Arutelu:Liidumaa

Saksamaa juures võiks Maade loendisse lisada liidumaade saksakeelsed täisnimetused.
Mind natuke segab "maa" läbiv kasutamine "liidumaa" asemel. Hea, et Land-Bundesland-erinevusele on tähelepanu saanud, kuid kui palju üldse on Saksamaal "maid"? Praegu on nad koondatud 16 liidumaaks (õieti küll 13-ks), kuid... - Urmas 12:52, 20 May 2004 (UTC)

Sina, Urmas, tunned paremini asja. Mul jäi mulje, et "liidumaa" ja "maa" on mõistena üks ja seesama, kuid "maa" on korrektsem. Mina saan nii aru, et mõnedel maadel on erinimetused, aga nad kõik on maad.

Muidugi võib saksakeelsed nimetused lisada. Arvan, et tuleb teha eraldi artiklid "Saksamaa haldusjaotus" ja "Austria haldusjaotus" ning osa materjali tuua artiklist "Liidumaa" "Saksamaa haldusjaotuse" alla. Andres 15:06, 20 May 2004 (UTC)

"Maad" ja "liidumaad" kasutasin kui sünonüüme, välja arvatud maade nimede puhul. Kindlasti võib sõna "liidumaa" sagedamini kasutada. Andres 15:08, 20 May 2004 (UTC)

See artikkel oleks vist parem kolmeks jagada:
* Liidumaa kui haldus üksus
* Saksamaa liidumaad (või Saksamaa haldusjaotus)
* Austria liidumaad (või Austria haldusjaotus) --TarmoK 21:20, 7 Jun 2005 (UTC)

Kui juba seda artiklit jagada, siis minu meelest võiks olla eraldi Liidumaa (Saksamaa) ja Liidumaa (Austria). Artiklid Saksamaa haldusjaotus ja Austria haldusjaotus oleksid sisu poolest erinevad, sest nende loomulik sisu ei hõlma ju ainult 1. järgu haldusjaotusi. Aga minu meelest võiks kogu materjal olla ka ühes artiklis, kui see just liiga pikaks ei lähe. Andres 13:45, 8 Jun 2005 (UTC)

: olin oma ettepanekus natuke ebatäpne, pidasin silmas et jaotada kolmeks artikliks.

: Liidumaa on üks haldusüksuse tüüp samamoodi nagu näiteks provints, pealinn jne. ja see võiks olla omaette artikkel ja teised artiklid rääkigu vastava riigi haldusjaotusest. Samas artiklis ei saaks rääkida ka kahe erineva riigi haldusjaotustest.

:: Arvan, et liidumaade nimekirjade ja kaartide  esitamine selles artiklis on kohane ka juhul, kui sama materjal on dubleeritud artiklites Saksamaa haldusjaotus ja Austria haldusjaotus.

:: Arvan, et tegemist ei ole mitte niivõtd haldusüksuse tüübi kui nimetusega. Eri riikide liidumaad võiksid põhimõtteliselt olla eraldi artiklites, et aga neid riike, kus liidumaad on, on ainult kaks, siis tundub esialgu mugavam, kui nad on ühes kohas koos. Andres 15:40, 8 Jun 2005 (UTC)

::: Praegusel juhul on see artikkel küll rohkem Saksamaa liidumaadest millele on külge poogitud Austria liidumaade nimekiri. Võiks ju olla ikka mingisugune ühtlane joon artiklite tegemisel, mitte nii et liidumaid on kahel riigil, siis paneme kõik kokku (definitsiooni ja riigid kus kasutusel), provintse on rohkematel riikidel siis teeme eraldi.

::: Tegelikult võiks olla omaette artikid Saksamaa haldusjaotus, Saksamaa liidumaad, Saksamaa ringkonnad (vt :en:List of German rural districts ja samamoodi ka Austria kohta. Sama lähenemine on meil ju ka Eesti maakondade ja valdade puhul.

: Liidumaa (Saksamaa) nimelisest artikli pealkirjast võiks arvata et Saksamaa on mingi Liidumaa-nimelise asja nimetus/sünonüüm (vrd saar (maismaa), saar (puu)) --TarmoK 14:37, 8 Jun 2005 (UTC)

:: Ei ole nõus. Andres 15:40, 8 Jun 2005 (UTC)
----
nimetab ennast maariigiks, konstitutsiooni järgi aga linnriik

See käib Berliini kohta. See sobiks paremini artiklisse Berliin. Andres 19. juuni 2006, kell 15.20 (UTC)
----
Kas intervikid on ikka õiged? Adeliine 26. august 2014, kell 23:21 (EEST)

Ei ole. Andres (arutelu) 27. august 2014, kell 08:00 (EEST)

:Viisin Austria liidumaad eraldi artiklisse, et intervikid saaks korda. Pealkirjade osas tuleb edasi mõelda. Adeliine 10. aprill 2016, kell 20:28 (EEST)


Kasutaja arutelu:Maximus Rex~etwiki

Welcome to the Estonian wiki, Maximus Rex! Andres 05:08, 21 May 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Maximus Rex~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Neeruti mõis (Kadrina)

Neeruti loss on Neeruti mõisa peahoone. Andres 20:41, 26 May 2004 (UTC)

Jah, parem oleks rääkida Neeruti mõisast. -- Urmas 21:40, 26 May 2004 (UTC)

: Meil on küll pretsedent olemas Suuremõisa lossi näol. Kui "Neeruti loss" on levinud nimetus, siis peaks selline märksõna küll olema, aga ma pole kindel, kas ümbersuunamisena või Suuremõisa lossi eeskujul. Andres 05:08, 27 May 2004 (UTC)
Ma arvan, et mõis oleks siiski sobilikum aga ka loss ei ole vale. naine 20:29, 4 Sep 2004 (UTC)

: Neerutis mägesid ei ole :) Parem oleks öelda oosistik. Täpsemalt vist Neeruti-Porkuni oosistik.

Pildid on väga head. Siim 20:34, 4 Sep 2004 (UTC)

Kaks Neeruti mõisa on. Tuleks teha täpsustuslehekülg - [[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 11. november 2007, kell 20:30 (UTC)

Nosser, lausetest mõne üksiku sõna ärajätmine ei ole piisav. Muuda sõnastust ulatuslikumalt.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 23. juuli 2009, kell 20:14 (UTC)

Liivi sõja tulemusena oli aastaks 1581 mõisa omanik Tönnis Lode surnud, tema pojad aga Venemaal vangis. Peremeheta mõisa immiteeris Eestimaa kuberner Pontus de la Gardie Rakvere foogt ja hauptmann Holstein Nielsohnile.

Esimesele lausele puuduvad viited, teise puhul sõna "immiteeris", sellist sõna pole ju olemas? On sõna 'Immission', mis peaks tähendama "omandi (näit. mõis või osa mõisast) üleminek ajutiselt teise isiku valdusesse".

