Arutelu:Statistika

Statistika rakendamine algab vaatluste tegemisega. Mõõta võib näiteks mingi riigi inimeste populatsiooni, kristalle mingis kivimis või isegi teatud perioodi jooksul mingis tehases valmistatud tooteid. Samuti võib üht asja korduvalt mõõta fikseeritud ajavahemike järel.

Kas populatsiooni all on mõeldud rahvaarvu? Igal juhul on link vale. Kas vaatlus on sama mis mõõtmine? Andres 23. jaanuar 2007, kell 21:43 (UTC)

: Populatsioon all pidasin ma silmas rahvastikku üldisemalt, täpselt selliselt, nagu artiklis "Populatsioon" kirjas on. Ehk siis mõõta võib inimpopulatsiooni suurust, keskmist vanust, keskmist eluiga jne. "Vaatlus" ei ole tähenduselt sama, mis "mõõtmine", aga mõõtmistulemusi nimetatakse (vastavalt tegevusele) katse- või vaatlusandmeteks; mõõtmine on vaatlemise osa. Redo 28. jaanuar 2007, kell 14:03 (UTC)

Tõstsin välja lause ...
 Eestis peetakse optimaalseks umbes 1000-inimeselist valimit.
Kui suur valim on optimaalne, oleneb uuringu eesmärgist. Paljudes avaliku arvamuse küsitlustes peetakse Eestis optimaalseks umbes 1000-inimeselist valimit, kuid Eestis uuritakse ka teisi asju peale avaliku arvamuse.
Üldisemalt, valimi suurus tuleks valida lähtudes soovitavast võimsusest en:Statistical_power ja eeldatavast mõju suurusest en:Effect_size. Lebatsnok 8. juuni 2007, kell 13:41 (UTC)

Soovitan tsitaadi markeerimiseks panna see kursiivi.

Nähtavasti tuleks neist asjust rääkida artiklis Valim või ehk Valimi suurus. Andres 9. juuni 2007, kell 05:58 (UTC)
----
"Matemaatilise statistika üheks aluseks on tõenäosusteooria" - kas ei tundu kummaline, et statistika peab enda üheks põhialuseks tõenäosusteooriat, aga tõenäosusteooria räägib hoopis mingist juhuslikkusest ja ei taha üldse rääkida statistikast.--Hendrix 6. september 2007, kell 18:51 (UTC)

Mis siin siis kummalist on? Matemaatiline statistika rakendab tõenäosusteooriat, kuid tõenäosusteooria ise ei ole statistika. Andres 6. september 2007, kell 18:54 (UTC)

:tahtsin juhtida tähelepanu asjaolule, et statistika ja tõenäosus on üsna eraldi seisvad distsipliinid. Üks uurib reaalset olukorda ja teine võimalikku tuleviku olukorda. Ja nii peabki olema. Statistika eesmärgiks ei ole ole ennustamine, vaid olemasoleva situatsiooni kirjeldamine.--Hendrix 6. september 2007, kell 19:06 (UTC)

Matemaatilised distsipliinid on tõenäosusteooria ja matemaatiline statistika. Ma ei tea, mida Sa ennustamise all mõistad, aga minu arusaamise järgi on "ennustamine" just matemaatilise statistika, mitte tõenäosusteooria probleem. Statistika kui niisugune on laiem mõiste kui matemaatiline statistika. Selle alla käivad ka andmete kogumise, üldistamise ja esitamise viisid. Andres 6. september 2007, kell 19:11 (UTC)
----
Siin ei ole välja toodud sõna "statistika" kõiki olulisi tähendusi. Statistika tähendab ka näiteks teatud laadi arvandmete süstemaatilist hankimist. Selle kohta pole artiklit ette nähtud.  Andres 5. märts 2011, kell 08:39 (EET)


Arutelu:Mehmet Murat İldan

This article should be deleted. I who call for delete is admin on no:, :no:Bruker:Orland. This article is spread to several editions of wp as a extreme self-pr without any reasonable notability

I can see no reason for deletion. The article just lists his books. He has enough of them to be included to the Wikipedia as the most thorough encyclopedia of the world. The fact of self-promotion is no obstacle, as he isn't just nobody. Andres 24. jaanuar 2007, kell 07:03 (UTC)

:An article about Mehmet Murat İldan is not relevant to readers in languages that he has not been translated into. And the english article is obviously lying about his reputation, as it foresees how his reputation will be in the future. Please note the intro statement "Following his epistolary novel, :en:The First Sorrows of Young Werther, he is regarded as a romantic writer", when the book in question is due to be published in february this year. This is indeed prophetic skills by the article's author. When the article also states that this unpublished «The First Sorrows of Young Werther» is his magnum opus, we can easily assume that this author is not notable, yet. --en:Orland 07:56, 24 January 2007 (UTC) --no:Orland 24. jan 2007 kl. 10:57 (CET)
is not relevant to readers in languages that he has not been translated into

:: I strongly disagree with this argument.

:: In the Estonian version there are no prophecies. I also disagree with the argument that the words magnum opus refers to the non-notability of the previous books. Andres 24. jaanuar 2007, kell 20:39 (UTC)

:::My point about the magnum opus is that it says that his best work is not yet published. How can we then tell that he is an inportant author? And how can you tell he isn't just nobody, his name has less google hits than mine. --en:Orland / --no:Orland 25. jan 2007 kl. 10:37 (norwegian time)

:::: I don't see your point. And I don't understand why the article should be deleted. Andres 25. jaanuar 2007, kell 15:16 (UTC)

Take a look at :en:Wikipedia:Articles for deletion/Mehmet Murat İldan. This article is now deleted from almost every wikipedia, due to the aggressive selfpromotion. :en:User:Orland / :no:Bruker:Orland (admin on no:) --80.232.34.55 25. jaanuar 2007, kell 19:31 (UTC)

Kui on tõsi, et kõnealune persoon on türgi kirjanik ja loetletud teosed on tema kirjutatud, siin üheselt selge, et see jama kustutamise ümber tuleb lõpetada. Ja kirjutaja Norrast ilmselt teab samuti, mis eestikeelses artiklis kirjas, kuna ta selle artikli pärast nii tulihingeliselt sõdib. - Urmas 25. jaanuar 2007, kell 19:40 (UTC)

:nagu see kirjutaja siin ütleb pole ta veel märkimisväärne... siin tuleb kahjuks silme ette miski tohutu hulk artikleid täiesti tundmatute eesti bändide kohta... ma ei näe siin suurt vahet, et kui see kustutada tuleks kindlasti ka nood kustutada etc. Aga kui aus olla, siis ma pole viimase kümne aasta jookul ühegi norra kirjaniku teost ka lugenud, nii et minu jaoks on ka need täiesti tundmatud isikud ;) ... tuleb meelde, et siis kui see vene ajakirjanik tapeti, siis minu meelest keegi siinses vikis imestas, et kes see ka on - ilmselt enamik meist polnud tollel hetkel temast miskit kuulnud, praegu teavad teda kõik... nii et kui see isik on reaalselt eksisteeriv, siis minugi poolest võib see artikkel ka alles jääda - Ahsoous 25. jaanuar 2007, kell 20:41 (UTC)
Look for more information in my english :en:User_talk:Orland#A_statement_in_the_Ildan_case. Note also that at least 14 wp-languages until now has delete the spamming Ildan-biography; and note also that three different anonymous ip-adresses this last day has tried to delete from the english article  interwiki-links in order to "hide" where deletion debates are ongoing. As stated by a french contributor during this debate "this guy launched one of the most incredible spam event that I've ever seen on WP". :en:User:Orland / :no:Bruker:Orland --217.168.83.220 27. jaanuar 2007, kell 16:36 (UTC)

If somebody is still unsure about the spamming process, check that. Quite surprising that the picture of this Ildan come from his own website. Quite surprising that all the articles in 31 languages has been written in less than 2 months. I thought that WP was not a free way to advertise. But may be I was wrong... 130.232.51.146 29. jaanuar 2007, kell 14:25 (UTC)
Article has now been delete in en:, de:, fr:, da:, sv:, no: and 15-20 other languages. :no:User:Orland.

And now also deleted in es: and hu:. :no:User:Orland --89.10.33.253 5. märts 2007, kell 07:38 (UTC)


Arutelu:Mõis

Enamasti kasutatakse sõna mõis rüütlimõisa tähenduses.

Mõiste rüütlimõis on palju hilisem, kui mõisa mõiste. Seega ei ole see väide õige.Akra 24. jaanuar 2007, kell 14:08 (UTC) lingi lisas Bioneer1)

:Ei saa aru. Sõnu kasutatakse, sõltumata nende vanusest. Tänapäeval öeldakse rüütlimõisa asemel sageli lihtsalt mõis.

Kui rüütlimõis on mõis selle õiges tähenduses selline lähenemine tuleneb artikli teisest lausest. Mis asjad on siis pärus-, teenistus, era-, kiriku-, karja-, linna-, pool-, kloostrimõisad ja lisaks neile veel rüütlimõis.  Eestis ja läänemere soomlastel oli mõis üldse külast eraldi olev põllulapp või eraldiasuv talu. See teema vajab täieliku lahtikirjutamist, millal tekkisid ja kuhu jõudsid oma arengus.--Akra 24. jaanuar 2007, kell 16:10 (UTC)

:Kindlasti mitte rüütlimõisaga segi ajada - rüütlimõisad olid ju ainult meie Teutooni ordu kohalik omapära, millest tulenevalt muide ka see dihhotoomia segadust tekitab. Üldisemalt on mõis rahvusvaheliselt pigem mõisakompleksiga seotud olnud, ja sinna juurde käis külade vahetamine ning ebastabiilne piir, sellal kui rüütlimõisade puhul oli mõis pigem haldusjaotuslik nähtus ja muud tüübid sinna vahele surutuna omandasid siis vastavalt ka samasuguse vormi. - Melilac (arutelu) 9. aprill 2017, kell 09:22 (EEST)
Allakirjutamiseks vajuta 4* tildet (4*~). või nupureal eelviimast(allkirja) nuppu.--Akra 24. jaanuar 2007, kell 16:10 (UTC)

Intervikide asendus on problemaatiline. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. aprill 2011, kell 09:02 (EEST)

Ilmselt võiks siin käsitleda ka omaaegsete mõisade toimimist majandusyksusena. Huvitav, kas artikli Mõisateenijad vasteks võiks olla :ru:Дворовые люди (крепостные)? --Oop (arutelu) 1. september 2012, kell 10:57 (EEST)

See raskendaks kardetavasti kahetähenduslikku olukorda veelgi. Moonakad töötasid nii mõisa kui territoriaalüksuse heaks ehk siis mõisa põldudel, kui ka mõisas kui kompleksis ehk siis küünides, rehes. Ja siis olid veel mõisateenijad, kelle töö piirdus kompleksiga.

Siin artiklis võiksid olla pildid Eesti mõisatest. --[[Kasutaja:Õli|Õli]] ([[Kasutaja arutelu:Õli|arutelu]]) 14. detsember 2012, kell 13:42 (EET)

Lisaksin üldise märkusena, et peale praeguste või viimaste ehitatud mõisahoonete, mis tavaliselt pildiraamatutes leiduvad, olid mõisad ja nende hooned olemas juba sajandeid varem, mitte seda ei tule mõista nii, et mõis sai endale hooned alles enne Esimest maailmasõda (nagu Holstres). --[[Kasutaja:IFrank|IFrank]] ([[Kasutaja arutelu:IFrank|arutelu]]) 18. oktoober 2013, kell 01:11 (EEST)
Lisaks  olid paljudel juhtudel hooned olemas enne mõisa kui sellist. Nii mitmedki mõisad on välja kasvanud endistest karjamõisadest - tavaliselt veskikohtadest. Mõisaajastu lõpule vaadates on karjamõis tähtusetu muutlik "üksus", ent ajaloos ei ole mõis kui mõisakompleks alati järgnenud mõisale kui maavaldusele.[[Kasutaja:Melilac|Melilac]] ([[Kasutaja arutelu:Melilac|arutelu]]) 22. november 2013, kell 13:42 (EET)
Eesti mõisad saavad ilmselt üsna peatselt kõik oma artiklid ja pildid. Isiklikult pean lähenemist, kus pildid kajastavad mõisasid riikidest, mille kohta mõisaartikleid ja pildimaterjali lähemal ajal (tõenäoliselt) ei tule, õigeks, sest artikli materjal on niikuinii rohkem eestikeskne ja pildid aitavad  paremini tajuda seda, et mõis '''ei ole''' ainult meie maale omane nähtus. [[Kasutaja:Melilac|Melilac]] ([[Kasutaja arutelu:Melilac|arutelu]]) 26. november 2013, kell 18:00 (EET)

pealkirja lisas Bioneer1)
Siin on kaks mõistet, see tekitab segadust. Mõisakompleksist tuleks rääkida eraldi artiklis. Andres (arutelu) 27. november 2013, kell 01:41 (EET)

Minu meelest läks see artikkel küll nüüd hullemaks. --Epp 27. november 2013, kell 02:13 (EET)
Et tasub jagada kaheks artikliks - Mõis(territoriaalüksus) ja Mõis(mõisakompleks)? Melilac (arutelu) 27. november 2013, kell 12:43 (EET)

Eelkõige tuleb kasutada asjatundlikke allikaid. --Epp 27. november 2013, kell 13:18 (EET)

:Ja mina olen seni arvanud, et viimasel ajal mitmeid mõisaraamatuid välja andnud Alo Särg ning Eesti mõisaportaali autor Valdo Praust tunnevad asja. Hämmastav. Tõepoolest hämmastav. Tõmbame õige artikli täiesti maha, kuna Eestis ei ole kedagi, kes mõisadest midagigi teaks???? Melilac (arutelu) 27. november 2013, kell 13:58 (EET)

:: Kas Sa kirjutasid nende järgi? Viited ei teeks kindlasti paha.

