaitseväe ülemjuhataja
* Kaitseväelane
* Kaitseväeteenistuskohustus
* Kaitsevägi
** Kaitseväe ülemjuhataja
** Kaitseväe juhataja
** Kaitsejõudude Peastaap
** Väeliik - brigaad(?) - maavägi, merevägi, õhuvägi
** Pataljon
** Kompanii
** Rühm
** Jagu
* Kaitseressursside Amet
* Kutsealune
* Mobilisatsioon
* Nooremallohvitseri § 24. Nooremallohvitseride põhiametikohad
1) vanemseersandi või vanemmaadi auastmega ametikoht - rühmavanema ametikoht;
2) seersandi või maadi auastmega ametikoht - jaoülema ametikoht.
* Ohvitser § 22. Ohvitseride põhiametikohad
1) kindrali auastmega ametikoht - kaitseväe ülemjuhataja ametikoht;
2) kindralleitnandi auastmega ametikoht - kaitseväe juhataja ametikoht;
3) kindralmajori auastmega ametikoht – Kaitsejõudude Peastaabi ülema ametikoht ja maaväe ülema ametikoht;
4) brigaadikindrali auastmega ametikoht – õhuväe ülema ametikoht ja mereväe ülema ametikoht;
5) koloneli auastmega ametikoht - rahuaja kaitseringkonna ülema ametikoht;
6) kolonelleitnandi auastmega ametikoht - pataljoniülema ametikoht;
7) majori auastmega ametikoht - staabiohvitseri ametikoht;
8) kapteni auastmega ametikoht - kompaniiülema ametikoht;
9) leitnandi auastmega ametikoht - rühmaülema ametikoht.
* Rahvusvaheline kaitseorganisatsioon
* Reservväelane
* Sõdur § 25. Sõdurite ametikohad
1) Kaprali auastmega kaitseväe riviala- ja erialaametikoht on vanemsõduri ametikoht.
2) Reamehe auastmega kaitseväe rivialaametikoht on sõduri ametikoht.
* Sõjaaeg
* Sõjaaja üksuste isikkoosseis ???
* Vanemallohvitser § 23. Vanemallohvitseride põhiametikohad
1) ülemveebli auastmega ametikoht - väeliigi vanema ametikoht;
2) staabiveebli auastmega ametikoht - staabiallohvitseri ametikoht;
3) vanemveebli auastmega ametikoht - kompaniiveebli ametikoht;
4) veebli auastmega ametikoht rahuaja - rühmavanema ametikoht;
5) nooremveebli auastmega ametikoht - jaoülema ametikoht.
* Üksus
suwa 30. august 2007, kell 07:26 (UTC)
----
MIs asi on taktikaline veoauto? Kui selline mõiste peaks tõesti olema, siis peks olema nimekirjas kõik liiklusvahendid kuni taktikalise jalgrattani välja. See, et mingi liiklusvahend täidab mingil hetkel taktikalist ülessannet ei muuda autot või muud liiklusvahendit veel taktikaliseks relvaks.Akra 31. detsember 2007, kell 17:04 (UTC)

See on artiklis ära seletatud. Ta on spetsiaalselt valmistatud või kohandatud militaarülesannete täitmiseks.

Siin ei ole ju ainult relvad. Andres 31. detsember 2007, kell 17:17 (UTC)

* Python rocket-powered mine clearance system  Operation Moshtarak: British Army unleashes latest weapon in battle with 'dishonourable enemy'
===Väike spikker mõistetest üheskoos===
Maavägi
Squad - jagu. Väikseim üksus, umbes 8-12 sõdurit.
Platoon - rühm. Koosneb jagudest, 25-60 sõdurit.
Company - läänepoolsete armeede puhul kompanii, vene armees rood (rota). Koosneb 2-8 rühmast, 70-250 sõdurit.
Batallion - pataljon. Koosneb 2-6 kompaniist, 300-1000 meest.
Regiment - rügement, vene armee puhul polk. 2 või rohkem pataljoni, 2000-3000 meest
Brigade - brigaad. 2 või rohkem rügementi, enamasti erivägede (sapöörid jms) üksus.
Division - diviis Divisjon tähendab ka vene traditsioonis) hoopis kahurväe pataljonitaseme üksust. 2-4 brigaadi või rügementi, 10000-20000 meest.
Corps - korpus. 2 või rohkem diviisi, 30000-50000 meest.Corps võib esineda ka üldisemates tähendustes - näiteks Royal Signal Corps ei ole mitte Kuninglik Sidekorpus, vaid Kuninglik Sidevägi.
Army - armee. 2 või rohkem korpust, 50000-60000 meest.
Army Corps - armeekorpus, mitmest armeest koosnev koondis.
Army Group - armee(de)grupp, sisuliselt sama mis eelmine.
Front - rinne. Western Front - Läänerinne.
Kahurväe eripärad:
Battery - patarei. Üksusena samal tasemel kompaniiga. Tavaliselt 4 kahurit koos meeskondadega.
Sõjalaevadel tähendab 'main battery' kõiki peakaliibri suurtükke, ehk kõige suuremaid kahureid üheskoos võetuna.
Ratsaväe eripärad:
Squadron - eskadron. Kompaniitaseme üksus, ca 100 mõõka. Angloameerika armeedes tarvitakse nimetust siiani tanki- ja motoriseeritud jalaväes. Vene kasakate puhul võib tarvitada terminit 'sotnja'.
Troop - on ratsaväes kompanii suurune üksus
Lennuvägi:
Flight - lüli. 3-6 lennukit.
Squadron - eskadrill, mitte eskadron. 12-24 lennukit.
Wing - angloameerika üksus, Inglastel on see pataljonitaseme üksus, ameeriklastel aga rügemenditaseme oma.
Group - grupp. Diviisitaseme üksus, venelaste puhul täpselt kindlasti diviis.
Air Force - angloameerika armeetaseme üksus, mõistlik ümberjutustus olekski vast 'õhuarmee'. Näiteks 8th Air Force -> 8. õhuarmee.
Laevastik:
Flotilla - flotill. Väiksemate sõjalaevade (hävitajad, allveelaevad) koondis.
Squadron - eskaader. Suuremate sõjalaevade (lennukikandjad, lahingulaevad, ristlejad) püsiv või ajutine grupp.
Task Force - löögikoondis. Koos tegutsev koondis, mis hõlmab nii löögi-, kaitse- kui varustuslaevu. Task Unit/Force laiemas tähenduses tähendab sihtgruppi/sihtüksust.
Fleet - laevastik. Ookeani või suuremat piirkonda hõlmav koondis.
Battleship - lahingulaev. Inglise keeles küll ei tehta erilist vahet, kuid eesti traditsioonis nimetatakse purjelaevade ajastu lahingulaevu 'liinilaevadeks', enne 1914.a pärinevaid 'soomuslaevadeks', I ilmasõja aegseid sageli ka 'drednootideks'.
Battlecruiser - lahinguristleja. Lahingulaevaga võrdse relvastuse, kuid õhema soomuse ja suurema kiirusega laev.
Cruiser - ristleja. Mõlemast eelnevast väiksem, nõrgema relvastuse, kuid suurema kiirusega sõjalaev. Eristatakse raske- (heavy cruiser) ja kergeristlejaid (light cruiser).
Destroyer, sks zerstörer - hävitaja, vana nimetusega eskaadrimiinilaev. Väike, kiire sõjalaev, mille ülesanne oli suuremate laevade kaitse, luure, torpeedorünnakud, II ilmasõjas aga eelkõige allveelaevajaht.
Frigate - fregatt. Purjelaevade ajastul samade ülesannetega, mis ristleja, alates II maailmasõjast allveetõrjealus, umbes samade mõõtmetega kui hävitaja.
Corvette - korvett. Väiksem allveelaevatõrje laev. Purjelaevade ajastul kiire side- ja luurelaev,
PT-boat - torpeedokaater.

