Arutelu:Histoloogia

Jutt kudedest peaks olema artiklis [[Kude]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 4. juuni 2013, kell 07:48 (EEST)
--[[Kasutaja:MastiBot|MastiBot]]!
Proovisin täna eeltoodud linki avada-avanes aga püüdsin panna täpsema avamuse:
* [http://www.bu.edu/histology/m/index.htm]
Mariina 8. juuli 2013, kell 08:18 (EEST)

Mul süda tilgub verd, kui ma niisugust etümoloogiat näen. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 25. juuli 2013, kell 10:44 (EEST)
Tere [[Kasutaja:Andres|Andres]]!
Päris jube kohe,aih! Verevoolu inimsüdames nüüd küll vast takistada ei tohiks...
*Ma märkasin, et täna lisandus tehti
*aga kuna sarnaselt ja järjekindlalt läbivalt leiab -loogia`id ka sõnastikes, näit Meditsiinisõnastik:
*kardioloogia [http://et.wikipedia.org/wiki/Kardioloogia]
*angioloogia  [http://et.wikipedia.org/wiki/Angioloogia]
*tsütoloogia [http://et.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%BCtoloogia]
jne
*ensümoloogia [http://et.wikipedia.org/wiki/Ens%C3%BCmoloogia] jne
Ilmselt meditsiini valdkonna puhul on minimaalsus teatud tingimustes aktsepteeritav ja patsiendile kohati müstiliste mõõtmetega
*aga
vikipeedia puhul vast mitte
*mõtlen seda osade artiklite puhul, mis ületavad üldentsüklopeedia ja kohati ka artiklid mis ületavad muid entsüklopeediaid jne...
Kui viitsid siis tee palun üks näide korda ja ma püüan siis ka eeltoodud artiklites Sinu toodut järgida (kui võimalik):
*[[Kreeka keel|kreekakeelsest]] sõnadest {{lang|grc|[[wiktionary:ἱστός|ἱστός]]}}, ''tissue'' ‘kude’, ja -{{lang|grc|[[wiktionary:λογία|λογία]]}}
ja/või
*λογος (''logos'') 'õpetus, sõna'
Mariina 25. juuli 2013, kell 11:19 (EEST)

-Estopedist1 (arutelu) 7. juuli 2019, kell 08:30 (EEST)

[[Kasutaja:Mariina]] infot histoloogia ja kudede kohta


Arutelu:Rickettsia

Ma ei tea, mis sellega teha. Kas Riketsia on perekonna nimi? Andres (arutelu) 7. juuni 2013, kell 09:20 (EEST)

Perekond on en:Rickettsiaceae--Pietadè (arutelu) 7. juuni 2013, kell 10:03 (EEST)]

: Ei, see on sugukond, ja mind huvitab eestikeelne nimi. Kas riketsiateks nimetatakse ainult ühte perekonda või laiemat rühma? Andres (arutelu) 7. juuni 2013, kell 10:11 (EEST)
Nüüd on sisu kustutatud ja see oli guugliga tõlgitud niikuinii. --Epp 7. juuni 2013, kell 10:32 (EEST)

Ei, see ei ole Google'iga tõlgitud, lihtsalt kirjutaja ei oska hästi eesti keelt. Andres (arutelu) 8. juuni 2013, kell 09:15 (EEST)

: Rickettsia ellujäämine sõltub sisenemise, majanduskasvu ja replikatsiooni jooksul tsütoplasma eukarüootide peremeesraku (tavaliselt endoteelirakkude). Selle tõlkis Google mulle samamoodi, osa lausest on siin küll ära jäetud. --Epp 8. juuni 2013, kell 09:58 (EEST)

:: Aga vaata artikli algust, kus on ka sama sisuga lause. Võib-olla ta siis alguses tõlkis Google'i abil ja siis parandas teksti. Andres (arutelu) 8. juuni 2013, kell 10:42 (EEST)

:: Või algul proovis ise kirjutada ja siis võttis Google'i appi. Näha on, et tegu on mustandiga, ja autor nähtavasti tundis, et töö käib üle jõu. Andres (arutelu) 8. juuni 2013, kell 10:44 (EEST)
Tere Epp ja Andres!
Me ei tea ju täpselt kas autor, vikipeedia mõttes ju kasutaja, soovis lisada artikli
Rickettsia gramnegatiivsete liikumatute intratsellulaarselt elavate bakterite perekonnast (selts Rickettsiaceae) (Medsõn 2004: 662)
riketsia -haril ainult rakusiseselt paljnevad bakterid sääsekeds ja puukides ( Med sõn 2004: 663)
ja/või hoopis [] jne.
aga
hetkel ei meenu täpselt -kui artklit puugid komplekteerisin siis lugesin ka nimetatud bakterite perekonna liikmete kohta, kes kannavad haigustekitajaid ning annavad neid üle inimestele.....
aga
tookord jäi asi veidi segaseks, sest valdav enamik kirjandust järjepidevalt väitis, et ravi justkui on (sarnaselt Lyme`i tõvele, mille puhul, antibiootikumikuur pidavat aitama) aga oli ka neid, mis kirjutasid, et haigustekitajad jäävad inimorganismi aastateks ja ka aastakümneteks elama.....
[]
Rickettsiae comprise a group of microorganisms that phylogenetically occupy a position between bacteria and viruses. The genus Rickettsia is included in the bacterial tribe Rickettsiae, family Rickettsiaceae, and order Rickettsiales. They are obligate intracellular gram-negative coccobacillary forms that multiply within eukaryotic cells. Rickettsiae do not stain well with Gram stain, but they take on a characteristic red color when stained by the Giemsa or Gimenez stain. They have typical gram-negative cell walls and lack flagella. Their genome is very small, composed of 1-1.5 million bases.[1, 2]

Figure 1.  Taxonomic classification of the order Rickettsiales

Spotted Fever Group (SFG)
Rickettsia rickettsii is the cause of Rocky Mountain spotted fever (RMSF)and is the prototype bacterium in the spotted fever group of rickettsiae. Rickettsia rickettsii is found in the Americas and is transmitted to humans through the bite of infected ticks. The bacterium infects human vascular endothelial cells, producing an inflammatory response. The pathogenesis of RMSF is discussed in some detail below.

Rickettsia is a genus of non-motile, Gram-negative, non-sporeforming, highly pleomorphic bacteria that can present as cocci (0.1 μm in diameter), rods (1–4 μm long) or thread-like (10 μm long). Being obligate intracellular parasites, the Rickettsia survival depends on entry, growth, and replication within the cytoplasm of eukaryotic host cells (typically endothelial cells).[8]
RHK10 http://rhk.sm.ee/
Alamjaotis: Y59.1
Riketsiavaktsiinid
Alampeatükk: A75-A79
Riketsioosid
Rickettsioses
Rickettsioses
V. a.:
Ehrlichia sennetsu tekkene riketsioos [A79.8]
Jaotised:	Nimetus	lat	eng
[A75]	 Tähniline tüüfus e täi- ja kirburiketsioos	 Typhus exanthematicus pediculialis et pulicidalis	 Typhus fever
[A77]	 Eksanteem- e tähnilised palavikud e puukriketsioosid	 Febris exanthematica ixodidalis	 Spotted fever [tick-borne rickettsioses]
[A78]	 Q-palavik	 Febris Q	 Q fever
[A79]	 Muud riketsioosid	 Aliae rickettsioses	 Other rickettsioses
...Being obligate intracellular parasites, the Rickettsia survival depends on entry, growth, and replication within the cytoplasm of eukaryotic host cells (typically endothelial cells).[8]
Endoteeli ja endoteelirakkude kohta saab veidi täpsemalt lugeda raamatust: Endothelial Biomedicine http://www.amazon.com/Endothelial-Biomedicine-William-C-Aird/dp/0521853761
aga
lühidalt:
*endoteel on veresoonte, lümfisoonte ja südame sisepindu kattev ühekordne rakukiht (Medsõn 2004: 178)
*endoteelirakk- sisepinna rakk (Medsõn 2004: 178
*Endoteel on seega kude- 1 raku paksune, mis katab seestpoolt veresoonte (arterite, veenide)lümfisoonte ja südame sisepindu, mis koosneb 10 kuni 60 x 10 astmel 12 endoteelirakust millede on erinev morfoloogia, funktsioonid jm.
Mina arvan,et võiksime püüda artikli definitsiooni osa taastada, vaatamata sellele, et Eestis nimetatud perekonna liikmed suurt kahju ja arvatavasti ka muljet, inimestele avaldada pole suutnud......
võib-olla, et selgub kunagi ka täpsemalt bakterite elutsükkel ja nende poolt põhjustatud haiguslike seisundite seos ja ajavahemik inimorganismis: millal nad elavad, paljunevad ja kui kiirest inimese lümfisüsteem koos teiste organsüsteemidega neid kehaomasteks molekulideks töödelda jõuab, mina pakun 3 aastat.
Mariina 8. juuni 2013, kell 15:38 (EEST)

Siis ikkagi on ka samanimeline laiem rühm riketsiad. Küsimus on nüüd, kas perekonnal on eestikeelne nimi riketsia või tuleb jääda ladinakeelse nimetuse juurde. Andres (arutelu) 8. juuni 2013, kell 16:56 (EEST)

: Ei oska hetkel peast ühtegi bakterit nimetuse ega perekonna järgi otsida, kas vikipeedial on mall:bakter ehk ja/või kuidas klassifitseeritakse neid mikrobioloogide poolt ja millist süsteemi võiks vikipeedia kasutaja rakendada ei tea
aga äkki avitavad linksud:
*
*
*
*Approved Lists of Bacterial Names (Amended)
Edited by VBD Skerman, Vicki McGowan, and PHA Sneath.
Washington (DC): ASM Press; 1989.
ISBN-13: 978-1-55581-014-6.
International Code of Nomenclature of Bacteria
Bacteriological Code, 1990 Revision
Edited by SP Lapage, PHA Sneath, EF Lessel, VBD Skerman, HPR Seeliger, and WA Clark.
Washington (DC): ASM Press; 1992.
ISBN-10: 1-55581-039-X.
*Author: American Society for Microbiology; Bergey, D. H. (David Hendricks), 1860-1937; Breed, Robert S. (Robert Stanley), 1877-1956
Subject: Bacteriology; Bacteria -- classification; Bacteriology
Publisher: Baltimore, Williams & Wilkins Co.
Year: 1957.
*Gene Sequence-Based Criteria for Identification of New Rickettsia Isolates and Description of Rickettsia heilongjiangensis sp. nov.
Pierre-Edouard Fournier1, J. Stephen Dumler, Gilbert Greub, Jianzhi Zhang, Yimin Wu, Didier Raoult
Mina pakun riketsia (lad nimi     ) : siis on nemad leitavad ka vikipeedia kaudu nii
a)meditsiinipersonalile
b)mikrobioloogidele
c)vikipeedia huvilistele
d)bakterofoobidele
d)bioloogidele
e)õpilastele
f) anti-bakterofoobidele......
Mariina 8. juuni 2013, kell 17:36 (EEST)

Me ei saa seda ise otsustada. Andres (arutelu) 9. juuni 2013, kell 01:08 (EEST)

Kui ei ole kindel, tuleks kasutada ladinakeelset pealkirja. Eestikeelse pealkirja puhul on tarvis hoolitseda selle eest, et Rickettsia ja Rickettsiae segi ei läheks. Andres (arutelu) 9. juuni 2013, kell 01:10 (EEST)
Tere Andres!
Õnneks on eluvorm pikalt ja kaua elanud meis ja meiega ning on leidnud ära mainimist ka
ENE 1975, 6 köide PAIS-RUMO, lk 497:
*riketsiad (Rickettsiae), väga lihtsa, haril. rakutu ehitusega gramnegatiivsed mikroobid (ultramikroobid, siinkohal on 0 läbi kriipsutatud 0,2-0,5 µm). Moodustavad morfoloogiliste tunnuste ja mitmesug. biokeemiliste omaduste poolest suurte viiruste ja bakterite vaherühma. R-d on selgroogsete ja lülijalgsete obligatoorsed, enamasti rakusisesed parasiidid, nad tekitavad haigusi- rikestioose, inimestel näit.
*tähnilist tüüfust
*Marseille`palavikku,
*Q-palavikku
*trahhoomi. Nimetatud avastaja, ameerika arsti H.T. Rickettsi (1871-1910) järgi."
ja :
http://entsyklopeedia.ee/artikkel/bakterid3
Bakteriliike määratletakse kui tunnustatud kollektsioonides olevaid tüüpkultuure, millega uusi, loodusest eraldatud vorme tuleb identifitseerimiseks võrrelda. Bakterite jaotus Bergey 1984. aasta süsteemi järgi on 1. köites järgmine:
spiroheedid
aeroobsed ja (või) mikroaerofiilsed, liikuvad, helikaalsed ja (või) vibroidsed gramnegatiivsed bakterid
liikumisvõimetud või väheliikuvad gramnegatiivsed paindunud rakkudega bakterid
gramnegatiivsed aeroobsed pulkbakterid ja kokid
fakultatiivselt anaeroobsed gramnegatiivsed pulkbakterid
anaeroobsed gramnegatiivsed, sirged, paindunud ja helikaalsed pulkbakterid
dissimilatoorselt sulfaate või väävlit redutseerivad bakterid
anaeroobsed gramnegatiivsed kokid
riketsiad
mükoplasmad
endosümbiondid.
http://entsyklopeedia.ee/artikkel/riketsiad2
ja mida mina praegu ka loen:
http://et.wikipedia.org/wiki/Mycobacterium_leprae
kas ma saan õieti aru, et leepra bakter on haige või? põhjustab ta inimestel leeprat mida siis püütakse ravida....
Mariina 9. juuni 2013, kell 07:25 (EEST)

Olen leidnud sõna "riketsia" ainult rühma Rickettsiae kuuluva bakteri tähenduses. Minu küsimus on, kas ta võib tähendada ka perekonda Rickettsia?

: Family (perekond): Rickettsiaceae
Genus (sugukond):	Rickettsia  (da Rocha-Lima, 1916)

:: See on vastupidi: family on sugukond, genus on perekond.

::: Kas bioloogias? Sest inglise-eesti tea advanced password ei anna päris välja lugeda.....

