Kasutaja arutelu:Potjomkin~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Potjomkin! avjoska 16. jaanuar 2008, kell 05:11 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Potjomkin~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mulder~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mulder! Andres 16. jaanuar 2008, kell 17:38 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mulder~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)


Kasutaja arutelu:Hans92

Tere tulemast Vikipeediasse, Hans92! avjoska 16. jaanuar 2008, kell 19:36 (UTC)

Kategooriad tehes pane ingliskeelse "Category" asemel eestikeelne "Kategooria", tulemus on küll sama, kuid nii on "eestipärasem". Edu ! --Dj Capricorn 22. jaanuar 2008, kell 18:57 (UTC)
Pahanduste suhtes saab tavakasutajale soovitada järgmist: viimaste muudatuste all on lingid "erin" ja "ajal" iga artikli nime ees, mida muudeti. Kui võtta artikli ajaloo asemel erinevused, siis tavakasutajal on vist võimalik käsk "Undo" üleval paremal viimase muudatuse kirjelduse juures. Proovida saab kasvõi liivakastis enda muudatusega, kuidas see täpselt käib. avjoska 23. jaanuar 2008, kell 17:37 (UTC)
Võib ka lihtselt avada varasema redaktsiooni ning selle uuesti salvestada. Andres 26. jaanuar 2008, kell 10:02 (UTC)

*Mul oleks selline küsimus: Kas kuidagi moodi oleks võimalik trükikirja taha väiksemaks kui normaal kirjasuurus? Kuidas? Ning kuidas saaks teksti keskelt jooksma panna nagu on võimalus Microsoft Word'is? Hans K. 6. veebruar 2008, kell 18:39 (UTC)

Üks võimalus kirja väiksemaks teha on: .... Andres 7. veebruar 2008, kell 01:00 (UTC)

Keskelt jooksma panemiseks: ... või .... Andres 7. veebruar 2008, kell 00:59 (UTC)
*Aga kuidas on võimalik ise teksti suurust valida? Hans K. 7. veebruar 2008, kell 05:29 (UTC)

Aga üldiselt ma arvan, et mida vähem selliseid asju kasutada, seda korrektsem välja näeb... Jürka 7. veebruar 2008, kell 06:02 (UTC)

:Ei ega ma siis taha seda tavalistes tekstides kasutada. Ma tahan seda kasutada mallide tegemisel.Hans K. 7. veebruar 2008, kell 08:40 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Pliiats.JPG, Sõõlamiskübar.jpg, Koolitahvel Keskkool.jpg, Raamat.JPG, TV.JPG, Punane raamat.jpg ja Puiga põhikool.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 13. august 2010, kell 12:39 (EEST)


Arutelu:Kõrvunurgad

See on arusaamatu lause.  Võib-olla oleks parem kustutada. Andres 16. jaanuar 2008, kell 20:02 (UTC)

Kõrvunurkade omadus: kõrvunurkade summa on 180° (sirgnurk).
Kuna kõrvunurkade teised haarad moodustavad sirge, siis on kõrvunurkade summa sirgnurk.

Kõrvunurkadeks nimetatakse kaht nurka, millel üks haar on ühine ja mille teised haarad moodustavad sirge.


Arutelu:Monera

Mis vahe oleks organism (bioloogia) ja organism? Kas see on tingitud elusloodusest, et on olemas molekulaarne tasand ja viiruseid ei taha tavaliste organismidega kokku panna.--Tiuks 17. jaanuar 2008, kell 10:37 (UTC)

Kas seal on üldse vahet ? --Dj Capricorn 17. jaanuar 2008, kell 16:00 (UTC)

: Mul on mõte, et organism (bioloogia) oleks suunatud artiklile elu Maal, sest inglise viki seostab ka nii. Artiklis organism võiks rääkida rohkem inimese organismist.--Tiuks 17. jaanuar 2008, kell 18:28 (UTC)

::organism on organism. Inimorganism on lihtsalt üks variatsioon sel teemal. Kui on olemas artikkel "Organism", siis mu arust ei ole erilist mõtet artiklil "Elu Maal". Kui avastatakse elu väljapool Maad, siis teine asi. Ei ole nõus, et artikkel "Organism" oleks pühendatud inimesele.--Hendrix 17. jaanuar 2008, kell 20:28 (UTC)

::: Mida Andres arvab? Tegelikult ajaks 2 organismi asja sassi.Organism on elusolend kuhu kuuluvad ka mõned viirused (maailma suurim viirus on "mimiviirus"). Kõigist organismidest peaks rääkima. Inglise vikis on taksonoomia tabelis pealkirjaks elu Maal ja artikkel on ümbersuunatud organismile, mitte ei ole eraldi artiklit.--Tiuks 17. jaanuar 2008, kell 20:42 (UTC)

::::kindlasti tuleb kõigist organismidest rääkida - inimene, hunt, liblikas jne. Kuid mina tahan rõhutada seda, et ei ole olemas "organism|bioloogia", vaid on lihtsalt "organism". Artiklis "Elu" võiks rääkida organismide kõikvõimalikest suhetest, alates kahe raku konkurentsist toidutüki pärast kuni globaalse sõjani--Hendrix 17. jaanuar 2008, kell 20:52 (UTC)

::::: Nõus! Elu artikliga oleks vaja tõesti tööd teha, kui oskad eks täienda.--Tiuks 17. jaanuar 2008, kell 21:20 (UTC)

ja lähtuma peaks põhimõttest, et organism oleks aluseks ja elu pealisehituseks või funktsiooniks. Umbes nii nagu süda ja vererõhk--Hendrix 17. jaanuar 2008, kell 21:28 (UTC)

: Olen enam-vähem Hendrixiga nõus. Sõnal "organism" on küll ka teine tähendusvarjund, nimelt räägitakse näiteks inimese organismist, mispuhul ei saa seda sõna asendada sõnaga elusolend. See aga ei nõua minu meelest eraldi artiklit, vaid seda saab selgitada sellessamas artiklis siin. Ma ei tea küll, kuidas linkida "inimese organism"; küllap ikka inimesele.

: Viirused ei ole organismid, ükskõik kui suured nad ka poleks.

: Ma pole nõus sellega, et organism on alus ja elu pealisehitus. Minu meelest ei saa kummalergi prioriteeti anda.

: Sõnal "organism" on vist ka veel filosoofiline tähendus, milles seda sõna kasutas Hegel. Andres 18. jaanuar 2008, kell 00:31 (UTC)

::Riik on kõlbeline organism, toetudes mõistusele ja tahtele on ta vaim, objektiivne vaim.siin. Inimhing ja -teadvus on samuti organism ALEKSEI LOSSEV. Seda peavad lahti kirjutama need, kes asjaga kursis. Muide arutelu hargneb hoopis Moneras.--Tiuks 18. jaanuar 2008, kell 00:59 (UTC)

Noh, need on pigem metafoorsed kasutused. Andres 18. jaanuar 2008, kell 02:47 (UTC)

Kust pärineb sõna moneer, moneerid ?  --Dj Capricorn 17. jaanuar 2008, kell 16:00 (UTC)

: Moneer ongi eestikeelne sõna ja see on võõrsõnade leksikonis.

::Millises võõrsõnade leksikonis, 2006. a omas pole --Dj Capricorn 17. jaanuar 2008, kell 20:17 (UTC)

:::1976 Enam ei kasutata, seepärast ei olegi.--Tiuks 17. jaanuar 2008, kell 20:19 (UTC)

:::: Pealkiri võikski olla "Moneerid". Andres 18. jaanuar 2008, kell 02:47 (UTC)


Arutelu:Daniel Cohnitz

Eesti keeles nimetatakse seda ametit erakorraline professor. --Pernow 17. jaanuar 2008, kell 11:59 (UTC)

Arvestades teisi muutatusi, mida tegi see inimene, kes esimesena tolle heavy metali märkuse lisas, võib üsna kindlalt väita, et tegu oli Daniel Cohnitziga, seega pole vist väga viidet vaja kui ta ise selle lisas?

Me ei saa tugineda oletustele. Andres 26. august 2008, kell 04:44 (UTC)
Siin on viide pikaajalisele kitarriomamisele - http://daniel.cohnitz.net/index.php?id=4,141,0,0,1,0
Siin on viide bändiga esinemise kohta - http://daniel.cohnitz.de/index.php?Frege-Lectures-2009-Seminars-200910 - "I will be playing a hard rock concert, including a lot of Van Halen", see vist on piisav tõendus?

Äkki talle ei meeldi üldse see muusika, mida ta teeb.--WooteleF 28. märts 2011, kell 16:49 (EEST)
Yks mölakas käib ja vandaalitseb jälle Eesti filosoofia artiklites. Ma tõenäoliselt isegi tean, kes see on, aga hullu vastu abi ei ole. Seega kirjutuskaitse alla. --Oop (arutelu) 18. juuni 2012, kell 19:34 (EEST)


Arutelu:Elusloodus

tasandist saan nii aru, et on üks madal tase ja siis sellest kõrgem tase. Antud artiklis paraku ei ole tasandid järjestuses ja kohati on arusaamatu. Rakuline tasand on 2. kohal ja organism on 6. kohal. Samas mujal öeldakse, et organism võib olla ka ainurakne ehk lihtsalt rakk.--Hendrix 17. jaanuar 2008, kell 20:42 (UTC)

Miks ei ole järjekorras? Molekulid moodustavad rakke, rakud kudesid jne. Kui ei usu vaata esitlust.--Tiuks 17. jaanuar 2008, kell 21:10 (UTC)

: See ei kehti üherakuliste organismide kohta. Tuleks teha vastav märkus. Samas aga võib eristada ka organellide tasandit. Andres 18. jaanuar 2008, kell 00:33 (UTC)

:: Detailsemaks ei minda, vähemalt ma pole kohanud. tasemed  Siin on rakk, kude, elund, elundkond ökosüsteemis viidud kõik 2 -le tasemele.--Tiuks 18. jaanuar 2008, kell 00:41 (UTC)

Bioota on tegelikult taksonoomiline üksus, kuhu kuuluvad eukarüoodid ja prokarüoodid. Loomastik ja taimestik on ju eukarüoodid. Systema Naturae 2000 klassifikatsioon kladifikatsioon. Mõlemasse kuuluvad ka viirused. Kladifikatsioonis on prokaryotes - bacteria ja Eukaryota, klassifikatsioonis 3 domeeni arhed, bakterid, eukarüoodid ja viirused en:Biota (taxonomy) ütleb, et see on elu ülemdomeen. en:Life on bioota pandud sulgudesse elu järele nagu oleks bioota = elu. Elu on minuarust  Vitae või Bios ja biootat seostaks rohkem organismiga. Organism ei saa ju elutu olla. Bakterid on ju ka sõna otseses mõttes elus loodus.--Tiuks 19. jaanuar 2008, kell 22:48 (UTC)

Elustik ehk bioota on mingi ala organismiliikide kogum. Bioloogilises nomenklatuuris neid eestikeelseid sõnu ei kasutata. Kui tarvis, võib kasutada ladinakeelset sõna Biota. Aga ka "elusloodus" ei ole takson. Andres 20. jaanuar 2008, kell 11:06 (UTC)

: Elusloodus ei ole muidugi takson. Bioota on võõrsõnade leksikoni järgi taimestik ja loomastik aga teadus on ju edasi arenenud ja nüüd võib minu arust seda laiemalt käsitleda. Kas bioota võiks panna artikli elu taksonoomiliseks üksuseks, siis kui taksoboksi lisan. Hetkel ei saa panna, sest artikkel tuleb korda teha. --Tiuks 20. jaanuar 2008, kell 14:25 (UTC)

:: Ei elu ega bioota ei ole taksonid ja taksoboks nende juurde ei sobi. Takson (ülemdomeen) saab olla ainult Biota, kuni sel eestikeelset nime pole. Andres 20. jaanuar 2008, kell 20:24 (UTC)

:: Biota on ka perekond (idaelupuu ehk bioota). Andres 20. jaanuar 2008, kell 20:26 (UTC)

:::Inglise vikis öeldakse, et mõnedes klassifikatsioonides seda kasutatakse: hõlmab see kolme domeeni, ehk on siis ülemdomeen. On aga ilmselge, et see on kunstlik. --Dj Capricorn 25. jaanuar 2008, kell 12:18 (UTC)

::::: Mis mõttes kunstlik? Andres 26. jaanuar 2008, kell 06:41 (UTC)

::::::Ses mõttes, et sõna mis hõlmab lihtsat elusat. Üldiselt pole sõna "kunstlik" siinkohal hea, kuna paljud taksonid on ju mingis mõttes kunstlikud --Dj Capricorn 26. jaanuar 2008, kell 08:18 (UTC)

:::: Võõrsõnade leksikonis on biootal 2 tähendust. Põhja-Hiinast pärit küpressiliste sugukonnast ja elustik.--Tiuks 25. jaanuar 2008, kell 21:35 (UTC)

::::: Jah, Bioota peaks olema täpsustusleht linkidega elustikule  ja idaelupuule, Biota all võib rääkida taksonist (lingiga idaelupuule). Andres 26. jaanuar 2008, kell 06:41 (UTC)

Näiteks EnDic2004 annab ingliskeelseks vasteks wild life, ma arvan, et see on ka õigem kui praegune iw link --Dj Capricorn 29. märts 2008, kell 17:56 (UTC)

Praegune link vastab artikli teemale. Andres 29. märts 2008, kell 18:20 (UTC)

: Kas siis peaks muutma selle artikli nimeks biota (taksonoomiline?) aga siis ei ole meil eluslooduse artiklit :en:Wildlife. --Tiuks 29. märts 2008, kell 20:27 (UTC)

:: Miks peaks pealkirja muutma?