:: Ma ei uurinud artikli teksti põhjalikult, aga minu meelest on eraldi artiklite tegemine vältimatu. Siin võiks rääkida mõisast kui maavaldusest, ja artiklis Mõisakompleks mõisast teises mõttes (minu meelest see ei ole kitsam mõiste). Muide, ma kahtlen selles, et mõisakompleks on sama mis mõisaansambel. Andres (arutelu) 27. november 2013, kell 23:34 (EET)

:::Kirjutasin nende järgi. Raamatukogus. Limiteeritud ajaga. Tegelikult olen eraldi artiklitega nõus, aga sel juhul peaks mõis jääma suunamisleheküljeks. - Melilac (arutelu) 28. märts 2017, kell 23:21 (EEST)
Kui asi kaheks ajada siis mõis kui mõisakompleks saaks partneriks rootsi viki artikli Hovgård. - Melilac (arutelu) 28. märts 2017, kell 23:34 (EEST)

Mõis kui maavaldus ja mõis kui mõisakompleks

Teemat on põhjalikumalt käsitletud siin: Arutelu:Kurista mõis#Mõisast rääkimine olevikus või minevikus--Bioneer1 (arutelu) 22. juuli 2014, kell 10:46 (EEST)


Malli arutelu:Kalevipoeg

Millise Raudojaga siin tegu on? Andres 24. jaanuar 2007, kell 21:57 (UTC)
olen juba kaks korda parandanud jumalad jumalusteks aga ahoosus keerab tagasi, panin vaidlustusmalli. --Ats 28. jaanuar 2007, kell 22:43 (UTC)

ja jäängi tagasi keerama, ma ei kavatse nõustuda sellega, et keegi üritatab siin miskit konkreetset religiooni eelistada ja kirjutada siis asju tolle seisukohalt. Ära unusta, et Vikipeedia esmane põhimõte on neutraalsus, . Ahsoous 28. jaanuar 2007, kell 22:52 (UTC)
millisest konkreetsest religioonist on jutt? kas sõna jumalad on neutraalsem? kuna tegu on paljude jumalatega siis täpsem on jumalused, et meie lugejal oleks pilt selgem aga ma rohkem ei puudu. --Ats 28. jaanuar 2007, kell 22:57 (UTC)

vat ei ole sellega nõus, et sõna jumalus oleks neutraalsem, selle sõna kasutamine tekitab selline assotsiatsiooni, et need olid-on siis miskitmoodi nagu halvemad. Nii nagu Vanal-Kreekal olid jumalad olid jumalad ka need. Ahsoous 28. jaanuar 2007, kell 23:06 (UTC)

lisan juurde, et Eesti keeles on jumal üldmõiste, mille all mõeldaks suvalise usundi poolt kummardatavat isikut ja mitte tingimata ainujumal. - Ahsoous 28. jaanuar 2007, kell 23:13 (UTC)
jah, filoloogiliselt täpne aga teoloogiliselt mitte. Ja ma ei arva, et kõik peaksid teoloogiast, täpsemalt, jumala ja jumaluse kosmogooniast mõistma. Kusjuures see erinevus ei tähenda halbust --Ats 28. jaanuar 2007, kell 23:24 (UTC)

vaata, asi ei ole mitte selles, kas tähendab või mitte, vaid point on selles, et üritada ära hoida assotsiatsioone. Ja malli mõte ei ole mitte teoloogilistesse teemadesse sisseminek, vaid hoopis Kalevipoja tegevustikus orienteerumise lihtsustamine. - Ahsoous 28. jaanuar 2007, kell 23:46 (UTC)

Sõnal "jumalus" ei ole ainult üks tähendus. Andres 29. jaanuar 2007, kell 06:46 (UTC)

Kas mallis esinev [[Raudoja]] peaks olema [[Raudoja (Mustjõgi)]]? [[Kasutaja:Iffcool|iffcool]] 24. märts 2007, kell 10:20 (UTC)

Mõtlesin seda, et sõna järel enne "{{,}}" malli ei tohi olla tühikut. Kui on tühik, siis võib mall sattuda järgmise rea algusesse. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 17. veebruar 2011, kell 15:23 (EET)

Kas eraldi lahter koostajate jaoks oleks ülemäärane või mitte? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. jaanuar 2018, kell 22:29 (EET)
----
Miks Pihkva on mallis saksakeelse nimega Pleskau? Velirand (arutelu) 7. aprill 2018, kell 23:07 (EEST)


Kasutaja arutelu:Dfr~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Dfr! Andres 24. jaanuar 2007, kell 22:30 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Dfr~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tolk~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Tolk! Andres 24. jaanuar 2007, kell 22:34 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Tolk~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Oort~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Oort! Andres 24. jaanuar 2007, kell 23:05 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Oort~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Rullnokk

Minu meelest me saame siin rääkida rullnoka mõistest, mitte rullnokkadest enestest. Andres 25. jaanuar 2007, kell 19:19 (UTC)

Kas inglisekeelne sõna chav on eestikeelde tõlgitav kui rullnokk?--Celldwellcius 29. mai 2007, kell 15:23 (UTC)

: Võib-olla mõnel juhul on, aga mõisted tuleks eraldi hoida. Rullnokad on Eesti nähtus. Andres 29. mai 2007, kell 23:11 (UTC)

Rullnokale on iseloomulik intellektuaalne piiratus, jõhker kõnepruuk ning
sallimatus endast erinevate suhtes, tihti ka (kolka)patriotism,
mis seisneb peamiselt sallimatuses mitte samas alevis,
linnas või riigis elavate inimeste vastu.
pigem:
* lünklik ja puudulik haridus
* pärit nõrga maj. taustaga perest
* ???
samamoodi on tasakaalustamatta minu poolt lisatud piltide allkirjad
-- suwa 8. juuli 2007, kell 17:48 (UTC)
----
Varasem redaktsioon:
Stereotüüpne rullnokk on noor mees enamasti 16 kuni 25 aastat vana, kannab spordiriideid (mitte lihtsalt sportlikke; nimetus ongi tuletatud moekalt kumeraks koolutatud nokaga pesapallimütsist), eelistades tuntud kaubamärke, hindab kõrgelt uusi kalleid aga mitte stiilseid sõiduautosid (eelistatud margiks BMW). Elustiili juurde kuulubki enda rikkuse eksponeerimine, mida tehakse aga üli-primitiivselt, näiteks kandes koos spordirõivastega rohkelt kuldehteid (massiivseid klotsersõrmuseid, kaela- ja käekette) või rääkides väga avalikus kohas väga kõva häälega uusima mudeli mobiiltelefoniga, mida aga kasutatakse üldjuhul ainult kohtumiste kokkuleppimiseks. Harrastusteks on pidutsemine, alkohol, kampadesse kogunemine, valju muusika (eriti trancei ja süldi {Meie Mees, Smilers jne.}) kuulamine, autodega ringi kihutamine, kiirendusvõistlused, aga ka kaklemine (viimane pigem teleseriaalides kui tegelikus elus). Rullnoka lemmikaastaaeg on suvi, mida sisustatakse üliaktiivse vabaõhufestivalide ja suvetuuride külastamisega, vaieldamatuks lemmikuks kahtlemata Õllesummer, 1990. aastatel Pühajärve Beach Party ("Petsil on BMW..., viib meid jälle Pühajärvele..." {Smilers}). Rullnokale on iseloomulik intellektuaalne piiratus, jõhker kõnepruuk ning sallimatus endast erinevate suhtes. Siit tulenevalt ka primitiivne (läbimõtlematu, põhjendamatu) rassism. Rullnokkade juures võibki täheldada teatud läbimõtlemata poliitilist joont. Rullnokk on alati parempoolne (mitte kunagi vasakpoolne), alati lojaalne, alati primitiivselt (kolka)patriootlik, mis seisneb peamiselt sallimatuses võõraste (mitte samas alevis, linnas, riigis, mitte samal saarel {näit. Saaremaal, Hiiumaal} elavate inimeste) vastu. Samasuguse elustiili esindajaid nimetatakse vahel ka jõmmideks või ossideks. Viimane sõna tuleneb oletatavasti autode tuunijate seas hinnatud detaile (valuveljed jms) tootva firma O·Z Racing nimest.
Andres 8. juuli 2007, kell 18:32 (UTC)
Varasem redaktsioon:
Rullnokkadeks nimetatakse teatud elustiili (või isegi subkultuuri) esindajaid 1990. aastate ja 21. sajandi alguse Eestis – väljakutsuva käitumisega noormehed, keda huvitavad peamiselt autod ja pidutsemine. Nimetus on tuletatud kumeraks koolutatud nokaga pesapallimütsist. Rullnokad ei ole üldiselt seotud ühegi kindla ühiskonnaklassiga, neid võib leida nii jõukate kui tagasihoidlikul järjel perede järeltulijate seast.
Stereotüüpne rullnokk on noor mees, enamasti 16 kuni 25 aastat vana, kannab peaaegu eranditult spordiriideid, eelistades tuntud kaubamärke; hindab kõrgelt autosid (eelistatud margiks BMW, Audi, Opel). Kantakse rohkelt kuldehteid (massiivseid klotsersõrmuseid, kaela- ja käekette); oma staatust püütakse demonstreerida ka muude kallite aksessuaaridega nagu näiteks uusima mudeli mobiiltelefon, millega räägitakse demonstratiivselt valjuhäälselt.
Rulllnokkade harrastusteks on pidutsemine, enamasti alkohol, erandina kanep, narkootikumid, kampadesse kogunemine, valju muusika (eriti trancei, dnb ja hardstylei) kuulamine, autodega ringi kihutamine, kiirendusvõistlused, vahel ka kaklemine. Rullnoka lemmikaastaaeg on suvi, mida sisustatakse aktiivse vabaõhufestivalide ja suvetuuride külastamisega, vaieldamatuks lemmikuks Õllesummer, 1990. aastatel Pühajärve Beach Party.
Rullnokale peetakse iseloomulikuks intellektuaalset piiratust, jõhkrat kõnepruuki ning sallimatust endast erinevate suhtes, tihti ka (kolka)patriotismi, mis seisneb peamiselt sallimatuses mitte samas alevis, linnas või riigis elavate inimeste vastu.
Samasuguse elustiili esindajaid nimetatakse vahel ka jõmmideks või ossideks. Viimane sõna tuleneb oletatavasti autode tuunijate seas hinnatud detaile (valuveljed jms) tootva firma O·Z Racing nimest.
Rullnoka mõiste tõi laiemasse kasutusse ajakirjandus. Eriti tuntuks sai see sõna rahva seas 2001. aastal Kanal 2 huumorisaatest Wremja (stsenaristid Mart Juur ja Andrus Kivirähk), kus näitlejad Jan Uuspõld ja Dan Põldroos mängisid karikeeritult kahte rullnokka (Aivar Saan ja Peeter Kelk ehk Aiku ja Pets).
2006. aastal valmis Rasmus Merivool Tallinna Ülikooli filmi ja video õppetooli lõputööna lühimängufilm "Tulnukas", mille peategelasteks on rullnokad.
Andres 15. juuli 2007, kell 11:43 (UTC)
See pole just eriti objektiivne artikkel, peaks mainima.

"...hindab kõrgelt uusi kalleid aga mitte stiilseid sõiduautosid (eelistatud margiks BMW)."

See kindlasti objektiivne väide pole. Rullnoka huvi ongi just see "stiilne", aga isemoodi küsimus on, et kelle jaoks stiilne... Jürka 20. oktoober 2007, kell 19:37 (UTC)

: Kuidas saaks sõnastust parandada? Andres 20. oktoober 2007, kell 20:38 (UTC)
----
Varasem redaktsioon:
Rullnokkadeks nimetatakse teatud elustiili (või isegi subkultuuri) esindajaid 1990. aastate ja 21. sajandi alguse Eestis.
Stereotüüpne rullnokk on noor mees enamasti 16 kuni 25 aastat vana, kannab spordiriideid (mitte lihtsalt sportlikke; nimetus ongi tuletatud moekalt kumeraks koolutatud nokaga pesapallimütsist), eelistades tuntud kaubamärke, hindab kõrgelt uusi kalleid aga mitte stiilseid sõiduautosid (eelistatud margiks BMW).
Elustiili juurde kuulubki enda rikkuse eksponeerimine, mida tehakse aga üli-primitiivselt, näiteks kandes koos spordirõivastega rohkelt kuldehteid (massiivseid klotsersõrmuseid, kaela- ja käekette) või rääkides väga avalikus kohas väga kõva häälega uusima mudeli mobiiltelefoniga, mida aga kasutatakse üldjuhul ainult kohtumiste kokkuleppimiseks. Harrastusteks on pidutsemine, alkohol, kampadesse kogunemine, valju muusika (eriti trance'i ja süldi {Meie Mees, Smilers jne.}) kuulamine, autodega ringi kihutamine, kiirendusvõistlused, aga ka kaklemine (viimane pigem teleseriaalides kui tegelikus elus). Rullnoka lemmikaastaaeg on suvi, mida sisustatakse üliaktiivse vabaõhufestivalide ja suvetuuride külastamisega, vaieldamatuks lemmikuks kahtlemata Õllesummer, 1990. aastatel Pühajärve Beach Party ("Petsil on BMW..., viib meid jälle Pühajärvele..." {Smilers}). Rullnokale on iseloomulik intellektuaalne piiratus, jõhker kõnepruuk ning sallimatus endast erinevate suhtes. Siit tulenevalt ka primitiivne (läbimõtlematu, põhjendamatu) rassism. Rullnokkade juures võibki täheldada teatud läbimõtlemata poliitilist joont. Rullnokk on alati parempoolne (mitte kunagi vasakpoolne), alati lojaalne, alati primitiivselt (kolka)patriootlik, mis seisneb peamiselt sallimatuses võõraste (mitte samas alevis, linnas, riigis, mitte samal saarel {näit. Saaremaal, Hiiumaal} elavate inimeste) vastu. Samasuguse elustiili esindajaid nimetatakse vahel ka jõmmideks või ossideks. Viimane sõna tuleneb oletatavasti autode tuunijate seas hinnatud detaile (valuveljed jms) tootva firma O·Z Racing nimest.
Rullnoka mõiste tõi laiemasse kasutusse ajakirjandus. Eriti tuntuks sai see sõna rahva seas 2001. aastal Kanal 2 huumorisaatest Wremja (stsenaristid Mart Juur ja Andrus Kivirähk), kus näitlejad Jan Uuspõld ja Dan Põldroos mängisid karikeeritult kahte rullnokka (Aivar Saan ja Peeter Kelk ehk Aiku ja Pets).
2006. aastal valmis Rasmus Merivool Tallinna Ülikooli filmi ja video õppetooli lõputööna lühimängufilm "Tulnukas", mille peategelasteks on rullnokad.