:::: Jah. Andres (arutelu) 9. juuni 2013, kell 23:08 (EEST)

:: Küsimus on selles, kas "riketsia" on ka perekonna Rickettsia eestikeelne nimetus. Seda saab teada ainult eestikeelsest kirjandusest. Andres (arutelu) 9. juuni 2013, kell 10:48 (EEST)

::: Mul on ees praegu raamat Medicina kirjastuselt 2012 Miks karta puuki? ja
lk 87 Borreelialiikide ja TBE-viiruse kõrval on terve hulk mikroobe, kes võivad kanduda puukidelt loomadele. Näiteks Babesia, Anaplasma, võimalik, et ka riketsiad, sh Coxiella.
en:Coxiella_(bacterium)
en:Rickettsiella
Rickettsiella is a genus of the family Coxiellaceae.[1] It should not be confused with Rickettsia.
Ka siseruumides paljuneva koerapuugi Rhipicephalus sanguineus`e põhjustatud nakkus on põhimõtteliselt võimlaik. Selle uugi kaudu on nii inimestel kui koeral võimalus saada eksootilisemaid haigusi, nagu riketsioos ja anaplasmoos.
lk 88
Mujal Euroopsas levitavad puugid riketsiaid, Bartonella`sid, Q-palavikku põhjustavat Coxiella`t, tulareemiat põhjustavat bakterit kui ka viirust, mis tekitab Krimmi-Kongo hemorraagiat.
Proovisin kopeerida ja inglise vikipeedia kaudu:

Ja ilmselt võib Rickettsiae organisme leiduda ka kalades ja taimedes....
Fish Diseases and Disorders: Viral, Bacterial and Fungal
Patrick T. K. Woo, David W. Bruno
http://books.google.ee/books?id=SOw3fB_PDNIC&pg=PA302&dq=Rickettsiae+(as+organisms)&hl=et&sa=X&ei=CiG0Uf6VPJO7hAfd5YCYCg&ved=0CDoQ6AEwAjgo#v=onepage&q=Rickettsiae%20(as%20organisms)&f=false
Naturally Dangerous: Surprising Facts About Food, Health, and the Environment
James Paddock Collman
http://books.google.ee/books?id=LM1I9zVPcXsC&pg=PA101&dq=Rickettsiae+(as+organisms)&hl=et&sa=X&ei=CiG0Uf6VPJO7hAfd5YCYCg&ved=0CFUQ6AEwBjgo#v=onepage&q=Rickettsiae%20(as%20organisms)&f=false
Insects of Eastern forests
United States. Forest Service
http://books.google.ee/books?id=0VIgAQAAMAAJ&pg=PA20&dq=Rickettsiae+(as+organisms)&hl=et&sa=X&ei=CiG0Uf6VPJO7hAfd5YCYCg&ved=0CG4Q6AEwCTgo#v=onepage&q=Rickettsiae%20(as%20organisms)&f=false
Molecular, Clinical and Environmental Toxicology, Volume 2
Andreas Luch
http://books.google.ee/books?id=Q_2TslBNPa8C&pg=PA564&dq=Rickettsiae+(as+organisms)&hl=et&sa=X&ei=ZCO0UZ2SJMqUhQfeqIGgCA&ved=0CDIQ6AEwATgy#v=onepage&q=Rickettsiae%20(as%20organisms)&f=false
Lysosomes
 By Eric Holtzman
http://books.google.ee/books?id=vJbT6ihulpgC&pg=PA206&dq=Rickettsiae+(as+organisms)&hl=et&sa=X&ei=QiW0UbCBD4mRhQfVr4GwDA&ved=0CFAQ6AEwBTha#v=onepage&q=Rickettsiae%20(as%20organisms)&f=false
Mariina 9. juuni 2013, kell 16:58 (EEST)

Kas pead silmas, et jutt haigusest peaks olema artiklis Leepra? Andres (arutelu) 9. juuni 2013, kell 08:25 (EEST)

: mina artiklit Mycobacterium leprae komplekteerinud pole ja seega ma niisama ei raiuks infot välja, mõtlen ma, et võib-olla kasutaja soovib lisandusi teha ja liigub artikli juurde ega leiagi ülesse
aga
ma mõtlen, ett jutt inimese haiguslikust seisundist võiks nihkuda artiklis allapoole, näituseks genoomi järele....
Mariina 9. juuni 2013, kell 08:55 (EEST)

Mina arvan, et inimese haigusest tolles artiklis pikalt rääkida ei ole tarvis, sest see on teise artikli teema.

: Siis kolmanda, rääkisime ju kirja keeles Mycobacterium leprae ja haiguslik seisund inimestel Leepra, kuhu veel? Minu arvates on artikli kirjutaja lühidalt kõik kirja pannud
aga
inimeste kliinilise mikrobioloogia mõttes. Paraku minul allikana mainitud raamatut : Meditsiiniline mikrobioloogia, II osa, käepärast pole seega püüan infot üle viia, osaliselt ja lisada viited allika kaudu, mida minul on võimalik kohaldada...
aga
ma ei usu hästi, et raamatus Meditsiiniline mikrobioloogia toodi ära paar ingliskeelset leepra vastast ravimit, ja ise proovisin leida eestikeelseid vasteid
kuid humaanravimite register www.sam.ee ei kuva mulle täidetud lahtreid- tühiotsing...
 Mariina 9. juuni 2013, kell 16:58 (EEST)

Ma ei usu, et esialgne kirjutaja ei leia üles. Võib ju jätta arutelulehele märgi maha, siis ikka leiab. Artiklit ära kaotada ei ole tarvis. Andres (arutelu) 9. juuni 2013, kell 10:48 (EEST)

Eemaldasin "kustamismärke" ning püüdsin sisestada artikli ''Rickettsiae'' tagaseljast infot etteotsa
selge see, et päriselt ei õnnestunud
aga
siis saab vajadusel muuta.....
Mariina 24. juuni 2013, kell 19:53 (EEST)

Tere Kasutaja:Kruusamägi!
Tunnistasin juba ette,et ei valmistanud artiklit Rickettsia piisava süvenemisega ning üksnes püüdsin vormistada, niipalju kui mina aru sain, algselt kasutaja poolt sisestatud informatsiooni, et vältida kustutamist
aga
loomulikult väärib perekond  Rickettsia sügavamat süüvimist ja uurimist ning vikipeedias
kuid
a) mina ei ole bakterioloog
b)mina ei ole mikrobioloog
c) mina ei ole riketsioloog
d) mina ei ole ensümoloog
e) mina ei ole geneetik
f) mina ei ole meditsiinitöötaja ja lisaks- piilununa, läheb mul ka vast pisut raskeks kõigi bakterikandjate peremeesorganismide vaatlus, näituseks on lestasid (putukaid) avastatud looduses üle 200 000 liigi, puuke ligi 900 liiki pluss veel sääsed jms elusolendid.....
*aga [[ensüümid]], [[valgud]] ja [[geenid]] ja [[lipoproteiinid]] ja ilmselt ka vajadus [[vitamiinid]]e järele jpm neil ON teaduse kaudu tuvastatud küll, lisan tutvumiseks ka pisut lisamaterjali.......
[http://www.southalabama.edu/microbiology/audia.html]
[http://en.wikipedia.org/wiki/Rickettsia_rickettsii]
[http://patricbrc.org/portal/portal/patric/GenomeList?cType=taxon&cId=783&displayMode=Complete&dataSource=RAST&pk=-958481813]
[http://www.plosone.org/article/info:doi/10.1371/journal.pone.0000266]
[http://iai.asm.org/content/74/9/5067.full]
[http://cid.oxfordjournals.org/content/45/Supplement_1/S39.full]
[http://jid.oxfordjournals.org/content/103/1/6.extract]
[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC420876/]
[http://www.jbc.org/content/286/48/41246.full.pdf]
*Experimental Chemotherapy, Volume 3, R Schnitzer
[http://books.google.ee/books?id=kfD8tpOhlt8C&pg=PA491&lpg=PA491&dq=rickettsia+enzyme+systems&source=bl&ots=3e0Eo1HXgF&sig=Q3bOpPXa5bYZ0C9hvX3HT_5utec&hl=et&sa=X&ei=MnfJUaLkHcfK4AS724CgBg&ved=0CFUQ6AEwCQ#v=onepage&q=rickettsia%20enzyme%20systems&f=false]
*Rickettsiology and Rickettsial Diseases, Karim E. Hechemy, Philippe Brouqui, James E. Samuel [http://books.google.ee/books?id=wKpTUIRG2qEC&pg=PA74&lpg=PA74&dq=Rickettsiology+and+rickettsia+enzyme+systems&source=bl&ots=WzTzASDNpd&sig=xvSV7OuFP1dBvUxoqyLaN1OC_8U&hl=et&sa=X&ei=k3XJUfaPGMSo4ASAzIGoBw&ved=0CEoQ6AEwBQ#v=onepage&q=Rickettsiology%20and%20rickettsia%20enzyme%20systems&f=false]
Mariina 25. juuni 2013, kell 14:14 (EEST)

Tähelepanek ei puutu sisusse, ent v-o kellelgi õnnestub välja nuputada, miks see arutelu on kategoorias ?--Estopedist1 (arutelu) 20. aprill 2019, kell 17:45 (EEST)
----
Kas artiklis võiks olla märkus ka selle kohta, et kui jutt pole bakterite perekonnast vaid bakterist, siis peaks eestikeelne nimetus olema riketsia (kui ma õigesti aru saan)? Otsing EKI-st: http://eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=riketsia Lugesin riketsiatest ka vanast, 1967 a. raamatust "Viirused ja elu olemus"  W.M. Stanley, E.G. Valens. Ei tea kuidas kaasajal asjatundjad neid nimetavad? --Nimelik (arutelu) 23. juuni 2022, kell 13:55 (EEST)

Nimetus "riketsiad" on eesti keeles ka praegu olemas, aga mul pole õnnestunud välja selgitada, millise rühma kohta see käib. --Andres (arutelu) 23. juuni 2022, kell 16:02 (EEST)


Arutelu:Luigi Pirandello

"Giacomino!" looks, to me, like vandalism.
The text was added on 12. november 2007 by 217.159.149.206, along with the list of books.
My guess is that 217.159 took a list that was already vandalized, translated it into Estonian, and imported it, without noticing the "Giacomino!" text.
Varlaam (arutelu) 9. juuni 2013, kell 21:09 (EEST)
-----------
Miks on vaja infokasti kirjed ära peita, nii et neid ei saa otse parandada? Loetelu "näitekirjanik, kirjanik, luuletaja, stsenarist, lavastaja" on ju vigane, sest näitekirjanik, luuletaja ja stsenarist on kirjaniku alaliigid. Kuriuss (arutelu) 25. september 2021, kell 16:45 (EEST)


Arutelu:Mycobacterium lepromatosis

Tere Teile kasutaja Pietade!
Äike käis üle maa maa ja panime Elioni "nõrganärvilisuse" tõttu interneti voolust maha
aga
Viimane redaktsioon: 2013-06-10T14:21:42 (redigeeri) (eemalda)
Pietade (arutelu | kaastöö)
P (+==Viited==  , aga, kus on Mycobacterium avium jt, mingil ajal oli kokku juba üle 120 "eluka"; kas nt "mükobakterioos" võib siis olla leepra, TB + muud "kaunist")
jah tõepoolest
on Mycobacterium avium  -mittespetsiifilised mükobakterioosid aga "eluka" vast mitte
Pietade: "mükobakterioos" võib siis olla leepra
Mariina: mükobakterioos -med sõn 2004, lk 493  on mingi atüüpilise mükobakteri tekitatud haigus ....
minu arusaamist mööda erinevate haiguste kompleks, vast mida pole madala virulentsuse ja kliinilise pildi ning avaldumuse tõttu teaduharude mõttes igapäevselt kliiniliselt tuvastamisväärseteks peetud...
Taxonomic Guide to Infectious Diseases: Understanding the Biologic Classes ...
By Jules J Berman
http://books.google.ee/books?id=zupV01Oyd5kC&pg=PA83&dq=Mycobacterium+lepromatosis&hl=et&sa=X&ei=FEi1UdSyN4Wm4ATyZA&ved=0CDMQ6AEwAQ#v=onepage&q=Mycobacterium%20lepromatosis&f=false
*Mycobacterium leprae ja *Mycobacterium tuberculosis on lähisugulased
aga
Mycobacterium lepromatosis on nii uus mükobakter 2008, et teda veel täpsemini uuritakse ning sugulussidemed on lahti e "avatud"
Pietade: TB + muud "kaunist")
Mariina: Mycobacterium tuberculosise poolt põhjustatud tuberkuloosi võib küll väliselt kaunimaks pidada kui Mycobacterium lepraet
aga
kuna nad on mükobakterid ja nende elu ning genoomi ja ka virulentsuse ning "garanteeritud ravi" jpm on veel avastamata siis on ju tore teada, et akuutse nakkuse korral eluneb igas inimmakrofaagis ca 300 näituseks Mycobacterium leprae bakterit,
sealt see siis ju kõlabki teadusega kokku, et oleme eukarüoodid
ja
nii üldiselt olen ma "nalja vilu"de poolt igas võimalikus ja võimatus elusituatsioonis
aga
naljad mis mulle istuvad peavad olema tsipa, hetkel ei leiagi sobivat sõna...
Mariina 10. juuni 2013, kell 18:47 (EEST)


Arutelu:Elon Musk

Ühe sõna, nimelt dollari, ma märkisin uurimist vajavana, sest ma pole kindel, et see tehing toimus Kanada dollarites. See toimus kõige tõenäolisemalt Lõuna-Aafrika randides, lihtsalt selle suurus vastas 500 Kanada dollarile. Ja peale selle on võimalik, et see tehing toimus hoopis USA dollarites. Taivo 11. juuni 2013, kell 01:25 (EEST)

See toimus Lõuna-Aafrika rahaühikutes, lihtsalt intervjuudes Ameerika ajakirjadele, kus Musk sellest räägib, annab ta alati summa dollarites. Sellepärast ongi öeldud, et umbes 500 (USA) dollarit Cumbril (arutelu) 11. juuni 2013, kell 01:28 (EEST)

Ma otsisin nüüd välja allika, kus on öeldud, et summa oli 500 (USA) dollarit ja lisasin artiklile. See on ilmselt umbkaudne number; mõnes allikas on öeldud, et mõnisada dollarit. Lisaks on siin öeldud, et müüs ajakirjale. Teisal on jälle öeldud, et müüs mitu arvutimängu ning lause, mis käib selle kohta, kuhu ta oma raha kulutas, pigem käib kogu teenistuse kohta kõigist müükidest, mitte selle ühe müügi kohta. Cumbril (arutelu) 11. juuni 2013, kell 17:47 (EEST)

Falcon 1 juures peaks vist linkima kujule Maa-lähedased orbiidid. Aga 2009 aasta septembris see rakett ei lennanud mitte kuskile, nii et aeg seal juures on vale. Ilmselt õige on 2009 aasta juuli? Ja siis tegelt peaks kirjutama mis satelliit see oli ja mis orbiidiga täpsemalt tegu oli. -- Ahsoous (arutelu) 11. juuni 2013, kell 13:47 (EEST)

Täiesti võimalik, et aastaarv kuupäev on vale, ingliskeelses vikis, kust ma algselt tõlkisin, oli ka teine aastaarv vale (See, millal Musk lahkus Lõuna-Aafrikast). Otsisin isegi nende kasutatud allika välja ja seal polnud üldse aastarvu antud. Cumbril (arutelu) 11. juuni 2013, kell 13:51 (EEST)