Sõnaosavale militaristile artikkli loomisel seemneks

Ma leian, et igasugu relvad ja lennukid jms. siia kohe kindlasti ei sobi (relva- ja lennukitüübid küll aga mitte mudelid). Nende jaoks võib olla eraldi loend(id). Ivo 3. juuli 2011, kell 00:07 (EEST)

Kui keegi need teeb, siis viime sinna üle. Andres 3. juuli 2011, kell 00:16 (EEST)

: Ma arvan, et loendeid ei tohi juurde teha. Keegi neid ei täienda niikuinii. Sellele siin võib ju siis mingi teise pealkirja panna. --Epp 3. juuli 2011, kell 00:27 (EEST)

::Ega nende juurde tegemine just raske ei ole (ja siis on ka nende täiendamine lihtsam, kui iga spets asja jaoks on oma spets loend) aga see siin on selline pudru ja kapsad, et sellisel kujul kõlbab ainult kustutamisele. Samas kategooriad on meil samuti olemas ning ehk ei pea iga valdkonna peale loendit tekitama. Vähemasti kui me jõuame niikaugele, et suur osa mingi valdkonna artikleid on valmis, kaob vajadus loendiks täielikult, sest selle rolli võtab enda kanda kategooria. Ehk võime seda ennetada ja kohati loendeid üldse mitte tekitada.

::Aga kui need loendid luua, siis millised need olema peaksid: kas kõik relvaliigid eraldi? Ning midagi väga üldist ei tohi samuti kogemata tekitada (nt. "relvade loendi" asemel peaks olema "tulirelvade loend", jne.) Kas sellised sobivad nagu "sõjalennukite loend", "tankide loend", "allveelaevade loend", "lennukikandjate loend" jne? Ivo 3. juuli 2011, kell 00:34 (EEST)

::: Palun ära hakka neid tegema, kui Sa ise neid täiendama ei hakka. Kui need tulevad keerulised (ja
kaunikujulised, nagu need siis kipuvad olema), siis ei oska keegi nendega midagi peale hakata. --Epp 3. juuli 2011, kell 00:36 (EEST)

::: Las otsustavad need, keda sõjandus huvitab. Mina jätaks ka siia ainult üldmõisted, aga ei oska otsustada, millised loendid peavad olema.

::: Leian, et kategooriad ei hakka kunagi loendeid asendama. Andres 3. juuli 2011, kell 01:22 (EEST)

::Tekitan siis ainult "soomustehnika loendi" ja "tulirelvade loendi". Sellised asjad nagu "laevade loend", "lennukite loend" jt. on meil niigi olemas. Püüan siinset natuke täiustada ka. Ivo 3. juuli 2011, kell 09:25 (EEST)

::: Ma arvan, et kui ei leidu inimest, kes neid täitma hakkab, võiks siis ära kustutada, kui üldine loend ei kõlba. Mis saab tehnikast, mis pole soomustatud? Ja relvadest, mida tulirelvadeks ei saa nimetada? Kes neid asju sorteerida oskab? Kas kõike seda sõjatehnikaks ei saa nimetada? Neid, keda huvitab sõjandus, ei huvita jälle loendid. Kui loendite ümberkorraldamisel ei arvestata inimestega, kes loendeid täidavad, siis jäävad need ju edaspidi täiendamata. Mind igatahes sõjandus sel määral ei huvita, et viitsiksin eri loendeid meelde jätma hakata ja iga kord juurelda, mis kuhu käib. Ka lugeja ei pruugi teada, mida ta täpselt otsib, kui mingi tähe- ja numbrikombinatsiooniga kokku puutub. Mõisted võivad eraldi olla, aga kui kogu sõjatehnika koos pole, on asi minu arust täiesti mõttetu. --Epp 3. juuli 2011, kell 09:59 (EEST)

::Seetõttu ma ka kategooriaid eelistan.

::Kõik, mis sõjandusterminite alla ei lähe, selle löön siit loendist varsti välja (hoolitamata, kas kuskil on selle jaoks loend või mitte). Ivo 3. juuli 2011, kell 10:05 (EEST)

::: Leian, et hästi läbi mõeldud loendist on asju oluliselt lihtsam leida, kui kategooriate rägastikust aga see on ilmselt maitse asi. See loend siin ei ole eriti hea. Segiläbi on relvaliigid, terminid, konkreetsed relvasüsteemid jne. Parem oleks, kui oleks eraldi loendid. Mis puutub nende leitavusse, siis pean mainima, et ka see loend siin pole eriti leitav, isegi avastasin selle kogemata. Ise pole seda täiendanud just selle pärast, et ei pea sellist pudru mõttekaks. Toetan Ivo plaani seda nimekirja rookida. Kui keegi tahab, siis võib välja jäävate asjade jaoks uued nimekirjad teha, aga kui keegi (hetkel) ei viitsi, siis nende puudumine suurt kahju ka ei tekita.--Kyng 3. juuli 2011, kell 11:21 (EEST)

::Mõistete loendeid võib tõesti vajalikuks pidada aga otseselt tehnika loendeid (kus loetletakse millegi mudeleid) asendavad palju edukamalt kategooriad. Ivo 3. juuli 2011, kell 12:04 (EEST)

::: Maitse asi :)--Kyng 3. juuli 2011, kell 12:07 (EEST)

:::: Ma ei ole sellega nõus, et hakatakse lihtsalt rookima. Samuti pole ma nõus, et kategooriad saavad loendeid asendada. Tuleb kokku leppida, kuhu välja jäävad asjad panna. Andres 3. juuli 2011, kell 22:44 (EEST)
Ongi välja roogitud. Ma protestin selle vastu, et niisuguseid asju ilma arutamata tehakse. Lennukite loendis pole sõjalennukeid eraldi välja toodud. Kus on tulirelvade margid? Andres 3. juuli 2011, kell 22:51 (EEST)
Kui ümberkorraldajad ise oma uusi loendeid ei täienda, oli nende tegemine võrdlemisi mõttetu. --Epp 28. august 2011, kell 05:35 (EEST)
------
Sellistes loeteludes oleks ilus, kui suure algustähega oleksid ainult pärisnimed. Nimetused (üldnimed) peaksid algama väiketähega. Kuriuss (arutelu) 23. aprill 2022, kell 19:41 (EEST)


Arutelu:Kaasan

Kas keegi teab, kuidas on lood tatari ladina tähestiku juurutamisega? Vene press tegi mingil ajal ladina kirja vastu propagandat. Mis seis nüüd on? - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 19. jaanuar 2006, kell 12.51 (UTC)

Venekeelsed ametlikud nimed on seni ladinatähelistena antud transkribeerituna (on sulgudes) eesti keelde, seega Kazan, mitte Kazan'. Tatari keel on seni olnud kirillitsas, vähemalt ametlikult. Et tatari vikipeedia on ladina kirjas, ei näita veel, tatari keelt (ametlikult) ladina kirjas kirjutatakse. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 19. jaanuar 2006, kell 13.00 (UTC)

Pilt välislinkide alla ei sobi sealsesse kohta, tuleks tõsta ülespoole --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 6. märts 2006, kell 16.58 (UTC)

''elanikke = 1 154 000 (2005) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. oktoober 2008, kell 17:24 (UTC)
''elanikke = 1 133 400 (2009) --[[Kasutaja:Mona|Mona]] 6. mai 2011, kell 20:01 (EEST)

Minu meelest oli algus enne parem. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. detsember 2008, kell 20:26 (UTC)

"Kaasani elanikest on 42% tatarlased ja 50% venelased."
Mis aasta kohta need arvud käivad? Vene- ja ingliskeelses vikipeedias on nagu teised arvud. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 29. aprill 2012, kell 12:21 (EEST)