Seda sõna on eesti keeles tarvitatud küll (nt ), nii et seda võib olemasolevaks nimetada. Andres (arutelu) 27. oktoober 2016, kell 23:47 (EEST)

arutelu ülesleidmiseks linkisin märksõnad immiteerimine (immission)--Estopedist1 (arutelu) 28. oktoober 2016, kell 17:07 (EEST)

: Eestikeelne sõna on "immissioon". Andres (arutelu) 28. oktoober 2016, kell 17:55 (EEST)


Arutelu:Xaraya

Tormi, Su tekst on hästi kirjutatud! Püüdsin Sinu teksti üle viia Vikipeedia formaati. Vaata minu parandused üle, siis saad natuke rohkem teada, kuidas Vikipeedias asjad käivad. Ma olen võhik ega saa asja sisust kuigi palju aru, seepärast võisin mõne asja ka valesti kujundada, nii et paranda see siis ära.
Allkirja võtsin ära, sest seda kasutatakse ainult arutelulehekülgedel. Kes mida ja millal artiklisse on kirjutanud, seda on näha, kui vajutada nupule "Artikli ajalugu". Viited ingliskeelsele Vikipeediale võtsin ära, sest eesti Vikipeediasse tuleb kirjutada vastavad artiklid. Äkki viitsid Sina need kirjutada?
Kuidas "Xaraya" hääldatakse?
Ma ei tea, mida hakata peale sõnaga "robustne". Arvan, et selle tähendust tuleks vist selgitada artiklis [[robustsus]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:17, 28 May 2004 (UTC)

Arvan, et õige, aga igatahes stiililiselt kindlasti parem on kirjutada "programmeerimiskeeles PHP", mitte "PHP programmeerimiskeeles". Siin ei ole tegemist omadussõnalise täiendiga, vaid lisandiga. Ja kui keele nimi üldse ette kirjutada, siis tuleb vahele sidekriips. Andres 18:26, 23 mai 2005 (UTC)

Võimalik et reeglite järgi on nii, kuid see kõlab kuidagi imelikult ja seda lugedes pidin küll kolm korda uuesti üle kordama et saada aru mida öelda tahetakse, lause voolavus katkes. ... ja teisalt kas sedasi on "eesti" "eesti keeles" ka omadussõna? Minu aru saamist mööda ei; ja PHP on ju samasugune keel, põhimõtteliselt siis, nagu eesti keel. --TarmoK 18:48, 23 mai 2005 (UTC)

: Jah, "eesti" on omadussõna.

: Võib-olla konkreetne koht ei olnud hästi loetav. On aga võimalik öelda ka "PHP-s". Andres 19:35, 23 mai 2005 (UTC)

:: Arvan et selles lauses on see "programmeerimiskeeles"-sõna vajalik, selgitamaks mis see PHP tähendab neile kes ei tea seda. See on kui täiendus, et mõttes võiks lugeda "PHP (programmeerimiskeele)s". Ja mida rohkem ma seda loen seda rohkem mulle tundub et PHP-d võib kasutada just "omadussõnalise täiendina", samamoodi ju peaks tulema PHP kood, PHP süntaks, PHP muutujad jne. Või peaksid need ka siis olema kood PHP, süntaks PHP, muutujad PHP? ... lihtsalt imestamas siin eesti keele reeglite üle --TarmoK 20:29, 23 mai 2005 (UTC)

::: "PHP kood", "PHP süntaks", "PHP muutujad" võib vabalt kirjutada, kui "PHP" tähendab sama mis "programmeerimiskeele PHP" või "PHP-keele". Aga esimeses lauses tuleb kirjutada "programmeerimiskeeles PHP" või "PHP-keeles". "PHP" ei saa, jah, kirjutada, sest lugeja ei pruugi aru saada, millest jutt. Andres 21:19, 23 mai 2005 (UTC)

::: Minu meelest on esimene variant täiesti sujuv. Andres 21:20, 23 mai 2005 (UTC)

:::: Vahetagem siis tagasi kui nii õigem on, kuid minule küll kohale ei jõua "programmeerimiskeele PHP" sõnaühendi loogika, võib-olla üks päev ehk muutub mõistetavaks et mis vahe on "programmeerimiskeele PHP" ja "PHP-keele" vahel, et miks ei ole esimene neist pikemalt välja kirjutatud teine ("PHP-(programmeerimis)keele")

:::: On siis "programmeerimiskeele Java" ja "programmeerimiskeele Pascali" ka õiged vormid kirjutada? Lihtsat uudishimu, et teaks tulevikus vältida --TarmoK 10:23, 24 mai 2005 (UTC)

::::: Õige on minu meelest "programmeerimiskeele Java" ja "programmeerimiskeele Pascal". See on nagu "hotelli Tallinn".

::::: Tarmo, omadussõnalist täiendit kasutatakse omastavas tähenduses. PHP keel oleks PHP-le kuuluv, PHP poolt pruugitav või PHP-le omane keel. Programmeerimiskeel PHP on keel, mis kannab nime PHP. PHP-keel, minu meelest, on samuti keel, mida nimetatakse PHP-ks. --Ker 11:13, 24 mai 2005 (UTC)

::::::: Vabandust, PHP on siin nimisõnaline täiend omastavas käändes, mitte omadussõnaline täiend, nagu eelnev lõik ütlema kipub. Ja 'PHP-keel' ei ole seesama, mis 'PHP keel'.--Ker 11:06, 25 mai 2005 (UTC)

:::::: Ok, nende viimaste näidete kohal hakkab natuke koitma (tänud keelõppe tunni eest), kuid tagasi selle lause juurde artiklis: ...mis on kirjutatud PHP programmeerimiskeeles.

:::::: Nii nagu Ker-gi ütleb PHP on keel, ja "PHP süntaks" tähendab ju sama kui "PHP-keele süntaks" või "PHP programmeerimiskeele süntaks" ("PHP programmeerimiskeele" on siin see omadussõnaline täiend), sarnaselt "esperanto sõna"/"esperanto keele sõna"/"esperanto tehiskeele sõna"-le(?) PHP on esimesel juhul lühem vorm "PHP (programmeerimis)keel" -est (iga järgnev variant on siis täpsustavam, et mis see PHP on) ja sama loogikat näen ma ka selles lauses.

:: Minu meelest "PHP" ei ole omadussõnaline, vaid nimisõnaline täiend. Andres 14:36, 24 mai 2005 (UTC)

:::::: Ma ei oska nüüd kohe täpselt panna neid keeleõppe tähendusi aga, praegusel puhul võib seda lauset lugeda ju nii, et ...mis on kirjutatud programmeerimiskeeles ja siis küsida et millises keeles, mille "vastus" on: ...mis on kirjutatud PHP programmeerimiskeeles.

:::::: Ei ole siin sõdimas oma variandi poolt, lihtsalt püüan mõista kuidas selles lauses see konstruktsioon on mõeldud. Mul pole vahet kuidas see seal artiklis on, olen aru saanud mida öelda on tahetud, arvan vaid,võimalik et eksklikult, et on teisigi kellele praegune konstruktsioon on lihtsam mõista --TarmoK 12:07, 24 mai 2005 (UTC)

Kui keegi viitsiks ka öelda, milleks see tarkvara mõeldud on ja mida temaga teha saab...- Ahsoous 13:01, 24 mai 2005 (UTC)

:o) hea tähelepanek. kiire uurimise tulemus:  "web application framework and content management solution" siis maakeeli vabas tõlkes keskkond veebi lahenduste loomiseks ja seal on ka olemas veebisaitide sisuhalduse lahendus. Teha peaks saama siis veebisaitide sisu haldamist ja luua muid "programme" veebis kasutamiseks. Loodan et asjatundjad parandavad/täpsustavad --TarmoK 13:51, 24 mai 2005 (UTC)


Arutelu:Ida-Soome lään

Mida teeb '
' '
'-st erinevat? -- Urmas 08:51, 29 May 2004 (UTC)

Im sorry, but I dont speak Estonian. I just wants to tell that Finlands provinces (lääni) dont have own flags (except Ahvenamaa).--Sampsa 18. detsember 2005, kell 16.32 (UTC)


Arutelu:Läti NSV lipp

Mis riik see 1919. aastal oli? Seda tuleks täpsustada. Kas seal olid ladina tähed? Miks siis riigi nimi venekeelne oli? Andres 07:17, 2 Jun 2004 (UTC)
Jaan. 1919 kuni jaan. 1920 oli olemas Läti NSV (või ehk õigemini Läti(maa) SNV; meil samal ajal Töörahva Kommuun), mis 1919. a. alguses hõivas suure osa Lätist. Nende armeeks olid Läti punased kütid (loodi väeosadena 1915). Link Läti enmlaste lippudele näitab ka skaneeritud pilti Millitary banner?, millel on kirjad läti keeles, kuid võis olla ka kakskeelseid lippe. Ilmselt oli tähtis hoopis tähtede abil deklareeritu (nõukogude võim), mitte selle deklaratsiooni vorm (keel). Ehkki jäänuks enamlased võimule, tunduks täna selline küsimus keelest täiesti mõistetamatuna ;-). -- Urmas 09:09, 2 Jun 2004 (UTC)

Paul Luhtein?