Mariina, täpne Mercedese mudel, kus Tesla osad sees on, on Mercedes-Benz A-Class E-CELL. Vaata: :en:Mercedes-Benz_A-Class#Mercedes-Benz_A-Class_E-CELL_.282010-.29
Kasutaja Cumbril! Tänud vastamast
aga
vaadake kirjapildikesi
Mercedese- Mercedes-Benzi
Mercedes-Benz A-Class E-CELL - Mercedes-Benz A-klass ja veel E-Cell
ja täpsuse poole püüdmine artiklis koha peal on tore
aga
üldise foonina tiksub,minul vähemalt ka vikipeedia väline maailm ja ajalugu ja  kui mina näituseks nii täpselt ei tea (Mercedes-Benze tootvates tehastes ja mujal osakondades kohapeal on tänapäeval oma kord kus ja keda ning milliste fotokopeerimisseadmetega ligi lubatakse siis tegelikult piisaks minu arvates koostöö ära märkimisest..kui just Daimler AG koduleheküljel pole kirjas näituseks, et Mercedes-Benz A-klassi E-Cell mudeli elektrimootor (mahtuvus, klapid, võimsus (hobujõud jne ) mina nii täpselt ei teagi, el mootor vast kilovattides jne) on komplekteeritud ettevõtte "Tesla Motors" poolt
toodetud :
kas akud? või abiseadmed)
aga
nagu öeldud kasutaja Cumbril kuna mina tehnikat ülepea ei jaga siis pole tegelikult ka minu rida neid taga ajada
aga
võib-olla just seetõttu, et pole minu rida püüan ma aru saada, et Daimler AG (nime pole ma üle kontrollinud, kas al 2007) ostab ning paigaldab Daimler AG tehastes (kas Saksamaal?) Mercedes-Benz A-klassi elektrimootoriga sõiduautodele "Tesla Motors"i poolt toodetud (kas el.akusid) ...
Tesla müüb /.../ kasutamiseks Smart EV ja Mercedese /.../ mudelites
Kas Tesla on nii: http://www.teslamotors.com/contact
http://www.teslamotors.com/executives
Daimler AG-le
Smart EV (kas Smart EV on ka Mercedes-Benzi automudel?)
Mercedes-Benzi A-klassi mudelite
Cumbril
Minumeelest sellest lausest ei saa järeldada, et Tesla rendib mootoriosi Daimler AG-le. Selle, et ta on koostööpartner, võib muidugi sisse panna lausesse. Cumbril (arutelu) 11. juuni 2013, kell 15:47 (EEST)
Koostööpartnerluse ära märkimine on selles mõttes parem, et ärimaailma võrgustik töötab ka oma sisemiste "määrustike" (ei ole hea väljend) kaudu ja kui mõlemad pooled märgivad avalikult oma innovatiivset ja keskkonnasõbralikkuse poole püüdlevat tegevust ja ka koostööd, siis on see omamoodi tunnustus ning "kvaliteedimärk" ja ka "usalduse märk" kui nii võib öelda....
aga mina niitäpselt ei tea, kas Tesla pole mitte inimese nimi? ja veel mingi "suuruse" tähis.....kas ma olen need nähtused nüüd segamini ajanud ei tea...
Mariina 11. juuni 2013, kell 17:07 (EEST)

See allikas ütleb, et Tesla müüb Mercedesele akusid ja veel mingeid komponente: http://www.autoguide.com/auto-news/2010/08/electric-mercedes-a-class-to-debut-at-paris-auto-show-using-tesla-battery-tech.html

: As a sideshow to the new 2011 CLS, Mercedes-Benz will display a production version of the A-Class EV at the Paris Motor Show. Called the A-Class E-Cell, the limited-run electric car will be powered by 40kW lithium-ion batteries and additional components provided by U.S. electric car maker Tesla Motors. The vehicle’s range is expected to be roughly 124 miles with a solid 214 ft-lbs of torque.
This development further strengthens the working relationship between Mercedes parent company Daimler and Tesla, which already supplies the batteries of the Smart ED.

"Called the A-Class E-Cell, the limited-run electric car will be powered by 40kW lithium-ion batteries and additional components provided by U.S. electric car maker Tesla Motors."

::Eesti Riigil on allika kaudu juba 507 elektriautot
*

::"Limited" märge siis Mercedes-Benzi tehastest eratellija vast tellida ei saagi ehk siis hiljem esinduse kaudu, kui jätkub koostöö näituseks " Tesla Motors" iga vast....
*
*

Tesla on jah inimese nimi (Nikola Tesla) ja autotootja nimi on Tesla Motors. Aga kui üks kord on nimi täispikalt sisse toodud teksti, siis edaspidi võib kasutada nime lühendvarianti.

: Seda ma ei teadnud.., kas vitamiinide lühendvariant võib-olla vit näituseks...

:: Vähemalt nii olen mina aru saanud. Mercedes Benzi asemel võib öelda ka Mercedes, kui kõik juba mõistavad, et mõeldud on autotootjat ja mitte hispaaniapärast naisenime.

:: Mercedes-Benz sõidukite kohta (asemel) öeldakse tavakeeles ka "mersu" , ja ilmselt mina ei ole kõik, kes mõistavad, sest minu arust, ajaloo kaudu sai Mercedes-Benz nime just emma-kumma tütre järgi (olen lugenud aga täpselt ei mäleta)
*
*
*
ja selleks, et tulev-toimetajatel tööd pisut vähendada (eeldatavasti)
et ei tekiks (äkki ) lehekülgi
*Mercedes (auto) ja A-klass pluss mudelid jne...
*Mercedes (naise nimi)
*Mercedes (pank)
*Mercedes-Benz  Bank
*Mercedes- Benz Arena  jpt.
*Mercedes (naise nimi) -kas kindlalt hispaaniapärane naisenimi? tahtsin pere keskmisele lapsele - tütruklapsele- Mercedes nimeks panna, aga lapseisa keelas rangelt ära (ei tea küll miks)....

Üks palve: kui Te kirjutate arutelulehele, siis kas saaksite mitte kirjutada oma teksti teise kirjutaja teksti vahele? See teeb lugemise selgemaks, siis saab aru kust ühe inimese tekst lõppeb ja teise oma algab. Eks? :) Cumbril (arutelu) 11. juuni 2013, kell 17:47 (EEST)

:Palve kaalumisel aga ma ei saa päris hästi aru , mis on aruteluleht ja miks teise "kasutaja" teksti vahele ....püüan kaaluda, kas juba läkski segadusse, minul tavaliselt seda mõtet pole olnud, et võib segi minna, ma ju (valdavas enamikus) meenutan, mida mina sisse trüksisin - peab üle mõtlema.....
aga nagu öeldud "tehnika" ja "stiil" ei ole minu pärismaa.....
Mariina 11. juuni 2013, kell 18:51 (EEST)

Sissejuhatuse võiks ümber kujundada: haridusalane info on seal ebavajalik ja filantroopiasse puutuv täitsa mainimata. Ivo (arutelu) 12. juuni 2013, kell 03:29 (EEST)

Olen päri. Ma kavatsen veel ühe sektsiooni lisada artiklile (tunnustused) ja siis võiks kogu artikli põhjal sissejuhatuse teksti muuta. Cumbril (arutelu) 12. juuni 2013, kell 03:32 (EEST)

Kirjutasin nüüd uue sissejuhatuse. Mul pole kogemusi Vikipeedias sissejuhatuste kirjutamisega, seetõttu ma ei tea, kas see on liiga glorifitseeriv? Samas ei tahaks minna sissejuhatuses faktide ja viidete väga täpsele äratoomisele, need kuuluvad alaossa, sissejuhatus peaks olema üldistav. Või peaks otsima katteks mõne allika, mis suuri üldistusi teeb Elon Muskist? Cumbril (arutelu) 18. juuni 2013, kell 00:57 (EEST)

: Võib-olla tsipake võiks olla vähem pidulikkust. Rohkem torkab silma ameerikapärane lauseehitus teise lõigu esimeses lauses. Andres (arutelu) 18. juuni 2013, kell 12:57 (EEST)

:: Kohendasin sissejuhatust. Andres (arutelu) 18. juuni 2013, kell 13:03 (EEST)

"Noorukiiga" ei kõla pealkirjas hästi. Äkki sobiks "Lapsepõlv ja õpingud"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 12. juuni 2013, kell 10:02 (EEST)

Saja mõjukama inimese kohta võiks olla artikkel. Ma pole kindel, mis pealkirjaga see peaks olema. Andres (arutelu) 18. juuni 2013, kell 13:03 (EEST)

Paistab, et kõigis enamlevinud keeltes on selle artikli nimeks Time 100. See on ajakirja Time igaaastase väljaande nimi: en:Time_100 --Cumbril (arutelu) 14. juuli 2013, kell 01:42 (EEST)
Kuhu kohta ta seal Saskatchewanis läks. Montrealist Reginasse on alla 3000 km, sealt ka provintsi põhjapoolseimasse kohta üle 1000 km kohe kuidagi ei ole ehk siis mis vahemaa see 15 000 km ikka on.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. juuli 2016, kell 21:23 (EEST)

Kuskilt oli viga sisse tulnud. Raamatus on öeldud, et sõitis bussiga 1900 miili ja jõudis Swift Currenti nimelisse linna, milles elas 15 000 elanikku. Cumbril 19. september 2016, kell 17:03 (EEST)


Arutelu:Boris Engelhardt

Enne oli teisiti, panen siia. Osa oli viidatud ka. --Epp 11. juuni 2013, kell 22:15 (EEST)

Boriss Engelhardt elas 1920. aastatel Eestis (Tallinnas) ning polkovnik Engelhardt osales aktiivselt Vene emigratsiooni poolt organiseeritavas nõukogudevastases tegevusesKONTANTIN PÄTS JA NÕUKOGUDE LIIDU HUVID, 1940. aastal pärast Eesti annekteerimist ja okupeerimist 22. juunil 1940 Engelhardt vahistati NKVD Leningradi oblastivalitsuse korraldusel ning etapeeriti Leningradi, kus ta ka hukati.

Parandasin mõned vead, mis tulenesid samanimelisega (vt :ru:Энгельгардт, Борис Вадимович) sassiajamisest. Artiklis võib veel olla vigu--Estopedist1 (arutelu) 23. september 2015, kell 15:35 (EEST)
Võib-olla oleks siis kas Boris Engelhardt või Boriss Engelgardt (transkriptsioon vene keelest). Minu meelest sulge ei ole hea kasutada. Andres (arutelu) 15. oktoober 2016, kell 13:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Glaisher

Medical Translation Project
	Invitation to the Medical Translation Project – a joint Wikimedia project started by the English language WikiProject Medicine!
Thank you for being one of the top Medical editors! I want to use this opportunity to introduce you to our most ambitious project.
We want to use Wikipedia to spread knowledge where it will be used. Studies have shown that Wikipedia is the most common resource of medical knowledge, and used by more people than any other source! We want high quality articles, available to everyone, regardless of language ability. It isn't right that you would need to know a major language to get hold of quality content!
That is why in the recent Ebola crisis (which is still ongoing) we translated information into over 70 languages, many of them small African languages. This was important, as Wikipedia was also shown to be the biggest resource used in Africa for information on Ebola! We see tremendous potential, but also great risks as our information needs to be accurate and well-researched. We only translate articles that have been reviewed by medical doctors and experts, so that what we translate is correct. Many of our translators are professionals, but many are also volunteers, and we need more of you guys – both to translate, but also to import finished translations, and fix grammatical or other style issues that are introduced by the translation process.
Our articles are not only translated into small languages, but also to larger ones, but as of 2015 this requires users to apply for an article to be translated, which can be done here (full articles, short articles) with an easy to manage google document.
So regardless of your background head over to our main page for more information, or to our talk page and ask us questions. Feel free to respond in any language, we will do our best to find some way to communicate. No task is too small, and we need everyone to help out!

I hope you will forgive me for sending this message in English – we also need translators for messages like this, and above all local language community managers, which act as a link between us and you. Also I can not reply on your talk page, so please go to our talk page!
Thank you for helping medical information on Wikipedia grow! -- CFCF 🍌 (email) 15:37, 28 January 2015 (UTC)

:Google Translation of this message


Arutelu:Rassism Poolas

"Terve 19.sajandi vältel olid poolakad saksa rassismi ohvrid." Kas ka Tsaari-Venemaale ja Austria-Ungarile kuulunud Poola aladel? 90.191.119.98 14. juuni 2013, kell 22:03 (EEST)
Artiklis puuduvad täielikult poolakate teod sakslaste suhtes, näiteks Bromberger Blutsonntag. Ja kes on nigeeria päritolu poolakas? Ma tean poolakate etnogeneesist väga vähe, aga otse Nigeeriast nad küll ei tulnud. --IFrank (arutelu) 17. juuni 2013, kell 11:44 (EEST)

One newspaper article.  Xx236 (arutelu) 11. oktoober 2023, kell 11:19 (EEST)
Tõstin välja:
Poolakad
Terve 19. sajandi vältel olid poolakad Saksa rassismi ohvrid. 20. sajandil kehtestas Saksamaa rassistliku diskrimineerimise poolakate vastu ning sakslased hakkasid poolakaid nimetama "inimesesarnasteks". Poolakad olid genotsiidide aineks ja plaan oli pärast sõda poola rahvas täielikult hävitada.[viide?]
Aafriklased
Poola keeles on kõige levinum sõna "mustade inimeste" jaoks – Murzyn. See on üldiselt neutraalne sõna, kuid mõnes kontekstis on sellel sõnal halvustav tähendus. Üks hiljutisi teravamaid sündmusi mustade jaoks Poolas oli 23. mai 2010 – Maxwell Itoya surm. Ta oli Poolas elanud nigeerlane, kes sai surma poola politsei aktsiooni käigus, et piirata ebaseaduslikku ja mustal turul toimuvat kaubandust. Tema surm on tekitanud rahutust ja massivahistamisi mitte-valgete seas Itaya surma sündmuskohal. Sündmus on Poola meedias saanud laialdast arutelu.[viide?]
Esimene lõik on liiga üldine. Teise sündmuse puhul pole selge, mis seal ikkagi tomus.--Vaher (arutelu) 11. oktoober 2023, kell 11:52 (EEST)
Allpool on veel segaseid lauseid, mis võiks kustutada.--Vaher (arutelu) 11. oktoober 2023, kell 11:57 (EEST)
Kogu see artikkel on paras õudus, suvalised näited vigases keeles, minu meelest võiks kustutada. --Metsavend 11. oktoober 2023, kell 22:22 (EEST)
Olen kustutamisega nõus, sest tõlge on nii halb, et seda pole võimalik toimetada.--Vaher (arutelu) 13. oktoober 2023, kell 10:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:Vaher

Tere tulemast Vikipeediasse, Vaher! Andres (arutelu) 18. juuni 2013, kell 11:52 (EEST)
Artiklinimeruumis kaldkriipsuga pealkirju ei tehta. Kaldkriipsuga tehakse muudes nimeruumides alamlehekülgi, aga artiklinimeruumis see tehniliselt nii ei tööta. Adeliine 18. oktoober 2014, kell 20:48 (EEST)
Palun ära kopeeri allikate teksti. --Epp 22. oktoober 2014, kell 12:00 (EEST)
Otseseid koopiaid on vähe ja allikad on juures. Pole aega seda meeletut teabemassi ümbersõnastada. Ma ei oska viidata...