* 12. märts 2015. BBC News Online. Russian fatal Kazan shopping centre fire leaves 25 missing (inglise keeles)
* 13. märts 2015. Korrespondent.net. Пожар в торговом центре Казани унес жизни десяти человек (vene keeles)
----
Ka pindalad tuleb parandada. Andres (arutelu) 19. november 2015, kell 17:27 (EET)
----
"Vakhitovski rajoon" Minu meelest õige oleks Vahhitovi rajoon.Velirand (arutelu) 5. mai 2017, kell 16:26 (EEST)


Arutelu:Pärandkultuur

Siia ei viita ükski lehekülg. Andres 19. jaanuar 2006, kell 13.02 (UTC)
Ümber suunata: kultuuripärand? Andres 19. jaanuar 2006, kell 15.03 (UTC)

Jah. --Lulu 19. jaanuar 2006, kell 19.23 (UTC)

Siin on hulk materjali kustutatud. Kui on tõsi, et pärandkultuur on kultuuripärandi avaldumusvorm, peab see sisu olema hoopis Pärandkultuuri all. Andres (arutelu) 22. juuni 2017, kell 05:38 (EEST)

Ehk on siin pärandkultuuri all mõeldud pärimuskultuuri ja pärandkultuuri objektide all pärimuskultuuri ainelist osa? Sellisel juhul tuleks kultuuripärandi artikkel ja pärimuskultuuri artikkel liita. 2001:7D0:87CA:9180:ED5E:CC25:94D9:81AE 8. märts 2018, kell 18:11 (EET)
Ettepanek administraatorile muuta artikli nimetus Kultuuripärand Pärandkultuur, kuna artikkel räägib pärandkultuurist, mis on üks kultuuripärandi valdkonna mõiste, mis tähistab maastikul inimese loodud kultuuripärandi objekte. Pärandkultuur ei ole kultuuripärandi sünonüüm. Kultuuripärandi kohta tuleks luua eraldi artikkel. --Leeloviita (arutelu) 9. mai 2018, kell 10:30 (EEST)

Kuidas suhtub pärandkultuuri aineline kultuuripärand? --Pelmeen10 9. mai 2018, kell 11:44 (EEST)
Pärandkultuuri mõiste on toonud eesti keelde Lembitu Tarang -- mis on mõistete 'pärandkultuur' ja 'kultuuripärand' ingliskeelsed vasted?--Andrus Kallastu (arutelu) 10. mai 2018, kell 13:56 (EEST)

Minu arusaamist mööda on 'kultuuripärand' cultural heritage. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. mai 2018, kell 13:04 (EEST)

Võtsin intervikid ära, sest seal räägitakse kultuuripärandist. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. mai 2018, kell 14:00 (EEST)

Küsiksin veelkord, mis on mõiste 'pärandkultuur' vaste inglise keeles? --Andrus Kallastu (arutelu) 11. mai 2018, kell 09:38 (EEST)

:pärandkultuur, pärimuskultuur (artikli järgi jaguneb aineliseks kultuuriks ja vaimseks kultuuriks), aineline kultuuripärand, vaimne kultuuripärand. Päris segaseks jääb see asi siin. --Pelmeen10 11. mai 2018, kell 11:12 (EEST)

::Kuna tegu näib olevat ühe valdkonna mõistetega, siis vahest oleks arusaadavuse huvides mõttekas koostada loend näiteks pealkirjaga kultuuripärandi mõisteid ja koguda kõik allmõisted sinna? --Andrus Kallastu (arutelu) 11. mai 2018, kell 11:55 (EEST)

kas ikka tuleks teha eraldi artikkel kultuuripärandi objekt (kultuuripärandiobjekt)? Vt nt . On nt artikkel ürglooduse objekt--Estopedist1 (arutelu) 15. juuni 2018, kell 09:57 (EEST)

Kuidas need erinevad? Ivo (arutelu) 30. juuli 2019, kell 01:08 (EEST)

[[pärandkultuur]] vs [[aineline kultuuripärand]]


Arutelu:Riigivanem

Alates 24. jaanuuarist 1934 oli Konstantin Päts Peaminister Riigivanema ülesannetes (vormiliselt kaks erinevat ametikohta - Peaminister, valitsuse juht ja Peaminister Riigivanema ülesannetes, riigipea kohusetäitja):
Riigivanema käsukiri nr. 1.
RT 1934, 8, 63.
24. jaanuaril 1934.
Eesti Vabariigi Põhiseaduse § 59 põhjal olen asunud Riigivanema ülesannete täitmisele, arvates 24. jaanuarist kell 00.00.
Riigivanema ülesannetes Peaminister K. Päts.

Jah, nii see oli. Kaitseseisukorra väljakuulutamise tõttu ei kadunud kyll riigivanema ylesanded, kuid riigivanema valimised ja muud normaalsel ajal põhiseaduses ette nähtud toimingud olid peatatud. Eks see ole rohkem teoreetiline kysimus, kas põhiseaduse alusel riigivanema kohuseid täitev isik on ikka "päriselt" riigivanem või mitte. --Lulu 19. jaanuar 2006, kell 19.14 (UTC)

Kuna Päts oli 1934 võimul siis tegelikul põhiseaduse järgseid valimisi ei korraldatud, samas täitis ta esialgu edasi ka valitsusjuhi kohustusi, kuni... .Akra 22. jaanuar 2006, kell 08.28 (UTC)

:Aastatel 1937-1938 oli kasutusel nimi "riigihoidja" enne presidendi ametinimetuse kehtestamist, kuna see oli samuti K.Päts, siis kuhu alla see sobiks.Akra 22. jaanuar 2006, kell 08.34 (UTC)

:1934 - 1937 pidas Konstantin Päts kahte ametit: Peaminister Riigivanema ülesannetes (riigipea) ja Peaminister (valitsusjuht). Riigivanema ja Vabariigi Valitsuse aktid on allkirjastatud erinevalt. Vaata valitsusjuhid.Akra 22. jaanuar 2006, kell 09.13 (UTC)
"Riigihoidja" siia artiklisse enam ei sobi. See peaks olema korrektselt vormistatuna artiklis Konstantin Päts. Tuleks kontrollida ja vajadusel toimetada. Võibolla oleks vajalik luua eraldi artikkel Riigihoidja, ja seal asjaolusid ja fakte esitada. --Lulu 22. jaanuar 2006, kell 08.49 (UTC)

Sellepärast teda ei olegi siin. Pätsi artiklisse muidugi. Aga on veel üks aspekt. "Riigihoidja" on Eesti Vabariigi kõrgema ametniku (riigipea) ametinimi. Kui me seda eraldi ära eimärgi peale Pätsi artikli, siis eestil puudus  ~ üks aasta riigipea. Samas ei tule pähe ka mingit head varianti. Eraldi artikel oleks väga väike, aga võibolla vajalik. Akra 22. jaanuar 2006, kell 09.13 (UTC)

: Kindlasti tuleb teha eraldi artikkel. Seal rääkida mitte ainult Eestist. Ka Horthy oli riigihoidja, st regent. Andres 22. jaanuar 2006, kell 09.15 (UTC)

On külla Andres. Sellisel juhul annab sinna midagi kirjutada. Kommentaariks Lulu. Sellises redaksioonis, mis sa artiklis tegid ei saa keegi  aru, mis asi see on ja mille poolest erineb eelevatest riigivanematest. 1934 põhiseaduse märge peaks olemaAkra 22. jaanuar 2006, kell 09.21 (UTC)
Muuseas, Konstantin Päts luges end esimeseks riigivanemaks, kuna ta oli esimene sellele ametikohale valitud riigivanem. Ma ei ole leidnud akti - kui seda üldse eksisteerib -, millega Ants Piip 20. detsembril 1920 riigivanema ametinimetuse omastas. Vabariigi Valitsuse otsuste raamatus (Rahvusraamatukogus) on ta riigivanemana nimetatud alles, kui mälu ei peta, 30. detsembrist 1920.

