Гривня падає. НБУ каже про стабільність
На торгах Міжбанківської валютної біржі курс гривні до долара опустився нижче рівня листопада 2009 року. На готівковому валютному ринку курс гривні також знижується. Проте у НБУ і надалі кажуть, що підтримують і підтримуватимуть стабільність гривні.
Ще два місяці тому долар коштував на 20 копійок дешевше 9 листопада торги на міжбанку розпочалися з курсу 8.20-8.21 гривень за долар, та вже під обід обмінний курс сягнув 8.22-8.24 гривні за долар. Востаннє такий курс безготівкової гривні було зафіксовано у листопаді 2009 року - у рік, коли Україна поринула в економічну кризу, яка коштувала їй 15% падіння ВВП. Наприклад, 4 листопада 2009 року торги йшли за курсом 8.24-8.26 гривень за долар. На готівковому ринку курс продажу долара також зріс на 9 копійок - до 8.20 гривень. НБУ звітує про стабільність... Напередодні відбулося засідання Ради Національного Банку. В офіційному повідомленні, оприлюдненому у п'ятницю, йдеться про те, що "у січні-вересні 2012 року було забезпечено стабільність національної грошової одиниці" і "зберігалася прогнозована ситуація на валютному ринку". Утім, виглядає, що НБУ таки визнає деякі проблеми в українській економіці, які вже майже рік обговорюють незалежні експерти і які до останнього часу відмовлялися визнати представники влади. Наприклад, напередодні НБУ звернув увагу на формування від'ємного сальдо зведеного платіжного балансу - на понад 1 мільярд доларів, який, як повідомили у банку, "було профінансовано за рахунок резервних активів". Появу цього негативного сальдо у НБУ пояснюють, у першу чергу, різким скороченням надходжень від експорту. Також у НБУ повідомляють про скорочення валютних резервів лише за жовтень цього року на 8,4% - до 26,8 мільярдів доларів, тоді як поточний рік Україна починала із резервами, що перевищували 30 мільярдів. Це повідомлення збіглося у часі із ухваленням Верховною Радою законопроекту, який дозволяє Нацбанку запроваджувати обов'язковий продаж частини валютного виторгу, що надходить до України від резидентів та нерезидентів. Час такого заходу НБУ також може визначати сам, і встановлювати його терміном на півроку. ... але радить відновити співпрацю з міжнародними кредиторами і підтримати Нафтогаз Все це змушує Раду НБУ вдатися до кількох порад керівництву НБУ та урядові. Зокрема, члени Ради НБУ вважають, що урядові разом із Нацбанком треба "сприяти відновленню програми "стенд-бай" з Міжнародним валютним фондом, а також залученню коштів інших глобальних інституцій (Світовий банк, ЄС)". Із цим тісно пов'язана і друга рекомендація - негайно вдатися до "заходів усунення макроекономічних диспропорцій, які виникають внаслідок збереження окремих адміністративно-регульованих цін та тарифів на економічно-необґрунтованому рівні", а також фінансово підтримати банки, які свого часу викуповували облігації, випущені державною компанією Нафтогаз. Критичний фінансовий стан Нафтогазу, який, у свою чергу, погашається за рахунок бюджету, вже майже два роки як перебуває у центрі уваги під час переговорів щодо відновлення фінансової допомоги Україні з боку МВФ. Головною умовою відновлення кредитування України з боку МВФ є підвищення тарифів на газ та опалення для населення. Як вважають у фонді, бюджетне субсидування нинішніх тарифів, які є значно нижчими за ринкові ціни на газ, лягає важким тягарем на державний бюджет і формує дефіцит національної компанії Нафтогаз. Звідси і вимога про підвищення тарифів на газ та опалення для населення. Крім того, Рада НБУ радить урядові виходити із реалістичних прогнозів при складанні проекту бюджету на 2013 рік, а також забезпечити низький рівень дефіциту бюджету. У вересні уряд подав на розгляд парламенту проект бюджету на 2013 рік, де містився прогноз зростання ВВП на 4,5%. Проте через деякий час Верховна Рада повернула проект урядові, так і не