Kõik tuleb ümber sõnastada, ka siis, kui on viidatud. Ja üksnes kosmeetilistest muudatustest ei piisa. Me peame austama autorite õigusi. Kui pole aega, tee vähem. --Epp 22. oktoober 2014, kell 12:08 (EEST)
* Kasutaja:Vaher/Märkmed

Mul on kaks palvet. Kui tahad midagi välja visata, pea enne arutelulehel nõu. Märgi allikad, ja võimaluse korral ära kirjuta ühe allika põhjal. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 8. veebruar 2015, kell 01:29 (EET)

Mõnes teises vikis on nii, et kui kasutaja jätkab artiklitesse kopipeisti lisamist korduvatele märkustele vaatamata, siis ta blokeeritakse mõneks ajaks. Võib-olla peaks siin sama kaaluma. 84.50.7.230 11. veebruar 2015, kell 10:18 (EET)

Arutasime teemat Arutelu:Islamiriik (organisatsioon) all, et millistel tingimustel Autorikaitse seadusega on EV-s koopiad lubatud. Seetõttu ei sulge keegi ka e-võrgus koopiaid levitavaid portaale. --Vaher (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 10:33 (EET)

: Vikipeedia reeglite järgi ei ole kopeerimine lubatud. Andres (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 11:58 (EET)
Mõnes kopeeritud lauses mõne sõna muutmine ei ole piisav. Mõtted tuleb edasi anda oma sõnadega, nii et tegu pole äratuntavalt allika tekstiga. Parem kasutada erinevaid allikaid, selle asemel, et ühe allika materjali lause-lauselt ja lõik-lõigult üle kanda. Pikne 3. märts 2015, kell 13:54 (EET)

Palun ära paranda lühendeid eKr ja pKr. Meil on seni peaaegu kõikjal nii olnud. Selle kohta oli [[Vikipeedia:Üldine arutelu#eKr või e.m.a|arutelu]]. Paistab, et üldiselt ollakse seda meelt, et tuleks taotleda stiiliühtlust ja kuna läbivalt ilmselt parandama ei hakata, siis tuleks pigem jääda senise vaikiva stiilikokkuleppe juurde. Pikne 10. märts 2015, kell 21:02 (EET)

Vastupidiselt siin väidetule Vikipeedia siiski ei ole teadusprojekt. Usu mind, ma olen Vikipeedia ja autoriõiguse teemaga rohkem tegelema pidanud kui keegi teine, käin praegu kõikvõimalike riigiasutuste ja loomeliitude vahet ning olen neil teemadel ka lehtedes masendavalt palju kirjutanud. Teaduse eeldus on originaalsus, Vikipeedias on originaaluurimused keelatud. Me ainult refereerime teadust, ent entsüklopeediaartiklite kirjutamist pole kunagi otseselt teaduseks peetud, see on parimal juhul teaduse populariseerimine (ja halvimal juhul kurat teab mis, eks entsüklopeediate nime all on ka igasugu asju tehtud). Me kasutame teatud teaduslikku atribuutikat (eelkõige viitestikku), kuna kogu Lääne entsüklopeediatraditsioon on uusaegse teadusega tihedalt seotud ning me saame tänu veebitehnoloogiatele seda paremini teha kui senised paberentsüklopeediad, ent see ei tee veel entsüklopeediast endast teadust. Vt ka :en:Wikipedia:What Wikipedia is not punktid 2.2.1, 2.7.7 ja 2.7.8.
Meie hädad autoriõigusega tulenevad osalt just sellest, et ajal, mil praegune autoriõigus kodifitseeriti, ei olnud sedalaadi projekte olemaski ning me jääme enamikus riikides tehtud erandite vahele. Eesti autoriõiguse seaduses on erandid teaduse, hariduse ja ajakirjanduse jaoks, aga Vikipeedia kui entsüklopeedia ei ole rangelt võttes ükski neist; seda saab kasutada kõigil neil otstarvetel, kuid ükski neist funktsioonidest ei ole Vikipeedia olemus. Kuid teatmeteostele ei ole autoriõiguses erandit tehtud, sest nad pole kunagi seda vajanud: enne Vikipeediat olid entsüklopeediad ärilised või riiklikud väljaanded, neil polnud algmaterjali autoritele maksmisega probleemi. Samuti ei tegelnud paberentsüklopeediad sündmuste jooksva kajastamisega, neis ei olnud massiliselt kasutajate loodavat sisu ning ajutisi probleeme, mis parandatakse (nt autoriõiguste lühiajalisi rikkumisi teadmatusest) - see kõik mõjutab meie töö juriidilist külge. Autoriõiguses on aga palju suurtööstuste huve koos ning see kohaneb uuega väga raskelt. Eks me nüüd püüame uut seaduseversiooni mõjutada, et see reaalsusega kooskõlla jõuaks. --Oop (arutelu) 13. mai 2015, kell 09:19 (EEST)

Tänud probleemi sõnastamise eest! Panin tekstis mind mõjutanud olulised mõtted tumedaks. Sain aru, et entsüklopeedia (Vikipeedia esilehel avatud entsüklopeedia) jaoks pole erandit Eesti Autoriõiguse seaduses. Erandi saavutamikseks tuleb täpsustada avatud entsüklopeedia seost hariduse, loomingu, digi- või muude valdkondadega.--Vaher (arutelu) 13. mai 2015, kell 10:59 (EEST)

: Kuidas võtta. Ka senised erandid sisaldavad klausleid, mis võiksid tekitada probleeme, millele nähtavasti pole mõeldud. Näiteks on teaduse ja hariduse juures kirjutatud, et luba on materjalide kasutuseks vaid mitteäriliselt. Kuidas jääb sellisel juhul erakõrgkoolidega või populaarteaduslike ülevaateteoste müügiga, mida ka teaduskirjastused avaldavad? Ajakirjanduse puhul on uudisliku sisu piir hägus ning tänapäeval pole üldse üheselt selge, mis on ajakirjandus. Muuseumitel jts mäluasutustel, muide, on luba materjalide avaldamiseks motiveeritud mahus, et oma kogusid tutvustada - võib väita, et kõigi kogude ülespanek Muisi andmebaasi ületakse selle motiveeritud mahu piiri igal juhul (vastasel juhul poleks piirangul mõtet; mida muuseumid Muisis litsentsidega teevad, on täiesti omaette ooper, sellest on kirjutanud Vahur Puik ERMi blogis ja Sirbis pikalt). Nii et erandid ajavad olukorra tihti vaid segasemaks, meie töös oleks aga kasulik selgus ja kindlus. Näiteks oleks meil vaja panoraamivabadust, mis kehtiks üleüldiselt - praegune mitteärilise kasutuse luba ei ole kooskõlas Wikimedia Commonsi poliitikaga, isegi kui meile igal pool korrutatakse, et sellest pidavat meile piisama. Nii et mõnes mõttes, jah, ideoloogiliselt oleks muidugi kena, kui seadusse kirjutatakse lause-paar teatmeteoste kohta, aga see üksi meid ei toidaks. (Pealegi tehtaks sellest siis ilmselt jälle "mitteäriline" erand, mis tekitaks muuhulgas küsimuse, kas kadunud Aasmäe juhitud "Eesti Entsüklopeedias" toimus tõesti mingi imeline sisuline muutus, kui täpselt sama projekti hakkas OÜ asemel haldama MTÜ, kuhu varad pankroti eel kanditi.) Vikipeedia idee on ikkagi selles, et kõik siin levitatavad teadmised oleksid täielikult vabad (ja kui keegi oskab nendega rikkaks saada, siis lasku käia, palju õnne talle, egas me kadedad ole). See on lähtekoht, mis ajab senise autoriõigusega harjunutel juhtme väga kiirelt kokku. Olen pidanud väga palju dialooge, mis lühikokkuvõttes kõlavad nii: "Mis mõttes "kõigile tasuta"???" - "Otseses." Vt ka Lawrence Lessigi raamatut "Vaba kultuur", mida Wikimedia Eesti juba tükk aega kirjastada üritab ning mis praegu seisab minu kui toimetaja taga, mea culpa. --Oop (arutelu) 13. mai 2015, kell 18:33 (EEST)
----
Tavaliselt Vikipeedias lühendeid ei kasutata. On küll mõned erandid nagu ühikulühendid. Kui Vikipeedias lühendeid kasutada, siis peaks need olema üldtuntud. Võiks vältida lühendeid, mis erinevad ÕSi lühendivalimikus toodud lühenditest. Kui lühend linkida, siis parem juba nii, et kursoriga saaks vaadata, mida lühend tähendab. Artiklid lühenditest peaks üldjuhul olema sõnaraamatus (Vikisõnastikus). Pikne 16. mai 2015, kell 12:07 (EEST)
Kui tekib kahtlus sõnade õigekirjas, soovitan kõigepealt kontrollida õigekeelsussõnaraamatust, nt messias. Kui see ei meeldi, mis seal on, kirjutada vastava artikli arutelulehele. --Metsavend 8. juuni 2015, kell 15:33 (EEST)

Teisaldasin lehe Islamiriigi sõdade kronoloogia (2015. aasta jaanuarist) Su arutelulehele.—Pietadè (arutelu) 28. november 2015, kell 23:57 (EET)

"Saalomonlik" otsus! --Vaher (arutelu) 30. november 2015, kell 20:20 (EET)

: Neid "asju" on keeruline kirjutada.  Lisaks "faktid", mida ilmselt ei saagi täpselt teada. "17 sekundit" Türgi õhuruumis, ...täna sattusin lugema: Deutsche Welle artiklit Ученые усомнились в данных Москвы и Анкары по поводу сбитого Су-24—Pietadè (arutelu) 30. november 2015, kell 20:36 (EET)

:: Teabesõda ongi selles, et üldse aru saada mis toimub. (Musti kaste uuritakse praegu, lääne allikas viitas 50. sekundile.)--Vaher (arutelu) 20. detsember 2015, kell 01:01 (EET)
----
Palun ära märgi sisulisi muudatusi pisiparandusteks. Andres (arutelu) 5. august 2016, kell 17:33 (EEST)

Vabandust!--Vaher (arutelu) 1. mai 2021, kell 15:42 (EEST)

Tere! Paar tähelepanekut, mida soovitan edaspidi arvesse võtta:
# kui võõrkeelsed teosed pole eesti keelde tõlgitud, ei sobi neile viidata ainult tõlgitud pealkirjaga, kindlasti tuleb lisada originaalpealkirjad;
# kui pole esitatud täielikku teoste loetelu, tuleks jaotise pealkirjaks panna "Teoseid", mitte "Teosed".

Parandasin vastavalt näiteks artiklis "Jean_Baudrillard". Kuriuss 6. mai 2018, kell 16:42 (EEST)
----
Miks Sa veedad igal pool vedadeks muudad? Eesti keele tõlketraditsioonis on juba pool sajandit kasutatud pikka vokaali. Nii on ka Ida mõtteloo leksikonis. --Vihelik (arutelu) 8. aprill 2021, kell 11:14 (EEST)
Vastasin Veda arutelus https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Vedad. --Vaher (arutelu) 8. aprill 2021, kell 17:14 (EEST)
----
Hea keeletoimetamistalguline!
Žürii on oma otsuse teinud ja Te ei saanud seekord auhinnalist kohta.
23 talgulist toimetas kokku 477 artiklit. Nelja aastaga on toimetatud 2402 artiklit ja tänu talgutele on märkimisväärselt vähenenud Vikipeedia keeletoimetamist ootavate artiklite arv. Aitäh Teile sellele kaasa aitamast!
Kui soovite tagasisidet osa Teie tehtud paranduste kohta, siis kirjutage mulle oma meiliaadress Vikipeedia kaudu või aadressile ann.siiman@ut.ee ja saadan Teile faili.
Tervitades
Ann Siiman
keeletoimetamistalgute žürii esimees
Annn (arutelu) 1. mai 2021, kell 14:56 (EEST)
Järelvaatamised
2023. RARA. XVIII oskuskeelepäev: tõhus erialakeel raamatukogus. Terminikonverents: https://www.youtube.com/watch?v=0Xarg3PsX4Y; ERM. 26. okt Seminar "Baltisaksa ihu ja hing": https://www.youtube.com/watch?v=LM8KdPE01AA

Loodud artiklid tuleks linkida teiste keeleversioonide samade artiklitega. Kui teistes keeleversioonides midagi pole, siis on küll ka küsitav, kas asi on piisavalt oluline, et meilgi selle kohta artikkel olema peaks.
Samuti on olulised siselingid. Süsteem ei loe sellist kirjutist isegi artikliks, kus pole vähemalt ühte siselinki. Ivo (arutelu) 2. oktoober 2023, kell 14:31 (EEST)

Kõnealused artiklid on epistemoloogia loendis sellisel kujul olemas aga tühjana, ehk siis neid soovitakse. Muidugi ei jää nad sellisteks. Vaher (arutelu) 2. oktoober 2023, kell 19:47 (EEST)
----
Ma kordan mitmes arutelus hiljuti kõlanud palvet lisada artiklitele viited. Sa kirjutad keerulistel teemadel, mida sa ei valda ning kirjutades sa nähtavasti moonutad allikate mõtet. Ilma allikaviideteta on teistel selliste artiklitega hiljem väga raske midagi mõistlikku peale hakata. Pikne 12. november 2023, kell 16:37 (EET)

Tere. Entsüklopeediatele ja võõrkeelsetele vikipeediatele ju ei viidata.@ Vaher (arutelu) 12. november 2023, kell 19:25 (EET)

:Entsüklopeediatele ikka viidatakse (miks mitte?). Muukeelsetele vikipeedialehtedele tõesti ei viidata, sest nende usaldusväärsus pole teada. Kui tollel vikilehel aga on omakorda viidatud mingile usaldusväärsele allikale, siis saab koos tekstiga siia üle tuua selle viite. Kui muukeelsel vikilehel esitatud väide on viitega kinnitamata, siis ei sobigi see väide siia üle toomiseks. Juhendist Vikipeedia:Usaldusväärsuse tagamine: "Võib viidata ka tertsiaarsetele allikatele (õpikud, entsüklopeediad). Vikipeedia enda keeleversioonid ei sobi siiski viitamiseks, sest Vikipeedias ei ole mehhanismi süstemaatiliseks ja ammendavaks faktide paikapidavuse kontrolliks." Igatahes ei tohiks lugejat panna olukorda, kus talt eeldatakse esitatu pimesi uskumist ilma võimaluseta väiteid kontrollida. Minnekon (arutelu) 12. november 2023, kell 20:11 (EET)

::Kasutan vahel mõne õppeaine loengukonspekte ja neile ei viita.@ Vaher (arutelu) 13. november 2023, kell 09:33 (EET)

::: Konspektid võivad olla ka ebausaldusväärsed. --Andres (arutelu) 13. november 2023, kell 13:47 (EET)