:: Wildlife ei ole elusloodus, vaid kodustamata organismide koondnimetus. Andres 29. märts 2008, kell 20:59 (UTC)

:: Selle ligikaudne vaste on "metsik loodus". Andres 29. märts 2008, kell 21:00 (UTC)

::: Mulle näib, et "elusloodus" ja "looduselustik" ei pruugi olla mingid sünonüümid (eesti keeles tuleks hoiduda lahmivast sünonüümipaaride tootmisest). "Elusloodus" tundub olevat looduse elus osa (= kõik organismid). Sisuliselt sama mis "elustik". Kui "looduselustik" peab kuidagi "elustikust" erinema, siis järeldaksin, et "looduselustik" ongi wildlife ehk vabas looduses elavad (kodustamata) organismid. Muidu ei peaks ju üldse olema "looduselustik", vaid võiks olla lihtsalt "elustik".

::: Elustik on mingis piirkonnas või elupaigas elavate liikide kogum. Looduselustik võiks sel juhul olla kõigi maailma liikide kogum või siis metsikute liikide kogum. See on erinev elusloodusest, mis on pigem organismide kogum. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 03:19 (EET)


Arutelu:Raba

Eriti märga sood nimetatakse vist ka märeks, ilmselt siis tegu raba alltüübiga --Dj Capricorn 17. jaanuar 2008, kell 21:07 (UTC)
Ökosüsteemi teenuste osa on ju vaidlustatud. CO2 seovad ainult ökosüsteemid, mis kasvavad (vana mets ei kasva, ei seo midagi), sama moodi vanad ja suured rabad (no veekogudes plankton salvestub settetesse, aga maa ökosüsteemides seda ei juhtu, CO2 lihtsalt ringleb). Pigem on vastupidi, kliima muutudes (soojenedes) hakkavad rabad preagu pigem CO2 vabastama.--MärgRätik (arutelu) 3. aprill 2012, kell 23:09 (EEST)

Selle artikli võiks siia integreerida. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. veebruar 2017, kell 15:26 (EET)

ombrotroofne soo suunab siia. On ka märksõnad ombrotroofne (ombrotroofsus)--Estopedist1 (arutelu) 28. märts 2019, kell 16:25 (EET)


Kasutaja arutelu:Archetype~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Archetype! Andres 18. jaanuar 2008, kell 00:49 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Archetype~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Siia ei viita ükski lehekülg. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. jaanuar 2008, kell 01:00 (UTC)

Lülikiht asemel kasutatakse mõistet kanalikiht. --Jaan513 22. aprill 2009, kell 08:07 (UTC)

Paranda siis ära. Andres 22. aprill 2009, kell 08:20 (UTC)

:Vist kasutatakse mõlemat. --Jaan513 22. aprill 2009, kell 08:29 (UTC)

:: Siis oleks hea panna ka rööpnimi. Andres 22. aprill 2009, kell 08:35 (UTC)

:::Nüüd peaks kõik mainitud olema. --Jaan513 22. aprill 2009, kell 08:44 (UTC)

Artikli alguses võiks olla selgitus, millises eluvaldkonnas me parasjagu asume, et minusugune võhik ka aru saaks, millest jutt käib. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 19. september 2009, kell 19:57 (UTC)

Nimetaks artikli ümber OSI mudeliks? Või äärmisel juhul OSI baasmudeliks (vallaste.ee: OSI architecture)? Kust üldse tuli raammudel? Minu arvates on see väljend absurdne. Mbakhoff 21. jaanuar 2011, kell 05:51 (EET)

Tundub, et "OSI mudel" on tõesti sagedamini kasutatav. Google'i järgi otsustades kasutab osa informaatikuid väljendit "OSI raammudel". Mul ei ole midagi pealkirja muutmise vastu. Andres 21. jaanuar 2011, kell 09:14 (EET)

* ÕS2006-s ei ole sõna host
* vallastes on ja selles on tä märgitud tähendama suvalist võrguseadet
Seega võiks host asmel kirjutada miskit mõistlikku
suwa 23. november 2009, kell 21:07 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Avatud süsteemide sidumise arhitektuur


Kasutaja arutelu:Haplopelma~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Haplopelma! Andres 18. jaanuar 2008, kell 16:32 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Haplopelma~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Aveli Abel

Kui siia kohe viiteid ei tule, siis need kohad lihtsalt kustutada. Andres 18. jaanuar 2008, kell 16:50 (UTC)

"Aveli Abel on eesti seltskonnategelane" - kas tõesti? Kes või mis on kõnealuse isiku tituleerinud Eesti seltskonna inimeseks?--Hendrix 18. jaanuar 2008, kell 16:51 (UTC)

ikka kipub jälle kollaseks minema...--Hendrix 18. jaanuar 2008, kell 16:53 (UTC)

: Kuidas siis nimetada inimest, kelle tegemisi seltskonnaajakirjandus jälgib? Andres 19. jaanuar 2008, kell 06:35 (UTC)

::arvan, et seltskonna inimene on see, kes ise aktiivselt osaleb seltskonna elus.--Hendrix 19. jaanuar 2008, kell 06:43 (UTC)

Kas fotodel esimeses välislingis on Aveli? Andres 26. jaanuar 2008, kell 14:05 (UTC)

Fotodel on sama isik, mis teiste temast rääkivate artiklite juures. Ehk on tema. Ise näost näkku kohanud ei ole. avjoska 26. jaanuar 2008, kell 14:09 (UTC)

: Seda ma tahtsingi teada. Fotode juures puudub modelli nimi, aga kui pilt on üheselt äratuntav, siis sellest piisab. Minul ei ole nägude peale nii palju silma. Andres 26. jaanuar 2008, kell 14:54 (UTC)

kas "aasta kaanetüdruk" on mõiste või sõnaühend?--Hendrix 13. veebruar 2008, kell 16:36 (UTC)

See on sõnaühend, mis väljendab mõistet. Andres 23. veebruar 2008, kell 05:19 (UTC)

jälle kordan oma küsimust - kas liiga kollaseks ei lähe?--Hendrix 23. veebruar 2008, kell 15:26 (UTC)

tundub, et ta on siiski avalikkust huvitav isik. praegu aga ongi tema kohta peamiselt kollast infot, ei ole midagi teha. avjoska 23. veebruar 2008, kell 16:24 (UTC)

: Teen ettepaneku kõik need tsitaadid (või vähemalt riiete kohta) ära kustutada, saate isegi aru, miks. Linkidest peaks piisama. Võib ju teha kokkuvõtte faktidest. Andres 23. veebruar 2008, kell 21:12 (UTC)

::Ma kustutaksin kõik, mis järgneb lausele "Tal on poeg Alari". Välislingid loomulikult peaksid jääma. avjoska 23. veebruar 2008, kell 21:18 (UTC)

::: Mul oleks sama ettepanek. Kui õnnestub midagi faktilist või muidu sisukat välja noppida, siis võib selle lisada. Andres 23. veebruar 2008, kell 21:53 (UTC)

: Muide, Rate'i lehel väidab ta, et pole viimasel ajal intervjuusid andnud ja ajakirjanikud mõtlevad ise välja. Andres 23. veebruar 2008, kell 21:13 (UTC)

:: Seda väidet ei saa küll uskuda. Valju 23. veebruar 2008, kell 21:24 (UTC)
Kuidas siis sellist tegelast nimetatakse, kellest seltskonnaajakirjandus pidevalt räägib? Temast ei räägita ju seoses sellega, et ta on amatöörfotomodell. Andres 24. veebruar 2008, kell 00:30 (UTC)

kisub küll jälle vaidlemiseks, aga kas on võimalik tõestada, et Rates olev PAMMY2 on Abeli konto?--Hendrix 24. veebruar 2008, kell 01:50 (UTC)

Tegelikult mitte, aga igatahes on seal tema pildid. Mina isiklikult olen veendunud, et see on tema konto. Aga võib muidugi ka kirjutada, et see on PAMMY2 konto Aveli piltidega. Andres 24. veebruar 2008, kell 02:05 (UTC)

:ma ei saanud päris sotti Rate autoriõigustest. Kui keegi sinna pildi riputab, kas tähendab see seda, et annab pildi avalikuks kasutamiseks? All vasakus nurgas on küll pisikes kirjas, et kõik õigused jne, kuid kas see kehtib ka seal olevate piltide kohta? Ma küsin seda sellepärast, et kas Abeli Rates olevat pilti tohib Vikis kasutada?--Hendrix 24. veebruar 2008, kell 02:25 (UTC)

:: Eks autoriõigused jää ikka pildi autorile. Andres 24. veebruar 2008, kell 02:47 (UTC)

:::Flickr näiteks reeglina paneb piltidele Creative Commons litsentsi peale, mis lubab sealseid pilte Vikis kasutada.--Hendrix 24. veebruar 2008, kell 03:16 (UTC)

:::: Ma ei leidnud sealt midagi säärast. Andres 24. veebruar 2008, kell 03:42 (UTC)

Isik, kellest artikkel räägib, esitas soovi selle kustutamiseks. Ning isikuandmete kaitse seaduse järgi tal ka see õigus on. Tegin talle ettepaneku säilitada siiski vähemalt osa infot. Ootan hetkel vastust.--WooteleF 24. juuli 2011, kell 16:23 (EEST)

Ta on nõus sellega, et jääb järgi vaid info FHM-i võistluse kohta.--WooteleF 31. juuli 2011, kell 15:27 (EEST)

:Ma kahtlen, kas isikuandmete kaitse seaduse järgi saab nõuda absoluutselt kogu artikli kustutamist. Kogu tekst kindlasti isikuandmete alla ei kuulu, näiteks välislingid. (See on nyyd yks punkt, kus meil oleks tarvis seda juristi, keda alles otsime.) Iseasi on see, et praeguste välislinkide seas pole midagi mõistlikku ja inimest kiusata pole muidugi mõtet. Kyll tuleks objektiivsuse huvides vähemalt mainida, miks ta Wikipedias yldse on: mitte modellivõistluse, vaid sellele järgnenud seltskonnaajakirjanduse huvi tõttu. Umbes nii võikski selle formuleerida: "Konkursivõidule järgnes seltskonnajakirjanduse intensiivne huvi mitme aasta vältel." Mõlemad laused vajavad muidugi viiteid. --Oop 1. august 2011, kell 11:58 (EEST)

:: Minu arust küll saab.

::: Kuidas nii? Kas siin ei ole pretsedent artikli Sirje Kingsepp näol Vikipeedia (allikana Eesti Päevalehe) kasuks. Või on isikuandmete kaitse seadust vahepeal muudetud? --Metsavend 1. august 2011, kell 14:11 (EEST)

::::Artikkel Sirje Kingsepp on olemas täies hiilguses, kuigi isik soovis selle artikli kustutamist. See ongi pretsedent ja Aveli Abeli artikli osas võiks sellest pretsedendist lähtuda. Taivo 1. august 2011, kell 15:23 (EEST)

::::: Nojah, aga Aveli Abel ei ole nii tähtis tegelane. Andres 1. august 2011, kell 15:49 (EEST)

::::: Ja kas mitte Sirje Kingsepp ei jäänud lõpuks selle artikliga nõusse? Andres 1. august 2011, kell 15:51 (EEST)

::::::Ma unustasin ühe olulise asja öelda. Sirje Kingsepa artiklis oli kõik ilusasti viidatud. Aveli Abeli artikkel oli viitamata. ainult suur lingikogu. Viitamata väidete kõrvaldamine ei ole suur patt, eriti kui asjaomane isik seda ise palub. Ja kui kõik viitamata väited maha võtta, siis ... noh, jäigi järele see mis praegu. Nii et oluline erinevus Kingsepa artiklist on siiski olemas. Taivo 1. august 2011, kell 19:34 (EEST)

::::::: Nojah, aga kõigile väidetele oleks saanud viited panna. Andres 1. august 2011, kell 23:39 (EEST)

::::::::Mulle jäi sellest lingikogust küll mulje, et inimest üritatakse vaid naeruvääristada. Nende linkide hulgas oli isegi Postimehe naljalehelt võetud artikkel, mille autoriks on Uuno Prostamool (Mart Juur tegelikult).--WooteleF 2. august 2011, kell 20:44 (EEST)

:: Panin selle lause sisse.

:: Juristide arvamused lähevad niikuinii lahku, nii et juristi pidamine ei taga meile midagi. Andres 1. august 2011, kell 13:22 (EEST)

:: isikuandmete kaitse seadus tuleks tegelt igayhel läbi lugeda; mis juristidesse puutub, siis õigus on selles kysimuses lõpuks ainult riigikohtu tsiviilkolleegiumil ja neil juristidel, kes selle kolleegiumi heaks töötavad. nende arvamuse väljaselgitamine aga on kulukas, las seda teeb kõigepealt keegi teine. Ohpuu 1. august 2011, kell 13:52 (EEST)

::: No just. Ja Vikipeedial ei ole analoogi, aga kohtusse me minna ei taha. Andres 1. august 2011, kell 14:43 (EEST)

:::: Hakkasin vastust kirjutama, aga tõstsin selle lõpuks Yldisse arutellu. --Oop 1. august 2011, kell 16:16 (EEST)
=== Kustutamise tehnilisest poolest ===
Kui isik nõuab enda kohta käivate andmete kustutamist, kas siis ei tuleks need kustutada jäädavalt? Praegu on ju võimalik valida artikli varasem redaktsioon, ning andmed, mille kustutamist nõuti, on endiselt nähtavad. Kas tarkvara üldse võimaldab andmeid jäädavalt kustutada? --kanakukk 3. august 2011, kell 18:26 (EEST).