EE 8 köide annab tabeli, kust ka selle tabeli andmed on võetud. Seal alustab A.Piip tööd riigivanemana 20.detsembril 1920. Loodan, et nad kontrollisid enne kui kirjutasid.Akra 22. jaanuar 2006, kell 13.38 (UTC)Akra 22. jaanuar 2006, kell 13.57 (UTC)

Päts määras ennast riigivanemaks ja kuna tulid segased ajad siis valimisi ei korraldatud. Enne kui 1936 aasta veebruari referendum. Kas koos valimistega või ilma ei selgu. Tean et valiti Rahvakogu, mis tuli kokku veebruaris 1937.

: Piisaks äkki põhiseaduse (Eesti Vabariigi põhiseadus (1920)) lugemisest... §58... põhiseaduse jõustumisel sai peaministrist riigivanem... - Ahsoous 16. august 2006, kell 15:29 (UTC)

::Ei ole enesestmõistetav. Asutavat Kogu ei nimetatud ju samast päevast Riigikoguks ümber.

::: Polndki vaja nimetada... 20. detsembril astus I Riigikogu ametisse -- Ahsoous 21. november 2007, kell 10:10 (UTC)
13. juulil 1922 määras Vabariigi Valitsus Riigivanema ametinimetuse tõlked teistesse keeltesse:
* inglise keelde: State Head või President
* prantsuse keelde: Chef d'Etat või President
* saksa keeles: Staatspräsident
* vene keelde: Глава Республики  --Christopher Robin 16. august 2006, kell 14:31 (UTC)

RT 1929, 28, 182.
§ 7. Riigivanem esitab Eesti Vabariiki ja esineb rahvusvahelises läbikäimises riigipeana.
Riigivanem saadab Vabariigi Valitsuse nõusolekul välisriikidesse diplomaatilisi esindajaid ning kutsub neid ära.
Välissaadikud akkrediteeritakse Riigivanema juurde.
Riigivanem sõlmib Eesti Vabariigi nimel lepingud välisriikidega Vabariigi Valitsuse sellekohase otsuse põhjal.
Rahvusvahelises läbikäimises tõlgitakse Riigivanema nini prantsusekeeles "le Chef de la Republique d'Estonie, teistes keeltes vastavalt sellele.

Vabariigi Valitsuse ja ministeeriumide korraldamise seadus.

Artiklis on alajaotus "Riigivanem 1921 – 1934", aga juba avalause ütleb, et "1920(!)-1934 täitis riigivanem ... " --kanakukk 26. detsember 2009, kell 13:55 (UTC).

Piibu tsitaati ei tohiks muuta. Seepärast ta ongi tsitaat. --IFrank (arutelu) 6. september 2013, kell 23:04 (EEST)

Tsitaadi mõtet muuta kahtlemata ei tohi. Käsikirja trükki toimetamisel parandamata jäänud interpunktsioonivead või trükkimisel tehtud trükivead tuleks uues väljaandes - aga Vikipeedia on ju uus väljaanne - siiski parandada. Vikipeedia ei ole ju tekstikriitiline väljaanne, isegi kui viidatud väljaanne seda oli, milles ma ei ole küll kindel. Arvan, et Vikipeedia tekst peaks olema kergesti loetav. Allikate juurde saab igaüks vajadusel pöörduda - selleks ongi viited ju mõeldud! Ka ortograafia muutub: olen märganud, et väiketähtlühendite järel Vikipeedia artiklites üldiselt enam punkti ei kasutata, kuigi Eesti keele käsiraamat selleks lausa ei kohusta. Eeltoodud põhjustel võtan endale õiguse oma varasema redaktsiooni juurde tagasi pöörduda. 88.196.28.229 7. september 2013, kell 12:14 (EEST)

:ma arvan, et tsitaadid peaks jätma originaalkujul, muidu need polegi tsitaadid. Kui me neid originaalkujule ei jätaks, siis võib edaspidi mängu tulla tsitaadi parandaja subjektiivsus ja ilmselt ka mõttetud vaidlused--Bioneer1 (arutelu) 7. september 2013, kell 13:51 (EEST)

:See on ilmselt maitse asi, aga kõrvuti olevad portreed peaksid olema enam-vähem samas mõõtkavas ja sarnases riietuses (eriti Piibu ja Pätsi puhul torkab erinevus silma). --IFrank (arutelu) 5. veebruar 2014, kell 23:11 (EET)
----
Üheteistkümnest sõjaeelsest eesti riigijuhist üheksa kas tapeti nõukogude okupatsioonivõimude poolt või surid vangistuses; Otto Strandman jõudis enne arreteerimist 1941. aastal sooritada enesetapu ning üksnes August Reil õnnestus Rootsi pageda."Näitus Eesti riigipeadest." Meie Kodu 26. veebruar 2015.

Sellises sõnastuses ei sobi siia. Artikkel on riigivanemast, siin saab rääkida üksnes riigivanematest. Võtsin välja. 2001:7D0:87CA:9180:51F0:38DF:C237:FE48 21. november 2017, kell 10:11 (EET)

: Panin tagasi, sest ma põhjendust kohe ei näinud. Selle saab ümber teha. Kas ainult Päts tuleb välja jätta? Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 13:10 (EET)

:Ei, aga Päts oli ju ka riigivanem. Kas tuleb lihtsalt asendada "riigijuht" "riigivanemaga"? Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 13:12 (EET)

:Tegin ümber. Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 13:14 (EET)

Interpunktsioonist ja ortograafiast tsitaadis


Arutelu:Korallid

Teadlaste sõnul aitab korralide hävingut peatada ainult üks asi – seesama, mis lahendab teisedki üleilmsest kliimasoojenemisest tingitud probleemid – kliimasoojenemise pidurdamine. Muid tõhusaid vahendeid korralide päästmiseks ei ole.
Võtsin selle jama välja. Läbi geoloogilise aja on korallid valdavalt elanud soojemates tingimustes kui praegune külmhooneperiood. Siim 20. jaanuar 2006, kell 11.23 (UTC)

*Korallid
*Korallid
*Korallsaared
*Korallpolüübid
*Korallriffide kasutamine ja mõju
Need välislingid kas ei tööta või ei sisalda midagi sellist, millele Vikipeedia peaks viitama. Siim 20. jaanuar 2006, kell 11.27 (UTC)
----
Ähmaseks jääb korallid vs õisloomad. Näiteks Loomade elus on sünonüümid, aga sealne süstemaatika on mõneti aegunud --Dj Capricorn 17. mai 2008, kell 18:44 (UTC)

Artiklis Õisloomad on öeldud, et korallid on tuntuimad õisloomade esindajad. Andres 17. mai 2008, kell 19:30 (UTC)


Kasutaja arutelu:Elits~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Elits! Taivo 20. jaanuar 2006, kell 20.00 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Elits~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Montana Freemen

teen seda artiklit tänase päeva jooksul - kui redigeerimise näpud sügelevad kannatage homseni - elada ka vaja nii et tänased pausid võivad venida mitme tunnisteks - aga õhtuks  proovin valmis saada  --makruss 21. jaanuar 2006, kell 06.44 (UTC)
mina olen valmis põhimassidelt - nüüd hakkab siis tähenärimine ;-) --makruss 21. jaanuar 2006, kell 13.55 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.patshannan.bizland.com/montintro.html
** In Montana Freemen on 2013-06-24 12:26:11, 404 Not Found
** In Montana Freemen on 2013-07-06 14:51:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:51 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mhrn.org/newsarchives.html
** In Montana Freemen on 2013-06-24 12:26:12, 404 Not Found
** In Montana Freemen on 2013-07-06 14:51:23, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:51 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.freedomdomain.com/freemen.html
** In Montana Freemen on 2013-06-24 12:26:15, Socket Error: 'No route to host'
** In Montana Freemen on 2013-07-06 14:51:43, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:52 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.freedomdomain.com/sovcit.htm
** In Montana Freemen on 2013-06-24 12:26:15, Socket Error: 'No route to host'
** In Montana Freemen on 2013-07-06 14:51:53, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:52 (EEST)