::::Just. Loengukonspektiga on 2 probleemi: see pole avalikult kättesaadav (ja seega ka kontrollitav) allikas ning selle autori pädevus ja neutraalsus loengu sisu edasiandmisel pole teada. Seega mitte lihtsalt loengukonspektile pole mõtet viidata, vaid selle alusel ei saa üldse vikiartikleid kirjutada. Usaldusväärsete allikate kasutamise nõue on üks Vikipeedia alustaladest, mitte pehme soovitus, mida võiks soovi korral ignoreerida. Vikipeedia:Põhimõtted: "Kogu Vikipeedia sisu, kõik esitatavad faktid, andmed, tsitaadid ja viited peavad olema kontrollitavad ning tuginema usaldusväärsetele ja avalikult kättesaadavatele allikatele." Minnekon (arutelu) 13. november 2023, kell 17:55 (EET)


Arutelu:Uus-Prantsusmaa

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.encyclopedia.com/doc/1G1-97059143.html
** In Uus-Prantsusmaa on 2013-06-24 14:03:27, 404 Not Found
** In Uus-Prantsusmaa on 2013-07-07 20:41:40, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:42 (EEST)
----
 Mis keelevead siin on?  Taavi|✉  28. oktoober 2015, kell 22:03 (EET)

Näiteks ei saa kirjutada Jacques Cartier poolt, Saint Croix saarel, Saint-Pierre ja Miquelon saared, nime Trois-Rivières seesütlev on vististi Trois-Rivières's mitte Trois-Rivières'is, Kardinal Richelieu lause keskel kardinal peaks olema väikese tähega, rooma numbrite käänamisel käändelõppu ainsuse omastava puhul ei kirjutata, siis on siin mingid ülearused või puuduvad ülakomad (artiklis on kirjutatud nii Louisbourgi kui Louisbourg'i) ja muud nipet-näpet. Näiteks lauset: "1965-66. aasta talvel viis Prantsusmaa intendant Jean Talon läbi 1666. aasta rahvaloenduse Uus-Prantsusmaal." on trükiveakurat kimbutanud. ...müüa see aastal 1803 Louisiana ostuga... ehk kuidas ostes müüa õnnestub?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. oktoober 2015, kell 22:59 (EET)


Arutelu:MERS-CoV

"Hiljuti avastatud uus SARS-i laadne viirus levib"
29. mai 2013 14:00,Toimetas Lauri Laugen, www.DELFI.ee
Hiljuti inimestel avastatud uus SARS-i taoline viirus MERS-CoV jätkab levimist. Kokku on üle maailma avastatud 49 haigusjuhtu, teatas maailma tervishoiuorganisatsioon WHOkolmapäeval. 49 haigusjuhust 27 on seni lõppenud surmaga.
WHO andis viirusele hiljuti ka nime: Middle East respiratory symptom coronavirus (Lähis-Ida hingamisteede sümptomitega koroonaviirus, MERS-CoV).
....
Lauri Laugeni artikli kaudu pandud nimega mina väga paljut internetist ei leidnud
küll
aga
leiab infot: "Middle East respiratory syndrome coronavirus"
ehk siis praeguseks sai haigus inimestel kirja :
Lähis-Ida ägeda respiratoorse sündroomina.
Mariina 19. juuni 2013, kell 13:08 (EEST)

, the Saudi government asked "elderly and chronically ill Muslims to avoid the hajj this year" and have restricted the numbers of people allowed into the country due to Middle East respiratory syndrome coronavirus.

Please translate and add to the article. Thank you. Geraldshields11 (arutelu) 11. september 2013, kell 21:36 (EEST)

:Hello Geraldshields11!

:Thank You for sending us some up-to-date information concerning Middle East respiratory syndrome coronavirus illness in people of Saudi Arabia. So far as I have understood, from this news, that You have sent to us, You wish that we should incorporate this information into our Estonian Vikipeedia. This information has, at the moment, two dimensions:

:1) Human side: Hajj  (in Estonian (Hadž) ) is some kind of religious duty that must be carried out by every able-bodied Muslim who can afford to do so at least once in his or her lifetime.

:2) Scientific story: On 13 February 2013, WHO stated "the risk of sustained person-to-person transmission appears to be very low." The cells MERS-CoV infects in the lungs only account for 20% of respiratory epithelial cells, so a large number of virions are likely needed to be inhaled to cause infection.

:I will try to translate (incorporate) the epidemiology table of MERS-CoV from English wikipedia, so people can find some additional information about pathogenicity of MERS-CoV in humans.

:Mariina 12. september 2013, kell 07:51 (EEST) alias Простота

:: MERS-CoV poolt põhjustatava haigusliku seisundi kohta saab lugeda artiklist .

::Mariina 12. september 2013, kell 12:16 (EEST) alias Простота

::::Thank you for adding the information to the Estoinan article. Dear fellow Wikipedia editors: I am improving the English language article about w:en: Middle East respiratory syndrome coronavirus. Please, when you have free time, translate this article and add text to the English article. Thank you in advance. My best regards, Geraldshields11 (arutelu) 13. november 2013, kell 01:22 (EET)

::::: Hello Geraldshields11!

::::: Article w:en: Middle East respiratory syndrome coronavirus is built up (or written) differently then this article:

:::::*article MERS-CoV  contains some information about virus species Middle East respiratory syndrome coronavirus- as a causative agent for disease in humans and some animals;

:::::*but article: Lähis-Ida äge respiratoorne sündroom ehk MERS , contains some information about  symptoms, epidemiology, pathogenicity causeb by virus species

:::::* There is no need for me (us) to translate this article into :en, because all (almost, the only document in estonian is kind of laboratory id in our local medical system) the information in this article is (was) already in english. If You want some additional information, please read (check;look) following articles:

:::::*Ian M. Mackay, Middle East Respiratory Syndrome Coronavirus (MERS-CoV)

:::::*Gulfaraz Khan, A novel coronavirus capable of lethal human infections: an emerging picture, Virology Journal 2013, 10:66 doi:10.1186/1743-422X-10-66

:::::*Molecular Epidemiology and Evolution of Viral Pathogens

:::::*CDC Centers for Disease Control and Prevention...

::::: Mariina 13. november 2013, kell 08:03 (EET) alias Простота


Arutelu:Einar Vallbaum

Püüdsin igal "sissekandel" jätta alles Einar Vallbaumil nii ees-kui perenime:
[[Einar Vallbaum]] vältimaks "ära vahetamist" tema pojaga kelle ees- ja perenime kirjapilt on [[Erko Vallbaum]].
Mariina 19. juuni 2013, kell 19:42 (EEST)

Muudan asut 1996le tagasi, vaatasin täna veelkord äriregistri teabesüsteemist järele: aktsiaselts Lajos registrikoodiga 10132895 esmakande ajaks on 1996, kui leidub infot varasema ja/või teise registrikoodiga ettevõtte kohta siis saab selle lisada...
Mariina 26. juuni 2014, kell 17:52 (EEST) alias Простота

"Kauaaegne" on subjektiivne hinnang, entsüklopeedias tuleks selle asemel kasutada fakte (konkreetseid ja viidetega varustatud aastaarve). Kuriuss (arutelu) 15. märts 2023, kell 16:29 (EET)


Arutelu:Estonia kaevanduse põleng

Mina usun, et seda juttu saaks ikka artiklis kasutada, eriti kui see on Põhjarannikus ilmunud. --Epp 21. juuni 2013, kell 15:08 (EEST)
Siin on üks lugu, ei hakanud võrdlema, kas sama. --Epp 21. juuni 2013, kell 15:08 (EEST)

Väga õige! Aga seepärast kirjutasingi selle artikli et Teie viidatud artikkel pole täpne ja Põhjarannik avaldas lisas ka minu  täpse kirjelduse antud sündmusest(16-04-2011).Millegipärast Google pole seda üles leidnud.Tahan oma artiklis seda segadust ja ebatäpset teavet redigeerida.Ajalugu peaks ikkagi olema täpne ja minu artikkel Põhjarannikus selgitab seda.See "saladus" on ainult nende kirjutajate jaoks kes täpset asja ei tea.Oma artiklis Põhjarannikus kirjutasin pikemalt(Põlengu kustutamise vastutav juht O.Sullakatko).20.juuli 2013,kell 18:17(EEST)

: Siis saaks viidata ka paberlehele. --Epp 20. juuli 2013, kell 21:32 (EEST)

Paistab et kellelegi ei meeldi see artikkel ja püütakse kustutada.Need viited ja ajalehtede kirjed pole enamuses tõesed.
Peale minu pole kellelgi õiget infot.Ajakirjanikud ja muud inimesed ei juhtinud seda kustutamist.Nemad said kogu info minult või panid oma peast juurde.Lugege artikkel läbi.Kõik on selgelt kirjutatud.Viiteid neile kirjutistele, mis avaldatud inimeste poolt kes ei võtnud kustutamisest osa oleks vale esile tuua.See on info algallikast.Mida siis veel vaja??????Kustutatud tulekoldes käisime ainult kolmekesi.See kõik on artiklis selgelt kirjas.
Lugupidamisega
Otto Sullakatko
----
Jätsin kirjanduse alla lisatud kirje küll alles, aga allikana kasutamiseks see ei sobi. Viiteta paranduse tühistasin.--88.196.29.59 2. juuli 2016, kell 09:27 (EEST)


Malli arutelu:Infokast hoone

Mallis ei tööta viimane sektsioon "Veel". Vt nt artiklit Padise klooster--Bioneer1 (arutelu) 21. juuni 2013, kell 20:59 (EEST)

Dokumentatsioonis on parameetri "veel" järel juhuks kui veel läheb ühte infokasti vaja. See tähendab vist seda, et lisada saab malli aga mitte linki. --Tiia (arutelu) 22. juuni 2013, kell 00:51 (EEST)

: See oli siiski üks viga malli koodis: üleliigne kaarsulg. Cumbril (arutelu) 22. juuni 2013, kell 01:25 (EEST)

:: See looksulg oli nähtavasti taotluslik, ta n-ö sulatas väljal "Veel" oleva malli siinse malliga kokku. Praegu aga on õpetuses toodud UNESCO mall väiksem kast suurema kasti sees. Panen selle looksulu tagasi. Kui mõnes artiklis Veel-väljal midagi muud on kui teine mall, siis see tuleks kuskile mujale tõsta. Pikne 9. august 2013, kell 00:02 (EEST)

::: OK, ma arvasin, et see väike kast suurema sees oligi nii mõeldud. colaspan="2" on ikkagi html-i viga. Cumbril (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 09:02 (EET)
Äkki võiks kastis olla sees ka põrandapindala ning kubatuur?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. jaanuar 2017, kell 12:13 (EET)

"Töövõtja" asemele pandi "Peatöövõtja". Nii on võib-olla küll selgem, mida sellesse lahtrisse panna, aga ühtlasi oleks vaja veenduda, et malli senistes kasutustes on selles lahtris tõesti peatöövõtja. Kõigis artiklites vist ei ole (otsing). Vajadusel tuleks artiklites parandada. Pikne 16. september 2023, kell 21:48 (EEST)

Kas ma saan õigesti aru, et probleem ei ole hetkel mitte selles, et kas muudetud Malli kood töötab Malliga artiklites korrektselt vaid, et artiklitesse sisestatud "Töövõtja" oleks iseloomult "Peatöövõtja"? Raudbetoon (arutelu) 16. september 2023, kell 22:12 (EEST)

: Jah, artiklites, kuhu on sisestatud "töövõtja", töötab see nüüd edasi, aga lahtri pealkiri on kõigis artiklites "Peatöövõtja" ja oleks vaja üle kontrollida, kas sisestatud töövõtja on ikka peatöövõtja. Pikne 16. september 2023, kell 22:20 (EEST)

::Selge. Saan selle kontrolli ära teha (kattub minu huvi- ja erialaga). Raudbetoon (arutelu) 16. september 2023, kell 22:32 (EEST)

Teen ettepaneku lisada uus parameeter - arendaja. Inglise keelses infokasti (Template:Infobox building) versioonis on see olemas. Raudbetoon (arutelu) 19. september 2023, kell 15:04 (EEST)
----
Arvatavasti võiks olla nii "Purustatud" (või "Hävinud"?) kui ka "Lammutatud". Üks ei asenda teist. Pikne 25. aprill 2024, kell 20:55 (EEST)


Kasutaja arutelu:RobinEesti15

Tere tulemast Vikipeediasse, RobinEesti15!
Ära kustuta artiklist sisu. Näiteks Kättemaksukontorist kustutasid Frida tegelaskuju kirjelduse. Ega see ei loe, et ta enam seriaalis ei osale, kirjeldus võib ikkagi jääda. Tiia (arutelu) 21. juuni 2013, kell 22:29 (EEST)

Tere! Kas selle logo autoriõigus kuulub TV3-le ja Balti Videole? Kas nad lubavad seda logo mõne konkreetse vaba litsentsi tingimustel kasutada? Pikne 30. juuli 2013, kell 14:53 (EEST)


Kasutaja arutelu:Julius~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Julius! Andres (arutelu) 23. juuni 2013, kell 15:48 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Julius~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Ambrosiuse pinakoteek

"... palees, mis on pärit 17. sajandist ja hiljuti restaureeritud" – millal see "hiljuti" oli? Oleks vaja entsüklopeediasse paremini sobivat (konkreetsemat) ajamäärust. Kuriuss 26. juuni 2017, kell 17:43 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ambrosiana.it/ita/index.asp
** In Ambrosiuse pinakoteek on 2012-11-16 10:00:57, 404 Not Found
** In Ambrosiuse pinakoteek on 2013-05-25 13:54:14, 404 Not Found
** In Ambrosiuse pinakoteek on 2013-06-24 00:37:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:37 (EEST)


Arutelu:Anatoli Papanov

Kuidas sai see näitleja Nu pagadis 1993 veel peale lugeda, kui 1987 suri ?
1969-1993	"Ну, погоди!"	"Oota sa!"	Hunt

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.marka-art.ru/magazines/StampArticle.jsp?id=846032
** In Anatoli Papanov on 2012-11-16 10:01:36, 404 Not Found
** In Anatoli Papanov on 2013-05-25 13:56:08, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Anatoli Papanov on 2013-06-24 00:49:09, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:49 (EEST)


Arutelu:Andrus Saar

EE väidab: "Töötanud 1970–87 Eesti Raadios ajakirjaniku, sotsioloogi ja osakonnajuhatajana."http://entsyklopeedia.ee/artikkel/saar_andrus Ilmselt nimetatakse Eesti Raadioks sama, mida ETBL Tele-Raadiokomiteeks, ehkki konkreetset organisatsioonistruktuuri nüüd kirdlaks teha on keeruline. Aga lõpuaasta erineb, samuti pole ETBLis sõnagi sotsioloogina töötamise kohta. Kust need andmed pärinevad? EE artiklit vaadates ei tundu see ausalt öeldes usaldusväärsem ja põhjalikumalt konrollitud kui ETBL. --Ehitaja (arutelu) 28. mai 2015, kell 10:17 (EEST)