Arutelu:Eesti NSV lipp

Kas on kellelgi kindlaid tõendeid (Eesti NSV-aegseid, mitte ingliskeelseid!) selle kohta, milline nägi välja Eesti NSV lipu tagakülg? Mulle tundub väga kahtlane, et tagaküljel pole sirpi, vasarat ning viisnurka. See pole Nõukogude sümboolika seisukohast korrektne. - Urmas 09:16, 2 Jun 2004 (UTC)
Ma ei oska kindlalt väita, kas http://flagspot.net/flags/su-ee.html on usaldusväärne allikas. J 11:47, 2 Jun 2004 (UTC)

Ta on kindlalt üks põhjalikumaid ning tõsisemalt võetavaid allikaid lippude alal. Kuid antud juhul on vaja kinnitust, mis lähtuks otsesest allikast - meil peaks raamatukogudes olema sellekohast kirjandust (jooniseid näiteks). Asi on selles, et ma ei siiani kohanud ühtegi NLiidu üllitist, mis tagaküljele eraldi tähelepanu pööraks. Võib-olla on küljed erinevad, võib-olla mitte. - Urmas 16:57, 2 Jun 2004 (UTC)
mul on kodus ENSV lipp ja seal on ka taga sirp ja vasarHarri 31. august 2005, kell 17.34 (UTC)

Kas sirp ja vasar on tagaküljele õmmeldud või on nad esiküljele trükitud ja kumavad teisel küljel lihtsalt läbi (vilets kvaliteet nagu tollal reegliks). Ei ole olemas ühtegi NLiidu riigi- ega ametkonnalippu, millel oleks sirp ja vasar tagurpidi (st esikülje peegelpildis).

Olen ka ENSV lipu omanik ja uurisin seda lippu ning omal ajal asja kohta ilmunud materjale enne pildi tegemist. Kui leiad kirjaliku allika, mis räägib lipu tagaküljest, või leiad mõne õmmeldud sirbi-vasaraga lipu, oleks väga kena. Seni pole aga mingit põhjust lipu tagaküljele sirp-vasarat panna. - Urmas 31. august 2005, kell 17.47 (UTC) PS Vaidlustasid joonise asemel terve artikli.

:Taga pole sirpi ja vasarat. Allikas: "Nõukogude Eesti". Taivo 31. august 2005, kell 18.07 (UTC)

:: Tegelikult olid ka NSV Liidu lipuga lood niimoodi, et kuni mingi ajani (vist ca 1980) oli seal lipu tagaküljel sirp ja vasar, siis koristati need sealt ära. Ilmselt seesama juhtus ka Eesti NSV lipuga. Ahsoous 31. august 2005, kell 18.46 (UTC)

:::Mitte ilmselt, ~täpselt nii ta oligi - kuni miski ajani olid seal tagaküljel sirp ja vasar, ning siis kaotati need ära. - Ahsoous 31. august 2005, kell 18.50 (UTC)
Noh,aga see et 1980 kaotati tagant srp ja vasar tuleb ju siis märkida-Harri 2. september 2005, kell 18.30 (UTC)

See tuleb märkida küll, aga vaata NLiidu omal kaotati 1980 ära, millal ENSV lipul see kadus pole mina isiklikult viitsind välja uurida ja isegi see ei anna veel alust artiklit väidlustada, vaid jah on põhjust artikli täiendamiseks konkreetse faktiga - Ahsoous 2. september 2005, kell 19.24 (UTC)
aga minu lipul on mõlemale poole trükitud sirp ja vasar -
Harri 3. september 2005, kell 14.14 (UTC)

Võimalik, et sul on vale lipp. Selles pole midagi harukordset, kui vaadata näiteks Liibanoni lipuga seotud segadusi. Taivo 3. september 2005, kell 14.30 (UTC)
NB! NSV Liidu konstitutsioon ei sätestanud Eesti NSV lippu vaid see kehtestati Eesti NSV konstitutsiooniga... ja muide tsitaat ENSV 1978. aasta põhiseadusest... (jõustus 13. aprill 1978)
  §167.Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi riigilipp on punast värvi täisnurkne riidelaid, mida läbib sinine laineline vööt kahe valge triibuga ülalpool, kujundades kuus teravatipulist lainet piki lippu. Sinine laineline vööt koos valgete triipudega moodustab poole lipu laiusest, alumine punane vööt ühe viiendiku lipu laiusest. Lipukanga ülemise punase osa vasakus ülemises nurgas lipu pikkusest ühe kuuendiku kaugusel vardast on kuldne sirbi ja vasara kujutis ning selle kohal punane kuldäärisega viieharuline täht. Lipu laiuse suhe pikkusega on 1:2.
Seegi ei ütle miskit tolle tagumise poole kohta ;) aga konstitutsiooni lisasid mul käepärast pole. - Ahsoous 24. juuni 2006, kell 00.37 (UTC)

Alajaotus vend Vahindra lipust tundub olevat originaaluurimus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 14. aprill 2012, kell 07:10 (EEST)

Ausõna ei tea, kust Geerodnik selle välja otsis. Aga ta on ka ainus Vahindra uurija.
Kirill

Just see osa, kus Gerodnikule viidatakse, on OK. Ainult seostamine Eesti NSV lipuga on originaaluurimus. See asi peaks olema artiklis vend Vahindra kohta. Andres (arutelu) 26. september 2012, kell 21:36 (EEST)

Eesti NSV ja Läti NSV lipp langevad oma kujunduselt hämmastavalt kokku ainsa eestlasest budismi pühaku vend Vahindra unistuse, teokraatliku ilmariigi Pan-Baltoonia (Eesti, Läti, Leedu, osa Vene piirialadest) riigilipu kavandiga:
"Oranži kanga vasakus ülemises nurgas on vapi kujutis. Allpool - Buddha õpetuse sünnipaiga Himaalaja lumised harjad, mägede jalamil aga Läänemere sinised lained" (Gennadi Gerodnik, Vend Vahindra, Eesti Raamat, Tallinn 1973).
Pole teada, kas tegemist on lihtsa kokkulangevusega või Paul Luhteina ja tema Läti kolleegi peenikese huumoriga.