Arutelu:Fuji

Arvan, et häälduseks võiks märkida lihtsalt [f'udži]. Meil on seni piirdutud ligikaudse hääldusega ning seda kirja pandud eesti tähtedega. Täpsem hääldus võiks jääda vikisõnaraamatusse. Andres 21. jaanuar 2006, kell 07.24 (UTC)

See hääldus, mille panin, on pärit "Maailma kohanimedest"; seega eesti tähtedega. - Urmas 21. jaanuar 2006, kell 09.18 (UTC)

: dj ei ole ju eesti täht. Pole arusaadav, kuidas seda hääldada. Peale selle, meil on kombeks kasutada märki ' . Andres 21. jaanuar 2006, kell 09.21 (UTC)

Kust pärineb nimetus Fujiyama? Jaapanlased ise pole minu teada seda kunagi Fujiyama'ks nimetanud ega nimeta ka praegu. Ehk peaks selle variandi eemaldama või lisama seletuse, kust see pärineb ja mis kontekstis seda kasutatakse.

Teen paranduse. Andres 26. märts 2011, kell 16:30 (EET)


Kategooria arutelu:Kirikud

Allkategooriad ja kategooriasse lisandunud artiklid on näha automaatselt. Neid siia kirja panema ei pea. - Urmas 21. jaanuar 2006, kell 14.46 (UTC)

Kas ei oleks mõtekas kategoriseerida kirikuid ka usutunnistuste järgi, st nt "Katoliklikud kirikud", "Õigeusu kirikud", "Baptistide palvelad" jne? Mida sellest arvate? --Mmh 19. september 2011, kell 16:45 (EEST)

ilmselt oleks. Nõnda on ka mitmes suures vikis tehtud, nt :en:Category:Church buildings by denomination--Bioneer1 (arutelu) 10. september 2013, kell 18:21 (EEST)
Siis oleks minu ettepanek, et kategoorias "Kirikud" oleksid kõigepealt (sarnaselt nagu "mitmes suures vikis") allkategooriad "Kirikud riigi järgi", "Kirikud usutunnistuse järgi", "Kirikud pühaku järgi" jne., ja nende sees alles oleksid praegused allkategooriad. Muidu sattuvad sinna teineteise kõrvale nt "Katari kirikud", "Katariina kirikud" ja "Katoliklikud kirikud". Mida sellest arvaksite? --Mmh (arutelu) 15. september 2013, kell 01:08 (EEST)
PS.: Vaatasin natuke ringi, ja näen, et on olemas juba mõned "riigiti" kategooriad. Niisiis oleksid need kirikukategooriad pigem "Kirikud riigiti", "Kirikud usutunnistuseti" (?), "Kirikud pühakuti" (?). --Mmh (arutelu) 15. september 2013, kell 01:17 (EEST)


Arutelu:Järv

Näiteks tekivad maapinnatõusu ja maasaarte kuhjumisel merelahtedest reliktsed järved.
Võtsin selle välja, sest maakoore isostaatilised liikumised ei liigitu kuidagi akumulatiivse setete kuhjumise alla. Pigem peaks looma veel ühe järvede tekke võimaluse, milleks on Isostaasia. Siim 22. jaanuar 2006, kell 20.37 (UTC)
Järv on seisva veega siseveekogu, millel puudub vahetu ühendus merega. Kas see definitsioon ei kuulu mitte Eesti järvede definitsioonile. Maailma järved defineeritakse ehk ... ühendus ookeaniga ? --Dj Capricorn 6. september 2007, kell 13:15 (UTC)

"Maailmameri" on täpsem. Andres 6. september 2007, kell 13:20 (UTC)

Siseveekogu artikkel ütleb, et siseveekogu asub tervenisti mingi riigi territooriumil. Järve määratlus ometi sellist kriteeriumi ei sisalda?90.190.225.121 30. märts 2008, kell 16:04 (UTC)

Kui see sõna pole mitmetähenduslik, siis on tõesti õige algul öelda lihtsalt veekogu --Dj Capricorn 30. märts 2008, kell 16:21 (UTC)

"Veekogu" on õige küll, sest kui tal maailmamerega ühendust pole, siis ta ongi siseveekogu. Siseveekogu definitsioon on imelik. Andres 30. märts 2008, kell 18:58 (UTC)
Kas sobiks lisada artiklisse, et looduslikud järved on peamiselt tekkinud katastroofilistel sündmustel (tektooniline, vulkaaniline, liustikude liikumine jms.). See ka põhjus, miks enamus järvi on põhjapoolkeral (arvuliselt). Lisamata on maalihetest tekkinud järved. (Limnology, Wetzel)--MärgRätik 5. mai 2011, kell 14:20 (EEST)

Kas siis liustike liikumine on katastroofiline? Andres 5. mai 2011, kell 21:34 (EEST)

Arvan, et see tekitaks segadust. Suured tektoonilised järved asuvad ka lõunapoolkeras (Ida-Aafrika riftivöönd - Tanganjika, Njasa jt), vulkaanilised järved Andides (Titicaca, Poopo). Põhjapoolkeras on järvede suurim osa seotud mandrijää taandumisega; aga see toimus päris pika aega kestel - sadu tuhat aastat - ja ei saaa seda nimetada katastroofiliseks sündmuseks või on tekkinud tundras ja on seotud igikeltsaga. Geonarva 5. mai 2011, kell 21:43 (EEST)

Niimoodi on sõnastatud raamatus. Aga saan aru ja jätan lisamata. Liustike liikumine on põhjus, miks tekkis põhjapoolkeral palju järvi. Teatud tingimustel võib jääaja liustike taandumist pidada katastroofiliseks, kuna see toimus väga kiiresti arvestades vee massi. Muidugi teised tektoonilised sündmused toimuvad üle maakera, sa lihtalt nokid mu kallal, et ma ei viitsi kirjtuada kolme A4 teksti, et lahti seletada täpselt. Aga ei noki edasi. Las jääb nagu on siis--MärgRätik 8. mai 2011, kell 17:26 (EEST)

Siseveekogu artikkel ja selle artikli esimene lause on vist vastuolus


Arutelu:BASIC

Arvan, et enamik peatükis Probleemid BASIC-uga toodud "probleemidest" on pseudoprobleemid või kui leebemalt öelda, siis on rõhk peatükis vales kohas. See on "tüüpiline" tekst, mida kõikjal uudisgruppides analoogilistes diskussioonides lugeda saab ja mis on umbes sama hea vaidlus nagu, "miks tütar on ilusam kui ema". Tõsi, "tõelised programmeerijad" katsuvad BASIC-ut vältida kuid kindlasti mitte sellepärast, et keeles pole lause lõpu tunnust. Pigem võiks seal välja tuua enam-mitte-nii-aktuaalset kiiruse probleemi või seda, et keel ei toeta riistvaralähedast programmeerimist. Samas see keel on loodud teisel eesmärgil ja selleks täiesti kasutatav. --Boy 23. jaanuar 2006, kell 00.07 (UTC)

Nendest kurikuulsatest goto-lausetest tuleb kindlasti rääkida, samas võib seda teha ka artiklis Edsger Wybe Dijkstra.Priitp 23. jaanuar 2006, kell 12.20 (UTC)

Kuigi algselt oli BASIC mõeldud õpetusvahendiks, hakkas see 1960. aastatel levima ja on tänapäevani populaarne.