On võimalik nii kustutada, et tavakasutaja neid andmeid ei saa vaadata. Aga minu meelest pole selleks vajadust, sest mingit saladust ega solvangut seal pole ning vähesed tuhnivad artikli ajaloos, ka Google seda ei näita. Andres 3. august 2011, kell 20:38 (EEST)
Kas Vändra Aveli on tegelikult ka olemas? Ma arvasin, et ta on mingi näitleja. --193.40.110.162 5. august 2011, kell 12:11 (EEST)


Arutelu:Populatsioon

sünökoloogia kategooriat pole ilmselt kunagi vaja --Dj Capricorn 18. jaanuar 2008, kell 21:57 (UTC)
Vanast algusest on üle sõidetud ning järgnev lause on välja tõstetud.
Populatsiooni arvukuse muutumist ajas nimetatakse populatsiooni dünaamikaks.
Alajaotused demograafiast ei ole teemakohased. Andres 6. november 2011, kell 15:19 (EET)
Võtsin järgneva välja:
 Sotsioloogias populatsioon tähendab inimeste gruppi. Demograafia on sotsiaalteadus, mis tegeleb inimpopulatsioonide  statistilise õpetusega. Artikkel viitab rohkem inimpopulatsioone.

Populatsioonigeneetika järgi kõik organismid, kus isendipaar saab omavahel järglasi, moodustavad paljunemisvõimelise populatsiooni. Eeldus on vaid selles, et kõik populatsiooni liikmed kuuluksid ühte ja samasse  liiki.

Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo loenduse järgi on tänane rahvaarv 6. novemberil 2011 hinnanguliselt 6.973 miljardit. Teadussait Eurek Alert arvab, et Maa rahvaarv jõuab 7 miljardini juba sellel aastal. Vastavalt  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Rahvastiku Fondile jõudis  maailma rahvaarv 7 miljardini 31. oktoobril, mis pakub kogu inimkonnale enneolematuid väljakutseid ja võimalusi.
Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo andmeil maailma populatsioon tõusis 6,5 miljardini (6,500,000,000) 2006 aasta 24. veebruaril. ÜRO Rahvastiku Fondi andmete põhjal 1999 aasta 12. oktoobrit võib lugeda päevaks, mil Maa rahvaarv ületas 6 miljardi piiri. See toimus umbes 12 aastat hiljem, kui maakera populatsioon jõudis 5 miljardini aastal 1987 ja 6 aastat pärast seda kui rahvaarv kasvas 5,5 miljardini aastal 1993. Kuna mõnede  riikide, nagu näiteks Nigeeria, rahvaarvust pole varem suurt midagi teatud, seega neid pole arvestatud, siis on rahvaarvu loendustes tegelikult väga palju vigu.
Teadlane, Carl Haub, arvutas välja, et viimase 2000 aasta jooksul on kokku sündinud arvatavasti rohkem kui 100 miljardit inimest.

Rahvastiku arv suurenes märgatavalt, kui aastal 1700 sai hoo sisse  tööstusrevolutsioon. Viimase 50 aasta jooksul on populatsiooni suurenemises näha märgatavat kasvu, tänu  meditsiini arengule ja oluliselt suurenenud  põllumajanduslikule tootlikusele, eriti 1960-te alguses.  Rohelise Revolutsiooni ajal. 2007. aastal prognoosis ÜRO rahvastikuosakond, et maailma rahvastiku arv ületab 10 miljardit tõenäliselt aastal 2055. Tulevikus eeldatakse, et rahvaarv jõuab kord oma kasvu tippu ning seejärel hakkab langema -  majanduslikel põhjustel,  tervislike probleemide pärast, kui ka maa kurnatuse ja  keskkonnaalaste ohtude tõttu. Ühe aruande kohaselt on väga tõenäoline, et maailma elanike arv lõpetab kasvamise enne 21-se sajandi lõppu. Lisaks on olemas tõenäosus, et rahvastiku arv väheneb enne 2100. aastat. Rahvaarv on viimase kümne või kahekümne aasta jooksul juba vähenenud nii Ida – Euroopas,  Balti riikides kui SRÜ riikides.
Viimaste aastate jooksul on  arengumaade populatsioonimustris märgata sündimuse järk-järgulist vähenemist ning ka surmade arvus on toimunud märgatav langus. Sellist muutust kõrgest sündimuse ja suremuse tasemetest nende madalate näitajateni nimetatakse  demograafiliseks üleminekuks.

põhiartikkel: inimeste populatsiooni kontroll
Inimpopulatsiooni kontroll on saavutatav praktiseerides selle tehisliku muutmist.  Ajalooliselt on inimpopulatsiooni ohjes hoitud rahvastiku sünni limiteerimisega. Enamasti  valitused teevad kindlaks mitu järglast võib iga perekond saada. Vastav arv reguleeritakse järgmistele teguritele tuginedes: vaesuse tase,  keskkonna probleemide tõsisus,  religioossed põhjused ja ülerahvastus.
Ülemaailmne populatsioonikontrolli liikumine oli aktiivne  läbi 1960ndate ja 1970ndate aastate, juhtides paljusi  pereplaneerimise ja  seksuaalse tervise programme. 1980ndatel kasvas pinge rahvastiku kontrolli advokaatide ja naisaktivistide vahel, kes edendasid naiste järglaste andmise õigusi nii, et see sai osaks [inimõigused | inimõigustest]]. Kasvava inimhulga mõjul, kellele ei sobinud kitsendatud reeglid järglaste saamisel, muudeti märgatavalt rahvastiku kontrollimise meetoteid 1990ndate alguses.
Andres 6. november 2011, kell 15:20 (EET)
Mille poolest erineb teise ja kolmanda lõigu sisu? Andres 6. november 2011, kell 15:23 (EET)
----
Intervikid on valed. Andres 6. november 2011, kell 15:24 (EET)
----
Ma ei teadnud enne, et tegu on koolitööga. Aga nüüd on tühistatud ka trükivigade parandused ning teemasse mitte puutuv osa on tagasi pandud. Minu meelest ei saa parandustega 14. novembrini oodata. Andres 6. november 2011, kell 16:18 (EET)
Sisukus, põhjalikkus, illustreeritus
Artikkel on sisukas, kuid lausete ülesehitus (eelkõige sõnade järjekord) muudab artikkli raskesti arusaadavaks.
Teemakäsitlus on veidi ühekülgne, kuid samas on välja toodud mõiste erinevad tähendused erinevates valdkondades.
Esimese joonise juurde võiks lisada legendi, mis seletab värvide tähendust. Võrdluseks võib lisada pildi tänapäevasest inimtihedusest, kuid ei pruugi.
Allikad ja viitamine
Allikaid on piisavalt ning nendele on viidatud korrektselt.
Õigekiri
Suurim õigekirja probleem artikklis on sõnade järjekord ning halb sõnastus:
* Sotsioloogias populatsioon tähendab inimeste gruppi – sotsioloogias tähendab populatsioon inimeste gruppi.
* põhjal 1999 aasta 12. oktoobrit võib lugeda päevaks – põhjal võib lugeda 1999 aasta 12. oktoobrit päevaks
* Kuna mõnede riikide, nagu näiteks Nigeeria, rahvaarvust pole varem suurt midagi teatud[6], seega neid pole arvestatud, siis on rahvaarvu loendustes tegelikult väga palju vigu – kuna mõndade riikide, nagu näiteks Nigeeria, rahvaarv on olnud pikka aega täpselt teadmata, esineb rahvaarvu määramisel palju vigu.
Segadust loovad ka poolikud laused:
* Artikkel viitab rohkem inimpopulatsioone – sobiliku oleks: selles artikklis käsitletakse populatsiooni mõiste alla rohkem (või ainult) inimpopulatsioone
* elavate isendite vahel kui sellest eemal geograafiliselt isoleeritud alas elavate isendite (vahel on lause lõpust puudu).
Lisaks sellele:
* Populatsioonigeneetika alapealkirja all on on „välja“ jäänud viitelink, mis tuleks eemaldada.
* Populatsiooni kasvu osas on lingi tegemisel ilmselt tekkinud viga (proovi topelt nurksulgude eemaldamist). Lõigu eelviimane lause on viimase lause eestikeelne otsetõlge. Ingliskeelne viimane lause tuleks maha kustutada.
* Rahvaarvu kontrolli osa algusesse on jäänud kas viga või valesti sisestatd käsklus, mis tuleks eemaldada.
* Viimase alapealkirja all on tekkinud viga lingi loomisel sõnale [hiina | Hiinas]]. Sama osa eelviimase lause kõrvallauses tuleks ära jätta sõna siiski. Lause lõpp tuleks ümber sõnastada, vastasel juhul võib jääda lause mõte ebaselgeks. Viimane lause on liiga kõnekeelne, asjakohasem variant oleks midagi stiilis: vanurite majanduslik ülalpidamine jääb seega riigi kanda, kes on sunnitud kasutama enda ressursse.
* tänane rahvaarv 6. novemberil 2011 – selgem on: täna (6. Novembril 2011) rahvaarv on
* Teadussait Eurek Alert arvab, et – paremini sobiks sõnastus: teadussaidi  Eurek Alert kohaselt jõuab Maa rahvaarv
* 7 miljardini 31. oktoobril[5], mis pakub kogu inimkonnale enneolematuid väljakutseid ja võimalusi – selle koha peal võiks välja tuua mõned näited või eemaldada see lauseosa.
* 6,5 miljardini (6,500,000,000) – ma arvan, et ei ole mõttekas arvu välja tuua nii arvsõna kui numbrina, kasutades vaid üht väljendusviisi muutub tekst arusaadavamaks.
* Rahvaarv on viimase kümne või kahekümne aasta jooksul juba vähenenud nii Ida – Euroopas, Balti riikides kui SRÜ riikides – 10 või 20 asemel sobiks võib-olla paremini kümne kuni kahekümne aasta vältel. Mõiste Ida-Euroopa tekitab segadust, kuna erinevates allikates loetakse Ida-Euroopa alla erinevaid riike. Selgust aitaks tuua Ida-Euroopast lingi tegemine (vastaval Vikipeedia lehel on välja toodud liigitus ÜRO järgi, mida antud artikkli autor ilmselt silmas pidaski).
* 1980ndatel kasvas pinge rahvastiku kontrolli advokaatide ja naisaktivistide vahel, kes edendasid naiste järglaste andmise õigusi nii, et see sai osaks [inimõigused | inimõigustest]] – Lause teisest poolest võiks selguse mõttes teha eraldi lause: naisaktivistide töö tulemusel sai naiste õigus anda järglsi osaks inimõigustest. Lisaks on lauses on tekkinuf viga lingi loomisel.
* Sama lõigu viimases lauses võiks samuti muuta sõnade järjekorda, et lauset oleks kergem lugeda.
* Väljendi musta äriliigi asemel on sobivam illegaalne äri.
* elupaiga-, sigimispaiga-, ja samuti toitomispaigana – kui sa soovid sidekriipse kasutada, siis oleks õige elu-, sigimis- ja toitumispaigana.
* teadlane, Carl Haub, - nime ei ole vaja eraldada komadega.
* Valitused – valitsused
* Ülerahvastuse asemel mõtleb autor ilmselt ülerahvastatust.
* Paljusi asemel on õige paljusid.
* Käiviati – käivitati
* Hooliteksid - hoolitseksid
* Abordi tegemise ning naiste sisseveos on kirjutatakse lahku.
Vikipeedia tavad
Artikklis on piisavalt siselinke ning artikkel vastab vikipeedia tavadele.
 kasutaja:LeidaO 12.november 2011, kell 1.25 (EET)
Artikli kõige olulisem puudus on see, et suurem osa artiklist räägib maailma rahvaarvust, mis pole teemakohane. Sellest tuleb kirjutada omaette artiklis. Andres 12. november 2011, kell 08:01 (EET)
----
See artikkel tuleb põhjalikult üle vaadata ja parandada. Palun võta mõni filoloogist sõber appi. Adeliine 26. november 2011, kell 14:16 (EET)

Kas siis sisul pole mingit tähtsust? Andres 26. november 2011, kell 22:03 (EET)

:On muidugi. Aga esiteks pole mina kõige pädevam, et igal teemal sisu hinnata. Teiseks on väljendusõpetuse aine raames keeleline osa grammi võrra tähtsam kui sisuline. Vikipeedia seisukohast on loomulikult sisu kvaliteet väga tähtis, aga selle kommentaari ma tegin enda seisukohast. Ma loodan, et sisu poole pealt aitavad teised kaastöölised. Mina ju ei vastuta nende tudengite eest, ma olen ainult tugi õppuritele ja õppejõududele. Adeliine 26. november 2011, kell 23:20 (EET)

:: Millal võib koolitöö lõppenuks lugeda? Andres 26. november 2011, kell 23:33 (EET)

:::14. november oli minupoolne valearvestus. Koolitöö peaks ideaalis lõppema iga artikli puhul siis, kui see on saanud Vikipeedia-poolse heakskiidu (heakskiit tähendab umbes midagi sellist, et artikkel pole katastroofiline ja me julgeme seda lugejatele näidata). Õppejõu jaoks olen mina Vikipeedia esindaja ehk temale loeb minu sõna. Mina hindan seega artikleid enda mätta otsast ning võtan võimalikult palju arvesse ka teisi kaastöölisi, kes on arutelulehtedel oma mättaid väljendanud. Tublimatega saab minu poolest tuleval nädalal ühele poole. Mitte eriti tublidega kestaks ilmselt igavesti, aga mingil hetkel peab piiri tõmbama. Ma mõtlen seda asja natuke. Adeliine 27. november 2011, kell 00:19 (EET)

::::: Mina tõmbaksin sellest artiklist siin peaaegu kõik maha (see sobiks enamalt jaolt artiklisse Maailma rahvaarv). Kas peaks ootama, kuni koolitöö on lõppenud? Ja kas üliõpilased töötavad, kuni artikkel on saanud heakskiidu?