Võtsin selle välja, kuna esiteks paistab jah originaaluurimusena ja teiseks ma ei näe "hämmastavat kokkulangevust". Taustavärvid on erinevad, vapp vasakus ülanurgas on igasugu lippudel väga levinud. Ka pole teada, milline Vahindra vapp oleks välja näinud või millisena ta Himaalajat ja Läänemerd oleks kujutanud. --Minnekon (arutelu) 16. veebruar 2016, kell 15:37 (EET)


Arutelu:Must meri

Rostovist selles artiklis ei saa rääkida. Miks? Rostov on Aasovi mere lähistel ja ei ole kuidagi Musta mere sadam. Seda enam, et artikkel tervikuna räägib Mustast merest ja seda ilma Aasovi mereta! Need kaks merd on oma tingimustelt kaks väga erinvat merd. Teisalt: kui Rostov on sees, miks siis ei ole Asovit, miks pole Ukraina Taganrogi ja Mariupolit? - Urmas 08:35, 5 Jun 2004 (UTC)

Tahtsin kuidagi märkida, et Musta mere sadamateks võib lugeda ka neid, mis ei asu otseselt Musta mere ääres. Sellest võiks ju pikemalt kirjutada. Aasovi merd ei ole jah artiklis Musta mere osaks loetud, kuigi seda  mõnikord tehakse. On ainult mainitud Musta mere ja Aasovi mere kogupindala ja ühte Aasovi mere äärset sadamat. Ma arvan, et just laevaliikluse seisukohast kuulub Aasovi meri Musta mere juurde.

:Kui me just ei taha nt õpilaste seas segadust tekitada, oleks parem need mered edaspidigi lahus hoida.

:Meretranspordi juures peab Musta merega seoses rääkima lisaks Aasovi merele ka Musta merd Vahemerega siduvast väinadesüsteemist ning Balkanilt Väike-Aasiasse kulgevast transpordist ning loomulikult Doonaust, kuid kõigi üksikdetailide käsitlemine läheks paljuks. Pakun välja, et lihtsalt nimetada Aasovi mere kaudu Musta merre saabuvat transporti. St Aasovi meri kui üks sisend Musta merre sarnaselt Bosporuse, Doonau, Gruusia (nafta)sadamate jt-ga. Eri sadamaid Aasovi mere ääres saab aga lahata artiklis "Aasovi meri". Mis Rostovit kui sellist puudutab (vaid kommentaari korras), siis on tal Venemaa seisukohalt terve rida olulisi puudusi - seteterohke, muutuva faarvaatriga jõesuue; edasi madal meri, mis talvel külmub. Novorossiisk on kõigist neist hädadest prii.
Olgu, palun tee need asjad siis ümber, nagu Sa õigeks pead. Kui arvad, et selles artiklis läheb Musta mere transpordiga seotud detailide selgitamine liiga pikaks, palun tee siis omaette artikkel "Musta mere transport" või muu sarnase pealkirjaga. Andres 10:06, 5 Jun 2004 (UTC)
Võtsin Tulcea välja, kuna see on merest ikkagi 25 kilomeetri kaugusel, mööda Doonau jõge isegi rohkem. Melilac (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 09:16 (EEST)

Kui see on meresadam, siis ta on ikkagi Musta mere sadam, mis siis, et merest kaugemal. Andres (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 10:15 (EEST)

:Ausalt öeldes sadama kohta seal ei tea midagi, aga ta oli linnade all. Narvat ju Läänemere äärsete linnade hulka ei pane. Melilac (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 11:30 (EEST)

Arvan, et mitteladina tähtedega tsitaatväljendeid ei ole tarvis kaldkirja panna, sest võõras kiri tõstab nad niikuinii esile. Pealegi see jätab vale mulje kirja tavalisest kujust kirjade puhul, mida hästi ei tunta. Andres 08:56, 5 Jun 2004 (UTC)

Nõus. Ainult, et kirillitsa ja kreeka tähtedel on tähtede puhul kokkulangevuse % ladina omadega väga suur. Ma paneksin need kaks samuti kaldkirja.

Kaldkirja erinevus on ainult osade fontide ja üksikute tähtede osas. Kui mõnest tähest aru ei saa, on keele linki järgides võimalus näha tähestiku tabelit. St et nendesse tabelitesse peab siis panema juurde kaldkirjalised (väike)tähed. - Urmas 09:37, 5 Jun 2004 (UTC)

: Mina ei paneks kirillitsa ja kreeka tähti kaldkirja. Kuigi need on enamikule lugejatele arusaadavad ka kaldkirjas, ei tahaks ma seda teha sellepärast, et esiletõstmist ei ole võõra kirja puhul tarvis. Andres 10:06, 5 Jun 2004 (UTC)

Taivo, kas Sa jätsid sadamad välja? Miks? Andres 22:45, 8 May 2005 (UTC)

Langes kokku suuremate linnade loeteluga. Alternatiiv oleks ära jätta suuremate linnade loetelu ja teha sadamate loetelu... Jah, mulle tundub, et niiviisi olekski parem. Taivo 07:50, 9 May 2005 (UTC)

Üks asi veel: mulle tundub, et kui kasutatakse näiteks kaasaütlevat või rajavat käänet, siis ei saa kasutada sümbolit. Andres 08:00, 9 May 2005 (UTC)

:Suuremad linnad ja sadamad ei ole kokkulangevad loetelud - linna suurust näitab tema elanike arv, majanduslik, kultuuriline vms tähtsus (suurem linn võib tähendada ka suuremat reostuse allikat merele), sadama suurust mõõdetakse eeskätt kaubavoogude mahu järgi. Näitena võib võtta kasvõi Läti, kus suuremad linnad Läänemere ääres on Riia, Liepaja ja Ventspils, kuid sadamad Ventspils ja Riia. Samasuguse loendi saaks ka Eestist. - Urmas 11:48, 9 May 2005 (UTC)

veel tsipa kriitikat - minu arvates ei tohiks me siin eestikeelses vikis kasutada selliseid asju nagu 'Iga päev voolas Musta merre üle 10 kuupmiili vett' või kui siis peaks mitte arvutada  viitsiva inimese jaoks ikkagi selle arusaadavates ühikutes ümber kirjutama (ja ega arvutada ka pole lihne, millise miiliga on tegu?) --[[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 08:11, 9 May 2005 (UTC)

Öelge palun, kuidas üks meri saab teise mere basseini kuuluda? Arvan, et Must meri ja Vahemeri on kaks erinevat merd.
Geonarva 29. august 2006, kell 05:52 (UTC)

Ta on üks meri Euroopa lõunaosa vahemerede süsteemist. - Urmas 29. august 2006, kell 06:02 (UTC)

:Ma olen sellega täiesti nõus. Aga pakun lähtuda sellest, et Maailmameri jaotatakse viieks ookeanideks, igal ookeanil on erinevad osad - mered ja lahed. Ja iga meri või laht kuulub ühesse ookeanisse.Geonarva 29. august 2006, kell 19:50 (UTC)

Võtsin Väiks-Aasia poolsaare ja Pontose mäestiku maha, sest lauses kirjeldatakse asendit regioonide, mitte loodusgeograafiliste objektide suhtes. Need objektid ei sobi sellesse lausesse. - Urmas 29. august 2006, kell 06:10 (UTC)

Aga millega sellel juhul Balkaani poolsaar erineb Väike-Aasia poolsaarest ja miks Ida-Euroopa lauskmaa on regioon (mitte pinnavorm)?Geonarva 29. august 2006, kell 19:50 (UTC)

-Nimi- on tavaliselt esimene rubriik. Geoloogia võiks olla eespool elustikku ja inimtegevust. --WikedKentaur 1. juuli 2007, kell 17:48 (UTC)

Tegin ümber. Andres 1. juuli 2007, kell 22:02 (UTC)