*Tulnukas (Eesti film)
*Chav
*Ned
*Yobbo

* Artikkel Eesti Ekspressis
* Kätlin Arras "Rõivad kui märk"
* This Is Not Where I Parked My Car - rullnokkade foorum
* This Is Not Where I Parked My Car - rullnokkade foorum
Andres 21. oktoober 2007, kell 09:41 (UTC)
Rullnokale on iseloomulik intellektuaalne piiratus, jõhker kõnepruuk ning sallimatus endast erinevate suhtes. Siit tulenevalt ka primitiivne (läbimõtlematu, põhjendamatu) rassism. Rullnokkade juures võibki täheldada teatud läbimõtlemata poliitilist joont. Rullnokk on alati parempoolne (mitte kunagi vasakpoolne), alati lojaalne, alati primitiivselt (kolka)patriootlik, mis seisneb peamiselt sallimatuses võõraste (mitte samas alevis, linnas, riigis, mitte samal saarel {näit. Saaremaal, Hiiumaal} elavate inimeste) vastu.
Kes selle kirjutas, mingi tüüpiline piiratud karvane?
----
Ossideks kutsuti Ida-Saksamaal elavaid inimesi, kes oma läänenaabritest olid vaesemad ja halvemate elukommetega. Saksa keeles on ost ida. Lääne-sakslasi kutsuti wessideks.

Keegi oli siinse etümoloogia asemele kirjutanud sellise jutu. Andres 27. mai 2008, kell 18:35 (UTC)
"Osside" kohta oli siin nii:
Viimane sõna tuleneb oletatavasti autode tuunijate seas hinnatud detaile (valuveljed jms) tootva firma O·Z Racing nimest.
Andres 30. jaanuar 2011, kell 19:59 (EET)
----
Ma ei kujuta ette, mida selle artikliga tegema peaks. Asi on iseenesest artiklivääriline, kuid see siin on praegu täielik originaaluurimus ja kellegi isiklikud seisukohad. Sellise teema kohta pole mitte mingisugust autoriteetset allikat.--WooteleF 11. august 2011, kell 14:43 (EEST)
----
Vastava subkultuuri esindajaid oli ka venelaste hulgas. Neid vist kutsuti dressinimesteks. Velirand (arutelu) 12. aprill 2016, kell 15:02 (EEST)


Kasutaja arutelu:AdaHeidelberg~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, AdaHeidelberg! Andres 26. jaanuar 2007, kell 09:02 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema AdaHeidelberg~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)


Arutelu:Estonian Air

ma nagu mäletan, et käisin Estonian Airi regulaarliiniga Amsterdamis 1998. aastal... - Ahsoous 26. jaanuar 2007, kell 10:50 (UTC)
Ei saa lausest aru: "1994. aastal lendas Estonian Air õhusilla kaudu Tallinna ja Peterburi ühendatud interjööriga 23-kohalise Jak-40ga Neevalinna 3 korda nädalas.". --Ken 1. juuli 2007, kell 09:41 (UTC)

:Kes sellest lausest aru sai, võiks selle muuta ka teistele arusaadavaks.alts 19. aprill 2010, kell 23:41 (EEST)

:: Tahtsin just öelda, et ei saa sellest lausest aru. Andres 8. juuni 2010, kell 19:49 (EEST)

Kas on mõtet hoida sihtkohtade loendi juures daatumeid, millal Estonian Air neid liine ajalooliselt lennanud on? Minu arust on õigustus sellele informatsioonile ainult hooajaliste lendude puhul. Ajaloolisest vaatepunktist pole informatsioonil väärtust, sest suletud lennuliinid seal ei kajastu. -- Paavo 25. september 2008, kell 10:47 (UTC)

Kas Sa saaksid oma argumente kuidagi ümber sõnastada? Ma ei saa aru, miks Sa leiad, et sellel informatsioonil väärtust ei ole. Andres 26. september 2008, kell 08:05 (UTC)
Kas ei võiks teha kõikide sihtpunktide koondloendi või -tabeli olenemata sellest, kas praegu sinna lennatakse ja kas on tegu on hooajaliste lendudega? Andres 26. september 2008, kell 08:09 (UTC)
Ajakohastamisel ei tohiks ka vanad andmed kaotsi minna. Andres 26. jaanuar 2009, kell 20:56 (UTC)
Minu arust ei ole nendel daatumitel seal taga samuti väärtust. Mõnele on üldse unustatud sinna taha lisada, mis kuupäeval see liin lõpetati ja on lisatud see kuupäev, millal see liin taasavati.

Kas boonusprogramm ei peaks olema Eurobonus, mitte Blue Star? alts 19. aprill 2010, kell 01:35 (EEST)
-----
Nende kuupäevadega on üks jama küll. Berliin  - Berliini Tegeli lennujaam (19. august 2003 - 8. jaanuar 2007 ja alates 8. juuni 2009; jätkub 3. mai) See liin jätkus 3. mai 2010, aga pole kirjutatud, kuna see lõppes, seega ei saa ka kirjutada kaks korda järjest, et "alates". alts 17. mai 2010, kell 22:49 (EEST)
----
Kas lennufirma ikka saab omada lennujaamakoodi? -- Ahsoous 9. juuni 2010, kell 18:47 (EEST)
----
lennutas 2009. aastal 557 456 reisijat

Seda tuleb selgemalt väljendada. Andres 9. juuni 2010, kell 20:05 (EEST)
1994. aastal lendas Estonian Air õhusilla kaudu Tallinna ja Peterburi ühendatud interjööriga 23-kohalise Jak-40ga Neevalinna 3 korda nädalas.

Segane lause. Valju 9. juuni 2010, kell 23:06 (EEST)

: Sellele on ülalpool kaks korda tähelepanu juhitud, aga selgust pole saanud. Andres 10. juuni 2010, kell 01:25 (EEST)

:: Ega Suursaadiku lausetest ongi raske aru saada, kui veel ei tea ka kust allikast see tõlgitud on.  -- Ahsoous 10. juuni 2010, kell 08:16 (EEST)

::: Püüdsin parandada, aga hiljem hakkasin mõtlema, et see 'ühendatud interjöör' võib selles kontekstis äkki tähendada ühtset firmastiili /kuidas seda ka siis tegelt ei nimetata/ -- Ahsoous 10. juuni 2010, kell 08:51 (EEST)
----
Minu arust on artikli lõppu topitud ajalehtede artiklid täiesti mõttetud. See tekst seal tuleb siduda artiklisse ja seejärel neid kasutada viidetena. Samuti on paljud nii vanad, et annavad juba valet informatsiooni ja tekitavad küsimusi, kas on mõtet üldse seda selle artikliga siduda. alts 14. juuni 2010, kell 20:56 (EEST)

Kuni seda infot pole tekstis kasutatud, las olla.

Minu meelest ei saa nad vanaduse tõttu vale infot anda. Andres 14. juuni 2010, kell 22:13 (EEST)
Mitte midagi tänavusest eesti õhu põhjalaskmisest, ullikestest hiidpalgalistest juhtidest jne.
-----
Artikkel vajab kohendamist. Kohati läheb reklaamiks kätte ära. Ivo (arutelu) 2. jaanuar 2015, kell 01:16 (EET)

Leidsin peamised tekstilõigud, mida võib reklaamideks lugeda ning kustutasin need. --Postituvi (arutelu) 7. jaanuar 2015, kell 21:09 (EET)

Hetkel on aktsiaselts ESTONIAN AIR kantud äriregistrisse, kas see tähendab firma eksisteerimist või on firma juba minevik? Lennuliinide opereerijana on firma tõesti lõpetanud, kuid ettevõttena veel täiesti töös (vastavalt Estonian Airi kodulehel toodule, peaks firma toimima vähemalt detsembrini). Kas kasutada on või oli lausetes? Postituvi 8. november 2015, kell 22:23 (EET)

Äriregistris olemine tähendab, et ettevõte on olemas.  Taavi|✉  9. november 2015, kell 00:20 (EET)
=== Ajaloost lühidalt ===
* 1991 algasid lennud Tallinna ja Frankfurdi, esimese Estonian Airi lääne sihtkoha, vahel.
* 1992. aasta lõpus saadi IATA liikmeks.
* 1993 lendas Estonian Airiga esimest korda Eesti Vabariigi President Lennart Meri, kes läks riigivisiidile.
* 1994. aastal seati sisse lennuühendus Tallinna ja Peterburi vahel. 23-kohaline Yak-40 hakkas linnade vahel lendama kolm korda nädalas.
* 7. juulil 1995 asus liinile Estonian Airi esimene eritellimusel ehitatud Boeing, mis sai nimeks Koit (ES-ABC). Estonian Airi kõikidel lendudel keelati suitsetamine.
* 1996. aastal sai Estonian Air teise lennuki Boeing 737-500, mis nimeks sai Hämarik (ES-ABD).
* 1997 tekkis Estonian Airi korporatiivklientidele suunatud boonusprogramm Blue Star.
* 1998. aastal sai Estonian Air kolmanda Boeing 737-500 lennuki, millele pandi nimeks Põhjatäht (ES-ABE). Estonian Air avas kodulehe www.estonian-air.ee, kust leiab teavet firmast ja koostööpartneritest, sihtkohtadest, lennuplaanist ning pardal pakutavast teenindusest.
* 1999. aastal sai Estonian Air Euroopa Ühinenud Lennuameti liikmeks.
* 2000. aastal sai Estonian Airi presidendiks Jørn Eriksen.
* 2002. aastal sai Estonian Air kolmanda Boeing 737-500, mis sai nimeks Eha (ES-ABF). Estonian Airi presidendiks sai Erki Urva.
* 2003. aastal sai Estonian Air neljanda Boeing 737-500, mis sai nimeks Virmaline (ES-ABG).Lõppes viimase Fokker 50 liisimisleping. Fokkeri lahkumine sattus samale päevale Concorde'i viimase lennuga.
* 2004. aastal liisis Estonian Air viienda Boeing 737-500, mis sai nimeks Sinilind (ES-ABH) ja hiljem lisati nimele Tuuslar (ES-ABI). Esmakordselt rahvusliku lennukompanii 13 tegevusaasta jooksul lendas Estonian Airi lennukitega aastas üle poole miljoni reisija. Estonian Airi Boeing 737-500 maandus esmakordselt Saaremaal Kuressaare lennujaamas.
* 2005. aastal müüs Estonian Air enam kui pooled lennupiletitest interneti vahendusel. Estonian Airi presidendiks sai taas Børge Thornbech.
* 2006. aastal täiendas Estonian Air lennukiparki kahe 142-kohalise Boeing 737-300 lennukiga, mil nimeks Sohni ja Kalev (ES-ABJ ja ES ABK).
* 2007. aastal täienes Estonian Airi lennukipark seitsmenda Boeing 737-500 lennukiga, mil sai nimeks Linda (ES-ABL). 4. juunil avati uus liin Austria pealinna Viini.
* 2007. aasta kahjum oli 52 miljonit krooni.
* 2008. aastal tellis kolm uut lennukit Bombardier CRJ900 NextGen ja kolm lennukit lisakaalutusel. 17. detsembril lõpetas Estonian Airis esimesena ehitatud Boeing, mis oli saanud nimeks Koit (ES-ABC)Koit tegi täna viimase lennu Estonian Airi värvides välja otsitud 8.06.10. Estonian Air avas 6 registreerimisautomaati Lennart Meri Tallinna lennujaamas.
* 2008. aasta kahjum oli 170 miljonit krooni.
* 2009. aasta 23. märtsil lõpetas Estonian Air lennud teisena ehitatud Boeinguga Hämarik (ES-ABD), selle viimane lend oli Oslo liinilHämarikku Eesti taevas enam ei näe välja otsitud 8.06.10. 10. detsembril maandus Estonian Airi Boeing 737-500 (ES-ABH) esmakordselt Tartu lennujaamas.
* 2010. aasta aprillis teenis Estonian Air Eyjafjallajökulli vulkaanipursetest tingitud tuhapilvede tõttu 10–50 miljonit krooni kahju Estonian Airi tuhakahju 10–50 miljonit, 27.04.2010.
* 2010. aasta septembris jõudsid SAS ja Eesti riik kokkuleppele, mille kohaselt kasvab viimase osalus Estonian Airis 90 protsendini ja SASile kuulub edaspidi kümnendikRiik ja SAS panid täna paika Estonian Airi omandisuhted välja otsitud 6.10.10. Vastav kokkulepe jõustus novembrisSAS ja riik allkirjastasid lõpliku lepingu Estonian Airi kohta välja otsitud 6.11.10, pärast osaluse ja aktsiakapitali suurendamise kokkuleppe kinnitamist parlamendisRiigikogu kiitis heaks rahasüsti Estonian Airile välja otsitud 6.11.10.
* 2010. aasta sügishooajal laiendab Estonian Air oma tegevust Vilniusest, lisades lendudele Tallinna ja Amsterdami reisid Stockholmi (6 korda nädalas)Estonian Air haarab koos SASiga Leedus turgu juurde välja otsitud 6.10.10 ning Milanosse (kord nädalas)Estonian Air lisab lennugraafikusse lennud Vilniuse ja Milano vahel välja otsitud 6.10.10. Lendude teenindamiseks luuakse Vilniuse lennujaama baas ühe Boeing-tüüpi lennukiga.
* 25. jaanuaril ja 29. jaanuaril 2011 jõudsid Tallinna lennujaama Estonian Airi 2 uut lennukit Bombardier CRJ900NG (ES-ACB, mil nimeks Bruno, ja ES-ACC, mil nimeks Lotte), mille ametlik maksumus on 22 miljonit eurot.e24.ee vaadatud 28.01.11e24.ee vaadatud 28.01.11
* 27. veebruaril 2011 alustas Estonian Air üle 20 aasta taas lende Tartu ja Tallinna vahel – 6 korda nädalas varahommikul Tallinna ja hilisõhtul Tartu.
* 27. veebruaril 2012 Estonian Air tellis Embraerilt kolm Embraer-175 ja ühe Embraer-190 lennukit, mis planeeriti Eestisse tuua 2014. aasta teisel poolel. Lisaks plaaniti Finnairilt rendile võtta 8 lennukit: 4 Embraer-170-t ja 4 Embraer-190-t. 2012. aasta sügisel otsustas Estonian Airi nõukogu ettevõtte tegevussuunda muuta ja sellega koos loobuti ka uute Embraerite ostmise plaanist.
* 28. juunil 2012 Estonian Air lennutas esmakordselt 100 000 reisijat ühes kuus.Estonian Air lennutab esmakordselt 100 000 reisijat ühes kuus, 29.06.2012
* juunis 2013 jõudis Estonian air üle kolme aasta taas kasumisse.Estonian Air jõudis juunis kasumisse, Postimees, 11.07.2013
* 4. juulil 2013 müüs Estonian Air oma tütarfirma AS Estonian Air Regional Venemaal tegutsevale Fortaero BBAA OÜ-le.Estonian Airi tütarfirma müüdi venelastele, 04.07.2013
* 29. oktoobril 2014 teatati avalikkusele plaanist enamusaktsionärina kaasata Infortar Grupp, millele kuulub muuhulgas 36 protsenti Tallinkist. Ühtlasi väljendab Infortar soovi omandada ettevõte sajaprotsendiliselt.
* 7. novembri 2015 õhtul lõpetas firma lennud, sest Euroopa Komisjon otsustas, et Eesti riik osutas firmale lubamatut riigiabi.
* 20. novembril 2015 esitas Estonian Air Harju maakohtule pankrotiavalduse.
Postituvi 2. detsember 2015, kell 21:55 (EET)