::::: Me ei saa eeldada, et keegi üksinda teeks artikli heaks. Selleks on ikka tarvis laialdast koostööd artikli redigeerimisel. Kui iga samm ette kirjutada, nõuab see ebaproportsionaalselt palju ressurssi. Andres 27. november 2011, kell 02:04 (EET)

::::::Kui peab ümber tõstma, siis peab, võib ka koolitöö jooksul. Üliõpilased peavad artiklit parandama niikaua, kuni mina jään enam-vähem rahule ja teised kaastöölised pole paanilist hädakisa tõstnud. Põhjendatud hädakisa on väga oodatud, aga ma arvestan sellega, et teised pole kohustatud oma aega tudengite õpetamiseks pühendama. Teise punktiga nõus. Sellepärast ma ei arvestagi heakskiiduga Vikipeedia Hea artikli tasemel või mingil muul kõrgemal tasemel. Tegurid on tudengite võimed, nende aeg, minu võimed ja minu aeg. Heakskiidu saab parim tulemus, mis minu hinnangul nende tegurite koosmõjul võiks sündida. Adeliine 27. november 2011, kell 02:54 (EET)
----
Vaatan, et siin mingi koolitöö. Pakuks välja korraliku viitega definitsiooni "Rühm ühe liigi isendeid, kes elavad koos samal ajal samas paigas"(ÖL). Teiseks, kas võib nüüd juba parandada karjuvaid kirjavigu, millest isegi minusugune halva eesti keelega isend aru saab.--MärgRätik (arutelu) 28. märts 2012, kell 17:17 (EEST)

Võib-olla küll on see teine definitsioon parem. Ainult "paik" võib jätta mulje, et see piirkond peab väike olema. Edasi, mis siis, kui keegi sünnib või sureb? Kas siis on uus populatsioon. "Elavad" on vist liiga ebamäärane, mõtleme kas või rändlindude peale. Andres (arutelu) 29. märts 2012, kell 06:12 (EEST)
Muidugi tuleb suurem osa sellest artiklist teise pealkirja alla üle viia. Andres (arutelu) 29. märts 2012, kell 06:12 (EEST)
----
Ma tahan teisaldada selle artikli pealkirja "asurkond" alla. See on eestikeelsem. Taivo 2. november 2012, kell 21:19 (EET)

Minu meelest on "populatsioon" tavalisem. Andres (arutelu) 3. november 2012, kell 00:08 (EET)
Välja. Andres (arutelu) 10. oktoober 2014, kell 12:34 (EEST)
Sotsioloogias tähendab populatsioon inimeste gruppi.
Demograafia on sotsiaalteadus, mis tegeleb inimpopulatsioonide statistilise õpetusega.
Välja. Andres (arutelu) 10. oktoober 2014, kell 12:36 (EEST)


Kasutaja arutelu:Marttim

Tere tulemast Vikipeediasse, Marttim! Andres 19. jaanuar 2008, kell 05:50 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Neemekylavapp.jpg ja Neemelipp.jpg juurde allika- ja autoriteave ning sobiv litsentsimärgis, mille all autor on nõus pilti avaldama (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 28. juuli 2010, kell 20:47 (EEST)
Vikipeediasse laaditud piltide juures peab olema kirjas autor ja kasutustingimused. Kasutustingimusi väljendatakse litsentsiga. Palun lisa vajalik info piltidele :Pilt:Andik.jpg ja :Pilt:Andik 2.jpg. Litsentsimärgise saad valida eelmises kommentaaris lingitud märgiste lehelt. Soovitatav on . Kui vajalikku infot juures ei ole, ei ole piltide hoidmine Vikipeedias õiguspärane ja need võidakse kustutada. Adeliine 27. mai 2013, kell 00:47 (EEST)


Arutelu:Leo Anvelt

Siin on küll kirjutatud, et ta sai magistrikraadi filosoofias. Aga siin pole öeldud, miks teda filosoofiks nimetada. Andres 19. jaanuar 2008, kell 07:37 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:44882
** In Leo Anvelt on 2013-06-24 12:02:58, 404 Not Found
** In Leo Anvelt on 2013-07-06 10:45:03, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:45 (EEST)


Kategooria arutelu:Eesti jõed

kas siin peaks sama tegema nagu Eesti järvede kategoorias? avjoska 19. jaanuar 2008, kell 20:41 (UTC)

Ma ei arva, et nende mitmete maakondade läbivus võib segadust tekitada. Jätaks praegu nagu on? --Dj Capricorn 19. jaanuar 2008, kell 20:47 (UTC)

:Pakun allkategooriaks vesikonnad ja jõgikonnad - Soome lahe vesikond, Peipsi järve vesikond, Väinameri vesikond, Liivi lahe vesikond, Narva jõgikond, Pärnu jõgikond jne. Geonarva 19. jaanuar 2008, kell 21:01 (UTC)

::Kui kunagi täiendamiseks/ümbertegemiseks läheb, siis võiks teha nagu Geonarva soovitas ja maakonna alamkategooriad võiks üldse ära kaotada. Paljud (pikemad) jõed ületavad halduspiire ja selliselt pole mingi maakonna jõgedest rääkimisel suuremat sisulist mõtet. 88.196.241.249 13. september 2012, kell 09:59 (EEST)

:::Eesti jõgede väiksust arvestades võib maakonniti jaotus siiski kõne alla tulla, praegu ongi nii tehtud. Toetan Geonarva pakutud vesikondade ja jõgikondade kaupa kategoriseerimist. Snitti saab ehk võtta vene vikist: :ru:Категория:Бассейны рек Эстонии, sealt viib interviki ka soome vikisse--Bioneer1 (arutelu) 9. september 2013, kell 09:45 (EEST)

tõin selle üle eelmainitud kategooria orbarutelust:
Ma ei tea, kas sellel kategoorial on mõtet, sageli eristada oja ja jõge raske. Samas kui on küsitav võib mõlemasse loendisse panna --Dj Capricorn 13. detsember 2008, kell 08:46 (UTC)

Eristada on jõge ja oja tihti tõesti raske, ka erinevad allikad annavad tihti erinevalt, kas jõgi või oja. Võibolla peaks ka loendid kokku panema, siis võiks selle kategooria täiesti likvideerida. Loendis oleks vastavalt nime järgi kas jõgi või oja. Üks voolav vesi puha.Akra 13. detsember 2008, kell 16:56 (UTC)

Ei vaadanud enne loendis ongi nad koos.Akra 13. detsember 2008, kell 16:58 (UTC)
 --Bioneer1 (arutelu) 7. jaanuar 2015, kell 17:35 (EET)


Arutelu:Eesti Loodus

Minu meelest on tegu kahe erineva samanimelise ajakirjaga. Andres 20. jaanuar 2008, kell 11:44 (UTC)
Arvan, et on siiski alust vaadelda 1930ndate ning 1950ndate lõpul alustanud Eesti Loodusi koos. Puhtformaalselt on nad muidugi eraldi (muide, paljus analoogselt Akadeemia'ga), kuid tegijad taasasutajad ise pidasid seda sidet ja järgnevust tähtsaks.
Eesti Looduse puhul on ka otsesem ühendav inimene Harald Habermani näol.Kk 20. jaanuar 2008, kell 11:54 (UTC)

Need asjad tuleb artiklisse sisse kirjutada. Andres 20. jaanuar 2008, kell 11:57 (UTC)

Meil oleks tarvis artiklit "Eesti loodus" ja siinne artikkel tuleks liigutada teise nime alla. iffcool 28. detsember 2008, kell 21:54 (UTC)

Kuidas nii? Kirjutatakse ju erinevalt. Andres 28. detsember 2008, kell 22:09 (UTC)

:Kui trükkida sisse otsingusõnad "Eesti loodus" jõuab siinse artikli juurde. Linkimisel seda probleemi poleks. iffcool 28. detsember 2008, kell 22:14 (UTC)

:: Kui on olemas mõlemad artiklid, siis otsing enam nii ei käitu.  Andres 28. detsember 2008, kell 22:22 (UTC)
Kuidas Harald Haberman ühendav side oli? Kas ta kuulus ajakirja kolleegiumi? Oli mõni konkreetne sündmus, milles see ühendav side ilmnes? Haberman oli vastuoluline inimene ja võis teha väga erinevaid asju. (Eesti Loodus igatahes oli 1960. aastail rahvuslik üritus ja kui õigesti meeles on, siis oli (tol ajal!) tiraaž 40 000.) --Vikker 20. aprill 2009, kell 18:00 (UTC)


Arutelu:Huffmani kodeerimine

Siia ei viita ükski lehekülg. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. jaanuar 2008, kell 12:02 (UTC)

Kas 'implementeerimise' asemel leidub mõni eestikeelsem vaste? Kk 7. september 2008, kell 07:41 (UTC)

Antud kontekstis on võimalikud ka "rakendamine", "teostamine" ja "jõustamine". Isiklikult ei meeldi mulle juba pealkiri, see peaks olema "kodeering" mitte "kodeerimine".  --M2s87 7. september 2008, kell 16:47 (UTC)

: Paranda julgelt. Andres 7. september 2008, kell 18:15 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.huffmancoding.com/david/algorithm.html
** In Huffmani kodeerimine on 2013-06-24 11:11:22, 404 Not Found
** In Huffmani kodeerimine on 2013-07-06 02:08:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cs.sfu.ca/cs/CC/365/li/squeeze
** In Huffmani kodeerimine on 2013-06-24 11:11:22, 404 Not Found
** In Huffmani kodeerimine on 2013-07-06 02:08:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.research.att.com/projects/OEIS?Anum=A098950
** In Huffmani kodeerimine on 2013-06-24 11:11:21, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Huffmani kodeerimine on 2013-07-06 02:08:26, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://semillon.wpi.edu/~aofa/AofA/msg00040.html
** In Huffmani kodeerimine on 2013-06-24 11:11:20, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Huffmani kodeerimine on 2013-07-06 02:08:36, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://web-cat.cs.vt.edu/AlgovizWiki/HuffmanCodingTrees
** In Huffmani kodeerimine on 2013-06-24 11:11:22, 404 Not Found
** In Huffmani kodeerimine on 2013-07-06 02:08:46, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:09 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://apollonic.net/code/
** In Huffmani kodeerimine on 2013-06-24 11:11:21, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Huffmani kodeerimine on 2013-07-06 02:08:56, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:09 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.wipro.com/pdf_files/Huffman_Decoding.pdf
** In Huffmani kodeerimine on 2013-06-24 11:11:22, 404 NOT FOUND
** In Huffmani kodeerimine on 2013-07-06 02:09:06, 404 NOT FOUND
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:09 (EEST)


Arutelu:Giclée

Linke teistele wiki artiklitele veel lisan...--Nerva 20. jaanuar 2008, kell 15:35 (UTC)

Lisatud.
Ja katsun teha ka mõned fotod.--Nerva 20. jaanuar 2008, kell 17:26 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.giclee.ee/index.php?page=60
** In Giclée on 2013-06-24 10:58:20, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Giclée on 2013-07-05 23:41:51, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:42 (EEST)


Arutelu:Viljandi Kesklinna Kool

Kooli ajalugu hakkab aastast 1875 väidab Olav Renno 18. jaanuari 2008 Sirbis:
Millest lugeda kooli algust
suwa 21. jaanuar 2008, kell 07:51 (UTC)

Link ei tööta.

See jutt siin pole veenev. Räägitakse kolmest suletud koolist, millel ei saa olla praeguse kooliga järjepidevust. Ning 1918 asutatud kooli järjepidevus praegusega ei tule esitusest välja. Andres 15. veebruar 2010, kell 14:59 (UTC)
Ma ei taipa, miks kustutati osa kuulsaid vilistlasi ja õpetajaid ära. Kas doktori kraadiga inimene ei vääri kohta wikis? Kas kunstnik Pehap on piisavalt tundmatu jne. Ennistasin need kahtlase väärtusega kustutamised.
Andresele vastu küsimus lingi Tartu Ülikool kohta. Kuidas tuleb välja 1632 aastal loodud kooli järjepidevus 1802 asutatuga. Peaaegu sajand vahet. 1918 evakueeriti 1802 aastal loodud ülikool Voronezi, kus see tegutseb siiamaani. St. pole tagasi evakueerunud. Aga ennäe imet, seal artiklis nimetatakse seda justkui üheks kooliks. Kuigi õiguslikjärjepidevus võimaldab väita pigem, et tegemist on vähemalt kolme erineva ülikooliga. Me ei räägi ju ülikoolidest Tartus vaid Tartu Ülikoolist.
Ehk, mis ma tahan rõhutada on see, et väga paljudel juhtudel lähtutakse pigem emotsionaalsest järjepidevusest kui juriidilisest.

Ka artikkel Tartu Ülikooli kohta vajab täpsustamist. Seda, et ülikool on asutatud 1632, ei saa lugeda faktist. Tuleb täpsustada, et praegune ülikool samastab end 17. sajandil tegutsenud ülikooliga, kuigi faktiliselt on ta asutatud 1802.

Muide, ülikooli kogu ajalugu hõlmates tuleb rääkida  Tartu Ülikoolist, vaid Tartu ülikoolist.