Tahtsin sama lisada. Nimi, ajalugu, geoloogia ... --Mona 1. juuli 2007, kell 21:22 (UTC)
Kindlasti ei saa mina rahul olla sellise lausega nagu Pikkus piki paralleeli on 1150 km, laius piki meridiaani kuni 580 km. ja juba taolise konstruktsiooni pärast arvan, et see veel ei kuulu heade artiklite hulka --- Ahsoous 20. detsember 2007, kell 23:05 (UTC)

Oi, Sa oleksid pidanud kirjutama vastavale lehele "vastu". Nüüd sai kuus poolthäält ilma ühegi vastuhääleta kokku ning artikkel on saanud heaks artikliks. Kas jätta see lause välja. Andres 21. detsember 2007, kell 16:56 (UTC)

: 6 häält oli juba enne täis, kui ma seda siin lugema hakkasin, kirjutasin siia, et äkki saab asi veel korda -- Ahsoous 21. detsember 2007, kell 17:36 (UTC)

:: Mina lugesin heade artiklite lehekülge enne kui seda siin, muidu ma ei oleks kohe tegutsema hakanud. Vastuhääle andmine koos selgitusega oleks olnud kindlam. Nüüd aga tuleb mõelda, mida teha. See sõnastus on tõesti segane, aga pole kindel, mida õigupoolest mõeldud on. Seetõttu teen ettepaneku see lause välja jätta, kuniks asjasse selgust saab. Andres 21. detsember 2007, kell 17:41 (UTC)

:: Muutsin sõnastust. Kas nii kõlbab? Andres 22. detsember 2007, kell 22:09 (UTC)

::: arvan et jah - Ahsoous 22. detsember 2007, kell 22:27 (UTC)
----
Pärast seda ei kasutatud nime mitu sajandit.

Pole arusaadav, mida see tähendab.

Nime alajaotust on tarvis veel toimetada. Andres 22. detsember 2007, kell 22:09 (UTC)

Peaks vist toimetamata lõigud välja võtma ning hiljem toimetatuna tagasi panema. Andres 23. detsember 2007, kell 06:35 (UTC)
----
Vee temperatuur on suvel kuni 27 °C, talvel kuni 5 °C.

See on välja võetud. Andres 23. detsember 2007, kell 08:39 (UTC)
----
Hea artikkel märgistuse peaks vist ajutiselt ära võtma. iffcool 24. detsember 2007, kell 15:50 (UTC)

Katsun praegu korda teha. Andres 6. jaanuar 2008, kell 13:36 (UTC)
----
Kas "Inada laht" on õige nimekuju? Andres 6. jaanuar 2008, kell 13:36 (UTC)

Tõenäoliselt see peab olema залив Игнеада.Geonarva 6. jaanuar 2008, kell 13:51 (UTC)
----
mis moodustab  kuuendiku Vahemere pindalast

Kas Must meri ja Aasovi meri on siin arvatud Vahemere osaks? Andres 6. jaanuar 2008, kell 13:38 (UTC)
----
Tuleks selgeks teha, millised sulfiidid on mustad. Milline raua sulfiid on must? Milliste metallide puhul siis tekib must katt? Andres 6. jaanuar 2008, kell 13:44 (UTC)

Mustad on FeS, HgS, Ag2S, PbS, CuS. Geonarva 6. jaanuar 2008, kell 14:12 (UTC)
Kas katt tekib ainult raudesemetel? Andres 6. jaanuar 2008, kell 14:01 (UTC)

Võib oletada, et katt tekib ka pronks- ja messingesemetel. Geonarva 6. jaanuar 2008, kell 14:12 (UTC)
----
Võtsin nüüd toimetamismärkused ära. Teistest vikipeediatest, sealhulgas vene vikipeediast, on leida veel teavet. Andres 6. jaanuar 2008, kell 14:44 (UTC)
----
musta katuga, mis koosneb musta värvi sulfiididest (raud(II)oksiid, hõbesulfiid, pliisulfiid, vasksulfiid).

Raud(II)oksiid ei ole sulfiid. Andres 19. juuli 2008, kell 11:27 (UTC)

:Parandasin raud(II)sulfiidiks. Geonarva 24. november 2008, kell 19:34 (UTC)
----
Keskmise ja suurima sügavuse kohta on vastuolulised andmed. Need tuleks viidetega varustada. Andres 24. november 2008, kell 15:19 (UTC)

Olen nõus, aga internetist ei saanud leida usadusväärsust infot. Selles mõttes tuleb arutleda, millised allikad selleks sobivad - kas raamatud? Geonarva 24. november 2008, kell 19:34 (UTC)

: Sobiksid teatmeteosed ning kõik allikad, mille autor on teada ja mis pole ise avaldatud. Andres 24. november 2008, kell 20:08 (UTC)

Mis on meie seisukoht Krimmi konfliktis? ja Abhaasias? Ehk oleks parem mingi lahenduse saabumiseni Krimmi ja Abhaasia piirkonda puudutavate asjade riiklik kuuluvus lahtisena defineerida?Melilac (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 08:55 (EEST)

Eks siin ole see de jure ja de facto erinevus. Rahvusvaheline kogukond lähtub Ukraina ja Gruusia riiklikust  terviklikkusest ja me võiksime ka sellest lähtuda, kirjeldades olukorda nii de jure kui ka de facto. Andres (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 09:06 (EEST)

Sellesse artiklisse võiks de facto olukorra kohta teha joonealused märkused (Krimmi poolsaar kuulub faktiliselt Venemaale, Abhaasia on faktiliselt iseseisev). Andres (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 09:10 (EEST)


Arutelu:Tvaad

Ba on prefiks, mis märgib teatud sõnaklassi mitmust. Teiste rahvaste nimede puhul on need prefiksid ära jäetud, kuid antud juhul jääb järele ühesilbiline sõna, millega on raske ümber käie. Järjekindel oleks muidugi see ära jätta. Andres 08:57, 6 Jun 2004 (UTC)

Uue ENE köide, mida mul hetkel käepärast pole, annab registrit uskudes etnilise rühma nimeks "tvaad". Batvade kohta artiklit pole. - Urmas 15:45, 6 Jun 2004 (UTC)

Miks on pildid seatud 220-pikslisteks? Meil oli ju kokkulepe, et üldjuhul pikslite arvu kindlaks ei määrata, et iga kasutaja saaks oma seadetes märkida, kui suuri pilte ta tahab. Minu meelest on need pildid liiga kribud. Andres 15. juuni 2008, kell 20:16 (UTC)

Standardsuurus (midagi seadmata) on 180 pikslit. Mina lähtuks ikka sellest, et enamus inimesi ja ammugi veel neid, kes juhtuvad registreerumata siinseid artikleid lugema (kes peaksid vähemalt praegusel hetkel väga tugevalt enamuses olema) näevad pilte just selle suurusega. Seega ei ole ka mina soovinud endale seada mingeid erikujundusi, et mul oleks pidevalt silme ees, kuidas tavakasutajad ja registreerumata infootsijad pilte näevad.

Kui pilt on endiselt liiga väike siis saad alati seda suuremalt vaadata. Nõnda võivad talitada ka kõik teised.

Aga see kokkulepe mulle küll kuidagi ei istu. Mina leian kindlalt, et piltide suurus tuleks vastavalt artikli spetsiifikast ja pildil kujutatust paika panna, mitte eeldada, et kõik hakkavad midagi seadistama. iffcool 15. juuni 2008, kell 20:28 (UTC)

: TarmoK ei lubanud mul piltide suurust paika panna, viidates sellele, et kui ma soovin suuremaid pilte, tehku ma endale sellised seaded. Minu meelest see alati ei tööta, aga ma enamasti järgin seda soovitust. Tehke siis asi omavahel selgeks.