Märksõna Estonian Air Regional suunas juba siia. Suunasin siia ka märksõna AS Estonian Air Regional, ent kas see peaks olema eraldi artikkel?--Estopedist1 (arutelu) 26. jaanuar 2017, kell 22:21 (EET)


Kasutaja arutelu:Urmas/proov

{{Kasutaja:Urmas/proov
|  riiginimi =
|  omastav =
|  omakeelne_nimi_1 =  |  |
|  omakeelne_nimi_2 =  |  |
|  omakeelne_nimi_3 =  |  |
|  omakeelne_nimi_4 =  |  |
|  omakeelne_nimi_5 =  |  |
|  asendikaart =
|  vapi_pilt =
|  deviis =
|  riigikeel =
|  ametlik_keel =
|  pealinn =
|  riigipea_ametinimi =
|  riigipea_nimi =
|  valitsusjuhi_ametinimi =
|  valitsusjuhi_nimi =
|  pindala =
|  rahvaarv =
|  rahvastiku_tihedus =
|  iseseisvus =
|  valuuta =
|  ajavöönd =
|  hümn =
|  usk =
|  üladomeen =
|  maakood =
|  märkused =
}}
*  riiginimi = riigi ametlik nimi
*  omastav = riigi lühinimi omastavas käändes
*  omakeelne_nimi_1 =  |  |
*  omakeelne_nimi_2 =  |  |
*  omakeelne_nimi_3 =  |  |
*  omakeelne_nimi_4 =  |  |
*  omakeelne_nimi_5 =  |  |
*  asendikaart = nt: LocationIraq.svg
*  vapi_pilt = nt: [[Pilt:Iraq-COA.png|100px]]
*  deviis = kui on, muidu peidetult
*  riigikeel = kui on, muidu peidetult
*  ametlik_keel = kui on, muidu peidetult
*  pealinn =
*  riigipea_ametinimi = nt: kuningas, president, emiir
*  riigipea_nimi =
*  valitsusjuhi_ametinimi = nt: kantsler, peaminister
*  valitsusjuhi_nimi =
*  pindala =
*  rahvaarv =
*  rahvastiku_tihedus =
*  iseseisvus =
*  valuuta =
*  ajavöönd =
*  hümn =
*  usk = kui on, muidu peidetult
*  üladomeen =
*  maakood =
*  märkused =
}}

a paar märkust... kui lipp tuua sisse malliga, siis äkki samamoodi ka vapiga talitada? äkki võiks artiklis tabelis president ja peaminister suure tähega olla? ja sehuke asi et tegelikult pole tabeli laiuse määramine pikselites kõige parem variant, et nagu soovitatakse em-idega seda näidata - ega ma ei tea... äkki on taotluslik - Ahsoous 26. jaanuar 2007, kell 18:45 (UTC)

nüüd seda juhendit lugedes tuleb mulle ette et meil siin eestikeelses vikis vist praktiliselt parserifunktsioone ei kasutatata ... aga neid kasutades pole vaja ka nõuet kindlasti väiketähega vaata m:Help:Parser function - Ahsoous 26. jaanuar 2007, kell 18:58 (UTC)

:vapi malle praegu ei ole. lipuga on ühel riigil kerge probleem - Nepal. - Urmas 26. jaanuar 2007, kell 19:14 (UTC)

:: need võiks ju ka tekitada... ja see et lahter ühe riigi puhul tsipa kõrgem tuleb ei ole nõõd minu meelest küll miski suur probleem

:::tee algust. - Urmas 26. jaanuar 2007, kell 19:54 (UTC)

:laius jäi selline nagu ta Iraagi tabelis oli.

:väiketähega seetõttu, et liitsin praegu "omastava" ja "ametinime" lingiks artiklile, seega "Iraagi" "president" ehk "Iraagi president". - Urmas 26. jaanuar 2007, kell 19:14 (UTC)

:: seda mu idee ju ongi, et äkki võiks selle kirjutada   ehk siis näha jääb  või tabelisse kuvamiseks  , näha jääb  - Ahsoous 26. jaanuar 2007, kell 19:26 (UTC)

:::pane sisse. - Urmas 26. jaanuar 2007, kell 19:53 (UTC)

:::: hakkasin sisse viima, siis aga avastasin, et vahepeal oled muude lahtri tekstid väikesetähelisteks teinud... nii, et ma ei teagi mis ma edasi teen -- Ahsoous 26. jaanuar 2007, kell 20:11 (UTC)
Mall võiks anda mingi info ka riigi arengutaseme kohta. Inglise Viki eeskujul pakuksin välja, et võiks olla read SKP ( Sisemajanduse kogutoodang ) ning SKP inimese kohta. Mina isiklikult pean riigi elatustaset kõige tähtsamaks näitajaks üldse. SKP pole muidugi ideaalne, kuid mingi pildi siiski annab. Arvan, et kui midagi teha siis teha seda korralikult, et poleks vaja pärast ümbertegemisega vaeva näha.--Animagi 26. jaanuar 2007, kell 18:51 (UTC)

praegu said ainult need asjad, mis juba tabelites olemas on. - Urmas 26. jaanuar 2007, kell 19:14 (UTC)

:Ei no jah aga ega need tabelid pole ju igaveseks seinale naelutatud. Asi peab ikka edasi arenema ning on hea kui kuskilt eeskuju võtta. Inglise Vikipeedia eeskujul võiks siiski Sisemajanduse kogutoodangu tabelisse lisada. Arvan, et see annab riigi arengutaseme kohta ikkagi mingi pildi.--Animagi 26. jaanuar 2007, kell 19:45 (UTC)

::miks mitte. - Urmas 26. jaanuar 2007, kell 19:53 (UTC)

:::Kas panen ise sisse?--Animagi 26. jaanuar 2007, kell 19:55 (UTC)

:::: ehh... selle infotabeli sisu kohta on ennegi arutatud – vaata Malli arutelu:Riigi info - Ahsoous 26. jaanuar 2007, kell 20:00 (UTC)

:::::Noh lugesin selle läbi. Ma olen sinuga 100% nõus, et SKP ja SKP inimese kohta peaks sellises tabelis kindlasti olema. Mis me siis teeme?--Animagi 26. jaanuar 2007, kell 20:14 (UTC)

::::::Pange juurde. Ehkki, mis ühikutes? USA dollarites või Eesti kroonides? Kroonid ütleksid rohkem. - Urmas 26. jaanuar 2007, kell 20:56 (UTC)

:::::::Arvan, et kuigi meil siin Eesti kroon on mõtekam SKP anda dollarites. Seda selleks, et enam vähem igalpool on SKP dollarites ning teistest Vikidest on niimoodi lihtsam andmeid "eksportida".--Animagi 26. jaanuar 2007, kell 21:21 (UTC)

:::::::Minu arvates hümn on üks riigi sümboleid ja seda paremini panna vapi ja lipu pärast.Geonarva 28. jaanuar 2007, kell 15:52 (UTC)


Arutelu:Tõnis Rotberg

''Hiljem langes Rotberg sakslaste kätte vangi,  naases [[1944]] Eestisse ning vangistati siis [[NKVD]] poolt.''
Minu teada oli ta Eestis juba varem, enne 1944. aastat, elades pärast sõjavangist vabanemist oma talus.
- mis alust on juttudel,et Rotberg oli võlgadega alkohoolik, kes ministrikoha kaudu lootis parandada oma maj. seisundit?

Mis klassi Anna ordeni ta sai?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 13. november 2008, kell 22:51 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.okupatsioon.ee/1940/ylevaated-EESTI.html
** In Tõnis Rotberg on 2013-06-24 13:57:42, 404 Not Found
** In Tõnis Rotberg on 2013-07-07 05:36:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:36 (EEST)


Arutelu:Kaitseliidu Tartumaa malev

Kaitseliidu taastamisel loodi Tartumaa malev Riho Ühtegi algatusel Elvas, hiljem ühendati Tartu malevaga ning organiseeriti Elva rühmaks (praeguseks on sellest saanud Elva üksikkompanii).

Kas Tartumaal muud Kaitseliidu väeosa enam ei olegi, peale selle Elva üksikkompanii?
Ja minu arust oli Tartumaa maleva pealik Harri Henn, kes Lenini Kaitseliidu maja eest maha võttis.
Kas malev peaks olema kirjutatud suure tähega? --Improvisaator 29. juuni 2009, kell 09:12 (UTC)

Ei. Andres 29. juuni 2009, kell 09:15 (UTC)

yks allikas:
Jõgi, Uudo. Kodavere Kihelkonna Kaitseliit 1918-2008 / [kujundanud Peeter Paasmäe]. - [Tartu] : Elmatar, 2009. - 80 lk. : ill., portr. - Sisaldab bibliogr.
ISBN 9789949435357
Märksõnad: Eesti. Kaitseliit. Kodavere malevkond; Eesti. Kaitseliit. Alatskivi malevkond; Eesti. Kaitseliit. Põhja-Tartumaa malevkond; Noored Kotkad. Alatskivi malevkond; Kodutütred. Alatskivi jaoskond; riigikaitseorganisatsioonid; noorteorganisatsioonid; ajalugu; Kodavere kihelkond; Tartumaa; Alatskivi; 20. saj; 21. saj. algus; juubeliväljaanded''
varasalve. Ohpuu 5. märts 2010, kell 12:39 (UTC)
----------
"Kaitseliidu Tartumaa malev oli Kaitseliidu malev enne teist maailmasõda." – ajamääratlus peaks olema täpsem, vähemalt aastaarvudes. Kuriuss 1. mai 2019, kell 23:16 (EEST)


Arutelu:Kaitseliit

Johannes Orasmaa lõppkuupäev Kaitseliidu ülemana ei saa mingil juhul olla 17. juuni 1940. Tõenäoliselt oli ta sel kohal kuni Kaitseliidu likvideerimiseni.

Eesti Kaitseliit tuleb siia liita. Andres 11. veebruar 2007, kell 20:03 (UTC)

Tekst artiklist Eesti Kaitseliit:
17.veebruar 1990. a kell 12:07 kuulutati Kaitseliit taastatuks. Osalejad andsid kaitseliitlase vande! Raplamaa, Järvakandi Tehaste saal. Rahvakoosoleku avas Raplamaa Volikogu esimees hr. Saar, kes tegi ettepaneku valida koosoleku juhatajaks hr. Kalle Eller.
1. 2. Tõnis Sakarias Tartu - Äksi kihelkond 3. Väino Kalam 4. Hillar Hiivanen 5. Rannar Kerge - Tartu, Maarja-Magdaleena kk 6. Uno Kikkas - Valga, Otepää kk 7. Peeter Siim 8. Heino Liiva 9. Voldemar Tasa 10. Raivo Noorhani 11. Ülo Kikas 12. Rein Taukar 13. Leino Luks - Rapla kk 14. Urmas Lindman 15. Simo Kuuskmaa - Juuru vald 16. Jürgen Vester - Lõuna Läänemaa 17. Voldemar Kirsipuu 18. Margus Järve 19. Andrus Kalamees - Tartu 20. Leho Luigejõe 21. Urmas Heinmaa - Tallinn EMS SPK "Kulter" 22. Ülo Lomp 23. Olev Toomingas 24. Jüri Utt - Rapla 25. Olaf Halliku 26. Edgar Amos 27. Madis Altoff 28. Lembit Tõns - Keila 29. Andrus Keevallik 30. Valdeko Sikka 31. Merle Sikka 32. Tõnu Altrov 33. Peeter Pihelpuu 34. Andrus Andersson 35. Avo Aljas 36. Üllar Tats - Ida-Virumaa 37. Margus Källo 38. Margus Kuldkepp 39. Allan Kallaste 40. Manivald Kasepõld - Rapla 41. Heldur Toomet 42. Uno Laos 43. Aivar Ramanovski 44. Margus Jõgi 45. Tõnu Vinni 46. Priit Põldoja 47. Raivo Vaiksalu 48. Jaak Aasamaa 49. Arvo Mürkhein 50. Ivo Vahtmäe 51. Juhan Algus - Tartumaa, Meeri 52. Jüri Tohu 53. Jaan Tohu 54. Toomas Luha 55. August Pakk 56. Margus Laur - Rapla 57. Tanel Kivilo 58. Vallo Leinar 59. Kalvi Soopuu 60. Enn Reimann 61. Guno Karuoja 62. Imre Romb 63. Toomas Tõnisson 64. Aigar Põder - Tartu 65. Tõnis Tolpats 66. Agur Oper - Järvakandi 67. Paul Krumm 68. Neeme Kuuskmaa - Juuru kk 69. Kersti Tomson - Järvakandi 70. Peeter Ilus - Halliste kk 71. Kalle Eller - Karula kk 72. Erkki Nobel - Raplamaa 73. Valdo Pedriks 74. Halit Kuiv 75. Kalju Turro 76. Ardo Ranne 77. Meelis Tomson 78. Ando Vakla 79. Harri Henn - Tartumaa, Kambja Kihelkond 80. Janec Mururand - Raplamaa kk 81. Martin Mustallikas 82. Janek Hunt 83. Ranno Tõniste 84. Peep Kihlevelt 85. Riho Kurisoo 86. Rene Kurisoo 87. Fred Endrekson 88. Helvin Kaljula 89. Erki Lillemägi 90. Indrek Alliksaar 91. Jüri Beresnev 92. Kristjan Moora 93. Toomas Toomsalu - Tartu 94. Raimond Vaher - Viljandimaa, Karksi kk 95. Ants Kalam 96. Kalju Raba 97. Jaan Kuningas 98. Toivo Amur - Raplamaa 99. Juhan Kõdar - Tartu 100. Urmas Lest 101. Jaanus Ira - Raplamaa, Alu alev 102. Ivar Niit 103. Arvi Asi - Tartu 104. Imre Annus - Tallinn 105. Priit Põldoja - Raplamaa 106. Raivo Vainsalu 107. Jüri Raud - Valgamaa 108. Ants Säinas 109. Ants Silm - Virumaa 110. Vahur Põder - Raplamaa 111. Rein Kokker 112. Mati Kallend - Virumaa 113. Tõnu Saar - Raplamaa 114. Avo Lukas 115. Toomas Pärn - Harjumaa, Juuru vald 116. Aarne Loodus 117. Urmas Tammemäe 118. Andrus Illomägi 119. Ain Kalaus - Tartumaa, Torma 120. Mart Kalaus 121. Taavi Pedriks - Raplamaa 122. Marek Varblane 123. Martin Herem 124. Mare Kingo - Tallinn 125. Rein Niinepuu - Raplamaa 126. Tõnis Tõnisson
Taastatud Eesti Kaitseliidu Vanematekokku valiti: 1. Anneli Ammas 2. Juhan Kõdar 3. Jaanus Paal 4. Ants Raudsepp 5. Valdur Raudvassar 6. Tõnu Saar 7. Ülo Uluots 8. Jaak Unt
Ajutise põhikirja koostajad: proua Mare Kingo, härrad Peeter Ilus ja K. Eller. Ette luges hr Harri Henn.
Eesti oli okupeeritud! Kaitseliidu taasasutamisel osalesid Eesti Vabariigi õigusjärgsed kodanikud.''
Tuleb siinsesse artiklisse lisada. avjoska 25. mai 2007, kell 05:36 (UTC)