Siin on midagi viltu. Õpetamisvahendina kasutamine ju eeldab levikut. Andres 21. aprill 2006, kell 11.15 (UTC)

: Ilmselt on mõeldud seda, et keel loodi spetsiaalselt selleks, et õpetada programmeerimise tehnikaid - seda polnud plaanis hakata kasutama nn. "reaalse elu" programmide kirjutamiseks. --Boy 24. aprill 2006, kell 21.56 (UTC)

internetis leiab alati midagi huvatiavat, näiteks programmeerijate lemmiku C keele kohta
kus tuuakse ära suurepäraselt näide lauselõppude kohta ja palju muid asju
Top 10 mida C's valesti teha
----
Milleks olemasolevaid linke välja visata? Artiklid võib ju teha. Andres 19. oktoober 2006, kell 11:26 (UTC)
----
Re: Midagi otseselt ei visatud ära. Lõin palju laiahaardelisem nimekirja, mis aga oma proportsioonil ei sobinud samale lehele. Selle võib leida nüüd lehelt BASIC-u dialektide loend.
Selle teostuse kohta tsiteerin iseennast.
Ma ei ole "kõrgetasemeline" kindel... VB.NET ja C#jne. on kõrgtasemelised, kui täielikult tavaline BASIC...[Ma oskan Liberty BASIC'u BASIC'ut.]--Mihkel Põder 31. detsember 2009, kell 17:02 (UTC)


Arutelu:24. veebruar

Märkimist väärib see artikkel: 24. veebruaril 1985 paukus käre pakane --kanakukk 24. veebruar 2009, kell 16:03 (UTC).
----
1996 – president Lennart Meri andis üle esimesed Riigivapi ja Kotkaristi teenetemärgid. -  Esimesed anti kätte ikka 1920. ja 1930. aastatel.--WooteleF 2. märts 2009, kell 17:30 (UTC)
 *1996 – president Lennart Meri andis üle esimesed Riigivapi ja Kotkaristi teenetemärgid.
----
"2018 – on kavas korraldada Eesti Minuti korduspildistamine." Kas tulevikus eeldatavalt aset leidvate sündmuste lisamine siia on ikka õigustatud? Velirand (arutelu) 16. juuni 2016, kell 09:59 (EEST)

* 2018 – on kavas korraldada Eesti Minuti korduspildistamine.
--WikedKentaur (arutelu) 23. veebruar 2018, kell 11:04 (EET)


Arutelu:23. veebruar

1954 – Nikita Hruštšovi kõne NSV Liidu teraviljatootmise edasisest suurendamisest ning uudis- ja jäätmaade kasutuselevõtmisest, millest lähtudes asus juba 25. märtsil Tallinnast Kasahstani poole teele umbes 200 noort uudismaaharijat.
Kas Hruštšov pidas selle kõne Eestis?

1918 – toimus Keila lahing, mida koos samal päeval aset leidnud Pihkva lahinguga peeti Punaarmee sünnipäevaks.
Punaarmee aastapäeva ei otsi küll keegi Eesti alt, see peaks olema alumises tulbas. Ssgreporter (arutelu) 27. august 2013, kell 22:21 (EEST)

*2005 – Ameerika Ühendriikide president George W. Bush külastas Saksamaad.
--WikedKentaur (arutelu) 22. veebruar 2017, kell 18:05 (EET)


Arutelu:22. veebruar

võtsin välja:
*1810 – Frédéric Chopin, poola helilooja ja pianist
sest pole päris selge millal ta sündis kas 22 . veebruar või 1. märts
eemaldasin rea
*1161 – Innocentius III, paavst 1198–1216
sest artiklis tema kohta on mainitus üksnes ligikaudne sünniaeg... ja siin äkki siis väga täpselt. - 12. märts 2006, kell 21.06 (UTC)


Arutelu:20. veebruar

Mis on "Tallinna TV"? - Urmas 24. jaanuar 2006, kell 08.36 (UTC)
Orbitaaljaam MIR. Siin on jälle mingi jama kuupäevadega. Ühtede allikate kohaselt on tegu 19. veebruari, teiste allikate kohaselt 20. veebruariga. Vahetasin Vikipeedias kuupäeva 20. veebruariks, sest Vene allikad räägivad igal pool 20. veebruarist, vaata näiteks vastavat artiklit ru.wikipedia.org lehel või põhjalikku artiklit lehel http://mir.avia.ru/history/launching.shtml. Yandexis veidi otsides leiab kohe kümmekond artiklit, mis kõik räägivad 20. veebruarist. Kontrollisin ja UTC aja järgi toimus asi siiski 19.02.1986, N. Liidus oli aeg selleks ajaks juba üle kesköö. Mida me Vikipeedias aluseks võtame? Kas lähtume UTC ajast või kohalikust ajast? Palun harige mind... :) -- Sacerdos79 20. veebruar 2006, kell 10.03 (UTC)

Lähtume kohalikust ajast. Andres 20. veebruar 2006, kell 10.14 (UTC)

Tegelikult mingit kokkulepet ei ole, aga minu meelest on see parim lahendus. Andres 20. veebruar 2006, kell 10.21 (UTC)

: ka eesti kohaliku aja järgi oli tegu 19. veebruariga (asi toimus 21:28 UTC või GMT järgi)... ja meil siin ka näiteks kõik arutelude kellajadki on selle järgi. - Ahsoous 20. veebruar 2006, kell 11.25 (UTC)

:: Ah ja muide kui asi kosmost puudutab, siis imho peaks need kellajad siiski selle UTC järgi arvestatama ... - Ahsoous 20. veebruar 2006, kell 11.28 (UTC)

:: Uudistes on lähtutud kohalikust ajast. Arutelude kellaaegu saab igaüks endale sättida. Minu meelest võiks juhtudel, kus sündmus toimus Maa peal, lähtuda kohalikust ajast. Kui sündmus ei toimu mingis kindlas kohas Maa peal, siis võib juba arutada, kas parem oleks lähtuda Eesti ajast või maailmaajast.  Mina eelistaksin Eesti aega. Kui aga jutt on orbitaaljaama väljasaatmisest, siis see ju toimus mingis kindlas kohas Maa peal. Arusaamatuste vältimiseks tuleb niisugustel juhtudel nähtavasti teha märkus kellaaja arvestamise kohta, aga kuupäevaartiklis on see võib-olla liigne. See võiks olla kuuartiklis ja sündmust puudutavas artiklis. Andres 20. veebruar 2006, kell 11.33 (UTC)

::: Mnjah, keeruline probleem. Vene Vikis on see lahendatud nii kavalalt, et va' MIR on pandud kuupäevade artiklis mõlema, nii 19. kui ka 20. veebruari alla, aga see on ju veel segasem lähenemisviis. -- Sacerdos79 20. veebruar 2006, kell 13.49 (UTC)

:::: Arvan, et vene vikis on see lihtsalt kooskõlastamata tegevuse tagajärg. Andres 20. veebruar 2006, kell 13.59 (UTC)

:::: Võib küll olla... Panin selle kuupäeva märkuse siiski praegu siia juurde. Nii on esialgu ehk kõik rahul (või siis mitte keegi! :)) -- Sacerdos79 20. veebruar 2006, kell 16.54 (UTC)

::::: Tegelikult see on hea lahendus (arvan mina). Andres 20. veebruar 2006, kell 17.59 (UTC)

*2000 – Tartus Annelinnas leiti prügikastist granaadiheitja.
--WikedKentaur (arutelu) 18. veebruar 2017, kell 12:25 (EET)


Please modify Your script... seems that sometimes it only vandalizes... Ahsoous 24. jaanuar 2006, kell 09.59 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Spam cleanup script~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Spam cleanup script~etwiki