Ma pole kindel, kas see on tunnustus, ent töö see ju ka ei ole. --Ehitaja (arutelu) 28. mai 2015, kell 10:19 (EEST)


Arutelu:Autism

Paul Ashwood, Sharifia Wills ja Judy Van de Water, The immune response in autism: a new frontier for autism research, 12. mai 2006, doi: 10.1189/jlb.1205707.
Mariina 27. veebruar 2015, kell 06:49 (EET) alias Простота


Arutelu:Brasiilia jalgpallikoondis

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://paginas.terra.com.br/esporte/rsssfbrasil/sel/brazila.htm
** In Brasiilia jalgpallikoondis on 2012-11-16 10:16:49, 404 Not Found
** In Brasiilia jalgpallikoondis on 2013-05-25 14:23:20, 404 Not Found
** In Brasiilia jalgpallikoondis on 2013-06-24 03:46:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 06:46 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://paginas.terra.com.br/esporte/rsssfbrasil/sel/national.htm
** In Brasiilia jalgpallikoondis on 2012-11-16 10:16:49, 404 Not Found
** In Brasiilia jalgpallikoondis on 2013-05-25 14:23:19, 404 Not Found
** In Brasiilia jalgpallikoondis on 2013-06-24 03:46:32, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 06:46 (EEST)
Vanad andmed tuleks alles jätta. Andres (arutelu) 14. november 2014, kell 08:21 (EET)


Arutelu:Cosa nostra

Vikipeedia peab tuginema avalikele allikatele. Nende pealikke nimetatakse küll capo. Terrorismiga on nad tegelnud küll, vastupidist tuleb tõestada.
Arvan, et õige oleks "itaaliaameerika". Lingis on ikka teistmoodi. Andres (arutelu) 11. mai 2015, kell 00:05 (EEST)
Üleüldse siin on täielik segapuder. Et saa siit nüüd aru, kas räägitakse sitsiilia või siis usa-s olevast itaalia maffiast. Aga capo on maffia hierarhias küll mitte juht vaid umbes kolmanda taseme tegelane. Kuid Sitsiilia maffiabossi siiski doniks vist ka ei nimetata. • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. mai 2015, kell 10:23 (EEST)

Mina saan nii aru, et enam-vähem kõigi tasandite juhte nimetatakse capodeks. Neid on hakatud kutsuma ka bossideks. Andres (arutelu) 11. mai 2015, kell 10:35 (EEST)

kui vaadata selliste ühenduste peakirjutisest juppi Maffia#Sitsiilia, siis on kirjas
 mis tekkis talupoegade omakaitseorganina, kujunedes hiljem organiseeritud kuritegevuse salaühingks
mis on minuteada ka ajalooliselt üsna tõene, kuid miskipärast käesolevas kirjutises selline ajalugu puudub ???
suwa 7. juuli 2015, kell 12:50 (EEST)


Arutelu:Tower

Kas selle nimi eesti keeles pole mitte Tower? Andres (arutelu) 25. juuni 2013, kell 22:30 (EEST)

Mõtlesin sama. Kuigi "Londoni Tower" on vast selgem. Ivo (arutelu) 25. juuni 2013, kell 22:34 (EEST)

:"Londoni torn" ei peaks igal juhul olema.--Morel (arutelu) 25. juuni 2013, kell 22:40 (EEST)

:Londoni torn (väikese tähega!) võib olla igasugune Londonis paiknev torn. Aga Tower peaks olema nii tuntud, et on kohe teada, et see paikneb Londonis. Teen ettepaneku pealkirja muuta. Ssgreporter (arutelu) 25. juuni 2013, kell 22:41 (EEST)
Mida oleks veel vaja korrigeerida? – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas Mailaxxx (arutelu • kaastöö) .
Minu arust on kõik korras ning teen ettepaneku toimetamismärke eemaldada.
LiisaAavik (arutelu) 2. juuli 2013, kell 15:00 (EEST)

Miks sa Ivo (Kruusamägi) muudatuse tagasi pöörasid? --Tiia (arutelu) 2. juuli 2013, kell 19:15 (EEST)
Tere, ma proovin anda oma parima selle artikli parandamiseks. Ma pole väga kogenud Wikipedia täiustamises, aga kuna ma kasutan seda ise pidevalt, siis soovisin anda oma panuse. Loodan, et aitate mind selle artikli korrigeerimisel ja igasugused juhtnöörid on teretulnud.--Mailaxxx (arutelu) 2. juuli 2013, kell 22:40 (EEST)

Tere, milline välislink konkreetselt ei tööta? Kahjuks pole siin märgitud, millise lingiga on tegu.

Võtsin ära. See oli loomaaia viimase lause taga. .<ref name="test">Royal Beasts at Tower of London, View London, viimati külastatud 14. aprillil 2011, .</ref> --Epp 23. juuli 2013, kell 18:49 (EEST)

Näen, et siinkohal on silt "artiklis on õigekeele- või stiilivigu". Mida hetkel parandada tuleks? Kas ma saan kuidagi aidata?Mailaxxx (arutelu) 1. august 2013, kell 00:01 (EEST)

Ainuüksi põgusal pilguga ülelibistamisel oli mõndagi näha ... Thames tuleb käänata ülakomata, Louvre jällegi ülakomaga. Sõnu "ala", "paik" ja "maa" pole mõtet siinkohas linkida. Taivo 30. juuli 2013, kell 00:10 (EEST)
Kokku 4 viga, parandasin ära. Kas midagi on veel vaja muuta? Kui rohkem ettepanekuid ei ole, siis võiks selle märke eemaldada :)

Seda peab ikka veel toimetama, las see märkus olla. --Epp 1. august 2013, kell 00:48 (EEST)
Tegin tekstis laiaulatuslikke parandusi nii sõnastuses kui ka õigekeeles. Mida konkreetselt veel muuta vaja on?Mailaxxx (arutelu) 2. august 2013, kell 09:53 (EEST)
Kui keegi nüüd toimetab, siis palun teha seda hoole ja armastusega :D Kontrollisin seda teksti pikalt ja seega on minu südameasi, et uusi vigu juurde ei tekitataks. Pikne näiteks tekitas toimetades vigu juurde: "normanni vallutse", "põlatud sümbol rõhumisele uue valitseva eliidi poolt". Parandasin need ära. Hoolimata vigadest olen siiski Piksele tänulik ja sama ka kõigi teiste suhtes, kes abikäe ulatavad! Veelkord, kui mina saan midagi parandada või teha, siis ma hea meelega teeks seda kohemaid :) Mailaxxx (arutelu) 3. august 2013, kell 10:15 (EEST)

Vabandust. Sümboli lause sõnastus ideaalne ei saanud, aga arvan, et mul õnnestus seal taastada tõlkimisel kaduma läinud mõte. (Ja põlatud on pigem ikkagi eeskätt sümbol, mitte rõhumine nagu sinu paranduse järel.) Ma esimesest lõigust kaugemale praegu ei jõudnud, üldjoontes võiks jätkata sarnase toimetamistööga. Pikne 3. august 2013, kell 10:39 (EEST)
Jah, sellest ma saan aru. Ilmselt jäi tõlkides midagi tähelepanuta ja tõlkisin, et uus valitsev eliit põlgas seda. Vabandan sellepärast. Ma olen siiski veendunud, et minu parandus on õige. Nimelt, sa kasutasid valet käänet. Ei öelda "sümbol millele" vaid "kelle/mille sümbol". Kasutatakse osastavat käänet (Vaata siia: http://www.keelevara.ee/login/?d=qs2006&q=s%C3%BCmbol&sne.x=-405&sne.y=-163). See lause on lihtsalt veider. Minu järgnev parandus näitab seda, et antud sümbolit põlati, kuna ta sümboliseeris rõhumist (Missugune mille mis - põlatud rõhumise sümbol). Aga aitäh sulle selle esimese lõigu eest! Sinu abi on hoolimata nendest paarist sel korral juhtunud apsakast alati teretulnud! Mailaxxx (arutelu) 3. august 2013, kell 19:59 (EEST)
Kuna see lause oli siiski mitmeti mõistetav, siis otsustasin seda ikkagi paremaks muuta. Loodan, et sellel on nüüd arusaadavam kuju. Mailaxxx (arutelu) 3. august 2013, kell 20:11 (EEST)

:Vajab veel põhjalikku ülekäimist, sealhulgas tuleb sarnased viited koondada. Taivo 31. august 2013, kell 18:33 (EEST)

::viited võtsin programmi AWB kokku--Bioneer1 (arutelu) 1. september 2013, kell 14:25 (EEST)
Bioneer1, suur tänu teie abi eest viidetega. Taivo, kas teil oleks võimalik endal artikkel üle käia või viidata konkreetsetele asjadele, mida tekstis muuta tuleb?Mailaxxx (arutelu) 3. september 2013, kell 21:58 (EEST)

Mulle tundub, et siin on asi selles, et on liiga kramplikult püütud ingliskeelse teksti sõnastusest kinni hoida. Kohati on ebaloomulikku ja arusaamatut juttu. Toimetusmärkustega artikleid on palju, ei maksa selle pärast muretseda, kunagi ehk toimetatakse. --Epp 3. september 2013, kell 22:40 (EEST)

Tegu on kindlusega. 62.65.236.252 20. detsember 2019, kell 17:31 (EET)
Rosehar (arutelu) 26. jaanuar 2023, kell 20:40 (EET)
Palun vaadake ingliskeelsest Wikipediast Toweri plaani. Seal on näha kolm ward'i: innermost, inner ja outer ward. Sõnastik ütleb, et ward on "an area of ground enclosed by the encircling walls of a fortress or castle". Tundub, et eestikeelses artiklis on selle asemel paljudes kohtades "kaitsemüür" ja seetõttu on kohati raske aru saada, millest jutt. Meil jääb ka mulje, nagu oleks kaitsmüüre kolm, tegelikult on müüristikke kaks (eesti entsüklopeedia). Ward on ala, mitte müür. Tõenäoliselt on sellele olemas konkreetne vaste, aga milline?


Arutelu:Wuxi

Selle pealkirja all peaks minu meelest rääkima asulast. Andres (arutelu) 26. juuni 2013, kell 00:19 (EEST)

Inglise vikist on näha, millistest osadest linn ise koosneb ja kui suur on selle pindala ja elanike arv. Andres (arutelu) 26. juuni 2013, kell 01:23 (EEST)

Mingil põhjusel on peaaegu kõigis vikipeediates ''xi'' pinyinis kirjutatud tõusva tooniga (xí). Nii hääldatakse seda tõesti Taiwanil. Kuna Wuxi linn asub mandri-Hiinas, kus ''xi'' hääldub esimese tooniga (xī), siis tuleks minu arust kohalikku ametlikku hääldust arvestada. --[[Kasutaja:Vihelik|Vihelik]] ([[Kasutaja arutelu:Vihelik|arutelu]]) 26. juuni 2013, kell 01:20 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://wuxi.gov.cn/
** In Wuxi Shi on 2013-06-24 14:27:15, Socket Error: 'No address associated with hostname'
** In Wuxi on 2013-07-07 23:30:02, Socket Error: 'No address associated with hostname'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:30 (EEST)


Arutelu:Komsomol

Aga milline ajaleht on? --IFrank (arutelu) 26. juuni 2013, kell 14:12 (EEST)

ykski pole, IMHO; seda enam, et tollal olid paljud teabelevitajad riigi püsimajäämise abilise rakkes; kaldun arvama, et autor ehk kirjutas "90% suguhaigeid", mille peale ehk toimetaja ütles: "Ärgem kaldugem liialdustesse, jätame 70% peale", ja nii jäigi, mitte 69 ega ka mitte 71,5%, vaid 70,00%..., pelgalt minu arvamus (mis ei välista mingit "freudilikku" täppisteaduslikku protsenti, summa summarum, jama ja tühi ajaraisk, IMHO) Võib muidugi olla ka nii, et nt 10 "leheneegrit" sooritas reisi, misjärel 7 neist haigestus ja saadigi 70%...Ajaleht versus allikmaterjal --Pietadè (arutelu) 26. juuni 2013, kell 14:41 (EEST)

: Loeme ajalehest: "Valge-Vene kommunistlise partei kongressil avaldati andmed punase noorsoo – "komsomolets'ite – üle. Kõik aruanded kõnelesid noorte kommunistide otse väljakannatamatust huligaansusest. Nii olla Shklovi linna komsomoletsid viidud öösel joobnuina lärmitsemise eest miilitsasse. Seal peksnud nad aga terve miilitsavalitsuse läbi ja läinud siis minema. Ka tükkivat nad sagedasti talumeeste kallale ja siduvat nad koormate külge kinni. 70 prots. noor-kommunistidest on suguhaiged ja kommunismi "noore kaardiväe" suguline kõlvatus sunnib täisealisi kommuniste kohkuma." Ma usun, et need on ikka nii ametlikud andmed, kui olla saavad, Vene statistika tasemel. Ainult et enne ma ei pannud tähele, et see käib vist ainult Valgevene kohta. Ega Eesti ajal ka ei usutud, mis Venemaalt kuuldus, kuni 1940. aastani. Siis oli hilja. --IFrank (arutelu) 26. juuni 2013, kell 14:44 (EEST)

::: Seega siis, kibekähku kondoome ostma (ennetustöö raames), toodetakse mõlemale soole, naissoo omad märkimisväärselt kallimad.