розглянувши його. Нині уряд працює над другим проектом бюджету на наступний рік, який, як заявив прем'єр-міністр Микола Азаров, має бути подано до парламенту у двадцятих числах листопада. Міністр економіки Петро Порошенко каже, що його відомство рекомендуватиме уряду виходити із прогнозу зростання ВВП у 3,5% із інфляцією у 4-5%. Екс-міністри дають емоційні оцінки Тим часом Богдан Данилишин, екс-міністр економіки, який отримав політичний притулок у Чехії, вважає, що ситуація у наступному році може бути набагато гіршою, не кажучи вже про те, що замість запланованих урядом на цей рік 3,9% зростання ВВП, Україна може не вийти навіть на нульовий рівень зростання. "Ситуацію, яку ми маємо сьогодні із погляду інфляційної складової, можна вважати як так звану відкладену інфляцію, що може мати досить непрогнозовані наслідки" Богдан Данилишин, екс-мініст економіки Причиною цього пан Данилишин називає не тільки складні зовнішні умови, але й хибну економічну політику українського уряду та Нацбанку. Екс-урядовець вважає, що у своєму бажанні втримати стабільність курсу та цін, НБУ позбавив економіку обігових коштів, а експортерів - переваг, які міг би їм дати слабший курс долара. "Неадекватною сьогоднішньому стану економіки є монетарна політика Національного банку України, яка продовжує стримуючим чином впливати на інфляційний тиск з боку попиту, а також нижчий за потенційний рівень внутрішнього споживчого попиту. Крім того, ситуацію, яку ми маємо сьогодні із погляду інфляційної складової, можна вважати як так звану відкладену інфляцію, що може мати досить непрогнозовані наслідки", -пише екс-міністр на своїй сторінці у Facebook. "Вже не хочеться наводити аргументів щодо згубності такої політики, обмежуся лише емоційним закликом схаменутися" Віктор Пинзеник, екс-міністр фінансів Сумні аналогії із кризовим 2009 роком наводить і екс-міністр фінансів Віктор Пинзеник. Він звертає увагу на те, що дефіцит бюджету цього року наближається до рекордів 2009-2010 років. "Дружнім голосуванням парламентська більшість із подачі уряду збільшила дефіцит державного бюджету до 38,8 мільярдів гривень. Уже очевидно, що бюджет за доходами провалено. Додатковою обставиною, що ускладнює ситуацію, є державні гарантії за кредитами, обсяг яких цього року також є рекордним - 79,4 мільярдів гривень. Наш власний досвід показує, що переважну частину таких гарантованих державою бізнес-проектів доведеться повертати за рахунок бюджетних коштів", - вважає колишній міністр фінансів. Віктор Пинзеник додає, що йому "вже не хочеться наводити аргументи щодо згубності такої політики" і що він "обмежиться лише емоційним закликом схаменутися". Панікерів - на суд громадськості? Такі критичні оцінки українських економістів поділяють і експерти. Наприклад, як ідеться в аналітичному звіті міжнародної фінансової компанії SP Advisors, реальний ВВП України в четвертому кварталі 2012 року падатиме, а в цілому за підсумками року показник зростання ВВП буде близьким до нуля. "Ми готові підібрати підбірку висловлювань таких псевдо-експертів за останні 10 років та опублікувати їх у наших ЗМІ" Микола Азаров, премєр-міністр України За оцінкою аналітиків компанії, реальний ВВП у поточному році становитиме лише 93% від рівня 2008 року, а на докризовий рівень він повернеться не раніше 2015 року. Аналітики компанії також прогнозують, що економічне зростання в 2013 році залишатиметься низьким - між 1% та 1,5%. Утім, як вважає український прем'єр Микола Азаров, експерти і політики, які свідомо нагнітають панічні настрої, зокрема, і на валютному ринку, гідні громадського засудження: "Карати їх, на мій погляд, має громадська думка. Ми готові цьому сприяти, наприклад, підібрати підбірку висловлювань таких псевдо-експертів за останні 10 років та опублікувати їх у наших ЗМІ", - написав пан Азаров на своїй сторінці на Facebook. Більше на цю тему Теґи