Artiklist [[1990]]:
17. veebruar, 1990.a. taastati EV Kaitseliit. Kaitseliidu taastajad olid järgmised isikud:
1.[[Tõnis Sakarias]] Tartu - Äksi kihelkond
2.[[Väino Kalam]]
3.[[Hillar Hiivanen]]
4.[[Rannar Kerge]] - Tartu, Maarja-Magdaleena kk
5.[[Uno Kikkas]] - Valga, Otepää kk
6.[[Peeter Siim]]
7.[[Heino Liiva]]
8.[[Voldemar Tasa]]
9.[[Raivo Noorhani]]
10.[[Ülo Kikas]]
11.[[Rein Taukar]]
12.[[Leino Luks - Rapla kk
13.Urmas Lindman]]
14.Simo Kuuskmaa - Juuru vald
15.Jürgen Vester - Lõuna Läänemaa
16.Voldemar Kirsipuu
17.[[Margus Järve]]
18.Andrus Kalamees - Tartu
19.Leho Luigejõe
20.Urmas Heinmaa - Tallinn EMS SPK "Kulter"
21.Ülo Lomp
22.Olev Toomingas
23.Jüri Utt - Rapla
24.Olaf Halliku
25.Edgar Amos
26.Madis Altoff
27.Lembit Tõns - Keila
28.Andrus Keevallik
29.[[Valdeko Sikka]]
30.[[Merle Sikka]]
31.Tõnu Altrov
32.Peeter Pihelpuu
33.Andrus Andersson
34.Avo Aljas
35.Üllar Tats - Ida-Virumaa
36.Margus Källo
37.Margus Kuldkepp
38.Allan Kallaste
39.[[Manivald Kasepõld]] - Rapla
40.Heldur Toomet
41.Uno Laos
42.Aivar Ramanovski
43.Margus Jõgi
44.Tõnu Vinni
45.Priit Põldoja
46.Raivo Vaiksalu
47.Jaak Aasamaa
48.Arvo Mürkhein
49.Ivo Vahtmäe
50.Juhan Algus - Tartumaa, Meeri
51.Jüri Tohu
52.Jaan Tohu
53.Toomas Luha
54.August Pakk
55.Margus Laur - Rapla
56.Tanel Kivilo
57.Vallo Leinar
58.Kalvi Soopuu
59.Enn Reimann
60.Guno Karuoja
61.Imre Romb
62.Toomas Tõnisson
63.Aigar Põder - Tartu
64.Tõnis Tolpats
65.Agur Oper - Järvakandi
66.Paul Krumm
67.Neeme Kuuskmaa - Juuru kk
68.Kersti Tomson - Järvakandi
69.[[Peeter Ilus]] - Halliste kk
70.[[Kalle Eller]] - Karula kk
71.Erkki Nobel - Raplamaa
72.Valdo Pedriks
73.Halit Kuiv
74.Kalju Turro
75.Ardo Ranne
76.Meelis Tomson
77.Ando Vakla
78.[[Harri Henn]] - Tartumaa, Kambja
79.Janec Mururand - Raplamaa kk
80.Martin Mustallikas
81.Janek Hunt
82.Ranno Tõniste
83.Peep Kihlevelt
84.Riho Kurisoo
85.Rene Kurisoo
86.Fred Endrekson
87.Helvin Kaljula
88.Erki Lillemägi
89.Indrek Alliksaar
90.Jüri Beresnev
91.Kristjan Moora
92.Toomas Toomsalu - Tartu
93.Raimond Vaher - Viljandimaa, Karksi kk
94.Ants Kalam
95.Kalju Raba
96.Jaan Kuningas
97.Toivo Amur - Raplamaa
98.Juhan Kõdar - Tartu
99.Urmas Lest
100.Jaanus Ira - Raplamaa, Alu alev
101.Ivar Niit
102.Arvi Asi - Tartu
103.Imre Annus - Tallinn
104.Priit Põldoja - Raplamaa
105.Raivo Vainsalu
106.Jüri Raud - Valgamaa
107.Ants Säinas
108.Ants Silm - Virumaa
109.Vahur Põder - Raplamaa
110.Rein Kokker
111.Mati Kallend - Virumaa
112.Tõnu Saar - Raplamaa
113.Avo Lukas
114.Toomas Pärn - Harjumaa, Juuru vald
115.Aarne Loodus
116.Urmas Tammemäe
117.Andrus Illomägi
118.Ain Kalaus - Tartumaa, Torma
119.Mart Kalaus
120.Taavi Pedriks - Raplamaa
121.Marek Varblane
122.[[Martin Herem]]
123.Mare Kingo - Tallinn
124.Rein Niinepuu - Raplamaa
125.Tõnis Tõnisson
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. juuni 2007, kell 07:09 (UTC)

Eesti Kaitseliidu konverents otsustab:
1. Taasluua Eesti Kaitseliit.
2. Seoses okupatsiooni tingimustega ja sellega, et Eesti Vabariigi seaduslik valitsus ei ole võimeline oma võimu teostama, peatada Eesti Kaitseliidu 1931. a. põhikiri ja vastu võtta ajutine põhikiri.
3. Moodustada Eesti Kaitseliidu Keskkogu volitustega Kaitseliidu ajutine juhtimiskeskus, soovitada juhtimiskeskusele Vanematekogu kandidaadid.
4. Tagada Eesti Kongressi saadikute valimiste kaitse.
Järvakandis, 17. veebr. 1990. a.
Eesti Kaitseliidu juhtimiskeskuse liikmed:
K. Eller; P. Ilus ja M. Kingo

Kaitseliidu teade 11. või 12. juunist 2011. panen siia:
Kaitseliidu keskkogu värskendas juhtorganeid
Tallinnas kogunes täna Kaitseliidu keskkogu, mis kinnitas Kaitseliidu 2012. aasta eelarvetaotluse, 2010. majandusaasta aruande ning tegi mitmeid muudatusi Kaitseliidu kollegiaalsetes juhtorganites.
Kaitseliidu vanematekogu uueks  liikmeks valit Meelis Kiili. Vanematekogu liikme mandaati pikendati Tiit Tammsaarel, Enn Tartol ja Helir-Valdor Seederil.
Kaitseliidu keskjuhatuse uuteks liikmeteks valiti Riho Illak ja Toomas Peek,
keskrevisjonikomisjoni liikmeteks Margus Sardis ja Raimond Lunev.
Keskkogu kooskõlastas omapoolsete muudatustega Kaitseliidu seaduse eelnõu, mis suunatakse nüüd kaitseministri poolt kooskõlastusele teistesse ministeeriumidesse. Uus Kaitseliidu seadus on plaanis jõustada 1.
jaanuarist 2012.''
Kaitseliidu keskkogu on kõrgeim Kaitseliidu tegevust korraldav organ, mis koguneb vähemalt kord aastas. Malevaid esindab keskkogul sõltuvalt maleva suurusest kaks kuni neli esindajat - maleva juhatuse liiget, kellest üks peab olema malevapealik või tema abi.
pole praegu mahti seda kõike artiklisse sisse toimetada. Ohpuu 13. juuni 2011, kell 18:04 (EEST)
---
"1940. aastal likvideeriti Kaitseliit kui uuele okupatsioonivõimule ohtlik rahvaorganisatsioon kiiresti". Likvideerimise täpne kuupäev peaks ka ikka kirjas olema. See oli 27. juuni 1940. 90.191.119.98 23. juuni 2011, kell 12:44 (EEST)

Varem oli taastatud mõned KL üksused (Otepää jne.) ja seda aastal 1989 või 1990. alguses.

Viitamata väide. Võtsin välja. Ursus scribens (arutelu) 22. juuli 2019, kell 18:11 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kristo~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kristo! Andres 28. jaanuar 2007, kell 14:24 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kristo~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Loodusteadused

[[Akadeemiline distsipliin]] on defineeritud õppeainena. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. jaanuar 2007, kell 06:50 (UTC)

Siin defineeritud mõiste on lähedane [[loodusteadus]]e mõistele, nii et nende artiklite sisu tuleks võib-olla kokku panna. Aga loodusteadusteks nimetatakse ka umbes bioloogiat ja maateadusi (võib-olla tuleb juurde keemia). Need erinevad tähendused tekitavad segadust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. jaanuar 2007, kell 06:50 (UTC)
Peab täpselt vaatama, mida siia tulevate linkide juures on mõeldud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. jaanuar 2007, kell 06:52 (UTC)

Maateadused on loodusteadused. Ka näiteks astronoomia on loodusteadus.
Sõnal "loodusteadused" on ka teine tähendus, mis hõlmab keemia, bioloogia ja maateadused.
Praegune link loodusteadusele on eksitav. Andres 24. veebruar 2007, kell 16:30 (UTC)
Siinne jaotus teadusteks ja teadusharudeks on alusetu. Andres 24. veebruar 2007, kell 16:40 (UTC)
vt linkide all on täpselt nii kirjas! --Ats 24. veebruar 2007, kell 16:41 (UTC)

Ei saa aru. Andres 24. veebruar 2007, kell 16:56 (UTC)

Praegune definitsioon on ingliskeelsest vikist (s.o "The natural sciences are branches of science that seek to elucidate the rules that govern the natural world by using scientific methods."). Tõlkimine võib olla ebakorrektne.--Bioneer1 (arutelu) 21. august 2012, kell 11:16 (EEST)

Teaduslik meetod on ülearune. Kui juba on öeldud, et tegu on teadusharuga.

Sellisel kujul jäävad välja kirjeldavad loodusteaduste harud.

Igatahes on see vist sama mis loodusteadus.

Endiselt on puudu  see, mida Eestis nimetatakse loodusteadusteks. Andres (arutelu) 27. august 2012, kell 16:50 (EEST)


Arutelu:Ahti Mänd

Oli üks neist, kes edutult üritas Eesti kodanike komiteede liikumist parteiülesest koostööühendusest uueks rahvusradikaalseks erakonnaks muuta.

Sisaldab hinnangut luua üritatud erakonnale.

: Ma ei näe siin hinnangut, kuid esitus peaks olema detailsem. Andres 29. jaanuar 2007, kell 11:04 (UTC)

:: Ja see ei oleks olnud mitte uus erakond, vaid just kõikehõlmav Eesti Kodanike Komiteede rahvaliikumine. Senised komiteed olid poolel teel laiali läinud.
Eesti iseseisvuse taastamise järel (1991) leidis Ahti Mänd oma mõttekaaslastega, et 1918. aasta 24. veebruaril välja kuulutatud Eesti Vabariigi õiguslikku järjepidevust pole piisaval määral järgitud ning üritas tegevuse lõpetanud eksiilvalitsuse asemele uut luua (nn. Nõmme valitsus).

Mitte 1991, vaid 1992. Otsustavaks murdepunktiks oli Heinrich Marga poolt 16. juulil antud Vabariigi Valitsuse eksiilis tegevuse lõpetamise deklaratsioon.

Mitte "piisaval määral", vaid kogu 8. mail 1990 uuena loodud riik seisab Ahti Männi arvates põhimõtteliselt valel alusel (on ümbernimetatud Eesti NSV), et omada järjepidevust 1918. aastal asutatud Eesti Vabariigiga. Ma ei hakka siinkohal diskuteerima, kas tal on õigus.

: Võib-olla aitaks, kui refereeringu asemel oleks mingit tema seisukohavõttu tsiteeritud. Muidu võibki jääda sõnastuse üle vaidlema.  Andres 29. jaanuar 2007, kell 11:04 (UTC)

Mitte ei üritatud luua, vaid loodigi, 15. septembril 1992 (kuigi Ahti Mänd ise kuulub formaalselt Vabariigi Valitsusse alles alates 7. detsembrist 2003; enne oli ta riigisekretär), et ennetada Heinrich Marga poolt volituste üleandmist Riigikogule.

: Jah, "üritati" ei ole hea sõnastus. Andres 29. jaanuar 2007, kell 11:04 (UTC)
Vahest on märkimisväärne, et ta on kirjanik Heljo Männi poeg.