:: "Vene statistikast" ei tule hoobilt muud meelde, kui et sai korra valimiskomisjonis istutud, enne "kella kukkumist" käidi kontrollimas, kas objekt, kelle eest oldi hääletanud, on ikka veel elavate kirjas (väidetavalt olevat olnud ka kontrollid, kes jälgisid, et päris surnute hääled kirja ei saaks) või ei ole, ja lõpuks oligi 99,9 protsenti osalejaist, 99 protsenti poolt...--Pietadè (arutelu) 26. juuni 2013, kell 15:01 (EEST)

::: Ma usun, et probleem oli venelaste jaoks täiesti reaalne ja olemas, kuna see ei olnud midagi ülistamisväärset, mida avaldada ja suurendada (pigem vastupidi). Aga tõesti, ma ei viitsi hakata siin Eesti ajalehti kaitsma. --IFrank (arutelu) 26. juuni 2013, kell 15:03 (EEST)
Selline lugu, et kuigi sissejuhatus ütleb, et oli jne. aga tegelikult ju on tänini nii Venemaal kui mujalgi. Seega äkki on mõtet kuidagi see siit ikkagi ametliku nimetuse alla teisaldada ja siia siis mingi sissejuhatus ja täpsustusleht teha?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. juuni 2017, kell 20:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://utcm.md/
** In Komsomol on 2013-06-24 11:45:57, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Komsomol on 2013-07-06 08:36:38, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:36 (EEST)


Arutelu:MIDI

There are revisited version of an image used in this article. Consider to use one of the other versions.
Es gibt überarbeitete Versionen eines Bildes im Artikel. Ziehe in Betracht, eine der anderen Versionen zu benutzen.
NoteNamesFrequenciesAndMidiNumbers.svg|Original Image
NoteNamesFrequenciesAndMidiNumbers v2.svg|Revisited, version 1 (xavax)
NoteNamesFrequenciesAndMidiNumbers_V3.svg|Revisited, version 2 (CellarDoor85)
If you want to leave any comment, I invite you to do this on my talk page at de.wikipedia, as this will be visited far more frequently. And sorry, I only speak and understand english and german.
-- Pemu (arutelu) 28. juuni 2013, kell 00:27 (EEST)


Arutelu:Vladimir Sazonov

Artiklis on märge viite puudumise kohta, et Sazonovi  juhendajad olid Annus ja Kõiv. Minu meelest on see nõue ülearune, sest seda fakti saame kontrollida Teadusportaalist. --Hirvelaid (arutelu) 2. juuli 2013, kell 08:35 (EEST)

nõue pole kindlasti ülearune, ent keegi väite juba viitega varustanud--Bioneer1 (arutelu) 3. juuli 2013, kell 15:55 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://kuku.s3.amazonaws.com/loodusajakiri/loodusajakiri20100513.mp3
** In Vladimir Sazonov on 2013-06-24 14:18:46, 403 Forbidden
** In Vladimir Sazonov on 2013-07-07 22:31:03, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:31 (EEST)

kas võib olla sama asi: ?--Kyng (arutelu) 8. juuli 2013, kell 09:25 (EEST)


Arutelu:Sperm

Mul on küll kahtlane tunne, et sellist sõna pole eesti keeles olemas -- Ahsoous (arutelu) 2. juuli 2013, kell 15:00 (EEST)
Tere Ahsoous!
* Spermatozoon (kreekakeelsetest sõnadest "σπέρμα" seeme ja "ζῷον" loomad, inglise k spermatozoon) ehk spermatosoid, spermium või seemnerakk on enamike suguliselt sigivate isaste organismi küps sugurakk ehk paljunemisrakk...
...kes ja kuidas neid seemnerakke indiviiditi klassifitseerib ei tea aga
linksusin need meessuguraku levinumad nimetused (ka läbi ajaloo) ühtekokku ja lisasin ka allika Meditsiinisõnastik.....
ilmselt saab selgemaks kui avanevad ka teised meeste sugurakkude arengustaadiumid ja protsessid
näen, et Kyng linksus "vikipeedia moodi" ka teised üldlevinud nimetused ära-tänud!
Mariina 2. juuli 2013, kell 15:53 (EEST)

Kui on nii, et spermatozoon = spermatosoid, siis on korrektne sõna ikka eesti keeles see teine. Vähimagi kahtluseta. Eestikeelne seemnerakk oleks ilmselt veel parem. - Toomas (arutelu) 2. juuli 2013, kell 16:09 (EEST)

: Mis mõttes vikipeedias on spermatozoon = spermatosoid ja korrektne sõna on spermatosoid ......
ma püüdsin seletada:  püüdsin, täna, linksuda läbi publikatsioonide ja ajaloo (tilga) ühe ja sama meessuguraku ehk seemneraku sünonüüme
muidugi võib nad ka kõik uuesti ära kustutada
aga
mis mõttega
nende nimetustega leiab neid huviline ju ka ülesse nii, et minu meelest käitus Kyng vikipeediale sobilikult ja linksus need ilusasti risti-rästi ära ja risti-rästi olid nad erinevates vikipeedia artklites ju ka enne olemas
Mariina 2. juuli 2013, kell 16:30 (EEST)

Kui ei saa aru, siis ei saa aru. Artikli pealkirjaks peab olema eesti keeles põhimõistena kasutatud sõna, mitte mingi sekundaarne või tertsiaarne variant, mida tavakõnes ega erialakirjanduses (eestikeelses siis) ei kasutata. Linkimiste ja ümbersuunamiste osas polegi mingeid etteheiteid, küsimus on selles, kust kuhu suunata, mitte kas üldse suunata. -- Toomas (arutelu) 2. juuli 2013, kell 16:49 (EEST)

: Tere Toomas!
Toomas: Artikli pealkirjaks peab olema eesti keeles põhimõistena kasutatud sõna
Mariina loeb: artikli pealkirjaks võiks eelistatult olla (kui eesti keeles sõna ka esineb, ilmneb, kasutatakse) eesti keelele omane sõna ehk sõnadepaar....
aga
lihtsalt panna seemnerakk ja munarakk ei sobi ja pealegi on palju artikleid kus  kasutatakse kord seemneraku üht sünonüümi ja kohati mitut korraga ühes artiklis
ja mina ei ole vikipeedia aktiivne entsüklopedist, ma püüan lihtsalt toimetada ja kui Teie teate täpselt millist erialaspetsialistid kasutavad (mina ei tea) siis võib seda eelistada
aga miks peaks tavalugeja teadma kuidas nimetatakse sugurakku androloogias, uroloogias, geeniteadustes jm.....
aga lihtne näide: spetsialistid räägivad kord spermatosoidist, sugurakust, viljatusest ja siis sperma kvaliteedist (sperm on sugurakk aga sperma on juba seemnevedelik ja sisaldab palju rakutüüpe,  ja lisaks veel on olemas (arvatavasti spermatoloogia kaudu) spermatotsüüdid, spermiidid, spermatogoonid jne)
*Dr Andrei Sõritsa: teade viljatusest mõjub meestele sama rängalt kui naistele

Ma ei ole selle vastu (keegi ei saagi olla selle vastu, et artikleid parandatakse ja kohandatakse ja eestindatakse)
aga
kui lihtsalt ilma nähtava, arusaadava põhjuseta püütakse infot kõrvaldada ma arvan, et see ei meeldi enamikule, minu jaoks oli just sõna spermatozoon ajendiks, miks artikkel alustatud sai
aga see ei pea lugema teistele
Mariina 2. juuli 2013, kell 17:36 (EEST)

Ma püüan veel korra.

Millised eestikeelsed allikad kasutavad põhiterminina sõna "spermatozoon"? Kas ainult see üks tõlkesõnastik?

: Ma püüan ka veel korra....
Millised eestikeelsed allikad peaksid kasutama põhiterminina sõna "spermatozoon" kas ainult humaanmeditsiin ja või veterinaameditsiin ja või zooloogia, ka sääskedel on spermatosoidid
me ei saa sellele praegu koos vastust leida, kuna meil puudub artikkel meil on loetletud mõningaid sünonüüme aga see on kõik kui artikkel avaneb (ma ei hakka uurima miks teda siiani polnud, pole vahet) siis ehk selgub ja kes nad avastas ja kuidas Aristoteles neid kirjeldas (kui kirjeldas) ....

Mina leian, et nõukogudeaegses teatmekirjanduses on levinuim mõiste "spermatosoid" (vt ENE, erinevad meditsiinikäsiraamatud). Uuemas teatmekirjanduses on ka inimese meessugurakku hakatud nimetama lihtsalt "spermiks" (vt nt EE, aga ka TÜ arstiteaduskonna õppematerjalid), samal ajal tavakasutuses on "spermatosoid" endiselt levinuim mõiste. Mõlema sünonüüm on eestipärane "seemnerakk". Üks neist kolmest peaks meil olema põhimõisteks, aga mitte "spermatozoon". Viimaselt tuleks teha ümbersuunamine, aga artikkel peaks olema nime all "seemnerakk", "sperm" või "spermatosoid". Loodan, et nüüd oli jutt selge. - Toomas (arutelu) 2. juuli 2013, kell 19:33 (EEST)

: ja veelkord : Mina, Mariina ei ole selle vastu (keegi ei saagi olla selle vastu, et artikleid parandatakse ja kohandatakse ja eestindatakse)
siiani on vikipedistid ise osanud ümbersuunamised ära teha ja mis siis nüüd lahti- mina ümbersuunamisi teha ei oska
kuid
minu arust võiks pealkiri sisaldada ka teadusdistsipliinide  kes tegelevad loomadega, vaatekohta....
kas aktiivsed vikipedistid panevad artikli pealkirjaks seemnerakk, sperm või spermatosoid - ma leian, et sünonüüme on piisavalt ja saab valida, milline rohkem meeldib, see ei loe, et siiani pole ükski meeldinud
aga
minul oleks sobilik kui definitsiooni oleks ikka ära märgitud ka algtermin spermatozoon.
Mariina 2. juuli 2013, kell 19:59 (EEST)

Mis mõttes "spermatozoon" on algtermin? Ma olen Toomasega nõus, kuigi kõnealune sõnastik on minu meelest autoriteetne. Andres (arutelu) 2. oktoober 2013, kell 16:40 (EEST)

minu kaudu (ma ei tea ju kuidas nemad TEAs ja ENEs ja teistes entsüklopeediates on) on ajalooliselt algterminiks spermatozoon - artiklis ka ära toodud, kui lisandub termini kujunemine enne ja pärast, artikkel ju loomulikult paisub, siis saab sünonüüme ka rohkemaks....

Mariina 2. oktoober 2013, kell 16:56 (EEST) alias Простота

Kas spermatosoidid on ainult loomadel? Seda esimeses lõigus ei mainita.
Igatahes seemnerakud on ka taimedel. Mis me sellega teeme?
Kas teen seemneraku ümbersuunamiseks siia? Üks link peab silmas taimede seemnerakke. Andres (arutelu) 10. oktoober 2013, kell 17:35 (EEST)

No näed siis, juhtub vahel ka nii.... et lihtsalt ei saagi

aga nüüd tuleb küll üks ropp r-tähega sõna meelde, mulle need spermasõjad kirpude ja lutikate paaritumistel jpm pole mitte ühegi silmaga tajutavad, ehk kui siis loetavad, "Sugupoolte heitlus loomariigis" lk 78:
Lutikad: lükkavad oma sugutuselundi süstlanõelana emase keha seinast läbi ja pritsivad sperma otse kehaõõnde, mida täidab ringlev veri (hemotsööl). Sellist protsessi nimetatakse traumaatiliseks seemendamiseks...
j siis veel vesineitsikud ja kiilid.. . Peripatuse liigid kes sperma jalutuskäike ette võtavad asetades spermatofoori emase kehal mõnda suvalisse kohta.....

*Kas piisab artiklis märkimiseks, et on looduse kaudu seemnerakud:
a)kellede viljastamisvõime avaldub üksnes sobiva meediumi ehk kehasiseselt ja võimalikult värskelt ja liikumisvõimelisena;
b)kellede viljastamisvõime avaldub  sobiva meediumi - kas liikumatuna..

Ei piisa vast - ma ei tea - kuidas neid elus eraldada, kas biokeemiline koostis? ei, ma arvan, et tuleks artikli päisesse täpsustus komplekteerida viiduga TAIME SEEMNERAKK ...... aga kuidas
... taimedel on ka isasgameet....
... osad seened paljunevad sugulisel teel jne....

'Spermatozoon (kreekakeelsetest sõnadest "σπέρμα" seeme ja  "ζῷον" loomad, inglise k spermatozoon) ehk spermatosoid, spermium ehk sperm või seemnerakk ehk isasgameet on enamiku suguliselt sigivate organismide küps isassugurakk ehk paljunemisrakk.

Mariina 10. oktoober 2013, kell 18:38 (EEST) alias Простота

Kas keegi palun saaks artikli teisaldada? Kaasaegne nimi on "sperm", mitte "spermatosoid". Karl Ernst von Baer nimetas neid sõnaga spermatozoa (esmakordne kasutus 1827) ehk eestipäraselt spermatosoid. Tollal arvati, et tegemist on parasiitidega, mitte sugurakkudega (sellest ka kreekakeelne järelliide "loomad"). See on küll jäänud kasutusse ja ei ole vale (vähemalt mitte EKI järgi), kuid teaduses kasutatav kaasaegne variant on "sperm" ning uusima variandi järgi võiks artikkel olla ka nimetatud. Hetkel tuleb otsingus ainult olemasolev aegunud vaste. Spermatosoidi võib täiendusena lisada. Esitan teisaldamise palve, sest ei ole sellega ise varem tegelenud. Artikkel on üpris mahukas ja ma ei saa garanteerida, et mul midagi kahe silma vahele ei jää. --Pudrunui (arutelu) 21. mai 2021, kell 16:12 (EEST)

Praegune esimene jämedalt trükitud sõna "Spermatozoon" on vale ja sellist sõna eesti keeles pole. --Pudrunui (arutelu) 21. mai 2021, kell 16:13 (EEST)

:Eemaldatud. --Pudrunui (arutelu) 21. mai 2021, kell 16:18 (EEST)

Teisaldatud. Ikkagi sain ise hakkama. --Pudrunui (arutelu) 21. mai 2021, kell 16:54 (EEST)
Sõna "spermatozoon" vist tõesti enam ei kasutata, aga tundub, et see on olnud kasutusel, nii et ei saa öelda, et seda sõna pole olemas. "Meditsiinisõnastikus" on see ümbersuunamisena sees. Ja sõna "spermatosoid" kohta pole mingit põhjust öelda, et see on vananenud, sest lõpus on liide "-oid" '-sarnane'. Meditsiinisõnastikus on ka "spermium", aga huvitaval kombel "spermi" ei ole. On veel "seemnerakk" ja "isassugurakk". Andres (arutelu) 22. mai 2021, kell 12:18 (EEST)


Arutelu:Mees (ansambel)

Sõnastan vähe ümber ja viisakamalt.. Leian, et antud artiklil pole absoluutselt mitte mingisugust mõtet. See loodi 6-e aasta eest ning nende aastate jooksul pole lisatud mitte midagi enamat, kui "tegemist on Eesti ansambliga". Ma arvan, et see on kõigile iseenesest mõistetav, et ansambel on Eestist. Kas selle kuulutamiseks on eraldi artiklit vaja? Ma ei arva nii.
Kustutatud artikli saab alati uuesti luua, juhul kui kellelgi on, mida antud ansambli kohta kirjutada. --Lyrixn (arutelu) 9. juuli 2013, kell 22:32 (EEST)

Välislingi all on pisut andmeid, need võib lisada. Andres (arutelu) 9. juuli 2013, kell 23:10 (EEST)

: Ja loenditesse on juba lisatud. Las ta siis jääda ajaloo jäädvustamiseks. Muide kui ansamblil on diskograafia, siis võib julgelt artiklit alustada. Seega täiendan artiklit. --Tiia (arutelu) 10. juuli 2013, kell 01:25 (EEST)

:: Hakkab looma.. panustasin ka veidi. --Lyrixn (arutelu) 10. juuli 2013, kell 10:24 (EEST)

::: Nüüd on lõpuks selgus majas, mis ansambliga tegu on. --Tiia (arutelu) 10. juuli 2013, kell 16:17 (EEST)


Kasutaja arutelu:Lyrixn

Tere tulemast Vikipeediasse, Lyrixn! Tiia (arutelu) 3. juuli 2013, kell 15:57 (EEST)