Ka selles artiklis siin tuleb neil asjadel vahet teha. Andres 26. veebruar 2010, kell 07:51 (UTC)
Ma oletan, et ka need isikute väljajätud on seotud järjepidevuse eitamisega. Eelkäijakoolide kohta tuleks omaette artiklid kirjutada, ning tuleb selgitada, et praegune kool  samastab end nende koolidega. Andres 26. veebruar 2010, kell 08:00 (UTC)

Sellist seost ei ole. Siis oleks pidanu osa neist alles jääma ja osa allejäänuid oleks tulnud eemaldada. Eelkäijakoolidest on plaan, aga sel juhul ei saa aru, miks lingid neile leheküljelt ära kustutati. Ma jäin pärast seda mõtlema, et äkki teie kontseptsioon eeldaks eelkäija koolide käsitlemist selle artikli all. Aga nüüd saan aru, et siiski mitte ja ... ei saa enam rohkem millestki aru!!??--193.40.133.134 26. veebruar 2010, kell 10:52 (UTC)

: Vikipeedias on hulk kaastöölisi, kelle arvamused võivad erineda ja kelle tegevus ei ole kooskõlastatud. Põhjendamata, õigustamata ja selgitamata muudatused tuleb lihtsalt tagasi pöörata ja vajaduse korral tuleb diskuteerida.

: Minu meelest küll tuleks eelkäijakoole eraldi artiklites käsitleda. Andres 26. veebruar 2010, kell 11:17 (UTC)
Kooli ajalugu ei ole lahti kirjutatud, aga tõenäoliselt sai kool alguse 1917. aastal ja on sellest ajast saadik korduvalt nime vahetanud. Kui kool lihtsalt vahetab nime, siis on tegu ikka sama kooliga ja eraldi artiklit pole tarvis kirjutada. Need nimed tuleb kirjutada rasvase kirjaga, mitte lingituna,  ja nendelt nimedelt tuleb teha siia ümbersuunamised. Varasemad koolid on eekäijakoolid ning nendest tuleb eraldi artiklid kirjutada. Andres 2. märts 2010, kell 09:13 (UTC)
Kooli ajaloos on lünk, nii et pole võimalik aru saada, millal praegune kool tegevust alustas. Andres (arutelu) 4. september 2015, kell 22:16 (EEST)

koolist tunti muret artikli ajaloos olevate mitmete vulgaarse sisuga vandalistlike muudatuste vastu ja küsiti, kas need saaks kustutada. Iseasi, et artiklit range kaitse alla võtmata õpilaste tehtavast vandalismit niikuinii lahti ei saa ja seega poleks see just nagu suurem asi lahendus. Aga mis sa sellest arvad? Sarnast probleemi on tegelikult ju paljude koolide vikiartiklite juures. Ivo (arutelu) 30. aprill 2024, kell 11:21 (EEST)

Tegin vulgaarsusi sisaldavad redaktsioonid mittenähtavaks. Minnekon (arutelu) 30. aprill 2024, kell 12:19 (EEST)

Ma päris hästi ei saa aru, miks see küsimus minule on suunatud, aga jah, saab muudatused peita. (Muuseas saate peita ka hulgem muudatusi korraga, ajaloos vahetult kuupäevade ees on administraatoril selleks märkeruudud.)

Kuna soditud on korduvalt ja pikema aja jooksul, siis iseenesest tundub ka kaitsmine mõistlik. Võiks kaista mõneks kuuks või üheks aastaks ning hiljem vajadusel uuesti. Nõrk kaitse on arvatavasti piisav. Iseasi, et varsti on suvevaheaeg ja siis vabast ajast ilmselt keegi sodida ei viitsi. Pikne 1. mai 2024, kell 18:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Eivi

Tere tulemast Vikipeediasse, Eivi! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. jaanuar 2008, kell 17:04 (UTC)
Anatoomia artiklite kirjutamisel palun arvesta, et kui jutt on inimese elunditest, siis tuleb ka nii öelda. Kui ka teistel loomadel on samanimelised elundid, siis tuleb ette näha ka koht nendest kirjutamiseks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. jaanuar 2008, kell 19:21 (UTC) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. jaanuar 2008, kell 19:20 (UTC)
Ma püüan seda paremini öelda: kui jutt on elundist, mis ei ole ainult inimesel, siis ei tohiks seda ka defineerida ainult inimese elundina. Tekst tuleks vormistada nii, et saaks rääkida nii inimese kui ka teiste loomade elundist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. jaanuar 2008, kell 12:16 (UTC)

Palun heida pilk peale artiklile [[Veresoon]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. jaanuar 2008, kell 00:09 (UTC)

Palun ära võta eeskuju EE-st, muidu Sul on väga raske selle mõjust vabaneda. Andres 2. veebruar 2008, kell 19:43 (UTC)
Hea küll, üritan :)

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 3. veebruar 2008, kell 13:53 (UTC)
kas plaadi produtseerija on andnud selle kaanepildi  GFDL-i alla? --WikedKentaur 5. märts 2008, kell 19:38 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Imukala laji.jpg juurde sobiv litsentsimärgis ning allika- ja autoriteave. Pikne 12. august 2010, kell 20:15 (EEST)
Tere! Palun kirjuta pildi NecroStrike.jpg juurde, kas oled ise autor või kes teine on autor. Kui autor on keegi teine, siis edasta aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus antud pildi avaldamisega valitud litsentsi all. Pikne 24. mai 2014, kell 23:35 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ann~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Ann! Andres 22. jaanuar 2008, kell 10:46 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ann~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Alex greens~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Alex greens! Andres 24. jaanuar 2008, kell 17:31 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Alex greens~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)


Malli arutelu:EestiFotograaf

minu arust on ikka nii, et kui juba pilt Vikis, siis ei pea enam autorilt lisaluba küsima pildi kasutamiseks. Viide autorile, seda küll. See tähendab siis, et pildi autor tegelikult loobub autoriõigustest pildile, kui ta andis nõusoleku pildi ülesriputamiseks Vikisse.--Hendrix 24. jaanuar 2008, kell 19:03 (UTC)

See, kui sina oled valmis loobuma oma autoriõigustest, ei tähenda, et sama on valmis tegema ka kõik teised. Sina ei elata ennast ka näiteks oma piltide kasutusõiguse müügist.

Samas olen üles laadinud ka pilte, mille puhul on muuseum pildil kujutatud objektidele piirangud peale pannud (Mall:ETDM).

Piirangud on tavaliselt ainult kommertskasutuse keelamiseks. Hariduslikul (õppe-) eesmärgil (ka Vikipeedia piires) peaks tegelikult võimaldama ka autoriõigustega kaitstud piltide kasutamise (eeldusel, et autor vastu ei ole).

Juhul kui pilte kasutatakse artiklite illustreerimiseks ja nagu praegusel juhul fotograafide loomingu tutvustamiseks, ei oma need pildid siiski säärast tähtsust, et nad piiraksid kuidagi artikli kasutusvabadust ja nende artiklist välja jätmine artiklit kuidagiviisi kahjustaks. iffcool 24. jaanuar 2008, kell 19:19 (UTC)

:kui ma peaksin end fotograafiast elatama, siis ma loomulikult ei annaks luba pilte Vikis avaldada. Ja kui piltnik autoriõigustest ei loobu, siis paraku ei saa seda pilti Vikis avaldada.

:Viki ei tee vahet kommertsil või õppel. Ühesugused õigused piltide kasutamiseks on kõigil. Selline on Viki ideoloogia.

:Artikkel ja pilt on üks tervik. Ei saa vaadata neid eraldi. Kui artikkel on koos pildiga publitseeritud, siis on pilt artikli osa.--Hendrix 24. jaanuar 2008, kell 19:31 (UTC)
Kui mul kuluks sinuga vaidlemisele vähem aega, oleks Eesti Vikipeedis mitu artiklit rohkem.
Kuna sa ei ole jurist ja ühtegi selle elukutse esindajat meil Eesti Vikipeedias tegutsemas ei ole, siis äkki jätaks selle ja kõik ülejäänud vaidlused, mis antud teemaga seotud. Mina ei ole teab mis pädev autoriõiguste osas, et sinuga vaielda ja ma kahtlustan, et sinagi seda teemat just peensusteni ei valda. Seni kuni seda pole keegi mulle aga juriidilisest seisukohast nõnda ammendavalt ära põhjendatud, et vastupidiste väidete esitamine oleks mõttetu, seni jään ma oma seisukoha juurde. iffcool 24. jaanuar 2008, kell 19:46 (UTC)

ma ka ei näe mingit põhjust vaidlemiseks. Kõik on ju kirjas --Hendrix 24. jaanuar 2008, kell 19:53 (UTC)

:Vaatasin ka natuke neid seaduse värke. Autoriõiguse seaduse alusel määrab § 19 ära teose vaba kasutamine teaduslikel, hariduslikel, informatsioonilistel ja õigusemõistmise eesmärkidel:

:  2) õiguspäraselt avaldatud teose kasutamine illustreeriva materjalina õppe- ja teaduslikel eesmärkidel motiveeritud mahus ja tingimusel, et selline kasutamine ei taotle ärilisi eesmärke;

:Seda lubavad Eesti seadused: Autori nõusolekuta (antud juhul on autori nõusolek vajalik) ja autoritasu maksmiseta, kuid kasutatud teose autori nime, kui see on teosel näidatud, teose nimetuse ning avaldamisallika kohustusliku äranäitamisega.

:iffcool 24. jaanuar 2008, kell 20:20 (UTC)

::jah, kehtivat autoriõiguse seadust me ei tohi eirata, kuid Vikil on lisaks veel omad reeglid --Hendrix 24. jaanuar 2008, kell 20:25 (UTC)

:::Vikipeedial on tõesti oma reeglid aga nendes reeglites ei kiputa eriti midagi piltide kohta mainima. Need reeglid on minu arvamist mööda mõeldud eelõige ikka artiklitele. Inglise Vikis esinevad ka mingeid fair use pildid. Kas too Vikipeedia poliitika, mida sina promod ei peaks neid mitte ära keelama? iffcool 24. jaanuar 2008, kell 20:33 (UTC)

:::: Jah, Vikipeedia poliitika lubab kasutada pilte teistsugustel tingimustel kui teksti. Andres 24. jaanuar 2008, kell 20:38 (UTC)

:::::ja kus on need teised tingimused kirjas.--Hendrix 24. jaanuar 2008, kell 20:41 (UTC)

::::::Ma ei ole päris kindel, et need üldse kuskil kokkukoondatult kirjas. Pigem kehtivad Commonsis kindlad reeglid ja iga Vikipeedia kehtestab lähtuvalt oma riigi seadustest piltidele omad reeglid.

::::::Veel näide pildifailide vabasse kasutusse andmise kohta: Sellisel juhul oleks seadusevastane eri logode ja firmamärkide üleslaadimine, kuna ka need peaksid siis minema "vabasse kasutusse". iffcool 25. jaanuar 2008, kell 12:33 (UTC)

kas Sa tahad öelda, et kui näiteks mina hakkan selle malliga märgendatud pilte ärilistel eesmärkidel levitama, mind kohtusse ei kaevata.--Hendrix 8. september 2008, kell 23:16 (UTC)

ja kasutamine teistes vikides?--Hendrix 9. september 2008, kell 00:25 (UTC)
Meilt nõuti resümeed selle kohta, millised erandid meil piltide osas kehtivad. Seal on kirjas: pildid, mida on lubatud kasutada Vikipeedias.
Me peaksime siis vast lubama ka piltide kasutamist § 19 lg 2 alusel. Andres 9. september 2008, kell 06:48 (UTC)

Kas seda juhenditeksti kuidagi justified'ks annaks teha või columnite vahele väike vahe jätta. Mul jooksevad eesti ja inglise keelne tekst kokku.--Ken 24. jaanuar 2008, kell 19:30 (UTC)

Minul ei näita mingeid probleeme. Nõnda ei oska ma viga parandada. iffcool 24. jaanuar 2008, kell 19:38 (UTC)

Minu meelest on selles tekstis vastuolu. Algul on öeldud, et pilti tohib kasutada ainult fotograafist rääkiva artikli juures, hiljem, et kõigis Vikipeedia artiklites. Andres 9. september 2008, kell 06:48 (UTC)

See on endiselt parandamata. Mina leian, et neid pilte peaks olema lubatud kasutada üksnes fotograafidest rääkivais artiklitest, nende loomingu tutuvstamiseks. Mujal mitte.--WooteleF 18. jaanuar 2010, kell 13:44 (UTC)

"Mall näitab, et fotograafilt on saadud luba antud konkreetse pildi kasutamiseks Eesti Vikipeedias" - Ei ole olemas sellist asja, nagu Eesti Vikipeedia. On olemas eestikeelne vikipeedia, mille jaoks kehtivad kõik vikipeedia reeglid.--Rünno 12. mai 2009, kell 17:25 (UTC)

Eks tuleb siis väheke sõnastust korrigeerida.