Arutelu:Valencia autonoomne piirkond

colspan="2" on sel lihtsal põhjusel, et kopeeritakse mingit varasemat, vigast tabelit, mitte seda, mida peaks: Vikipeedia:Haldus%C3%BCksuste_artiklite_reeglid. - Urmas 25. jaanuar 2006, kell 11.11 (UTC)

Paistab, et selle vigase tabeli autor oled sa ise: Baski autonoomne piirkond. --Metsavend 25. jaanuar 2006, kell 11.14 (UTC)

:Kuid ma kopeerisin selle siit: Vikipeedia:Haldus%C3%BCksuste_artiklite_reeglid. Seda reeglite lehe tabelit on hiljem parandatud. - Urmas 25. jaanuar 2006, kell 11.18 (UTC)

The correct proportions of the flag are 2:3, non 1:2. References:
*Catalan association of vexillology
*Catalan association of vexillology
*Flags.net
*Web of Spanish society of vexillology
*Enciclopedia Encarta
*http://www.san.gva.es/cas/inst/homeinst.html
*http://www.flags.net/country.php?country=SPAN§ion=CURR&category=SUBN
*http://www.minusval2000.com/version3/ocio/valencia/index.html
*http://www.es.all-biz.info/regions/?fuseaction=adm_oda.showSection&sc_id=1&rgn_id=6
*http://enciclopedia.us.es/index.php/Comunidad_Valenciana
*http://club.telepolis.com/geografo/regional/espa/valint.htm
*http://www.pueblosespana.net/myalbum-photo.lid-34-cid-15.htm
*http://www.terra.es/personal/vexileon/sev/beval.htm
*http://pista.dva.gva.es/ppal/Main?ISUM_Portal=87
*http://www.angelfire.com/emo2/lourdespaises/simbolospatriosvalencia.html
*http://www.angelfire.com/emo2/lourdespaises/Valencia.html
*http://www.jdiezarnal.com/valenciatorresserranos.html
*http://www.es.all-biz.info/regions/?fuseaction=adm_oda.showSection&sc_id=1&rgn_id=6
--85.53.66.146 29. juuni 2008, kell 17:30 (UTC)
----
Vana elanike arv: elanikke = 4 326 700 (2003) Taivo 14. detsember 2009, kell 19:10 (UTC)


Arutelu:Võim

Mõjuvõimu kohta peaks olema eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. jaanuar 2006, kell 12.12 (UTC)

Kas mitte võim ei või olla ka ühel grupil teise grupi üle? Andres 26. jaanuar 2006, kell 12.12 (UTC)
Andres!
Kas ei peaks olema eraldi märksõna teemaga "Vaim ja võim" (bürokraatia ja intelligents)? Selle teema kohta on ka ilmekaid näiteid.
1. Võim ja vaim : album Eesti Üliõpilaste Selts "Veljesto" 20-ks aastapäevaks / [toimetajad: J. Andre ... jt. ; kaas: O. Kangilaski]. Tartu : Veljesto, 1940 (Tartu : Ilutrükk). Selles raamatus on omaaegsete mõtlejate küllaltki huvitavaid kirjutisi, mis peegeldavad tolleagset meelsust ja meeleolusid
2.Võim ja vaim: Bürokraatia ja intelligents tänapäeva kodanlikus ühiskonnas” (Looming, 1969, nr 12). Selle kirjutise ideid arutati okupatsiooniajal elavalt nii avalikult kui ka poolsalajas. Kasutaja:Vikker 10.aprill 2009, kell 15.55

Võiks ehk alustada märksõnast Võim ja vaim. Andres 10. aprill 2009, kell 17:52 (UTC)
Jah. Peab natuke mõtlema. Seniks panen siia valmis veel ühe kirjutise andmed:
3. Vaim ja võim ühes paadis. (Miks läheb kirjanik poliitikasse?)  EPL 06. september 2002  http://www.epl.ee/?artikkel=214039 --Vikker 17. aprill 2009, kell 19:38 (UTC)

Kas definitsioon võib olla tsitaat nagu siin? Ei ole vist tavaks niimoodi. Adeliine 31. jaanuar 2013, kell 02:48 (EET)

mind häirib Vikipeedias eriti just see, et definitsioonide taga pole konkreetseid allikad, aga Vikikogukond on mulle kahjuks veel vastu (otsesõnastuse pärast). Praegusel juhul võiks nt olla, et: Võim on Weberi järgi...--Bioneer1 (arutelu) 1. veebruar 2013, kell 17:07 (EET)
Tsitaat pole täpne: https://de.wikiquote.org/wiki/Max_Weber#Wirtschaft_und_Gesellschaft_(1922) --WikedKentaur (arutelu) 2. juuni 2019, kell 15:16 (EEST)


Arutelu:Tsõdsõpujaleelo

See vist korra juba kustutati ära? Tekst on plaadiümbriselt kopeeritud. Kas järjekindlus viib sihile? --Metsavend 26. jaanuar 2006, kell 12.42 (UTC)

Praegust teksti ei ole tarvidust kustutada.

Peale selle tuleb arvestada võimalusega, et plaadiümbriste teksti kasutamiseks on luba. Andres 26. jaanuar 2006, kell 13.26 (UTC)
Sõbrad,
kas Tsõdsõpujaleelo liikmed ise ei võiks sellega tegeleda, mida siia ülespanemiseks pakkuda?
Ei ole vast mõttekas mitmeid segasemate aegade ülesastumisi ja ansambli kujunemislugu (mille üle vaieldakse) siin laiemale ringile seletada. Praegu on Tsõdsõpujaleelo igatahes taas end kokku võtnud ja teeb regulaarselt proovi, et suvel Viljandis esineda.
Palume üles panna meie folgi tutvustuse, mis millegi pärast üles ei läinud ja asendati jälle eelmisega, mis pole meie koostatud.
Tervitades,
TPL