Hello, I suppose you are the same Lyrixn of yesterday in IRC. I tried to deliver my replies multiple times, but your connection seems to always drop before you receive them.
17.39 < Nemo_bis> How long ago have you downloaded the po  file?
17.40 < Lyrixn> I tried just now
17.40 < Nemo_bis> *down*loaded
17.40 < Nemo_bis> And if you just downloaded, did you already try reploading with some small change?
17.41 < Nemo_bis> How long have you waited? It's often necessary to wait a few hours for the job queue to process your chances
17.41 < Nemo_bis> You're not the first reporting problems with translations import in the last few weeks though
Please write us on the wiki, so that your internet connection doesn't get in the way. Out of curiosity, what sort of internet connection do you have? Tallinn ultrabroadband is famous all over the world, I'm surprised there are still spots of such bad connectivity. :( Nemo bis (arutelu) 30. oktoober 2016, kell 11:00 (EET)

Update: there is still something in the queue and I don't see any new translation in translatewiki:Special:Contributions/Lyrixn. How do you know for sure that your PO file was uploaded? Maybe your bad connection interrupted the upload before it could finish? How much upload bandwidth do you have and how big is the file? Nemo bis (arutelu) 30. oktoober 2016, kell 11:02 (EET)

:Ok. The wiki is probably misconfigured, they have to set up the job queue or nothing will ever work. Tell the system administrator to follow mw:Manual:Job_queue#Set_up. Nemo bis (arutelu) 30. oktoober 2016, kell 12:08 (EET)


Kasutaja arutelu:Mailaxxx

Tere, olen noor wikipeedia huviline Eestist. Wikipeediasse oma panuse anda tahan sellepärast, et see on abiks paljudele inimestele ülemaailma. Ma pole küll veel väga kogenud, aga soovin väga kaasa aidata eesti-inglisekeelsetele wikipeedia artiklitele. Olen tänulik igasuguse tagasiside eest, mis puudutab minu korrigeeritud või loodud artikleid. Abi on alati teretulnud.--Mailaxxx (arutelu) 3. juuli 2013, kell 19:25 (EEST)

Tere tulemast Vikipeediasse, Mailaxxx! --Epp 4. juuli 2013, kell 00:45 (EEST)
Kuidas saaksin ma oma artikleid paremaks muuta? Mailaxxx (arutelu) 17. juuli 2013, kell 15:29 (EEST)

Arutelu lehte ei kustutata, vaid neid arhiveeritakse kui liiga pikaks lähevad. Vaata Vikipeedia:Arutelulehekülje arhiveerimine.

Oma artikleid saad paremaks muuta sellega, et järgid teisi artikleid, kuidas on teised teinud. Näiteks võid vaadata häid artikleid. --Tiia (arutelu) 17. juuli 2013, kell 16:05 (EEST)

Artiklisse Tallinna raekoda oled Sa lisanud palju informatsiooni nõnda, et võtad veebilehelt informatsiooni tervete lõikude kaupa. Kas Sul on luba kasutada seda materjali? Veebilehe järgi kuuluvad autoriõigused Tallinna vastavale asutusele. Kui Sul luba pole, siis tuleb materjal kas ümber sõnastada; see on tohutu töö. Teine võimalus on kustutada, sest rikutakse seadust--Bioneer1 (arutelu) 13. juuli 2013, kell 17:47 (EEST)
Kas see redaktsioon (http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tallinna_raekoda&diff=prev&oldid=3682158) pole otse mahakirjutis siit: http://www.pealinn.ee/index.php?pid=104&nid=7837 --Bioneer1 (arutelu) 18. juuli 2013, kell 11:57 (EEST)
Ei, tegemist pole otse maha kirjutatud tekstiga. See on ümber sõnastatud tekst.

Ma igatahes eemaldasin selle artiklist Vana Toomas. Sellisel pikal ümberkirjutusel pole mõtet. Selle sisu on praktiliselt ikkagi mahakirjutatud. Lihtsam on lisada välislink. Hea oleks kui artikkel on kirjutatud erinevate allikate põhjal. --Tiia (arutelu) 18. juuli 2013, kell 23:50 (EEST)

: Palun ära kirjuta kuupäevaks 19-07-2013. See on tekkinud meil inglise vikist kopeerimisega. Meil on tavaks kirjutada 19. juuli 2013, äärmisel juhul punkidena aga mitte kriipsudena.

: Koondartiklisse ei kirjutata nii pikalt. Seepärast viisin teksti põhiartiklisse Vana Toomas. Kuna selline mahakirjutus ei sobi Vikipeediasse, siis eemaldasin. Polnud mõtet seda jälle põhiartiklisse sokutada. Kui tahad abiks olla, siis koosta ise tekst ja viita. Internetist kättesaadavaid tekste pole mõtet vikisse ümberkirjutada. Ja veel nii pikalt.--Tiia (arutelu) 19. juuli 2013, kell 15:01 (EEST)

Ühte ja sama viidet ei kirjutata eraldi. Esimesel korral kirjutad SIIA LINK, teine kord . Vaata Vikipeedia:Viitamine#Korduvviited. Viite link tuleb vormistada välislingina nii Näidatav tekst. Näidatava teksti ja lingi vahel on tühik. Näidatav tekst on artikli pealkiri. Vaata parandusi artiklist. --Tiia (arutelu) 28. juuli 2013, kell 01:45 (EEST)
Tänan abi eest!Mailaxxx (arutelu)

Ei olnud õpetusest abi. Lisasid lingi http://www.geopeitus.ee/aare/1194 28. juuli 2013. Korrekne oleks Vana Toomas, geopeitus.ee, vaadatud 28. juuli 2013. Jõudu õppimisel! --Tiia (arutelu) 28. juuli 2013, kell 02:12 (EEST)
Vabandust, arvuti jooksis just sellel hetkel kokku, kui hakkasin asja parandama. Üritan asja korda teha :) Mailaxxx (arutelu) 28. juuli 2013, kell 02:15 (EEST)

Kui artiklil on kuupäev, siis tuleb lisada kuupäev. Millel ei ole, siis pannakse vaadatud. Välislink pane kindlasti ühekordsetesse sulgudesse [...]. Õpetust võid vaadata veel Vikipeedia:Lingid. --Tiia (arutelu) 28. juuli 2013, kell 02:23 (EEST)

Oi-oi, sa paned välislingile topeltsulud ehk teed siselinke. Välislink on ühekordsete [...], siselink topelt ... nurksulgudega. Igal välislingil on pealkiri. Kirjuta see peale tühikut "näidatava teksti" asemele nii

Pealkiri, Postimees, kuupäev. --Tiia (arutelu) 28. juuli 2013, kell 03:45 (EEST)

Artikli täiendamisel vaata, kas on alapealkirjas olemas mall . Sellisel juhul täiendatakse just seda artiklit, kus pikemalt räägitakse. Üldartikkel tuleks muidu väga pikk.

EPL on Eesti Päevaleht. Kui lehel on nimi, siis kirjutataksegi see. Palun ära kasuta topeltsulge ja kirjuta lingile PEALKIRI. --Tiia (arutelu) 28. juuli 2013, kell 04:05 (EEST)
Viisin kõik soovitud muutused ellu Mailaxxx (arutelu) 28. juuli 2013, kell 04:16 (EEST)

Kas sa panid tähele, et ma rääkisin ühekordsetest sulgudest? Sul on topeltsulud ehk nagu siselingid. Veel panin tähele, et artiklis viidatakse Vikipeedia artiklile (kõige lõpus). Nii ei tehta. Artiklisse lisatakse siselink. --Tiia (arutelu) 28. juuli 2013, kell 04:23 (EEST)
Jah, panin küll. Nimelt tegelesin nende eemaldamisega juba enne selle sõnumi nägemist, niiet minu teada peaks need olema eemaldatud. Leidsin veel 2 linki, millel need kandilised sulud kahekordselt olid. Muidu peaks asjaga korras olema. Ilmselt on viited vikipeediale jäänud eelmisest artikli kirjutajast. Tänan, et märkasid!

Nüüd enam topeltlinke ei ole aga pealkirju ei oska panna. Puust ja punaselt.
;Sinul

, tallinn.ee, vaadatud 28. juuli 2013
;olema peaks

ref>Tallinna Raekoda eksponeerib põnevaid pööninguleide, tallinn.ee, 3. juuli 2013</ref

Välislink koosneb lingist ja pealkirjast ning nende vahel on tühik. Kui artiklil on kuupäev, siis tuleb õige kuupäev lisada. --Tiia (arutelu) 28. juuli 2013, kell 04:38 (EEST)
Muutsin selle samuti ära. Nüüd on mul aga mure 43nda viitega, mis annab ette tõrke, et sulgemissilt on puudu. Tegelikult on see aga seal olemas. Kas oskad aidata? Mailaxxx (arutelu) 28. juuli 2013, kell 05:09 (EEST)

Hetkel ei olnud enam tõrkeviidet, kasutaja Pietade tegi vist selle korda. Tänan, suure töö eest! Veel panin tähele, et vajaks korduvviidet Eesti kunsti ajalugu, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituut, lk 378. --Tiia (arutelu) 28. juuli 2013, kell 12:33 (EEST)


Arutelu:Türi raadiosaatejaam

Mida Katowice saatejaamaga mõeldakse? Et toodi jaam Katowicest ära? --Epp 4. juuli 2013, kell 00:12 (EEST)

Jah

¨ Nagu kontrollivad ametnikud tõendasid, oli kõigis linnades, kus prooviti kuuldavust, nii Türil, Paides kui ka Põltsamaal see parem kui Tallinnas.¨

Kuidas sellest tuleb aru saada? Kui nõrk madala mastiga proovisaatja oli Türil, siis on loomulik, et selle kuuldavus Türil, Paides ja Põltsamaal oli parem kui Türist tükk maad kaugemal olevas Tallinnas. 193.40.5.245 24. juuli 2013, kell 20:50 (EEST)

:Amplituudmodulatsioon (AM) on ilmselt palju tundlikum igasugu moonustuste suhtes kui tänapäeva sagedusmodulatsioon (FM) või digilevi. Arvatavasti prooviti nii saatmise kui ka vastuvõtmise kvaliteeti. Need laused on tollaste ajakirjanike keelemoonutus. Võibolla peaks kirjutama et uuriti saatja kiirgusvälja erinevates asukohtades.

raamatus "Eesti arhitektuur" (1997) nimetatakse seda kui Türi raadiojaama antennitorn. Kas see torn (meil nimetatud praegu kui "raadiosaatejaam") oli Türi raadiojaama üks ehitisi?--Estopedist1 (arutelu) 12. september 2015, kell 17:55 (EEST)

Nojah, tekstis nimetatakse seda saatemastiks ja see on ka pildil näha. Andres (arutelu) 12. september 2015, kell 18:40 (EEST)
----
Mast (germ): suhteliselt väikese aluspindalaga kõrge ehitis. Tornmast on harilikult alt üles aheneva ristlõikega kolm- või nelinurkse põhiplaaniga ruumiline metallsõrestik või raudbetoontoru. Vantmasti moodustab  kõrguse suunas ühtlase ristlõikega toru, varras, sõrestik jne., mida hoiavad püsti maapinnas olevate ankrute külge kinnitatud vandid.
Eesti Entüklopeedia 6. köide, 1995, lk. 206. 85.253.214.33 29. märts 2019, kell 17:47 (EET)


See pilt, mis on siin nagu Viimsi mõisa peahoone, ei tundu sugugi see peahoone olevat. Või on see tõesti mingist ootamatust tagumisest nurgast pildistatud, et see näeb nii täiesti teismoodi välja kui eestpoolt? --Mmh (arutelu) 4. juuli 2013, kell 16:20 (EEST)

Parandasin. Sellel pildil olev hoone jääb härrastemaja ja abihoone vahele. 88.196.241.249 4. juuli 2013, kell 16:56 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Kultuuripärand/Viimsi valla kultuurimälestised


Arutelu:Glüfosaat

:: MastiBot!
Püüdsin täna avada nimetatud linki ja ei avanenud
*seega asendasin teisega, kuna algset sisu täpselt ei tea siis artikli Glüfosaadiga seondvalt
Mariina 27. juuli 2013, kell 11:59 (EEST)

: Ka täna ei avanenud
*aga
kuna sisu ei tea siis ei suutnud asendada...
Mariina 27. juuli 2013, kell 11:59 (EEST)

Tere [[Kasutaja:Elvim|Elvim]]!
Kui juhtute selle artikli juurde linksuma siis palun abi (kui võimlaik lisada kemikaali teabekast) mina ise ei oska (ega tea)
Kemikaali info
*| nimi            = Glüfosaat
*| IUPAC Nimetus = ‘’''N''-(phosphonomethyl)glycine’’
*|   Teised nimed = ‘’2-[(phosphonomethyl)amino]acetic acid’’
*|   Keemiline valem    C = 3 | H = 8 | N = 1 | O = 5 | P = 1
*|   Värvus ja vorm= valge kristalne pulber
*| Molmass         = 169,07
*| Tihedus         = 1.704 (20 °C)
*| Sulamispunkt         = 184.5 °C
*| Keemispunkt         = 184.5 °C
*|   Lahustuvus vees= 1.01 g/100 mL (20 °C)
*|   Lahustuvus = ei lahustu enamikes orgaanilistes lahustes
Mariina 27. juuli 2013, kell 12:11 (EEST)

Artiklid Glüfosaat ja  Roundup on hetkel sarnase sisuga
*kuna valdav enamik uuriguid baseeruvad herbitsiidil Roundup (ning glüfosaadil jt keemilistel ainetel selle sees)
*aga
*kui saab korda Glüfosaadi kui keemilise elemendi osa (ehk)
*siis saab Glüfosaati Roundupi kaudu väljutada....
Mariina 29. juuli 2013, kell 18:50 (EEST)

Glüfosaat kui keemiline aine / Glüfosaati sisaldav Roundup...


Arutelu:Holokaust Leedus

Mm - miks on sees Dagda, Dünaburg,  Aglona ja veel mitmed Läti kohad?? - Melilac (arutelu) 15. veebruar 2018, kell 17:14 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.daat.ac.il/daat/vl/tohen.asp?id=462
** In Holokaust Leedus on 2013-06-24 11:10:52, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Holokaust Leedus on 2013-07-06 01:59:17, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 04:59 (EEST)


Arutelu:Hubert Pärnakivi

Tuleks parandada kooli nimi, kus Pärnakivi käis, see on küll keeruline, sest kool on oma nimesid muutunud: Pärnakivi lõpetas 1952 Viljandi 2. Keskkooli, millest hiljem sai Viljandi 4. Keskkool ja seejärel Viljandi Maagümnaasium, pärast põhikooliks muutmist on see Viljandi Kesklinna Kool. vt http://www.vmg.vil.ee/vanakoduleht/?mn=vil&aas=1952
Igal juhul Valuoja põhikool on kindlasti vale.
Aare Pilv

Tehtud. Kas Viljandi 2. Keskkooli nime on kandnud ka mõni teine kool? Andres (arutelu) 25. märts 2014, kell 08:31 (EET)