Ціна компромісу між США та Києвом у питанні СОТ
Україна та США підписали договір про доступ на ринки товарів та послуг.
Прем’єр-міністр України, Юрій Єхануров, твердить, що підписання цього документу значно полегшить доступ українських експортерів на американський ринок, а також простимулює процес набуття Україною членства у СОТ. Водночас спостерігачі звертають увагу на те, яких поступок коштувало Україні підписання цього документу, а дехто навіть називає це “подарунком Вашингтона пропрезидентським силам перед парламентськими виборами.” Керівник українського уряду Юрій Єхануров каже, що підписання угоди про вільну торгівлю із США стало можливим завдяки тому, що українська сторона виправила ті помилки, які стали на заваді підписанню угоди ще восени минулого року. Він твердить, що наявність протоколу про доступ на ринки товарів та послуг означатиме скасування процедури антидемпінгових розслідувань проти українських підприємств, які хочуть продавати свою продукцію до США, а також є прозорим натяком на те, що Вашингтон не проти, аби Україна набула членства у СОТ: “Це дасть можливість нашим експортерам значно легше працювати на ринку США, а це є дуже серйозним ринком для нас. І, по-друге, неформально, американці підписують протокол тоді, коли на їх думку, країна виконала всі основні вимоги для вступу до СОТ. А це буде суттєвим проривом для нас.” За словами пана Єханурова, для набуття членства у СОТ, Києву залишається підписати ще 4 двосторонніх протоколи, два із яких, напевне, будуть зовсім непроблематичними. Підписання протоколу із Австралією наразилося на перешкоду у вигляді квот на імпорт цукру, проте і ця проблема, на погляд керівника українського уряду, може бути пом’якшена за рахунок того, що із цукрового ринку виходить Бразилія, яка переорієнтовується на використання цукрової тростини для виробництва пального. Залишається ще і протокол із Киргизією, яка вимагає від України визнання боргів деяких підприємств, зроблені ще до розпаду Радянського Союзу. Крім того, для набуття членства у СОТ треба провести через парламент кілька законів. Утім, в уряді не полишають надії, що Києву вдасться завершити цей процес до кінця року, і, що важливіше, до того, як членом СОТ стане Росія. Ірина Клименко, експерт Інституту Світової Економіки каже, що при відповідній волі ключових гравців СОТ, першість серед яких належить США, ухвалення відповідних законів може бути навіть відтерміноване. Від цих же гравців залежатиме і черговість вступу до СОТ: “Світова організація торгівлі є, начебто, поза політичною організацією. Але домовленості із ключовими гравцями на світовому ринку є визначальними для рішень цієї організації. Тому мені здається, що формально Україна могла би вступити до СОТ навіть під зобов’язання ухвалити потрібні закони. Тобто формальності стають не такими важливими після того, як буде досягнуто консенсусу із ключовими гравцями. А його, здається, досягнуто.” Водночас Юрій Єхануров відмовився говорити про ті поступки, на які мала піти Україна, аби уможливити підписання протоколу про вільну торгівлю із США, посилаючись на таємниці переговорного процесу. Спостерігачі кажуть, що може йтися про дозвіл на збільшення імпорту американської курятини, так званих “ніжок Буша”. Крім того, Київ взяв на себе зобов’язання скоротити дотації сільському господарству з 1 мільярда 400 мільйонів доларів до 1 мільярда 100 мільйонів. Останнє підтверджують і у міністерстві економіки, проте зауважують, що більшу критику, напевне, зазнає скорочення перехідного періоду для відкриття філій іноземних банків в Україні з 10 до 5 років. Внесення подібних змін через Закон про банки регулярно блокувалося у парламенті завдяки, як зауважували оглядачі, роботі українського банківського лоббі, яке вважає іноземні банки серйозними конкурентами українським. До того ж, дехто висловлює припущення, що протокол можна було підписувати вже восени минулого року, проте його підписання саме зараз є свого роду “подарунком” пропрезидентським силам на парламентських виборах. Ірина Клименко з Інституту Світової Економіки кажу, що поступки, на які пішла Україна задля підписання угоди, не матимуть життєво важливого впливу на українську економіку, а позитивний ефект від вступу до СОТ переважатиме. Вона також вважає, що у разі, як протокол із США був готовий до підписання восени минулого року, то його було б підписано, адже тоді Київ все ще сподівався отримати членство у СОТ до кінця першого року президенства Віктора Ющенка.