Jah, seda tuleks kindlasti märkida. Andres 29. jaanuar 2007, kell 11:04 (UTC)
Ahti Mänd oli (ja on vist tänaseni) Eesti Kodanike Keskerakonna liige ja esimees. 1992. aastal keeldus ta põhimõtteliselt kandideerimast Riigikogusse.
Ta on kirjutanud raamatu "Valega ei saa taastada Eesti Vabariiki".

Kõik see peaks artiklis sisalduma. Andres 29. jaanuar 2007, kell 11:04 (UTC)
Lisasin Nõmme valitsuse liikmete nimekirja.

See nimekiri sobiks ehk paremini artiklisse Nõmme valitsus. Andres 29. jaanuar 2007, kell 11:04 (UTC)

:Arvan, et ei, sest see ongi praegune, Ahti Männi valitsus, mille eesotsas ta on.
Ja see rahvusradikaali tempel kleebiti talle otsaette juba selle eest ja siis, kui ta ei olnud nõus piirduma uutmise, avalikustamise, isemajandava Eesti, liidulepingu ega suveräänsusega NSV Liidu koosseisus, vaid nõudis Eesti iseseisvuse taastamist õigusliku järjepidevuse alusel. Kõik need nähtused on ammu ajaloo prügikasti kadunud, aga temal on ikka radikaali tempel otsaees.
*“Rahva Hääl” keeldus avaldamast
*“Päevaleht” keeldus avaldamast
*“Postimees” keeldus avaldamast
*“Õhtuleht” keeldus avaldamast
*“Eesti Ekspress” keeldus avaldamast
*“Eesti Aeg”keeldus avaldamast
*“Maaleht” keeldus avaldamast
*Maakonnalehtedest ja pagulas-eesti väljaannetest puudus tagasiside

Eesti Kongressi 10.istungjärk 26.septembril 1992, kus puudus kvoorum, otsustas 222 poolthäälega (2 vastu ja 4 erapooletut) lõpetada Eesti Kongressi tegevuse. Sellega need 222 saadikut otsustasid, et okupatsioon ja anneksioon Eesti Vabariigis on 26.septembriks 1992 lõppenud. Sest
Eesti Kongress on läbi oma mitme dokumendi fikseerinud, et tema volitused kehtivad okupatsiooni lõpuni. Vääriti mõistmise lõpetamiseks võttis Eesti Kongressi 5.istungjärk vastu eraldi seletuse: “Eesti Kongress on seisukohal: Taastava Kogu või muu üleminekuperioodi uue esinduskogu valimised ei tähenda Eesti Kongressi volituste lõppemist. Eesti Kongressi volitused kehtivad Eesti Vabariigi iseseisvuse tegeliku taastamiseni okupatsiooni ja anneksiooni lõpetamise läbi.”
Tulenevalt eeltoodust, kus on täpselt määratletud, et üleminekuperiood Eesti NSV ja taastatava Eesti Vabariigi vahel lõppeb okupatsiooni ja anneksiooni lõpuga,
ei pane ma oma mandaati Eesti Kongressi saadikuna maha.
Vastasel korral tunnistaksin, et okupatsioon ja anneksioon on tänaseks päevaks Eesti Vabariigis lõppenud.
Kuna enamik saadikuid puudus Eesti Kongressi 10.istungjärgult, kutsun üles kõiki Eesti Kongressi saadikuid, kelle meelest samuti okupatsioon ja anneksioon tänaseks päevaks lõppenud pole, oma mandaati maha mitte panema ning teatama sellest avalikult pressis.
26.septembril 1992
Ahti Mänd
Eesti Kongressi saadik
PS.Saadetud üheaegselt kõigile Eesti kesk- ja maakondlikele lehtedele, samuti mitmetele pagulas-eesti väljaannetele.

Jääb arusaamatuks, kelle tsitaat, kelle või mille kohta. avjoska 16. aprill 2007, kell 13:39 (UTC)

Kui tsitaat on õige, ei tohiks teda parandada. Andres 16. aprill 2007, kell 23:19 (UTC)
----
Sõna "kompromissitu" võib vabalt välja jätta. Andres 11. august 2007, kell 11:06 (UTC)
Enne lammutama hakkamist võiks Eesti Vabariigi Põhiseaduse teksti ka lugeda. Seal sellist sõna nagu "libavalitsus" ei leidu.
----
Peaks täpsustama, mida on mõeldud  Eesti kodanike komiteede liikumise soikumise all. Andres 15. november 2008, kell 12:50 (UTC)
----
Võtsin välja jutu ehitustööstusest ja netifoorumitest. Andres 16. november 2008, kell 12:12 (UTC)
Ahti Mänd (sündinud 11. veebruaril 1958) on keskharidusega, kuid ilma erihariduseta füüsilisest iskust ettevõtja - ehitustööline, kes on katsetanud ka ehitusmaterjalide tootmises (maakivist ehitusblokid), kuid nimetatud äri ei saavutanud olulist edu. Aktiivne netifoorumites osaleja, kes ise eelistab end pidada Eesti poliitikuks tuues selle põhjenduseks osalemise Eesti 20. sajandi 90-ndate aastate ärkamisaja liikumises, kuid eelkõige nn ministriametit tunnustamata libavalitsuses nn Nõmme valitsuses, mida selle liikmed ise peavad 1938. aasta põhiseadusel põhinevaks Eesti Vabariigi Valitsuseks. Elulooliste faktidena toob esile järgmist:

See jutt on välja jäetud. Siin on püütud anda hinnangut. Fakte võib mainida, kui neid saab tõendada. Andres 16. november 2008, kell 12:14 (UTC)
----
Mida siin on mõeldud Eesti NSV järglasriigi all, kas seda, millest räägitakse artiklis Eesti NSV järglasriik? Andres 16. november 2008, kell 12:31 (UTC)
----
Milleks siin arutada seda, kas tegu on poliitikuga? See ei puuduta asja olemust. Me püüame koostada erapooletut ja korrektset artiklit. Siin ei ole tarvis näpuga näitamist.
Milleks rõhutada, milliseid eluloofakte ta ise rõhutab, kui praktiliselt kõik siin leiduv on tema eluloos sees? Andres 16. november 2008, kell 16:22 (UTC)
----
Palun aidake seda artiklit korda teha. Andres 16. november 2008, kell 16:23 (UTC)
Olen vikipeedia suur fänn. Soovitasin vikipeediast otsida  Eesti poliitikute kohta koolitundide tarvis infot ka oma lastel. Ja laps leidis fakti, et Eestil on 1938 aasta põhiseadusel põhinev valitsus, mida juhib peaministri kohusetäitjana Eesti poliitik  Ahti Mänd? Kas see  fakt on tõene? Minu teada ei ole ja kuid see oli just täpselt nii vikipeedias esitatud? Kas selline info esitus ei ole mitte faktiline ebatäpsus ja mitteneutraalsus? Kas antud artiklit vikipeedias  ei olnud mitte kirjutanud inimene kelle suhtumine on mitteneutraalne ja kes tegelikult ei tunnistanud EV ametlikku valitsust ja sellise suhtumisega seda artiklit ka kirjutas. Seega antud esialgse artikli kogu sisu ja ülesehitus oli kohe algusest juba hinnanguline ja mitteneutraalne
Vikipeediast saadud infot  koolitunnis kasutades, naerdi laps välja? Kas see on vikipeedia eesmärk levitada sellist infot, mis lapsed naerualuseks teeb? Seega kas ei peaks tõepoolset olema nii, et vikipeedia esitab korrektseid fakte ja seda ka Eesti poliitikute Ahti Männi ja Nõmme valitsuse kohta. Ahti Mänd  ei ole Eesti Vabariigi peaministri kohustes ja Nõmme valitsust ei saa seaduslikult pidada  Vabariigi Valitsuse õigusjärgseks. Seega palun vikipeedial tõepoolest jääda täpsete faktide juurde  ning poliitikute ridades nimetada ikka tõepoolest neid kes on poliitikud, mitte neid kes ise väga poliitikud olla sooviksid. Kui inimene end ise poliitikuks peab, siis  nii seda vikipeedias ütlema peabki.  Ühesõnaga olen endiselt vikipeedi fänn, kuid palun faktide esitamisel edaspidi olla oluliselt täpsem. Nimetaud Ahti Mänd on ehitustööline, kes tõepoolest on aktiivne poliitiliselt, kuid see ei tee teda veel poliitikuks nagu ka koduselt igapäevaselt söögitegemine ei tee veel inimest ametilt kokaks. Nõmme valitsus on pigem küll isetegevuslik mittetunnustatud organisatsioon ja nii faktiliselt  seda ka vikipeedias esitama peab. Jõudu edaspidiseks faktitäpsusest kinnipidamisel ja neutraalseks jäämisel ning vikipeedia maine hoidmisel. Eeldatavalt tuleks vikipeedias üle vaadata mitte ainult Ahti Männi kohta käiv info, vaid ka Nõmme valitsuse ja selle teiste liikme kohta esitatud info.

See on tõsi küll, et lapse jaoks ei ole see info nähtavasti piisavalt üheselt mõistetav. Kahju, et see nii läks.  Pealegi puudub meil artikkel Nõmme valitsus.

Nõmme valitsuse olemasolu on minu meelest üldtuntud fakt, mis on samas reas kukutatud monarhiaga riikides trooninõudlejate olemasoluga ning troonivaidlustega ka  monarhi olemasolu korral.

Eksiilvalitsuste jms asjade puhul on alati juriidiline ja poliitiline külg läbi põimunud. Juriidiliste küsimuste üle saab vaielda, ning Nõmme valitsust on võimalik vaadelda juriidiliselt õiguspärasena. Selle valitsuse mittereaalsus on ikkagi eeskätt poliitilise, mitte juriidilise iseloomuga. Ka Välis-Eestis tuli ette paralleelseid nõudlusi mingitele ametikohtadele.

Minu meelest ei ole artiklisse tarvis mitte niivõrd faktilisi täpsustusi (viited kuluksid küll ära) kui selgitusi, mis võimaldaksid asja paremini mõista. Need selgitused peaksid aga olema erapooletud. Sellised väljendid nagu "libavalitsus" ei ole sobivad. Samuti ei ole sobiv Ahti Männi puhul rõhutada, et ta on ehitustööline. Me ju ei kirjuta temast artiklit sellepärast, et ta on ehitustööline, ja see, et Nõmme valitsust ei tunnustata, ei tule sellest, et Ahti Mänd on ehitustööline.

Kui on öeldud, et järgnevad Ahti Männi enese poolt toodud eluloolised faktid, siis sellega seatakse nad kahtluse alla. Samuti on enne fakte esitatud dubleeriv kokkuvõte, mis on hinnanguline.

Ma ei nimetaks ka kedagi poliitikuks sellepärast, et ta on eksiilvalitsuse liige. Aga Ahti Mänd on oma mineviku tegevusega minu meelest üsna poliitiku lähedal. Täpset piiri poliitiku ja poliitilise altivisti vahel pole. Andres 16. november 2008, kell 19:39 (UTC)

Arutelu artiklis selle üle, kas on tegu poliitikuga, on minu meelest kohatu. Pole tähtis, mida ta ise sellest arvab, kuid minu meelest on ta pigem vähemalt olnud poliitik. Andres 16. november 2008, kell 19:42 (UTC)
----
sellisel kujul see artikkel küll vikisse ei sobi. Ühtegi väidet ei ole kinnitatud viitega.
Teen ettepaneku, kasvõi ajutiselt, kustutada--Hendrix 16. november 2008, kell 17:57 (UTC)
ja toodud välislingid on rohkem kui kummalised...--Hendrix 16. november 2008, kell 18:01 (UTC)
Minu meelest ei ole kustutamine otstarbekas. Nii me kaotame kogu senise töö. Andres 16. november 2008, kell 19:39 (UTC)
Eeldatavalt on välislingid teinud see kes esialgse artikligi ja inimene kes on ise EV vastupanuliikumise poolehoidja, seetõttu on need ka kummalised ja peab ütlema, et viidatud Vikipeedia artiklite sisu, nagu ka Ahti Männi kohta käiva esialgse artikli sisu, ei saa kuidagi neutraalseks pidada ning Vikipeedia kasutajale, kes Eesti elust midagi ei tea (olgu see siis laps või täiskasvanu), kuid tahab seda tundma õppida,  on need artiklid  pigem segadusttekitavad kui fakte ja asjaolusid selgitavad. Mis puutub aga mainimast, et Ahti Mänd on ehitustööline, siis nii mainib ta ka ise oma eluloos ja see fakt on eluloooliselt sama oluline või isegi olulisem kui see, et ta on  Helju Männi ja Roman Männi poeg. Ametid, mida Ahti Mänd peab või pidanud on, iseloomustavad teda pigem rohkem kui  põlvnemisfaktid. Näiteks Siim Kallase või Lennart Mere puhul ei ole ju põhjust mainimata jätta ühtki ametit, mida antud isikud on elu jooksul pidanud, miks siis Anhti Männi puhul sellised fakte avaldada ei soovita. Fakti mittemainimimine on ju üldiselt samaväärne faktilise ebatäpsusega. Helitehniku ja ehitustöölise ameti puhul on ju tegemist puhtalt Ahti Männi põhitegevusliku ja elukutselise faktiga.
Olen nõus, et artiklit võib korrastada, kuid faktitäpseks jäämise eesmärgil tuleb  tuua välja isikut iseloomustavad kõik olulised faktid, s.h ka tegelik haridus ja elukutse(d), miks mitte ka põlvnemine ning loomulikult  ka tegevus poliitilises sfääris. Kui aga tuleb juttu   Nõmme valitsusest siis mainida seda ikkagi nii, et  Eestit mittetundev isik, kes vikiipeediat kasutab, suudaks mõista, et tegemist ei ole selle valitsuse puhul mitte Eesti tegeliku ametliku ja tunustatud valitsusega vaid pigem väikese grupi mõttekaaslaste poolt moodustatud vastupanu- või ka prostestiorganisatsiooniga Eesti praegusele poliitilisele võimule.
TarmoR 17. november 2008, kell 11:20 (UTC)