Ja iga Vikipeedia jaoks ei kehti ühesugused reeglid. Ivo 12. mai 2009, kell 17:31 (UTC)

:See ":en:Fair use" on kõige põhilisem erinevus. Aga antud juhul ei läheks asi isegi "fair use" alla--Rünno 12. mai 2009, kell 17:42 (UTC)

::Sisuliselt on ikkagi nii, et kehtivad need reeglid mis me siin kokku oleme leppinud. Samas olen nõus, et tuleks eelistada vabakasutuses olevaid pilte, kuigi ma ei ole ka põhimõtteliselt nende piirangutega piltide vastane. "Fair Use" mõistet kontinentaaleuroopa õigussüsteemis ei tunta.--WooteleF 12. mai 2009, kell 17:48 (UTC)

::::Kardan, et peame lähtuma reeglitest, mis on niiöelda "üleval pool" paika pandud. Me oleme loomingulised tegelased...--Rünno 12. mai 2009, kell 17:52 (UTC)

:::::Mulle on jäänud mulje, et eraldiseisvate vikipeediate otsustusvabadus on üsna suur. Mõnes vikis ei saa näiteks ilma kasutajakontota kaastööd teha. Saksa vikis on lubatud ainult Commonsi pildid jne.--WooteleF 12. mai 2009, kell 17:54 (UTC)

::::Leidsin osa teemakohast arutelu siit. Olen viimasel ajal pidanud tegelema probleemiga, kus firma annab teisele firmale (kirjaliku) loa laadida oma pilte eestikeelsesse Vikipeediasse, aga mingit litsentsi ega kasutusvabaduse infot juures ei ole, ja arvan, et selliseid pilte saame kasutada küll, kuigi vabad pildid peaksid eelistatud olema (vt ). Vikipeedia pildid ei pea minu meelest olemasolevate litsentside raamidesse mahtuma, kuigi võiksid. --Jaan513 12. mai 2009, kell 18:04 (UTC)

Sõnastus on problemaatiline. Kõik õigused ei pruugi autorile kuuluda (:Pilt:Varbussid.jpg, tegelikult ei tohiks seal lihtsalt seda malli kasutada). Teine lause eeldab mingite CC-litsentside kasutamist.--WooteleF 3. mai 2010, kell 17:39 (EEST)


Kasutaja arutelu:Larus ridibundus

{| style="border-spacing:8px;margin:0px -8px"
|class="MainPageBG" style="width: 100%; border: 1px solid #cedff2; background-color: #ffffff; vertical-align: top;  -moz-border-radius:10px" |
{| width="100%" cellpadding="2" cellspacing="5" style="vertical-align:top; background-
|-
| style="; font-family:Verdana, Arial, Helvetica, sans-serif; font-size: 90%" |

|-
! style="background-color: #cfdef1; font-family:Verdana, Arial, Helvetica, sans-serif; font-size: 100%; border: 1px solid #B1CDEB; text-align: left;  padding-left: 7px;   -moz-border-radius:10px"  |  Teated | Esita uus küsimus
|-
| style="; font-family:Verdana, Arial, Helvetica, sans-serif; font-size: 85%" |
__TOC__
Tere tulemast Vikipeediasse, Kanakukk! Andres 25. jaanuar 2008, kell 06:48 (UTC)

Tervist, Kanakukk! Oled siia hakanud sisestama referaate või nende osasid. Kas Sul on ka luba referaatide koostajatelt? avjoska 23. veebruar 2008, kell 09:24 (UTC)
Kahjuks mitte. kanakukk 23. veebruar 2008, kell 09:25 (UTC)

Kui teha referaatidest kopipeisti, siis on kasutatud autorite/koostajate loomingut, see on autoriõigustega kaitstud. Referaatide tekstid peaks ümber sõnastama, siis võib Vikipeedias kasutada. avjoska 23. veebruar 2008, kell 09:27 (UTC)
Eks ma siis vaatan nad üle kanakukk 23. veebruar 2008, kell 09:32 (UTC)

: Ära tee tabeleid artiklisse. Näiteks artiklis Unterscharführer peaks olema vastav tabel. Vaata näiteks artiklist president Arnold Rüütel. Selleks on kasutatud malli . --Tiuks 26. aprill 2008, kell 20:51 (UTC)

:: Selge, aitäh... ei osanud kuskilt otsida ega küsida. kanakukk 27. aprill 2008, kell 07:11 (UTC)

Üldiselt ei ole mõtet lühikesi artikleid teha nagu näiteks eile tehtud O'culo. Muusikute artiklitel on omad reeglid ja need on Vikiprojektis Muusikud. --Tiuks 30. aprill 2008, kell 14:45 (UTC)

kui kõnealune artikkel on vale, siis tuleb ta kustutada. Kui vastab tõele, aga liialt lühike, siis täiendada....--Hendrix 30. aprill 2008, kell 15:12 (UTC)

: Vale ei tohiks olla aga vormistus on vale. Albumi artiklil peab olema infokast , millega saab rohkem informatsiooni lisada. Artikli alapealkirjas lood on ainult üks laul. See on selgelt ülepea kaela kirjutatud artikliga. --Tiuks 30. aprill 2008, kell 16:24 (UTC)

::kardan, et kui me hakkame väga rõhuma vormistusele, siis võib sisu tahaplaanile jääda...--Hendrix 30. aprill 2008, kell 16:40 (UTC)

::: Teksti on meie artiklites nii vähe ja mina alustan sellest, et olgu vähemalt korralik infokast artiklis. Kui ei osata kirjutada, siis ei ole mõtet artiklit teha. Kui vaja, siis hakkab kohe selliseid mõttetuid artikleid kustutama. --Tiuks 30. aprill 2008, kell 16:51 (UTC)

::::miks on see infokast olulisem, kui tavatekst?--Hendrix 30. aprill 2008, kell 17:00 (UTC)

: See on ülevaatlikum ja kõik vajalik olemas. Peale selle on vaja ka artiklisse sisu kirjutada ega infokast ei saa üksi artiklis olla. --Tiuks 30. aprill 2008, kell 17:13 (UTC)

:::: Olen jah loll ja harimatu... muideks ülepeakaela on üks sõna. Eks ma edaspidi jälgin vormindust ka... wiki on mulle küllaltki uus asi ning sellepärast ei ole ma kõigest teadlik, eks ma edaspidi jälgin siis seda ka, kui vähegi võimalik ja viitsimist on. kanakukk 30. aprill 2008, kell 17:51 (UTC).

::::: Allkirjastamiseks kasuta tööriistaribal  PAREMALT teist nuppu ja seda näed redigeerimiskasti peal. --Tiuks 30. aprill 2008, kell 18:57 (UTC)

miks Sa laadid Vikisse pilte, mille autoriõigustes Sa isegi kahtled?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 3. mai 2008, kell 15:55 (UTC)

Inglise vikis, nt artiklis [[en:Joint Task Force Bravo]], kasutatakse selline mall, mida Sind huvitab. [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 4. juuni 2008, kell 04:25 (UTC)

Ära kirjuta avalauset mõttekriipsuga "- Vabadussõja veteran" vaid kirjuta hoopis "oli Vabadussõja veteran".--WooteleF 1. august 2008, kell 10:34 (UTC)

Selge. --kanakukk 1. august 2008, kell 10:34 (UTC)
Kust pärinevad andmed, et Karl Plutus on vanim eestlane? --Metsavend 1. august 2008, kell 15:12 (UTC)

Kui Aurora Voites surnud (sünd 1904) pole või siis Elise Reimets (sünd 1901), kes 2006. aasta Torma valla lehe järgi veel elus oli, siis on tegemist tõepoolest valede andmetega. Eks ma küsin siis Helje Loopere'lt järele, kui kokku peaks sattuma. Seniks kõrvaldan võimalikud väärandmed. --kanakukk 1. august 2008, kell 15:20 (UTC)

Aga tundub, et see pole võimalik, sest: "

Helje Loopere, kes nende üle arvet pidas, on surnud. Vaata ka Kasutaja arutelu:Andres lõppu. Andres 26. aprill 2008, kell 03:53 (UTC)"

nüüd on olemas mall:viited, mistõttu "references/" enam kasutama ei pea.--Hendrix 25. august 2008, kell 19:38 (UTC)

references HTML keeles on sama, mis mall nimega viited. Malli nime on lihtsam meelde jätta kui mõelda HTML keele märkidele. --Tiuks 30. august 2008, kell 12:28 (UTC)

: Tegelen ka programmeerimisega, nii et mind see eriti ei häiri. --kanakukk 30. august 2008, kell 12:32 (UTC)

Ülipikaealisteks nimetatakse ainult neid, kes on üle 110 aasta vanad. Need, kes on üle 100-aastased, on lihtsalt pikaealised. Athanasius Soter 16. september 2008, kell 16:03 (UTC)

Selge. --kanakukk 16. september 2008, kell 16:04 (UTC)

Näen, et toimetad selliseid artikkleid, siin sulle veel üks: Adele Lettens (15.12.1895 - 07.03.2002) Järvamaa, Imavere vald, Imavere küla, Tuti Suri Eesti vanim elanik Jaanusele 31. oktoober 2008, kell 17:58 (UTC)

Veel üks: 12. juuli 1997 Eesti Päevaleht: Naine sai 109-aastaseks : Eesti kõige vanem elanik on Marfa Zurova (Zhuhova) (7. juuli 1888 - >1997 ?) Karjakülast Õhtuleht 14.07.1997 Ärileht 23. oktoober 1995 Jaanusele

:Rootsis ilmuva "Eesti Päevalehe" teatel vanim pagulaseestlane sai 106-aastaseks 1990 jõulude eel. Vabadussõja veteran Kustav Mihkel Oidermann (Gustav Oidermaa)  (9. detsember 1884 Sohlu, Pärnumaa - 23. aprill 1991 Taylor, Michigan, USA)  sugupuu 1 sugupuu 2 Kirjandus allikas: Heino Kees, Eestimaa rekordid Olion, Tallinn: 1992, lk. 46) Jaanusele

:: Veel üks:  Suri Järvamaa vanim inimene. --Epp 4. november 2008, kell 14:53 (UTC)

::: Oli olemas juba siin --kanakukk 4. november 2008, kell 15:37 (UTC).

::::Eugenia Altosaar 105a, 106a (ka Jevgenia Altosaar , ) (13. detsember 1898 Riia -  19.05.2005 Võlsi ) (pärast Liisi Vilti surma Eesti vanim elanik 16.02-19.05.2005) Jaanusele

::::: Ka olemas: Evgenia_Altosaar, aga sellegipoolest aitäh! --kanakukk 5. november 2008, kell 08:11 (UTC).
Palun ära kasuta alapealkirja "Muu". Andres 10. jaanuar 2009, kell 12:23 (UTC)

Selge, aga kuhu peaksin märkima isikute auks nimetatud tänavad? --kanakukk 10. jaanuar 2009, kell 12:28 (UTC).
Üks 100 aastane on veel juures http://www.postimees.ee/?id=75246 --Rim555 28. jaanuar 2009, kell 21:45 (UTC)
Võrumaa pikaealiste kohta andmeid:
Üleeile suri Võru linna vanim elanik, 1905. aastal sündinud Irene-Hilda Pallits. Lähipäevil oleks ta saanud 104aastaseks. Nüüd on Võru vanim kodanik Anna Pähnapuu, kes tähistas läinud aasta lõpus oma sajandat sünnipäeva. Võru linna elanike registris on ka kolm naist, kelle sünniaastaks on 1909 ja kel täitub sajas eluaasta tänavu. Võru maakonna vanim elanik on praegu 1903. aastal sündinud Melanie Tedder. Ta on põline antslalane ja on viimased kümmekond aastat elanud Antsla tervisekeskuse hooldusosakonnas."(10. jaanuari uudis?)
http://www.neti.ee/cgi-bin/cache?query=melanie+tedder&alates=0&url=http%3A%2F%2Fwww.vorumaateataja.ee%2F%3Fa%3Duudised%26h%3D2009%2F1%2F10
--Rim555 4. veebruar 2009, kell 20:52 (UTC)
Kui Sulle nii varasest ajast sobib: 19. aprilllil 1934 oli Tartu 6. jaoskonnakohtuniku juures hagejana 104-aastane Kristiine Lomp (läks jalgsi kohtusse, 45 km kahe päevaga). Kaja, 20. aprill 1934, nr.91, lk. 3. --Improvisaator 11. märts 2009, kell 14:39 (UTC)

Palun ära kopeeri sõna-sõnalt teiste teksti. See käib praegu artikli Priit Pullerits kohta, aga teiste kohta kehtib sama. --Epp 19. veebruar 2009, kell 03:35 (UTC)

Eks sai jah natuke liiga agaralt copy-paste tehtud.. ühesõnaga katsun siis edaspidi seda meeles pidada. --kanakukk 19. veebruar 2009, kell 17:43 (UTC).
----
Tuletan uuesti meelde, et palun ära kirjuta maha. --Epp 21. november 2009, kell 02:51 (UTC)
----
Ja uuesti tuletan sama asja meelde. --Epp 3. veebruar 2010, kell 21:18 (UTC)

Meil ei ole mallide tegijaid. Need mis on, leiad kategooriast . Infokastid on kategoorias , keemiamallid kategooriasse . --Tiuks 5. mai 2009, kell 13:36 (UTC)
----
Mis need väljajätud siis nüüd tähendasid? Andres 22. juuli 2009, kell 13:48 (UTC)

Ei saanud päris täpselt aru, mida silmas pead? --kanakukk 22. juuli 2009, kell 16:56 (UTC).

Palun pane inimesed biograafiate ja näiteks sõjaväelaste loendisse. Mina ei tea, kuidas neid peaks nimetama. Kas kõik on sõjaväelased, kes Vabadussõjas osalesid? Mõnel neist on ilmselt tegelikult mingi tsiviilamet, selle võiks ka kirja panna, kui ta allikas olemas on. --Epp 26. oktoober 2009, kell 03:15 (UTC)

Mulle tundub, et kõiki Vabadussõjas osalenuid ei peaks nimetama sõjaväelasteks. Need peavad ikkagi olema elukutselised. Andres 26. oktoober 2009, kell 08:20 (UTC)

: Just. Aga seda ei oska nii napist artiklist välja lugeda. Nüüd vist Ave Maria pani nad kõik ikka sinna loendisse. --Epp 26. oktoober 2009, kell 08:36 (UTC)

::Loendisse kantuist olid kõik ohvitserid (kuigi mõned pelgalt lipnikud). Artiklites ei tohiks panna avalausesse, et "oli Vabadussõja veteran". Kui tegu oli kaadriohvitseridega siis tuleks panna "oli Eesti sõjaväelane" ja siis Vabadussõjast kirjutada järgmises lauses või veelgi hiljem. Ohvitseride Andmekogu näol on tegu hea allikaga, mille abil saab artikleid täiendada.--WooteleF 26. oktoober 2009, kell 09:02 (UTC)

::: Kes siis on sõjaväelased? Kõik ohvitserid? Kas ka poliitikud, kellel on mingi sõjaväeline auaste? --Epp 26. oktoober 2009, kell 09:16 (UTC)

::::Kaadrisõdurid ja -ohvitserid. Loendisse lisatuist enamus olid ikkagi "päris" sõjaväelased, kes teenisid sõjaväes ka peale Vabadussõda. Mõned (nt. Theodor Luts) tuleks vist siiski eemaldada, kuigi ma ei ole selles täiesti veendunud.--WooteleF 26. oktoober 2009, kell 09:21 (UTC)
Võtan teadmiseks. --kanakukk 27. oktoober 2009, kell 15:06 (UTC).