: Kas me ei saa piltide standardsuurust muuta?

: Minu meelest ei ole mõtet artiklisse panna nii väikseid pilte, et nende vaatamine nõuab klõpsimist. Pealegi tuleb klõpsimisel pilt nii suur, et seda ei saa jälle sellepärast vaadata: pilt on mitu korda suurem kui ekraan. Andres 16. juuni 2008, kell 13:57 (UTC)

::Kui ainult ühe korra klõpsata, peaks andma 800 pikslise küljepikkusega pildi. Näebki täpsemalt. iffcool 16. juuni 2008, kell 20:27 (UTC)

: Minu meelest peaksid esimene ja viimane pilt olema tunduvalt suuremad. Teised võivad minu meelest olla sellised nagu praegu. Andres 16. juuni 2008, kell 13:59 (UTC)

::See on ka alati võimalik. Lihtsalt neli 180px pilti jäävad teksti varju. Pildimaterjali paistab kaugelt liiga vähe olevat.

::Ma üritan ikka sellele ka tähelepanu pöörata, et piltide ja teksti hulk tasakaalus oleks. Minu arust on see kahtlemata üks hea artikli tunnus. Pildisuurusega olen "mänginud" näiteks artiklis angoob ja piisav piltide hulk ning sobiv paigutus annavad vähemalt minu arust sellele artiklile oluliselt juurde. iffcool 16. juuni 2008, kell 20:27 (UTC)

: Ja veel. Minu meelest on Sinu argumendid omavahel vastuolus. Kui soovija võib pilti klõpsata, siis miks on neid siis üldse tarvis suuremaks teha?

::Need võivad ainult vastuolus olevatena tunduda. Kui sa määrad piltide küljepikkuseks näiteks 250px ja artiklis on piltide küljepikkused 220px siis see on 30px väiksem aga võrreldes standardiga 40px suurem. Kui 220px paistab liiga väike, et pildil kujutatust aru saada, siis kuidas 30px laiem pilt järsku suureks ja arusaadavaks muutub? iffcool 16. juuni 2008, kell 20:27 (UTC)

: Mina oleksin rahul, kui pildid oleksid suuremad, aga paistab, et kasutajatel on raske selles kokku leppida, kui suur mingi pilt peaks olema. Andres 16. juuni 2008, kell 14:20 (UTC)

::Kahtlen, kas kasutajatevahelisi kokkuleppeid selle teema juures üldse väga tarvis ongi. Piisab, kui sulle tundub, et pildid on endiselt liiga väikesed. Lihtsalt asenda 220px näiteks 240px-iga ning tõsta esimene pilt kõrgemale ja määra küljepikkuseks 280px.

::Sellised kokkulepped nagu "olgu küljesuurus n pikslit" võivad minu arust pigem segama hakata. Pigem lähtuda artikli vajadustest. iffcool 16. juuni 2008, kell 20:27 (UTC)

:::Ahh, mis ma ikka õpetan. Tegin kohe pildid suuremaks.

:::Minu jaoks vahet ei ole, kas pildid on 220px või 260px. Peaasi, et mitte liiga väikesed aga 220...260 vahemik on juba pigem maitse küsimus (mis sobivam tundub). iffcool 16. juuni 2008, kell 20:34 (UTC)

:::: Pildi vajalik suurus sõltub pildi olemasolust. Ma olen nõus, et kokkulepped segavad, sest soovitav küljepikkus ei ole iga pildi puhul ühesugune. Mina tahaksin igale poole pigem suuremaid pilte. Seadetes on mul sätitud suurim võimalik suurus. Esimese pildi suurus on talutav, ja ma ei hakanud seda muutma. Teise pildi tegin 400-piksliseks ning teeksin ta heameelega veel suuremaks. Kui ma seal ühe korra klõpsan, siis tuleb ette kuue ekraanitäie suurune pilt. Andres 16. juuni 2008, kell 21:24 (UTC)

:::: Jah, need pildid tõesti minu seadetega suuremaks ei läinud. Andres 16. juuni 2008, kell 21:27 (UTC)

:::::Sul on vast seadetes: "Maksimaalne pildi suurus kirjelduslehekülgedel" oluliselt suurem kui norm (800*600).

:::::Ma tavaliselt artiklites pilte väga suureks ( > 320px) teha ei soovi, kuna siis hakkavad need tihti juba pealetükkivatena mõjuma ja kipuvad häirima (vähemalt mind). iffcool 16. juuni 2008, kell 22:39 (UTC)

::::: Pildi maksimaalset suurust kirjelduslehekülgedel pole ma enda teada üldse seadnud.

:::::: No vat, siin ongi need kasutajatevahelised lahkarvamused. Minu meelest peavad pildid olema nii suured, et olulised detailid oleksid nähtavad. Kui pildil on kujutatud inimesed, peaksid nende näod olema nähtavad. Inimesed sellel pildil pole mõeldud sellisteks kribudeks. Minu jaoks on pealetükkivuse lävi küll kõrgemal kui Sinu jaoks. Andres 17. juuni 2008, kell 08:56 (UTC)
Kas paneme pealkirjaks "tvaad"? Paistab, et nüüd kasutatakse eesti keeles peamiselt seda nimetust, nii on ka mõlemas entsüklopeedias. Andres 29. detsember 2010, kell 16:24 (EET)

Jah, nii on ka Linguae andmebaasis. --Metsavend 29. detsember 2010, kell 16:45 (EET)
Siin tuleks pisut toimetada, sest on kordusi. "Füüsilise antropoloogia" viimane lause peaks kuskil mujal olema. Andres 29. detsember 2010, kell 18:51 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.unpo.ee/et/rahvad/batwa.html
** In Tvaad on 2013-06-24 13:57:05, 404 Not Found
** In Tvaad on 2013-07-07 05:27:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.survival.es/catalan/p01/fc03p01/fc09p01/twa.htm
** In Tvaad on 2013-06-24 13:57:06, 404 Not Found
** In Tvaad on 2013-07-07 05:27:26, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.minorityrights.org/Dev/mrg_dev_title11_batwa/mrg_dev_title11_batwa_map.htm
** In Tvaad on 2013-06-24 13:57:05, 404 Not Found
** In Tvaad on 2013-07-07 05:27:36, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:27 (EEST)


Arutelu:Põhja-Osseetia vapp

Kuskilt vappide nimekirjast peaks tulema link Põhja-Osseetia vapile ja Adžaari vapile. Andres 07:04, 10 Jun 2004 (UTC)

Põhja-Osseetia on olemas artiklis "Maailma riikide vapid". Adžaaria peaks passima riikide haldusüksuste vappide loendisse. Mida vist veel ei ole? - Urmas 08:33, 10 Jun 2004 (UTC)

: Lõuna-Osseetia on artiklis "Maailma riikide vapid" küll sees, aga juttu on Põhja-Osseetia ja Adžaaria vapist. Just nimelt, sellist loendit ei ole, aga peaks olema. Andres 10:17, 10 Jun 2004 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://parliament.rno-a.ru/symbols.php?item=2#top
** In Põhja-Osseetia vapp on 2013-06-24 13:01:50, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Põhja-Osseetia vapp on 2013-07-06 20:31:58, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:32 (EEST)


Arutelu:2. juuni

Pärast 8. maid 1945 ju NSVL-Saksa rinnet ei olnud. Kuidas sai pärast seda rindelt põgeneda? Andres 15:17, 10 Jun 2004 (UTC)