põhimõtteliselt oleks praegu võimalik yles lugeda kõik Tsõdsõpujaleelo esinemised selle nime all (võib-olla ka koosseisud, sest kahte kontserti sama koosseisuga vaevalt on olnud). kõik teadjad võiks kaasa aidata.
* 2004. aasta Viljandi folgi rohelisel laval esines koosseis nimega Meloni poisid või Meloni mehed, seal hulgas oli ka Heno Sarv (Hellero, Liinatsuraq).
* Metsatöllu sünnipäeval 2004 Rockstarsis oli kah yks kord, Lauri, Jaak, Oliver, Miku, Jako Reinaste ja Ott Heinapuu olid laval. välja oli kuulutatud Sinimanisele (yhe e-ga, sest kahega poleks ära mahtunud) ja pärastpoole esines Sinimaniseele täiskoosseis (naispool tuli ka lavale).
* novembris 2004 Paluküla hiiemäel buldooseritega silmitsi: Jüri, Jaak, Miku, Siim Vatalin
* Põlva folgil käisid vist 2005. aastal, kohal olid kindlasti Lauri, Jüri, Taavi, Oliver ja Miku
* mis aastal oli see Mahtra sõja mälestamine seal mõisa juures? 2005? mis koosseisuga?
* Viljandi folgi rohelisel laval olid 2005. aastal vist Jüri Metssalu, Lauri Õunapuu, Oliver Parrest, Taavi Tatsi, Mihkel Soon ja Ott Heinapuu; võis olla ka Jako Reinaste.
* Arhailise Meestelaulu Seltsi avakõmakal Tallinnas olid laval vist kokku 8-9 meest, Lauri kindlasti, Jüri samuti, Miku kah, siis Jako, Ott Heinapuu, vist Sarve Siim ja yks, kelle nimi ei meenu.
* teisel kõmakal oli kah kontsert Tartus
* Supilinna päevadel olid tänavu (2006), seal olid kindlasti Oliver, Taavi, Jaak ja Mihkel.
Lauri Õunapuul on nyydseks omaette ryhm, mille nimi on Harju Mehed (Tallinna laulutoa aktiivsemad käijad, kellega mõnel kontserdil esinetud, kindlasti Viru Särul 2006); varem sattus tallinlasi ka Tsõdsõpujaleelo nime all häält tegema. Jako Reinaste on yks selline, Siim Sarv teine (mängis sarveloo "Mahtra sõja" plaadile). veel on võimalik, et Tsõdsõpujaleelo on laval olnud koos Valdo Valpriga Liinatsuradest ja Laanõ Valdise ehk Valdis Laanega (tema on võru Vikipeedia yks tegijaid). Ohpuu 4. september 2006, kell 11:42 (UTC)
----
Vahepealne versioon:
Tsõdsõpujaleelo on eesti meestelaulu ansambel.
Tutvustus Viljandi Pärimusmuusika Festivalile:
"See oli ööl vastu vabariigi aastapäeva 2003, kui Vormsi saare peal Tartu noorte rahvamuusikaansambli Sinimaniseele meesjõud taas nii iselaadsel moel regilaulu möirgasid ja tantsu vihtusid, et kõigile sai selgeks, et sündinud on Tsõdsõpujaleelo*. Selleks ajaks olime Supilinnas Meloni tänaval hakatust teinud meestelauluõhtutega, millest kantuna mõnelpool ka üles astusime. Näiteks 2004. aastal esinesime VPMF Rohelisel laval Meloni poiste nime all. 2005. aastaks lõi meiega kampa Lauri Õunapuu, kes seadis meid Põlva folgi suurele lavale ja kelle eestvõttel andsime välja Tsõdsõpujaleelo ja Metsatöllu ühisplaadi "Mahtra sõda".
Kõige enam meeldib meile organiseerimata kujul ja salvestusevabalt ühte hüüda. Et aga kooslaulmisest sünnib tihti sõnulseletamatult väärt seisundeid, tunneme, et võiksime neid teistegagi jagada. Pealegi pole proovitegemine ja pisuke rividrill kunagi liiast.
Enamjaolt eesti ja setu, aga ka poola, vadja ja ersa vanemaid laule võtavad eest: Jaak-Albert Metsoja, Jüri Metssalu, Oliver Parrest, Mihkel Soon, Taavi Tatsi ja Martin Ellermaa.
* Ansamblinimed Sinimaniseele ja Tsõdsõpujaleelo on pärit ühe ja sama setu laulumängu refräänist."

*2005 CD "Mahtra sõda" (koos ansambliga Metsatöll)

* Maria Ulfsak. Sõjalaulud Mahtra mälestuseks. Eesti Ekspress, 2005
* Allasõ Tiia. Põlva folkfestil haard üten "uma" vägi. Uma Leht, 29.03.2005
* Erika Klaats. "Kaerajaan" seto ja india moodi. Maaleht, 24.03.2005
Andres 4. aprill 2007, kell 07:05 (UTC)
----
Jah, tunneme Otti kaunis hästi. Saame temaga ka kokkuleppele. Ega ta halba ole tahtnud, kui meist paljusõnaliselt kirjutas. Iseasi on see, kas just selline artikkel peab meie kohta siin rippuma. Saaks mõnevõrra konkreetsemalt.
Taustaks niipalju, et Tsõdsõpujaleelo esiajalugu on üpris keeruline. Oli ka pisike pahandus osaga Sinimaniseele tüdrukutest, kes juba selgelt poistele omistatud nime all esineda tahtsid. Samas polnud ka meie poistega algul miski eraldi ansambel. Tsõdsõpujaleelo tähendas Sinimaniseele poisse, kes armastasid korraldada meestelauluõhtuid ja pärimusmuusikat omal pöörasel viisil interpreteerida. Konkreetsemaks ja avalikumaks läks asi Lauri Õunapuu tulles. Meie polnud niiväga väljapoole orienteeritud. Meile piisas me endi meestelauluõhtutest ja ülesastumisest peamiselt Sinimani ridades. Samas olime Lauriga nõus, et meestelaulu tuleb ka avalikumalt väärtustada - korraldada suuremaid üheslaulmisi ja esinemisi ning seejuures ka regulaarsemalt proovi teha. Tänu Laurile sündis ühisplaat Metsatölluga. Tema eestvõttel astusime mitmel pool üles ja meist said Arhailise Meestelaulu Seltsi asutajaliikmed.
Tänaseks on Tsõdsõpujaleelo koosseis võrreldes varasemaga pisut muutunud. Hetkel kuuluvad Tsõdsõpujaleelosse Jaak-Albert Metsoja, Oliver Parrest, Mihkel Soon, Taavi Tatsi, Martin Ellermaa ja Jüri Metssalu. Sellises rivis läheme suvel Viljandi Pärimusmuusika Festivalile, mille jaoks koostasime lühikese tutvustava teksti. Sedasama teksti pakkusin mõni päev tagasi siiagi.
Kõike head soovides,
Jüri Metssalu
 Juurde on tulnud
Jah, tunneme Otti kaunis hästi. Saame temaga ka kokkuleppele. Ega ta halba ole tahtnud, kui meist paljusõnaliselt kirjutas. Iseasi on see, kas just selline artikkel peab meie kohta siin rippuma. Saaks mõnevõrra konkreetsemalt.
Taustaks niipalju, et Tsõdsõpujaleelo esiajalugu on üpris keeruline. Oli ka pisike pahandus osaga Sinimaniseele tüdrukutest, kes juba selgelt poistele omistatud nime all esineda tahtsid. Samas polnud ka meie poistega algul miski eraldi ansambel. Tsõdsõpujaleelo tähendas Sinimaniseele poisse, kes armastasid korraldada meestelauluõhtuid ja pärimusmuusikat omal pöörasel viisil interpreteerida. Konkreetsemaks ja avalikumaks läks asi Lauri Õunapuu tulles. Meie polnud niiväga väljapoole orienteeritud. Meile piisas me endi meestelauluõhtutest ja ülesastumisest peamiselt Sinimani ridades. Samas olime Lauriga nõus, et meestelaulu tuleb ka avalikumalt väärtustada - korraldada suuremaid üheslaulmisi ja esinemisi ning seejuures ka regulaarsemalt proovi teha. Tänu Laurile sündis ühisplaat Metsatölluga. Tema eestvõttel astusime mitmel pool üles ja meist said Arhailise Meestelaulu Seltsi asutajaliikmed.
Tänaseks on Tsõdsõpujaleelo koosseis võrreldes varasemaga pisut muutunud. Hetkel kuuluvad Tsõdsõpujaleelosse Jaak-Albert Metsoja, Oliver Parrest, Mihkel Soon, Taavi Tatsi, Martin Ellermaa ja Jüri Metssalu. Sellises rivis läheme suvel Viljandi Pärimusmuusika Festivalile, mille jaoks koostasime lühikese tutvustava teksti. Sedasama teksti pakkusin mõni päev tagasi siiagi.
Kõike head soovides,
Jüri Metssalu

Mina ei näe selles midagi halba, kuid siin tekib probleem. me ei tea, millal tegutseb bändiliige ja millal mõni pahalane autorikaitse all olevat infot üles paneb, kui kasutajanime ei ole. avjoska 5. aprill 2007, kell 22:49 (UTC)

Siinse teksti on siia üles pannud Ohpuu, kes ilmselt selle ansambli tegemisi lähedalt tunneb. Küllap Te aimate, kes see on. Kui te temaga kokkuleppele ei saa, siis koostame artikli ise avaliku materjali põhjal. Andres 6. aprill 2007, kell 12:13 (UTC)
----
Kas Lauri Õunapuu on ansambli endine liige? Andres 30. juuni 2007, kell 11:14 (UTC)

Bändiliikmed tahavad ise infot üles panna