Palun pane inimesed loenditesse. --Epp 16. detsember 2009, kell 06:14 (UTC)

*:Pilt:Tammsaareraudtee5.jpg
*:Pilt:Tammsaareteetranspoi.jpg
*:Pilt:Tammsaarejalak2ia2.jpg
Kuidas on lood autoriõigustega?--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 10:17 (UTC)

Puuduvad. Kustutada. --kanakukk 1. veebruar 2010, kell 10:21 (UTC).

:Selge. Tänan!--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 10:24 (UTC)
Lisaks:
*:Pilt:Laikmaa 1965.jpg.--WooteleF 19. aprill 2010, kell 16:17 (EEST)

Minul on siin üsna vähe otsustamisõigust, õieti et ei olegi. Ma ei mäleta selle kirja sisu, mis ma tol korral härra Olanderile saatsin, aga ma oletan, et ma ei selgitanud päris täpselt, et milles seisneb ühe pildi Vikipeediale kasutamiseks andmine, sest ma vististi ei olnud ka ise päris täpselt autoriõigustes ja kõige sellest tulenevaga kursis. --kanakukk 19. aprill 2010, kell 17:25 (EEST).

Palun aita artiklit Oliviast tõlkida. Aastaarvulingid lihtsalt aastaarvudeks, ja post-production vist ei ole enam post-production. Ja ma pole kindel, kas jutušõusid on vaja linkida. Taivo 30. märts 2010, kell 00:27 (EEST)
*Idarinde parandusest, Parandused olid suht väiksed aga kuna redigeerimise ajal oli salvestuskatkestus, siis olin sunnitud välja kopeerima kogu artikkli ja pärast syst. töölehakkamist tagasi asetama--Nosser 9. aprill 2010, kell 15:56 (EEST)

Palun ära märgi uusi artikleid pisiparandusteks. Ja igaks juhuks küsin, et ega Sa seda leksikoni sõna-sõnalt ümber ei kirjuta? --Epp 30. november 2010, kell 16:48 (EET)

Mispärast uute artiklite märkimine pisiparandusteks halb on? --kanakukk 30. november 2010, kell 17:28 (EET).

: Pisiparandused on ettenähtud mittesisuliste vigade (trükivead, kirjavahemärgid jms) parandamiseks ja kategooriate ning intervikidega töötamiseks. Sisuline töö ei tohi olla pisiparanduseks märgitud. Toimetajal peab olema võimalus viimaste muudatuste jälgimiseks ilma pisiparandusteta, ilma et ta sisulisi muudatusi maha magaks. Andres 30. november 2010, kell 17:42 (EET)

:: Uue artikli loomisel märkida viimane pisiparanduseks on sisuliselt küll nonsenss, aga ma ei saanud ikkagi aru, et kas mingil eriõigustega grupil tekib lisatööd (peab rohkem klikke tegema, et artiklit näha vms) või milles probleem on? Olen teadlik, et kui lisada artiklisse uut teavet, siis ei sobi seda märkida pisiparanduseks, aga jääb arusaamatuks, et mis tagajärjed sel on, kui seda teha uue artikli puhul? --kanakukk 30. november 2010, kell 19:00 (EET).

::: Jutt ei ole eriõigustega grupist. Viimaste muudatuste lehel saab tellida režiimi, mille puhul pisiparandusi ei näidata. Pole kontrollinud, aga ka uusi artikleid ei tohiks näidata, kui see režiim peal on. Seda režiimi kasutan näiteks mina sellepärast, et siis saab vaadata mitme päeva taguseid muudatusi, ilma et see tülikalt aeglaseks läheks.   Andres 30. november 2010, kell 19:10 (EET)

::: Proovisin järele: ja tõepoolest, kui uus artikkel märkida pisiparanduseks, siis seda viimaste muudatuste käigus ei näidata. Püüan sellest halvast harjumusest lahti saada. --kanakukk 1. detsember 2010, kell 18:32 (EET).

Kui sõnastus leksikonis on olnud (minu meelest) pisut kohmakas, siis olen seda oma võimete piires parandanud. Teisal juhul olen tõesti "sõna-sõnalt" ümber kirjutanud. Autoriõiguse seadus (AÕS) näeb ette, et faktidele ja andmete ei kohaldata AÕS-i. Ma ei suuda aru saada, et mispärast peaksin lappama sünonüümisõnastikke, et justkui mööda hiilida "mahakirjutamisest", kuigi sisu on lõpuks seesama. Nagu ma aru saan, siis parim lahendus oleks, kui ma küll võtaksin leksikoni eeskujuks (kus tõenäoliselt on terminite selgitused lihvitud ideaalseks või sellele väga lähedale), aga sellegipoolest kirjutaksin kohmaka sõnastusega artikli, lisaksin sellele toimetamist nõudva malli, kuni lõpuks toimetaja või koguni mitu toimetajat jõuab täpselt samasuguse tulemuseni nagu leksikonis algselt.

Keel on üsna normeeritud süsteem. Lauses kehtivad võrdlemisi ranged reeglid sõnade järjekorra kohta, aga ka sõnade endi kohta. Ideaalis ei tohiks olla midagi üleliigset. Ei ole ju mõeldav, et ainult see, kes annab leksikoni välja (kes jõudis esimesena jaole!), tohib niisugust sõnastust kasutada, ja kõik teised, kes samamoodi julgevad asju sõnastada on plagieerijad, ja mõistagi on nad ära teeninud halastamatu põlguse.

Neithal seletab autograafi nõnda: "omakäeline kirjutus". ÕS aga nõnda: "autori käega kirjutatud tekst". Võib-olla leiaks veel mingisuguse sõnastuse, aga kui Neithali seletus on sisuliselt õige, siis ma lihtsalt ei pea õigeks hakata "leiutama jalgratast". Kui sõnastus on ebatäpne, siis lisada keeletoimetamismall, kirjutada märkus artikli arutellu ja püüame üheskoos sõnastust lihvida. Muide, originaaluurimused on keelatud, mis tähendab seda, et kõik arusaamad peavad olema tõendatavad usaldusväärsete allikatega (mitte lihtsalt, et "kanakukk Vikipeediast teab"). --kanakukk 30. november 2010, kell 17:28 (EET).

: Ümbersõnastamine iseenesest ei ole originaaluurimus. Autorikaitse all ei ole faktid ja ideed, küll aga sõnastus. Muidugi, kui ümber sõnastada pole võimalik, ilma et jutt kohmakamaks või ebatäpsemaks läheks, siis pole seda tarvis teha. Teatud asju lihtsalt ei saa mitut moodi öelda. See aga puudutab ainult lühikesi fraase. Andres 30. november 2010, kell 17:39 (EET)

::Seda probleemi on juba vaieldud, kuid mina toetaks pigem Kanakuke arvamust. Kui nt Aleksander Maastik on aastakümneid lihvinud eestikeelseid veeteaduslikke termineid ja adekvaatseid sõnastusi, mis suuresti on Keskkonnasõnaraamatus kirjas, siis vikipeediasse omaloomingut tehes lihtsalt kõvasti kvaliteet kannatab. Kui mõiste on väga hästi ja lõplikult defineeritud, siis oleks ikkagi mõttekam kirjutada sõna-sõnalt maha ja lisada viide (viite äraunustamine on küll AÕS jäme rikkumine). Ma saan aru, et see ei käi Vikipeedia tavadega ühes, ma olen ka ise püüdnud head sõnastust natukene korrigeerida, kuid pea alati on tegelik tulemus vilets--Bioneer1 30. november 2010, kell 18:09 (EET)

:::Küsin igaks juhuks, et kas sõna-sõnalt maha kirjutatud termini sõnastus, mis on korrektselt viidatud, on autoriõiguse rikkumine või mitte? --Bioneer1 30. november 2010, kell 18:15 (EET)

::: Kui sõnastust muuta saab ainult halvemaks (ebatäpsemaks, kohmakamaks, raskemini mõistetavaks), siis võib definitsiooni jätta olemasolevale kujule. Minu meelest on niisugused juhtumid küllaltki harvad. Andres 30. november 2010, kell 18:26 (EET)

::: Aga seal on muu hulgas ka näiteid; nende puhul ei saa ju kuidagi öelda, et need on ainumõeldavad. Loomulikult ei saa kõiki sõnu iga hinna eest sünonüümidega asendama hakata, aga meil pole ka tarvidust midagi lühilausetesse kokku pressida nagu leksikonides. Ma pole neisse artiklitesse süvenenud, aga näiteks artikkel Monoloog on päris pikk, ja kui see on sõna-sõnalt leksikonist, siis nii mu meelest küll ei või. --Epp 30. november 2010, kell 18:23 (EET)

:::: Nõus Epuga. Andres 30. november 2010, kell 18:26 (EET)

:::: Nõus Andresega. Alts 1. detsember 2010, kell 02:55 (EET)

:::::Tere. Ma elan USAs. Ma kontrollin selle lehe tavaliselt värskendusi Eesti vanim elavaid inimesi. Ma arvan, et me teame, kes Eesti vanima mees ja naine nüüd, sest möödumine Kasela ja Plutus, kes mõlemad toimuvad tiitli pikka aega.

:::::Minu arvates, ma arvan, et seal peaks olema nimekiri valmistatud vanim eestlased. --NickOrnstein 1. detsember 2010, kell 01:39 (EET)
----
Mina saan neist kahest fraasist aru järgmisel moel:
* "tappis ennast oletatavasti isa püstoliga" -- oletatakse, et tapariistaks oli isa püstol.
* "tappis ennast oletatavasti ise isa püstoliga" -- oletatakse, et tappis end ise (ja tapariistaks oli isa püstol).
Aga sul on vast õigus, et sõnastus tahtis parandamist ja ma püüdsin seda nüüd teha. Veel hulga parem oleks muidugi, kui väide oleks viidatud, vastasel korral on toimetajal keeruline kontrollida, mida viletsalt sõnastatud lausega öelda taheti. --Ker 24. september 2011, kell 00:46 (EEST)

Transkriptsioon on meetod mingi keele helide yleskirjutamiseks. Transliteratsioon on meetod yhes keeles ja kirjas esitatu teisendamiseks teise kirja või keelde. Yleminek nende vahel on sujuv, kuna enamik transliteratsioone pyyab samuti mingil määral hääldust järgida. Lisaks kasutatakse sõna transliteratsioon vahel mõlema, nii kitsas tähenduses transliteratsiooni kui ka transkriptsiooni kohta, nii et segadust on palju. Meil oleks ilmselt mõistlik need kaks siiski lahus hoida. (:en:Transliteration: Transliteration is opposed to transcription, which specifically maps the sounds of one language to the best matching script of another language. Still, most systems of transliteration map the letters of the source script to letters pronounced similarly in the goal script, for some specific pair of source and goal language. If the relations between letters and sounds are similar in both languages, a transliteration may be (almost) the same as a transcription. In practice, there are also some mixed transliteration/transcription systems that transliterate a part of the original script and transcribe the rest. - The transliteration discussed above can be regarded as transliteration in the narrow sense. In a broader sense, the word transliteration may include both transliteration in the narrow sense and transcription.) --Oop 17. jaanuar 2012, kell 02:47 (EET)

Keelenõu: trans-kriptsioon ja -literatsioon

Varvitoonide valikul lähtusin olemasolevast mallist, Mall:Sõjaväelane Mall:Persoon, kui kellelgi vastunäidustusi ei ole võib ju sõjaväelaste värvikoodi muuta, ootan kogukonna tagasisidet ja allun enamlastele :)--NOSSER (arutelu) 15. detsember 2012, kell 14:15 (EET)

:Tore. Kas sa oled valmis riigimeeste teemalist artiklivõistlust vedama? Minul selleks jaksu ei ole ja ma ei tea ka kedagi teist, kellel oleks, aga ma võin pakkuda välja mõned ideed selle kohta, kust leida huvilisi ja kuidas seda võistlust propageerida. Ajastus oleks igatahes väga hea, otse enne omavalitsuste valimisi pälviks see kõvasti tähelepanu. Äkki saaksime isegi kellegi ligi meelitada, kes jääkski poliitikaartikleid korrastama.

Kui sa oled nõus, võime kirjutada MTY järgmise aasta eelarvesse auhinnafondi. Eesti ajaloo ja poliitika teemalisi teatmikke on ysna palju, need oleksid kingitusteks väga sobilikud. Aga võime ka osalejatele näiteks riigikogus ekskursiooni korraldada.