Ehkki sõjalised kokkupõrked/lahingud toimusid päris mitmel pool edasi, on siin ilmselt mõeldud väeosast lahkumist, st väeosast ehk siis armeest lahkumist. Sündmus ise peaks olema maailmas toimunute all. Eestis lõppes sõjategevus sügisel 1944. - Urmas 16:09, 10 Jun 2004 (UTC)

Arvan, et see sündmus võiks olla laiemas mõttes Eesti sündmuste all, kuigi see ei toimunud Eestis. Umbes samamoodi, nagu me peame Eesti sõduri hukkumist Iraagis Eesti sündmuseks. Andres 20:42, 10 Jun 2004 (UTC)
 * 1936 – avati Karula Vabadussammas (autor G. Saar).
Selle järgi avati võidupühal. --WikedKentaur (arutelu) 31. mai 2016, kell 21:58 (EEST)

* 1783 – Venemaa alistas lõplikult Krimmi.
--WikedKentaur (arutelu) 2. juuni 2019, kell 06:04 (EEST)


Arutelu:Narva Aleksandri Suurkirik

Narva Aleksandri kirik ei ole Narva kihelkonna kirik. See ajalooline kihelkond asub teispool Narva jõge ja parimal juhul töötab seal Ingeri kirik. Narva Aleksandri kirik on Narva luterlike kirikute õigusjärglasena Narva linna kirik. V.J.

Aitäh märkuse eest. Andres 08:10, 11 Jun 2004 (UTC)

Narva Aleksandri Suurkirik. 21.okt. 2004. avati kirikus kaheksa Dolores Huffmanni valmistatud vitraaži, mis on kaitseks paigutatud klaaspaketti ja raamitud lahiseraamidesse. Vitraažidel on kujutatud Neitsi Maarjat (kirjapildis MARIA = NARVA, seotud kiri võimaldab mõlemit lugemisviisi) Õnnistegijat, Ristija Johannest, nelja evangelisti ja peaingel Miikaeli. Ümmargused vitraažid on lahendatud ikoonilaadselt.   Villu Jürjo
P.s. Narva Aleksandri kirik asub Kreenholmi 22, kasutusel 1962 aastast. Sealne orel on saadud Saksamaalt annetusena 2001.a. ja valmistatud Lübeckis Kemperi firma poolt. Klaasist altarimaal on valmistatud ja kingitusena saadus 2002.a. Henn Männikult
P.s. Narva Aleksandri Majas Vabaduse 20 asub samuti kirikusaal. Kirikusaalis asuv maal kujutab P[ha Perekonda ja on arvatavasti toodud Narva röövsaagina mõne Punaarmee sõduri poolt.
Restaureeritud 2004.a.
Uus: Nüüd võiks juba lisada, et 2006.a. valmis Oleg Fesenko poolt Lizard Cinema Trade toodanguna Gogoli "Vii" uusekraniseeringuna vene õudusfilm "Vedma" (ehk siis "Nõid"), mille kirikus toimuvad võtted tehti Aleksandri Suurkirikus Narvas.

# Miks meil kalev.ee spämminimekirjas on? avjoska 25. juuni 2008, kell 17:37 (UTC)
# Kui meil selline pilt on nagu seal, miks siis mitte siinse artikli juures? avjoska 25. juuni 2008, kell 17:37 (UTC)
# Miks kahe kiriku artiklil on ühine aruteluleht? avjoska 25. juuni 2008, kell 17:56 (UTC)

Spämminimekiri on kõigile vikidele ühine, aga iga viki saab enda jaoks sealt välja võtta. Seda saab teha siinsamas vikis, aga ma ei mäleta, kuidas see käib.

2. ja 3. kõsimusest ei saa aru. Andres 25. juuni 2008, kell 18:22 (UTC)

:Proovisin minagi linki muuta ja http ning www osa lisada ning mul tekkis samuti küsimus, miks on see lehekülg spämminimekirjas.

:Pilt ongi meil sama (artiklis oli ainult minu pilti veidi kärbitud). iffcool 25. juuni 2008, kell 20:03 (UTC)

:: Spämminimekirja lisatakse mingi sait siis, kui seda spämmina Vikipeedia artiklitesse lingitakse. Andres 26. juuni 2008, kell 09:00 (UTC)

:::Ma muudaksin hea meelega seda asja, kui oskaksin. keegi, kes oskab, võiks ära teha. avjoska 26. juuni 2008, kell 18:10 (UTC)
Selleks on leht MediaWiki:Spam-whitelist. Arutelu tolle lehe arutelulehel. Andres 28. juuni 2008, kell 05:43 (UTC)

Mida tähendab "omistas Suurkiriku nimetuse"? --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 25. november 2008, kell 15:22 (UTC)

Kas on olemas selline termin nagu Narva eestlased?--Bioneer1 (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 18:48 (EEST)

Miks on tiitel "suurkirik" suure tähega? Siseministeeriumi veebisaidil siin ei ole. 2001:7D0:87FF:6480:BDFC:4D51:B6E2:1227 31. jaanuar 2017, kell 09:18 (EET)

Võib-olla sellepärast, et "Suurkirik" ei ole liigisõna (pole niisugust mõistet), vaid osa nimest. Selle nime mõtles vist välja Lennart Meri. Andres (arutelu) 31. jaanuar 2017, kell 12:45 (EET)


Arutelu:Jalgpalli maailmameistrivõistlused

Riikide alt tuleks suunata artiklitele Uruguay jalgpallikoondis jne ning aastaarvude alt 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused jne. Andres 12:00, 12 Jun 2004 (UTC)
Tehtud. Jaan513 19:56, 12 Jun 2004 (UTC)

Aitäh, Jaan! Andres 20:13, 12 Jun 2004 (UTC)

Ma pole kindel, et aastaarvude alt minevatest linkidest piisab. Ehk tuleks teha "Vaata ka" alt lingid kõikidele MM-idele. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:54, 9 May 2005 (UTC)

Kas on olemas mall, mis lisab peale lippu ka riigi nimetus (eelistatult lippu alla)? Vastasel juhul tuleb siin veel lisada riikide nimetused eraldi iga lippu juurde. Ja ka Jugoslaavia/Tšehhoslovakkia lipud/lingid vajavad kontrollimist (peab kõik OK olema, aga... ). --KungFuDuck 22. oktoober 2011, kell 20:07 (EEST)

Mis lühend on a.e.t. asemel eesti keeles (after extra time)? --KungFuDuck 22. oktoober 2011, kell 20:08 (EEST)

Lühendit pole. Öeldakse "lisaajal". Andres 23. oktoober 2011, kell 01:16 (EEST)
----
Ei saa öelda 'Senini turniiri on võitnud ainult x erinevat riiki', sest Inglismaa ei ole riik.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. juuli 2014, kell 14:56 (EEST)
----
1938. aastal osales 15 riiki, sest Saksamaa oli Austria alla neelanud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. juuli 2014, kell 15:11 (EEST)
----
Võistluse ametlik nimetus ... miks inglise keeles ja mis ajast see nimetus selline ja ingliskeelne on ... esimese turniiri nimetus oli 1er Campeonato Mundial de Fútbol, teine Campionato Mondiale di Calcio jne. isegi Inglismaal peetud turniir oli World Championship... tundub, et maailma karikaks sai asi alles 1982 ning FIFA on nimetuse osa äkki alles aastast 2002? Ehk siis hea oleks kui saaks mingi viite nimetusele. FIFA World Cup on küll tänapäeval registreeritud kaubamärk, aga see pole nii mitte alati olnud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. jaanuar 2017, kell 18:31 (EET)
----
Lääne-Saksamaa eraldi nimetamine pole vajalik - see on ikka see sama Saksamaa, mitte eraldi riik.--37.157.108.238 13. juuni 2018, kell 11:52 (EEST)