Igaühel on võimalus vikipeedias kaastööd teha. Kus viga näed laita seal tule ja aita.--WooteleF 17. november 2008, kell 09:25 (UTC)
Sellest, et üritasin kaastööd teha ja  artiklik faktitäpsemaks muuta antud diskussioon alguse saigi. TarmoR 17. november 2008, kell 13:10 (UTC)
Jutt ei ole mitte sellest, et ei võiks mainida, et tegu on ehitustöölisega. Muidugi tuleb tema kutsetegevusest rääkida nii palju, kui teada on. Kuid seda ei ole minu meelest õige mainida esimeses lõigus, sest kui poleks tema poliitilist tegevust, siis temast kui ehitustöölisest poleks üldse Vikipeedias põhjust kirjutada. Esimeses lõigus tuleb ikkagi rääkida sellest, mille pärast ta üldse Vikipeedias on.
Olen kõige öelduga põhimõtteliselt nõus. Püüame koos selle artikli korda teha. Andres 17. november 2008, kell 12:12 (UTC)
Põhimõtteliselt tuleks tõepoolest mõelda kas antud isik ja ka Nõmme Valitsust üldse on mõtet Vikipeedias kajastada, sest kui teemasse põhjalikumalt süveneda, on antud rühmituse taga parimatel aegadel olnud maksimaalset alla kolmekümne isiku, kellest tänaseks on jäänud minu teada järele 5 (igal juhul alla 10 isiku).  Antud erakond on registreerimata, samuti ei ole keegi kunagi antud Valitust tunnustanud,  vaid nende olemasolu on teadmiseks võetud, s.t on teadmiseks võetud,  et väike rühmitus sellise tegevusega tegeleb. Kontrollisin ka oma tuttavate hulgas väidet, et Nõmme valitsus on üldtuntud ja teada. Kuigi minu tutvusringkonnas on peamiselt kõrghariduse ja  Eesti elust ja ajaloost heade teadmistega inimesed, siis Nõmme valitusest ei teadnud keegi midagi. Tundub, et antud registreerimata ja tunnustama erakonna ja valitsuse puhul on eelkõige tegemist rühmitusega,  kes ise väga tahavad oma tegevust reklaamida. Kas Vikipeedia on selleks kõige õigem koht? Antud rühmitus ja valitsus on seda enam oma reklaamist huvitatud, et nagu nad ise oma tutvustuses mainivad, siis juhtivad ajalehed  keelduvad neid avaldamast. Samas kui Vikipeedias jääda faktikeskseks, siis  kuna internetis on nende kodulehekülg olemas ja tegemist on isikutega kes armastavad vabades foorumistes aktiivselt Eesti poliitika kohta arvamust avaldada, siis lühike neutraalne, kuid teemat, rühmitust ja isikuid kõigist külgedest iseloomustav info võiks ju Vikipeedias siiski olla. Samas tekib küsimus, et kas näiteks kui ühe klassi jagu  gümnaasiumiõpilasi/inimesi /mõttekaaslasi teevad samuti oma erakonna ja see teeb  nn Eesti õigusjärgse Valitsuse, saadavad sellise valituse  moodustamise kohta teavituskirja ka tegelikele Eesti valitsusorganitele ja taotluse erakonna registreerimiseks, sealt vastatakse, et antud tegevus on teatavaks võetud, kuid erakonda ei registreerita, seejärel  teevad erakonna liikmed oma internetilehekülje ja  rühmituse inimesed hakkavad aktiivselt internetis eri foorumites arvamust avaldama, siis kas sellist rühmitust tuleks Vikipeediasse sisestada? Põhimõtteliset on ju sellisel juhul selle gümnaasiumiõpilaste rühmituse kõlapind ja selle taga olevate mõttekaaslaste jõud ju sama?  Milline on sellisel juhul Vikipeedia seisukoht. Kuhu piir tuleb tõmmata?
--TarmoR 18. november 2008, kell 08:09 (UTC)

Sel ajal, kui Nõmme valitsus tekkis, kajastati seda ajakirjanduses minu meelest piisavalt, et see meelde jääks. Hiljem on sellest vähe räägitud. Arvan, et Sinu tuttavad sel ajal veel ei jälginud poliitikat. Seda enam aga tuleks sellest minu meelest Vikipeedias rääkida. Eks ole, me ei räägi ju ainult sellest, millest kõik teavad?

Ka antud isik väärib minu meelest kindlasti artiklit.

Poliitikale on üldse iseloomulik, et oma seisukohtadest püütakse avalikkust teavitada.

Kui on tegu poliitilise rühmitusega, kelle tegevust ei ole üldse kajastatud, siis oleks artikkel selle rühmituse kohta arvatavasti mittekohane. Aga see iseenesest, et erakond on registreerimata, ei tähenda, et erakonnast ei võiks artiklit olla. Peale selle, Nõmme valitsusel on teatud alus (kuigi vaieldav alus) väita, et tegu on  1938. aasta põhiseaduse järgse valitsusega. Kui aga  keegi seda ilma mingi aluseta väidab, siis see on hoopis midagi muud.

Peale selle, minu arvates on oluline Vikipeedias kajastada ka teisitimõtlejate seisukohti. Samuti on minu arvates oluline, et Vikipeediast saaks teada, kes on kes ja mis on mis. Andres 18. november 2008, kell 10:24 (UTC)

Arvan, et piiri ei saa ette ära tõmmata, vaid otsus tuleb igal vaieldaval juhtumil eraldi teha. Andres
Ma ei tea, kes minu kohta Wikipeedias artikli kirjutas, kuid Wikipeedia enda maine pärast soovitan selle tendentsliku ning valedest kubiseva kirjatöö lõplikult likvideerida. Entsüklopeedia ei ole prügikast, kuhu kes tahes midagi kirjutab, mida aga sülg suhu toob. Ülevaateartiklite koostamine mis tahes valdkonnas (ka isikute kohta) jäägu professionaalide pärusmaaks, kes kirjutatu valdkonda ka põhjalikult tunnevad.
21.11.2008 Ahti Mänd

Vikipeedias toimub artiklite koostamine koostöös. Vahest me saaksime tendentsi ja valed koos kõrvaldada? Muidu me võib-olla jäämegi pädevat kirjutajat ootama. Andres 21. november 2008, kell 23:09 (UTC)

: Õigupoolest põhinebki Vikipeedia eeldusel, et kirjutada ja toimetada võib igayks. Kui seda võiks teha yksnes professionaalid, poleks siin suurt midagi. (Professionaal on inimene, kes saab mingi valdkonnaga tegelemise eest palka. Kes teenib oma igapäevast leiba Nõmme valitsust uurides?) Igatahes on Nõmme valitsus ja sellega seonduv piisavalt oluline, et selle kohta siin artikkel oleks. Nii et ainus mõistlik lahendus on ikkagi tekst korrektseks toimetada. Muuseas, mõelda tasub ka sellele, et yhe meelest tendentslik jutt ei ole seda teise arvates mitte. Ent vaidluse korral pannakse kirja mõlema poole argumendid, mitte ei vaikita vaidlust maha. --Oop 21. november 2008, kell 23:43 (UTC)

:: Minu meelest meil on siin mõningaid asju, mis on tendentslikud, nii ühele kui ka teisele poole. Arvan, et seda artiklit ei saa korda ühe inimese tööga, vaid ainult koostöös. Tähtis on uurida nii palju, kui annab, ning varustada kõik väited viidetega. See hõlbustab muu hulgas ka allikakriitikat, mis omakorda aitab kaasa kallutatusest vabanemisele. Andres 21. november 2008, kell 23:57 (UTC)

::: Toimetasin nii, nagu oskasin. Viiteid paluks. Kahtlen ka ysna mitmes väites, aga mul pole allikaid ega jaksu teemasse pikalt kaevuda. Kui kellelegi mingi fakt ei meeldi, paluks konkreetselt näpuga näidata või, veel parem, parandada - viidates konkreetsele allikale. --Oop 22. november 2008, kell 05:29 (UTC)
Inglise vikipeedias on käimas kustutamishääletus. --Kaali 25. august 2010, kell 11:32 (EEST)

Kus see hääletus on? Link sellele on punane. Andres 25. august 2010, kell 11:57 (EEST)
Nüüd on inglise artikkel maha võetud. Tundub, et poola vikis oli ka kustutamishääletus, aga ma ei saa keelest aru. --Ido10 1. detsember 2010, kell 13:58 (EET)
Mis teha, kui teised püssi põõsasse viskasid ja kolmanda vabariigi poole üle läksid. Kas kaasvõitleja Estlandia üldse teab, mis olid Eesti Kodanike Komiteed? --IFrank (arutelu) 15. aprill 2013, kell 16:30 (EEST)

Kustutamine oleks minu meelest nagu ajaloo unustamine. Andres (arutelu) 10. juuni 2015, kell 01:29 (EEST)

Ma ka ei poolda kustutamist. Pärast seda varasemat kustutamistaotlust on vist artiklit toimetatud? Viiteid võiks rohkem olla. --Epp 10. juuni 2015, kell 02:23 (EEST)

Selline asi, mida bibliograafiad ei näita. Kas see on märkimisväärne? http://www.vanaraamat.ee/Ahti_Mand_Kodusoda_Eestis_Analuus_juriidilise_jarjepidevuse_lopuni_lahtimotestatusest_45822-24.htm

Kustutamismärgis tuleks eemaldada. Velirand (arutelu) 21. jaanuar 2016, kell 14:53 (EET)

Kas ajaleht Okupeeritud Eesti Sõna on ikka olemas? Veebis pole, ESTERis pole--Estopedist1 (arutelu) 25. november 2018, kell 23:08 (EET)

On küll olemas, aga paljundatud ja väga väikeses tiraažis. Ma ei tea, kas mahub ajalehe tavapärase mõiste alla. Avalikes allikates viited praktiliselt puuduvad. Siin-seal intervjuudes on teda mainitud. --37.157.105.119 25. november 2018, kell 23:38 (EET)

Okupeeritud Eesti Sõna üksikuid numbreid on siin: http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=ERA.4969.1.47:49 --37.157.110.39 27. november 2018, kell 13:03 (EET)


Kasutaja arutelu:Aphro~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Aphro! Andres 29. jaanuar 2007, kell 12:45 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Aphro~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Ravimtaimed

Seaduste linkimisel võiks ka mainida, mis ajast nad pärinevad. Muidu jääb mulje, nagu oleks tegu praegu kehtivate seadustega. Andres 29. jaanuar 2007, kell 13:16 (UTC)

Arvan, et ei jää (iga seaduse pealkirja all on Riigi Teataja viide). Tänapäeval ei kehti ju ometi ükski eestiaegne seadus? Praegu kehtivate seaduste linke võib igaüks lisada.

: Jah, kui aastaarv näha on, sellest piisab. Andres 29. jaanuar 2007, kell 14:16 (UTC)

ilmselt tuleks teha ravimtaimede loend. Praegusel kujul pole artikkel kuigi ülevaatlik--Bioneer1 31. detsember 2010, kell 17:55 (EET)

siin võiks loetleda mõned sõnajalgtaimed, mõned õistaimed ...--Bioneer1 31. detsember 2010, kell 17:55 (EET)

Praegu on siin kena eesti ravimtaimede loend (kui Jaapani vasaabi välja arvata), ja mõistlik olekski eesti ravimtaimed muist eraldi hoida. --90.190.45.158 30. jaanuar 2011, kell 10:07 (EET)

Pakun, et tulekski teha eraldi Eesti ravimtaimede loend, kuid peaks olema selge kriteerium. Andres 30. jaanuar 2011, kell 12:49 (EET)

:Algatusena tehtud  Eesti ravimtaimede loend, ent muude ravimtaimede loend vajaks samuti tegemist.--Kk (arutelu) 2. november 2016, kell 09:25 (EET)

Ravimtaimede juures on vaja eristada neid, mida tõenduspõhine meditsiin (ehk Vikipeedia mõistes usaldusväärne allikas) ravimiks peab, ja neid, mida rahvameditsiinis on usutud ravitoimet omavat. Kui artiklis on kindlas kõneviisis lause "Ravimtaimed ravivahendina toimivad ravivalt, haigusi ennetavalt (vältivalt), paljusid kasutatakse tööstuslikult ravimpreparaatide toorainena", siis saab see tähendada ainult tõendatud mõjuga taimi ja artikkel ei tohiks sujuvalt, ilma selget eristust tegemata, üle minna usupõhise rahvameditsiini "ravimtaimedest" rääkimisele ("Traditsiooniliselt on ravimtaimi kasutatud rahvameditsiinis"), jättes mulje, et neil on ka sama toime. --Minnekon (arutelu) 27. mai 2020, kell 09:58 (EEST)


Arutelu:Blogger.ee

Arvan, et pole mõtet sääraseid asju kodulehelt maha kirjutada. Andres 29. jaanuar 2007, kell 18:37 (UTC)
Kogu tekst on kodulehelt maha kirjutatud. Andres 29. jaanuar 2007, kell 18:38 (UTC)

Praegusel kujul on artikkel minumeelest nii või naa Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole põhimõtete rikkumine.--Boy 29. jaanuar 2007, kell 22:46 (UTC)

: Milliseid põhimõtteid Sa silmas pead? Andres 30. jaanuar 2007, kell 07:25 (UTC)

:: Seda, et reklaami ei ole viisakas avaldada--Boy 30. jaanuar 2007, kell 20:23 (UTC)

::: Minu meelest ei ole häda selles, et tegu on reklaamiga (seda võib muidugi ka niimoodi tõlgendada), vaid selles, et kogu jutt on valimatult tollelt saidilt maha kirjutatud. See jutt lihtsalt ei sobi siia, rääkimata võimalikust autoriõiguse rikkumisest. Artikkel tolle saidi kohta võiks iseenesest olla küll. Esimene lõik kõlab peaaegu normaalselt, kuigi  ka see vajab pisut kohendamist. Andres 30. jaanuar 2007, kell 20:36 (UTC)

:::: Tekst on kopeeritud loaga. Ning tõsi, pole suurem asi jutukene. Keegi ei keela paremat valmis vorpida. -- Anonüümne 1. veebruar 2007, kell 11:06 (GMT+2)

::::: Hästi, võtame arvesse, et loaga. Andres 1. veebruar 2007, kell 14:25 (UTC)

Pole kindel, et väärib artiklit. Andres 24. august 2009, kell 21:12 (UTC)

Leidsin hoopis, et see oli konkursitöö. Ega sellel eriti mõtet ei ole. --Tiuks 24. august 2009, kell 21:44 (UTC)

: Konkursstöö oli ta üheks hetkeks tõesti, kuid lisaks sellele üsna pikalt arenduses olnud (juba enne konkurssi) keskkond ning oma ajaloo ja lojaalse kasutajaskonnaga. Aga kui leiate seda mitte väärt olema siia, siis aga palun... presside delete nuppu. Ja viidata ei olegi võimalik kõigele, sest lehe sisu on maas, kuid doomen on püsti. Peate usaldama minu sõnu. Haha, citation needed. --4nd3r 6. september 2009, kell 07:35 (UTC)

Mida teha loomata artikliga Blogger? Link on artiklis sotsiaalmeedia. Hetkel on http://blogger.ee  ümbersuunatud aadressile https://www.blogger.com/blogger.g?rinli=1&pli=1#welcome Märkus suletud (artiklis) ei vasta tõele. :en:Blogger (service) on tegelikult Google oma.