Ausalt yteldes on mul sygavalt kõrini sellest, kui inimesed virisevad, et midagi teha ei tohi, aga ise kunagi midagi teha ei taha - tehku alati keegi teine. Ses mõttes on su algatus äärmiselt värskendav ja teretulnud. --Oop (arutelu) 17. detsember 2012, kell 08:56 (EET)

zu Hausen on osa perekonnanimest. Minu arusaamist mööda on tegu mingisugusele kohale viitava lisandusega. Kuna Saksamaal kaotati keisririigi lõppedes seisused, on isiku nimi Alexander Freiherr von Dörnberg zu Hausen, kuna aadlitiitlid muudeti perekonnanime osadeks.--WooteleF (arutelu) 20. detsember 2012, kell 00:00 (EET)
Tere
Palume luba kasutada Teie fotot (http://et.wikipedia.org/wiki/Pilt:Kaheteljeline_vagun.JPG)koostatavas Lähiajaloo III kursuse ajalooõpikus (autoriteks Lauri Vahtre, Mart Nutt).
Kuidas oleks korrektne Teile kui autorile impressumis viidata?
Heade soovidega,
Tarvo Siilaberg

Peatoimetaja
Kirjastus Maurus
www.kirjastusmaurus.ee
+372 534 876 81
Skype: tarvo.siilaberg
----
Palun vaata siia. Pikne 9. märts 2015, kell 21:37 (EET)

Hello! The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey. We want to know how well we are supporting your work on and off wiki, and how we can change or improve things in the future.This survey is primarily meant to get feedback on the Wikimedia Foundation's current work, not long-term strategy. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation. You have been randomly selected to take this survey as we would like to hear from your Wikimedia community. To say thank you for your time, we are giving away 20 Wikimedia T-shirts to randomly selected people who take the survey.Legal stuff: No purchase necessary.  Must be the age of majority to participate. Sponsored by the Wikimedia Foundation located at 149 New Montgomery, San Francisco, CA, USA, 94105. Ends January 31, 2017. Void where prohibited. Click here for contest rules. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.
Take the survey now!
You can find more information about this project. This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement. Please visit our frequently asked questions page to find more information about this survey. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email to surveys@wikimedia.org.
Thank you!
--EGalvez (WMF)  (talk) 13. jaanuar 2017, kell 23:10 (EET)

Share your experience and feedback as a Wikimedian in this global survey

(Sorry to write in English)
Hello! This is a final reminder that the Wikimedia Foundation survey will close on 28 February, 2017 (23:59 UTC).   The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.  Take the survey now.
If you already took the survey - thank you! We won't bother you again.
About this survey: You can find more information about this project here or you can read the frequently asked questions.  This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email through EmailUser function to  User:EGalvez (WMF).  About the Wikimedia Foundation: The Wikimedia Foundation supports you by working on the software and technology to keep the sites fast, secure, and accessible, as well as supports Wikimedia programs and initiatives to expand access and support free knowledge globally.  Thank you! --EGalvez (WMF)  (talk) 23. veebruar 2017, kell 10:01 (EET)

Your feedback matters: Final reminder to take the global Wikimedia survey

Tavaline pilt laadi alati Commonsisse (), mitte Vikipeediasse. Eriline pilt on näiteks Eesti ehitisest, mille arhitekt on elus või tema surmast pole möödunud 70 aastat. Kui pildid on Commonsis, siis saab neid kategoriseerida ja neid saab kasutada ka teiste keelte Vikipeediates. --Estopedist1 (arutelu) 26. märts 2018, kell 17:47 (EEST)

Hello! The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey. We want to know how well we are supporting your work on and off wiki, and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation. You have been randomly selected to take this survey as we would like to hear from your Wikimedia community. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.

Take the survey now!
You can find more information about this survey on the project page and see how your feedback helps the Wikimedia Foundation support editors like you. This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement (in English). Please visit our frequently asked questions page to find more information about this survey. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email through the EmailUser feature to WMF Surveys to remove you from the list.
Thank you!
 WMF Surveys, 29. märts 2018, kell 21:20 (EEST)

Every response for this survey can help the Wikimedia Foundation improve your experience on the Wikimedia projects. So far, we have heard from just 29% of Wikimedia contributors. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes to be completed.  Take the survey now.
If you have already taken the survey, we are sorry you've received this reminder. We have design the survey to make it impossible to identify which users have taken the survey, so we have to send reminders to everyone.
If you wish to opt-out of the next reminder or any other survey, send an email through EmailUser feature to WMF Surveys.  You can also send any questions you have to this user email. Learn more about this survey on the project page. This survey is hosted by a third-party service and governed by this Wikimedia Foundation privacy statement.  Thanks!
 WMF Surveys, 13. aprill 2018, kell 04:18 (EEST)

Reminder: Share your feedback in this Wikimedia survey

Hello! This is a final reminder that the Wikimedia Foundation survey will close on 23 April, 2018 (07:00 UTC).   The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.  Take the survey now.
If you already took the survey - thank you! We will not bother you again. We have designed the survey to make it impossible to identify which users have taken the survey, so we have to send reminders to everyone. To opt-out of future surveys, send an email through EmailUser feature to WMF Surveys.  You can also send any questions you have to this user email.  Learn more about this survey on the project page.  This survey is hosted by a third-party service and governed by this Wikimedia Foundation privacy statement.
 WMF Surveys, 20. aprill 2018, kell 03:28 (EEST)

Tavaline pilt laadi alati Commonsisse (), mitte Vikipeediasse. Eriline pilt on näiteks Eesti ehitisest, mille arhitekt on elus või tema surmast pole möödunud 70 aastat. Kui pildid on Commonsis, siis saab neid kategoriseerida ja neid saab kasutada ka teiste keelte Vikipeediates. --Estopedist1 (arutelu) 27. aprill 2018, kell 15:39 (EEST)

Estopedist1, ma mäletan ammustest aegadest, et sinna laadimine vajab oluliselt rohkem asjasse süüvimist. Mul seda aega ei ole. Tõenäoliselt ei jää maailm sellest ka vaesemaks, kui Commonsis ei ole mõne Riigikogu liikme ametivannet või Tallinna Linnakantselei struktuuriüksuse põhimäärust. --kanakukk (arutelu) 29. aprill 2018, kell 11:52 (EEST).

:tuleb lihtsalt kasutada malli  (Commonsis) ehk --Estopedist1 (arutelu) 28. mai 2019, kell 22:02 (EEST)

Siin () on Teie poolt üles laaditud faile, mis on kasutamata. Mu meelest oleks need ametivanded konkreetsetes artiklites üldse infomüra. Pole ka kindel, kas Commonsisse oleks vaja iga Riigikogu koosseisu kõikide liikmete ametivannete dokumente--Estopedist1 (arutelu) 26. mai 2019, kell 18:16 (EEST)

Palun täpsusta pildi kirjelduses, kas oled ise autor. See autori- ja allikainfo (autoriõiguse ütluse järgi/based on copyright claims), mille Estopedist sinna praegu on lisanud, ei pea paika. Pikne 29. august 2019, kell 21:03 (EEST)

jah, tegin vastavad parandused Commonsis. Asja saab lahendada vaid Kanakukk--Estopedist1 (arutelu) 29. august 2019, kell 21:13 (EEST)
See läks nüüd veidike viltu. Kui saad kas siin samas või siin kinnitada, et oled ise autor, siis loodetavasti õnnestub pilt Commonsis taastada. Pikne 1. september 2019, kell 18:24 (EEST)

Pikne, ma olen ehk veidi delusional, aga mälu järgi ma asendasin |author väljal teabe "Kanakukk?" kirjega "Kanakukk (Harald Kivinurm) ja võtsin selle malli ära. Härradele see ei sobinud. Sorss väli jäi tühjaks. Keegi midagi üle rääkima ei hakanud, delete ja arutellu warning. Eks ma siis edaspidi kirjutan lahtritesse "Almighty hand of God", "God's Representative on Earth", "Opus Dei" etc. --kanakukk (arutelu) 2. september 2019, kell 08:48 (EEST).

Hello ,
Really sorry for the inconvenience. This is a gentle note to request that you check your email. We sent you a message titled "The Community Insights survey is coming!". If you have questions, email surveys@wikimedia.org.
You can see my explanation here.
MediaWiki message delivery (arutelu) 25. september 2020, kell 21:49 (EEST)

Minu meelest on pildid dokumentidest (ametissenimetamised jmt) artiklites üleliigsed. Enamvähem samahästi võiks artiklisse lisada mis tahes vaba allika kujutisi. Allikatele on üldiselt tarvis lihtsalt viidata. Pikne 18. aprill 2021, kell 16:13 (EEST)

Ilmselt nii mõnegi neist võiks ehk tõesti ära kustutada. Samas, ma tean, et keskmine lugeja on üsna laisk ega viitsi kõiki linke läbi klõpsida. Kaja Kallase valitsuse ametisse nimetamise otsust peeti igatahes vajalikuks rootsikeelsesse vikisse lisada: :sv:Regeringen Kaja Kallas. Ma ei oska piiri tõmmata, aga ma tean, et kui ma liitusin 15 aastat tagasi, siis oli täiesti nähtaval kohal teade, et minu kaastööd võidakse halastamatult redigeerida. Olen sellega siiani arvestanud, ja pean seda edaspidigi silmas. --kanakukk (arutelu) 11. november 2021, kell 00:54 (EET).

Isikunime osasid minu meelest ei peaks kunagi linkima. Näiteks artiklis Anneli Ott, kus oled infokasti päises nime linkinud, on silmas peetud isikut, mitte tema nimesid, s.t isikunime kasutatakse isiku kohta, mitte ei mainita nimesid kui selliseid. Umbes nii samahästi saaks artiklis kõik sõnad läbi linkida, linkides vajadusel Vikisõnastikku. Veidike mõeldavam oleks ehk linkida nimi siis, kui lause oleks "Ott sai eesnime "Anneli" esivanema järgi" vmt, aga ka siis juhataks nimeartikli link isikuartikli teema suhtes üsna kõrvalisse kohta ega aitaks isikuartiklist paremini aru saada. Peale selle on kõrvuti lingid halvasti eristatavad ning pole kuigi arusaadav, miks on lingid just infokasti päises. Pikne 21. oktoober 2021, kell 20:29 (EEST)

Nõus. Üldse ei peaks ühegi mitmest sõnast koosneva (ükskõik kas inimese või asutuse vm) nime eri sõnu eraldi artiklitesse linkima. Kaniivel (arutelu) 22. oktoober 2021, kell 12:41 (EEST)
Eemaldasin nüüd nime osade lingid, mille praegu leidsin. Pikne 13. mai 2022, kell 17:11 (EEST)


Arutelu:Ripsmed (organellid)

Siin tuleks vist rääkida ka anatoomilisest mõistest (või siis kitsamalt võttes inimese ripsmed jne) --Dj Capricorn 25. jaanuar 2008, kell 13:06 (UTC)

Need on kaks eri mõistet, mille kohta peaks olema eraldi artiklid. Minu meelest on täitsa ilmne, et selle pealkirja all peaks rääkima silmaripsmetest. Andres 26. jaanuar 2008, kell 07:47 (UTC)

On siis kolm mõistet, prioriteet kahtlemata imetajate ripsmetele (cilia). Teine tähendus tsiilid (ripsloomade kulgemiselundid ja toit.) 3. hulkraksete ripsepiteeli rakkude pinnal asuvad elundid, ülesandeks kindlasuunalise liikumise tekitamine --Dj Capricorn 26. jaanuar 2008, kell 10:04 (UTC)

Kust on võetud sõna "tsiilid"? Andres 27. jaanuar 2008, kell 08:43 (UTC)

sõna on silma jäänud mitmetest allikatest, üks näiteks 2000. aasta (vist) TEA võõrsõnastik --Dj Capricorn 27. jaanuar 2008, kell 09:07 (UTC)
Igatahes cilia käib nende kõigi kohta. Andres 27. jaanuar 2008, kell 08:44 (UTC)
Selles artiklis peaks rääkima nii ripsloomade kui ka hulkraksete (epiteelirakkude) ripsmete kohta. Andres 27. jaanuar 2008, kell 08:53 (UTC)

Ripsloomade organellidest ja hulkraksete ripsepiteeli rakkude pinnal asetsevatest elunditest on siinses artiklis küll keeruline koos rääkida?--Bioneer1 21. juuli 2011, kell 10:55 (EEST)

: Miks? Andres 21. juuli 2011, kell 23:18 (EEST)

::teised vikid, nt saksa räägib ka mõlemast asjast koos. Sealse artikli Zilie järgi püüdsin ka siinset artiklit täiendada. Siiski pealkiri pole enam korrektne, organellid ei ole elundid. Nt ka EKSS ütleb "...rakust väljasopistuv peenike moodustis (elundi v. organellina)".--Bioneer1 22. juuli 2011, kell 10:43 (EEST)

Kas tõesti neid nimetatakse ripsmeteks, mitte ripseteks? J 29. märts 2008, kell 19:16 (UTC)

ÕS-is on ainult "ripsmed", ka limaskesta ripsmed. Rakkude omadest pole seal juttu. Aga sõna on ju üks. Andres 29. märts 2008, kell 21:03 (UTC)

:Kui käänata sõna ripse, saaks ripsme, ripset. ÕS2006 annab üldiseks vasteks karv. Kui algvorm ripse panna mitmusesse, siis peaks saama ripsmed ? --Dj Capricorn 30. märts 2008, kell 08:02 (UTC)

:: Hmm, huvitav, et nii paljudes allikates on siis mitmust valesti käänatud: "ripsed". J 30. märts 2008, kell 12:04 (UTC)


Kasutaja arutelu:Aarsan

Tere tulemast Vikipeediasse, Aarsan! Kas ehk oled ise R. Allik? Sel juhul võib üleslaetud käsitöösahvri pilt praegusel kujul üles jääda. vastasel juhul tuleb panna vastavad märked juurde. avjoska 25. jaanuar 2008, kell 21:27 (UTC)

Ohtja järve kohta kirjutad, et on kokku kasvanud, meenutades sood, kas ka suurvee ajal ei anna järve mõõtu täis. Ja ehk tead, mis lähikonna inimesed arvavad, või on seal midagi ka uuritud-kirja pandud ? --Dj Capricorn 25. jaanuar 2008, kell 23:05 (UTC)
2014.a seisuga: Ka suurvee ajal ei anna järve mõõtu täis.