Pigem on see eristamine kasulik. Aga nimetuse endaga on probleem, sest eksisteerib selline asi nagu Westdeutscher Fußballverband tõlkes äkki siis Lääne-Saksamaa jalgpalliliit.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. juuni 2018, kell 14:20 (EEST)


Arutelu:Asutav Kogu

Minu ettepanek on viia see artikkel pealkirja alla "Asutav Kogu". Vastav täpsustuslehekülg võiks kanda pealkirja "Asutav Kogu (täpsustus)". Andres 10:25, 14 Jun 2004 (UTC)
Tahaks selle artikli samuti teisaldada pealkirja alla "Asutav kogu", nagu sai juba tehtud artikliga "Ajutine valitsus". Et kõigepealt mõiste politoloogiline sisu ja tähendus ja seejärel erinevad Asutavad Kogud (juba suure tähega). Täpsustuslehekylje jaoks ei näe vajadust. (Probleem selles, et see artikkel vist juba on kunagi teisaldatud. Mitmekordse suunamise vältimiseks peaks vist kõik "viidad siia" ka ymber tegema?) --Lulu 23. oktoober 2005, kell 07.25 (UTC)

Olen sellise teisaldamise vastu. Üldmõiste kohta peab minu meelest olema eraldi artikkel ja iga Asutava Kogu kohta eraldi artikkel. Tegemist on eri mõistetega. Minu meelest on peaaegu alati parem eri mõisted lahutada. Andres 23. oktoober 2005, kell 12.25 (UTC)

: Põhimõtteliselt võib eri mõistete lahutamine olla õigustatud, kuid kas tegelikkuses ei multiplitseeri see üksnes punaseid linke? --Heiki e 23. oktoober 2005, kell 12.27 (UTC)

:: Ma ei saa sellest kaalutlusest aru. Lulu tahab kirjutada asutava kogu üldmõistest ja erinevatest Asutavatest Kogudest. Kui ta paneks selle materjali kohe eri artiklitesse, siis ei tekiks ju mingeid uusi punaseid linke. Andres 23. oktoober 2005, kell 13.01 (UTC)

: Siis jah. --Heiki e 23. oktoober 2005, kell 13.02 (UTC)
Ok, siis tuleks see artikkel pealkirjastada "Eesti Asutav Kogu". Muide, kui palju liikmeid oli Eesti Asutaval Kogul? Liikmete nimekiri on ainult kuni B-täheni. Selle peaks täielikult esitama või varustama märkusega, et nimekiri on pooleli. Valimiste tulemuste kokkuvõtlikus tabelis on "kokku" 120, kuid selles veerus arve kokku liites tuleb hoopis 125. --Lulu 24. oktoober 2005, kell 08.45 (UTC)

Selle organi nimi oli "Asutav Kogu". Vähemalt jääb mulle entsüklopeediaid uurides niisugune mulje. Seetõttu peaks ka pealkiri minu meelest olema "Asutav Kogu". Arvan, et teiste samanimeliste organite seas tuleks anda prioriteet Eesti omale, kas või sellepärasr, et teiste puhul on tegemist tõlkevastega, mitte originaalnimekujuga.

Kirjutasin juurde, et nimekiri on pooleli. Liikmete nimekirja tuleb täiendada ja valimiste tulemuste esitust kontrollida. Andres 25. oktoober 2005, kell 01.11 (UTC)

Kas viimane parandus on õige? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. veebruar 2006, kell 14.37 (UTC)

Postimees andis 12. augustil 2006 Asutava Kogu naisliikmete nimekirja, kus olevad nimed ei kattu täht-tähelt siin artiklis olevate nimedega: Marie Reisik, Emma Asson-Peterson, Helmi Jansen, Alma Ostra-Oinas, Johanna Päts, Anna Tõrvand-Tellmann, Minni Kurs-Olesk. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 12. august 2006, kell 10:46 (UTC)
On vastuolu põhiseaduse jõustumise ja Asutava Kogu volituste lõpu vahel: 20. või 21. detsember 1920. Minu arust (toetudes mälu järgi Asutava Kogu protokollidele) on selleks päevaks mõlemal juhul 20. detsember.

hmh, On küll, 05.01.2009 12:07, 05.01.2009 14:03
Rüütelkonnad olid mitte eesti vaid baltisaksa aadelkond. Kusjuures madalama taseme aadel ei ole veel aristokraatia. Aristokraadid on hertsogid ja vürstid, keda baltisakste seas polnud.
Kui baltisakslased ei oleks ise Eestist uttu tõmmanud, oleks eestlastel tulnud nad tappa. Vabadussõja ajal oligi Eesti Asutavas Kogus (Riigikogu eelkäijas) kahel korral arutlusel ettepanek kõik baltisakslased (mitte ainult aadel vaid ka muud seisused) rahvustunnuse alusel hukata. Eestlased ja baltisakslased on põlisvaenlased. Hukkamisettepanekud ei läinud hääletamisel läbi kuid seisused (sh rüütelkonnad) Eesti Vabariigis ikkagi vastava seadusega kaotati, endised aadlikud jäid ilma kõigist oma senistest tiitlitest.
hmh, arvamus, 05.01.2009 15:18, 05.01.2009 15:29
Baltisakslaste hukkamist kaaluti küll, nii on Asutava Kogu protokollides kirjas. Koos hääletamise ja normaalse parlamentliku protseduuriga. Ja see oleks olnud täiesti õiglane tegu. Mitte õige, etnilisel alusel hukkamine ei ole hea ega õige, ma ei propageeri seda - kuid õiglane ikkagi. Baltisakslased on ajaloo jooksul eestlastele nii palju kurja teinud et mitte mingi eestlaste nende vastane samm ei saa olla ebaõiglane.
Mis puudutab baltisakslaste ja venelaste suhteid, siis meenutagem et Peeter I röövliarmee (mis hävitas ära enamuse eesti rahvast) kutsuski 1699/1700 Eestisse baltisakslane von Patkul. Baltisakslased kartsid Rootsi kuninga suhteliselt õiglase valitsemise läbi oma privileegidest ilma jääda. Oma põlisrahva vastaste privileegide säilitamise nimel reetsid nad kuninga kellele olid truudust vandunud ja maa millel elasid ning kutsusid maale vaenlase armee.

Kas on mõtet kaht identset fotot samal leheküljel avaldada? --Amherst99 (arutelu) 24. september 2012, kell 22:49 (EEST)

Ära jätta võiks infokastis oleva. Andres (arutelu) 24. september 2012, kell 23:20 (EEST)

: See infokast on siin õigupoolest üsna väheinformatiivne ja otsitud sisuga (ei aita hõlpsasti samaliigiliste asjadega võrrelda). Terve kasti on minu meelest liigne. 88.196.241.249 24. september 2012, kell 23:57 (EEST)

Artikkel on kategoriseeritud Riigikogu alla. See on ilmselt väär või vähemalt segadust tekitav. (vt artiklit Riigikogu#Riigikogu moodustamine). Sama probleem on mainitud ka kategooria "Asutava kogu liikmed" arutelus. V-o tuleks teha ka kategooria "Asutav Kogu"--Bioneer1 (arutelu) 6. august 2014, kell 14:04 (EEST)

suunasin märksõna asutav kogu siia. See on ka üldmõiste--Estopedist1 (arutelu) 23. detsember 2018, kell 15:19 (EET)