"Стакато" із вбивств на Донбасі - NYT
Вбивство Гіві, дипломатичний скандал між Україною й Німеччиною та суд над російським опозиціонером Олексієм Навальним - в огляді іноземної преси 9 лютого.
У "ДНР" повідомили, що Гіві загинув 8 лютого Загадкові вбивства "Стакато" із вбивств провідних сепаратистів стало "однією із загадок" війни на сході України. Так пише New York Times, коментуючи смерть Михайла Гіві Толстих, командира військового формування "Сомалі". Газета зауважує, що українська влада відкидає звинувачення у цих загадкових вбивствах, але "вітає прополювання рядів сепаратистів". "Ці вбивства могли б полегшити мирні переговори, адже Україна відмовилася вести прямі перемовини з керівниками повстанців, поки люди, яких вона вважає військовими злочинцями, займають високі посади", - пише видання. Wall Street Journal називає Толстих "ватажком повстанців, який загадковим чином загинув далеко від лінії фронту" під час конфлікту на сході України. "Хоча Кремль регулярно вихваляє лідерів повстанців, представники української влади вважають, що Москва поступово замінює або посуває тих, хто повільно виконує її накази чи вважається перепоною до переривчастих чотирьохсторонніх переговорів за участі Росії, України, Франції та Німеччини", - йдеться у статті. Дипломатичний скандал Слова німецького посла Ернста Райхеля про можливість виборів на Донбасі за присутності там російських військ викликали обурення серед українських політиків і призвели до дипломатичного скандалу, пише німецька преса. Олексій Гончаренко обурився через заяву посла Український депутат Олексій Гончаренко висловив свій протест, намалювавши слово "Ні" на уламку Берлінської стіни, встановленому перед посольством у Києві, що викликало засудження як у Німеччині, так і в Україні, зауважують газети. Tagesspiegel і Spiegel пишуть, що скандал відбувся напередодні святкування річниці встановлення дипломатичних відносин між Україною та Німеччиною. "Заява посла також примітна тим, що вперше німецький дипломат публічно визнав присутність російських військ на сході України, - пише Tagesspiegel. - Досі федеральний уряд обережно уникав розмов про участь російських військ, а урядові відповіді на запити від Бундестага засекречені". Втім, як додає видання, речник німецького МЗС Мартін Шефер заперечив факт офіціального визнання послом присутності російських військ в Україні. Spiegel же назвав промову посла "невчасною" з огляду на посередницькі зусилля Німеччини в пошуку рішення по Донбасу. "МЗС у Берліні хотів би зібрати міністрів Росії та України за столом перемовин у так званому "нормандському форматі" напередодні зустрічі міністрів закордонних справ "великої двадцятки" у Бонні", - пише видання. Майбутнє Навального Рішення Кіровського суду визнати Олексія Навального і Петра Офіцерова винними у розкраданні "Кіровлісу" у 2009 року викликало резонанс в російській пресі. На думку газети "Ведомости", процес є "формально правильним, а за змістом - збиткуванням". "Суди над Навальним були і залишаються питаннями не стільки права, скільки політики, але це і створює вікно можливостей: те, що було політично потрібним сьогодні, може виявитися політично шкідливим завтра", - пишуть "Ведомости". Коментуючи позбавлення пана Навального можливості брати участь у президентських перегонах, "Независимая газета" пише, що наразі неможливо оцінити його політичну вагу. "Так, він популярний в Москві, в перспективі міг би ще раз брати участь у столичних виборах. Але його популярність і переконливість в регіонах - під питанням", - йдеться у статті. Участь пана Навального у виборах створила б для влади небезпечну ситуацію, розповів у інтерв'ю газеті "РБК" заступник директора Центру політичних технологій Олексій Макаркін. На його думку, небезпека не в можливій перемозі Навального, а в падінні довіри до переобраного президента. "Після виборів президента доведеться йти на непопулярні реформи. Наприклад, підвищувати пенсійний вік. У цій ситуації додатково розкручувати одного з активних критиків влади, який до того ж стоїть не на загальноліберальних, а на антикорупційних позиціях, навряд чи доцільно", - стверджує він. Британія зачиняє двері Заява британського уряду про відмову від зобов'язання надавати притулок тисячам самотніх дітей-біженців у Європі викликала гнів і занепокоєння, пише Guardian. Захисники громадянських прав сподівалися, що за схемою, погодженою урядом Девіда Кемерона минулого року на фоні міграційної кризт в Європі, допомогу мали надати трьом тисячам дітей. Насправді, за час дії плану до Британії прибули лише 350 дітей, зауважує видання. "Відмова і далі приймати дітей-біженців різко контрастує з реакцією Великої Британії на наслідки останньої великої кризи біженців... Коли 15 років тому розпалася Югославія, протягом трьох років Велика Британія прийняла понад 200 тисяч людей", - нагадує Guardian. Міністр з питань міграції Роберт Гудвілл у листі до депутатів зазначив, що до Британії прибуде ще одна група із 150 самотніх дітей-біженців, але вона стане останньою в рамках цього плану. Огляд підготувала Марія Кондрачук, Служба моніторингу ВВС