Arutelu:Kerberos

Liiga vähe, vist on parem kustutada. Andres 29. jaanuar 2007, kell 21:24 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.perseus.tufts.edu/cgi-bin//ptext?doc=Perseus%3Atext%3A1999.01.0134&layout=&loc=8.366
** In Kerberos on 2013-06-24 11:40:27, 404 Not Found
** In Kerberos on 2013-07-06 07:18:32, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:18 (EEST)
----
Kuidas lause "Kerberose tähtkuju avastas Johannes Hevelius 1687. aastal." sobib kirjanduse peatükki? Adeliine 16. aprill 2017, kell 00:17 (EEST)


Kasutaja arutelu:Lemmy~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Lemmy! Andres 30. jaanuar 2007, kell 07:41 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Lemmy~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Taimetoitlus

See tsitaat on küll huvitav, aga otsest seost taimetoitlusega sel pole. Andres 30. jaanuar 2007, kell 12:11 (UTC)

Kuidas kellegile. Minu jaoks avab ta midagi väga põhimõttelist.

: Nojah, aga see iseenesest ei õigusta selle paigutamist entsüklopeediasse. Andres 30. jaanuar 2007, kell 12:38 (UTC)
Võtsin välja. Seda võiks kasutada ainult mingis konkreetses kontekstis.
Neljakümneaastane andetu, inetu näitlejatar sõi lõunalauas põldpüüd, ja mul oli põldpüüst kahju ning pähe torkas mõte, et see põldpüü oli oma elus palju andekam ja targem kui see näitlejatar.
Anton Tšehhov
Andres 30. jaanuar 2007, kell 12:41 (UTC)

Leian et taimetoitlaste nimekiri peaks olema liigitatud taimetoitluse astme ning motiivide järgi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. jaanuar 2007, kell 12:41 (UTC)

Adolf Hitler polnud taimetoitlane.

Nagu lingist nähtub, on see vaieldav. (Aga kui ta on nimekirjast kaotatud taimetoitlaste maine parandamiseks, siis ma ei tohi protesteerida.)

: kogu see "tuntud taimetoitlaste" nimekiri on kaheldava väärtusega. Suuremal osal pole need inimesed eriti tuntud ja söömise järgi tuntust tuvastada on kah imelik. Näiteks viimati lisatud Lätte üheski eluloos (juhul kui see ikka on too helilooja) pole kirjas mida ta sõi. Selle nimekirja asemel võiks olla näiteks inimesed, kes sel teemal on raamatuid kirjutanud koos raamatute nimedega, oleks vähemalt mingi tõepõhi asjal all. --Oktav 9. aprill 2008, kell 14:44 (UTC)

:: Kasvõi siin on tema igapäevane toit avaldatud: 80-a. noormees klaveri taga. Rahvaleht, 11. jaanuar 1940, nr. 9, lk. 8. --Kontra 13. jaanuar 2010, kell 14:16 (UTC)
----
Taimetoitlaste nimekirjas on tähestiku järjekord segi aetud, muist välja jäetud  ja hulk lisatud. Mina ei usalda seda parandust. Andres 20. juuli 2010, kell 18:17 (EEST)

Võtsin välja, sest see osa on viitamata ja pole kindel, kas enamik selles nimekirjas olijaid ikka taimetoitlased on. Kui on korralikult viidatud, tohib tagasi panna. Taivo 20. juuli 2010, kell 21:45 (EEST)

*Albert Einstein
*Leonardo da Vinci
*Nikola Tesla
*Lev Tolstoi
*Mark Twain
*Voltaire
*Abraham Lincoln
*Plotinos
*Pythagoras
*Arnold Schwarzenegger
*Jackie Chan
*Tobey Maguire
*Chris Martin
*Matt Groening
*Carl Lewis
*Benjamin Franklin
*Isaac Newton
*Tomas Edison
*Jim Carrey
*Brad Pitt
*Natalie Portman
*Keith Akers
*Pamela Anderson
*Reet Aus
*Eduard Baltzer
*Nathan Braun
*Savitri Devi Mukherji
*Janez Drnovšek
*Pierre Gassendi
*Georg Hackenschmidt
*Theodor Hahn
*Ammon Hennacy
*Adolf Hitler ()
*Kain
*Alfred Lepp
*Moritz Leuenberger
*Andrew Linzei
*Arthur Lutze
*Aleksander Läte
*Michel de Montaigne
*Benito Mussolini
*Origenes
*Paulus
*Johan Pitka
*Ilja Repin
*Jaan Roos
*Albert Schweitzer
*George Bernard Shaw
*Percy Bysshe Shelley
*Herman Slater
*Hispaania kuninganna Sofía
*Rudolf Steiner
*Gustav Struve
*Karl Eduard Sööt
*Aime Sügis
*Anatol Sügis
*Richard Wagner
*Herbert George Wells
*Alicia Silverstone

Taimede söömine ei ole protesti aktsioon ega "statment" Taimetoitlane ollakse erinevatel põhjustel(moraalsed, tervislikud, roheline mõtteviis).
Inimene on küll osa maailma ökosüsteemist aga mitte mingi hädavajalik lüli, nagu näiteks bakterid, vihmaussid või seened. Meie ilma nendeta hakkama ei saa aga nemad ilma meieta küll.
Ülde maailma ökosüsteemil läheks paremini kui me taimetoitlased oleksime ja ei reaostaks karjakasvatamisega loodust nii palju.
Kes iganes need 3 punkti sinna kriitika alla kirjutas- ole mõistlik ja võta need ära või leia vähealt mingit alust, tõendit oma väidetele. Kitsarinnalisus ei ole piisav põhjus.

Kriitika osa on mõeldud selleks, et rääkida, kuidas on taimetoitlust kritiseeritud. Kas see kriitika on õigustatud, see on hoopis teine asi, mille kohta Vikipeedia ei saa seisukohta võtta. Küll aga saab rääkida, kuidas taimetoitluse pooldajad on sellele kriitikale vastanud.

Vikipeedia artikkel peab olema erapooletu. Seda ei saa kasutada oma vaadete propageerimiseks.

Kriitika osa esimene lõik ei vasta pealkirjale. Viitesse, tuleks märkida ka leheküljenumber, sest kinnitust väitele on pikast artiklist raske leida. Andres 24. august 2010, kell 23:40 (EEST)

Ja tuleb arvestada, kuidas taimetoitlus selles artiklis on defineeritud. Andres 24. august 2010, kell 23:42 (EEST)

: Ükskõik, mis põhjustel keegi on taimetoitlane ei muuda taimetoitumise definitsiooni. Taimetoitumine- toitumine taimedest. Eesti keel on kehvake selle kohapealt, et peame laenama sõnu vegetarian ja vegan kui tahame veel täpsemad olla.
Kriitika vajalikkus ükskõik missuguses teaduslikus diskursuses on vaieldamatu aga kriitikale nagu ka kõigele muule teaduses peab kehtima kvaliteedi ja verifitseerimise nõue. Wikipedia on siiski teaduslik "väljaanne"- ENTSÜKLOPEEDIA. Mis siis, et tavainimesed seda ise kokku panevad ikkagi mingi kontroll ja mingi kvaliteet peab olema. Kriitikat ei saa niisama heast peast taevast võtta. Kui sul on midagi öelda siis põhjenda seda ütlust. Sinu väljapakutud kriitika 2 viimast punti ei ole õigustatud ja Vikipedia asi on võtta seisukoht sest muidu ei oleks sellel informatsioonil (ja samuti sellel entsüklopeedial) siin mingit väärtust. Sinu kriitika esimene punkt on ainuke millel võib mingit väärtust olla ja selle pärast ma nõuangi viidet mingile allikale või teadustööle, uuringule, kust võib järelduda, et taimetoit ei taga piisavat toitumist. Kui sul seda ei ole siis kustuta ära see osa. Arvamusi võid avalda facebookis!
Jällekord olen ma sinuga täiesti nõus. Vikipeediat ei tohi ära kasutada. Ei oma vaadete ega ka valeinformatsiooni levitamiseks. Ma ei levita taimetoitumise põhimõtteid ega põhjuseta arvamusi. Kõik, mis mina kirja panin on põhjendatud ja viidatud. Viidatud on vastavalt Eesti ülikoolides kehtivatele normidele- Refereeringut üldjuhul muust tekstist ei
eristata, kuid kindlasti osutatakse autori nimele ja allika ilmumise aastale. Refereering sõnastatakse nii, et oleks arusaadav, kus kajastuvad refereeritava autori ideed ja kus
algavad refereerija tõlgendused ja kommentaarid. Lehekülgedele viitamine ei ole kohustuslik. Samas seab leheküljele osutamata jätmine autorile suurema vastutuse allikmaterjalist arusaamisel ja selle tõlgendamisel(olen vastutusest teadlik ja nõustun sellega). Refereeringu sees võib kasutada ka tsitaate. TSITAATIDELE VIITAMINE: Tsitaati kasutatakse siis, kui tahetakse edasi anda mingi eriti ilmekas või huvitav
näide/mõte. Tsiteeritav tekst eraldatakse muust tekstist kas jutumärkidega või muul viisil
esiletõstmisega. Tsiteeritavale tekstile lisatakse autori nimi või allika nimetus, teose
ilmumise aasta ja leheküljenumber.
Kui Vikipeedias kehtivad teised nõuded siis palun anna teada ja ma parandan oma vead. Kas ma põhjendasin oma seisukohti piisavalt hästi?
Kookel 25. august 2010, kell 12:57 (EEST)

:: Viidatud artiklis tundub olevar juttu teatud toiduainete vältimisest, mitte toitumisest ainult taimedest. Ja toitumine taimedest ei ole sama mis toitumine ainult taimedest.

:: Ma räägin sellest, milleks kriitika alajaotus mõeldud on. Esitus on seal muidugi poolik. Kui kriitika ei ole õigustatud, siis fakt on ikkagi see, et niisugused kriitilised argumendid on olemas. Selleks et esitada vastuargumente, tuleb esitada ka argumendid. Võimalik oleks artikli see osa, mis räägib taimetoitluse õigustatusest, üles ehitada teemade kaupa. Siis ei ole sõna "kriitika" üldse tarvis kasutada.

:: Praegu siin esitatud kriitilisi argumente tuleb Vikipeedias mitte esitada, vaid kirjeldada. Vikipeedia ülesanne ei ole võtta seisukohta nende õigustatuse küsimuses, vaid kirjeldada diskussiooni käiku. See, et on olemas niisugune kriitika (ja kahtlemata on, eks ole?) ei tähenda veel selle õigustatust. Selle õigustatust ei ole siin väidetud, kuigi esitus on ebaselge.

:: Leheküljele viitamine teeb lugeja töö kergemaks, samuti hõlbustab viite kontrollimist. Kas tõesti peab kogu artikli läbi lugema, et kontrollida, kas viide on õige? Vikipeedias ei ole minul vähem vastutust kui Sinul.  Andres 25. august 2010, kell 13:18 (EEST)

:: Artikli resümees on öeldud, et selles artiklis peetakse silmas lihast (sealhulgas linnulihast) ja kalast hoidumist. Andres 25. august 2010, kell 13:30 (EEST)

:: Artikkel väidab küll seda, mida on tekstis nimetatud enamiku arstide ja toitumisteadlaste seisukohaks, aga mina ei leidnud artiklist ei väidet, et asja kohta on vastakaid arvamusi, ega väidet, et tegu on enamiku arstide ja toitumisteadlaste seisukohaga. Seetõttu ma kahtlustan, et tegu on vale viitega. Sa saad mu kahtluse hajutada, kui näitad lehekülje numbri, ja veel parem, ka tsiteerid. Andres 25. august 2010, kell 13:43 (EEST)
Neljas viide ei tööta. Andres 25. august 2010, kell 13:44 (EEST)

Aga see ei ole üldse minu kirjutatud ju Kookel 25. august 2010, kell 20:39 (EEST)

: Mis tähtsus sellel on, kelle kirjutatud see on? Ma räägin, et ta ei tööta. Andres 25. august 2010, kell 21:48 (EEST)
----
samas enamik arstidest ja toitumisteadlastest kinnitavad, et hoolika valiku korral on taimetoidust võimalik omastada kõik kehale vajaliku.

See on üks kahtlane väide. Ma pole kindel, et seda üldse tõendada saab. Keegi pole teinud vastavat ülemaailmset uuringut kõigi arstide ja toitumisteadlaste seas. Taivo 29. august 2010, kell 22:57 (EEST)

Kui viidatud artiklis ei ole, siis tuleb see ära jätta. Selle asemel võib viidata Kanada organisatsiooni seisukohale. Andres 30. august 2010, kell 01:22 (EEST)

Mis moodi taimetoitlus juhib tähelepanu üldse kuskile?

Kulturist ja taimetoitlane? Kuidas selline asi peaks võimalik olema?

Näiteks alguses kulturist, pärast taimetoitlane? --Oop (arutelu) 13. september 2012, kell 23:13 (EEST)
See on vägagi võimalik
#suuna []

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ajcn.org/cgi/content/full/70/3/516S#T7
** In Taimetoitlus on 2013-06-24 13:39:59, 404 Not Found
** In Taimetoitlus on 2013-07-07 02:40:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:41 (EEST)

Struktuur "kriitika" vs "pooldajate vastuväited" on minu arvates halvem kui teemade kaupa esitus (nt alapealkirjad "Mõju tervisele", "Eetika", "Keskkond" jne), nagu inglisekeelses artiklis. (Plaanin selle ka ümber kirjutada.) -- Taivop (arutelu) 27. august 2016, kell 23:26 (EEST)