Чому Трамп хоче розсекретити матеріали про вбивство Кеннеді - ЗМІ
Читайте в огляді іноземних ЗМІ у вівторок:
Місце, де стріляли в американського президента Трамп і Кеннеді Чому очільник Білого Дому прагне розсекретити документи, що стосуються вбивства Джона Кеннеді в Далласі 22 листопада 1963 року? Таке питання піднімає британське видання Independent. На переконання Independent, Дональд Трамп намагатиметься використати нову інформацію у своєму протистоянні із спецслужбами, які розслідують його зв'язки з Росією до і під час президентської кампанії 2016 року. Видання нагадує, що згідно із офіційною версією, розповсюдженою невдовзі після вбивства Кеннеді, фатальні постріли в Далласі зробив Лі Гарві Освальд, колишній морський піхотинець, одружений із росіянкою. У певний момент свого життя Освальд втік до Радянського Союзу. Саме там, стверджували тодішні слідчі, його антиамериканські переконання стали ще глибшими, що й змусило радикала - одинака вдатися до втілення відчайдушного плану. Втім, веде далі Independent, після оприлюднення цієї версії низка інших розслідувань виявила в ній численні розбіжності. Саме вони й змусили багато людей в усьому світі повірити у припущення, що Джон Кеннеді став жертвою його внутрішньої боротьби із ФБР і ЦРУ, які використали свої зв'язки з мафією, аби прибрати з дороги аж надто завзятого президента. Тож Трамп сподівається, що розсекречені файли доведуть цю версію подій, пише Independent, а відтак і у нього з'являться підстави звинувачувати спецслужби країни у спробах зганьбити його як президента. "Оприлюднення документів, які, ймовірно, підтвердять думку про те, що спецслужби зрадили президента у справі розслідування вбивства Кеннеді, будуть проектуватися на теперішні події і реакцію на них самого Трампа. Воно відновить інтерес до цієї темної і надзвичайної сторінки американської історії і приверне увагу до діяльності "таємної сили", - зазначає видання. Independent нагадує, що наразі спецслужби та інші правоохоронні органи США проводять низку розслідувань стосовно зв'язків Трампа і його найближчого оточення з росіянами. Одна із справ стосується можливого відмивання грошей російської мафії через його компанії. Очільник Білого Дому неодноразового спростовував будь-які подібні звинувачення. Арабське слово "джихад" означає самовіддану або особисту ненасильницьку боротьбу проти гріха, але останнім часом цей термін пов'язують із джихадистами Дитя на ім'я Джихад Про судову справу через рішення французького подружжя назвати дитя іменем Джихад розповідає британська газета Daily Telegraph. Суд Тулузи розглядає справу за позовом міської влади, яка не впевнена, що таке ім'я є законним. Він і вирішить, чи мають батьки обрати інше ім'я для немовляти, яке з'явилося на світ у серпні цього року. Daily Telegraph зазначає, що до 1993 року французи мусили обирати імена своїх дітей з офіційно затвердженого списку, але зараз їм дозволяється давати будь-які імена за умови, що вони не шкодять інтересам дитини. Арабське слово "джихад" означає самовіддану або особисту ненасильницьку боротьбу проти гріха, але останнім часом цей термін пов'язують із насильницькими діями ісламістів-екстремалів. Враховуючи те, що протягом останніх декількох років Франція пережила низку нападів так званих джихадистів, судді, швидше за все, запропонують батькам дати дитині інше ім'я, пише газета. Daily Telegraph також пригадує інший випадок, що стався у французькому місті Нім у 2013 році. Тамтешня мешканка вбрала свого трирічного сина, якого вона назвала Джихадом, у светрик із написом "Я бомба" спереду і "Народжений 11 вересня" на спині. Через це матуся отримала три роки умовно через "використання сина у прославлянні тероризму". Видання зазначає, що наразі серед близьких соратників пана Сі нема жодного, хто за віком міг би бути президентом два терміни поспіль Сі змінює правила гри в Китаї? Чи оголосить лідер Китаю Сі Цзіньпін свого наступника - головна інтрига з'їзду Комуністичної партії країни, що триває в Пекіні, пише американська New York Times. Якщо цього не відбудеться, це означає, що 64-річний лідер країни змінює правила гри на китайському політичному Олімпі, аби продовжити своє панування або залишитися там впливовим гравцем, зазначає газета. New York Times розповідає, що пан Сі мав би скласти повноваження після закінчення другого терміну на чолі країни у 2023 році. За неписаними правилами, які склалися в 90-ті роки минулого століття, задовго до цього він мав би дати зрозуміти, кого воліє бачити своїм наступником, аби забезпечити безконфліктну і швидку передачу влади, щоб уникнути хаосу, спричиненого відходом від влади Мао Дзедуна. Газета пише, що після смерті Ден Сіяопіна у 1997 році два його наступники давали чітко зрозуміти, кому передадуть владу, коли для цього настане час. Дзянь Дземін обрав Ху Цзіньтао за кілька років, як останній став керівником Китаю. Пан Ху обрав своїм наступником Сі Цзіньпіня ще до того, як відійшов від влади у 2012 році. Пан Сі, однак, може проігнорувати цю традицію. Хоча за законом він і повинен піти з поста президента після двох термінів на цій посаді, він може залишитися очільником Комуністичної партії або продовжувати обіймати інші високі пости, як от посаду голови Центральної Військової Комісії. New York Times зазначає, що наразі серед близьких соратників пана Сі нема жодного, хто за віком міг би відпрацювати два президентські терміни поспіль. Це означає, що інтрига зберігатиметься й надалі, й на країну чекають політичні несподіванки, підсумовує газета. Знову на варті США відновлюють практику чергування ядерних бомбардувальників B-52, яка існувала до розпаду Радянського Союзу у 1991 році, повідомляє газета Washington Post. Американські військові стверджують, що це не пов'язане із загостренням кризи у стосунках із Північною Кореєю. Військові США будують нові військові бази, які дозволять Військово-повітряним силам розташовувати льотчиків безпосередньо біля своїх бомбардувальників B-52, здатних нести ядерну зброю. Газета цитує начальника штабу ВПС, генерала Девіда Голфені, який назвав це забезпеченням адекватної реакції на події в світі. "Ми не готуємося до будь-якої конкретної події, а до реалій глобальної ситуації, в якій ми опинилися", - стверджує він. "Ці новації запроваджують на тлі планів Пентагону розпочати багатомільярдну модернізацію свого застарілого ядерного арсеналу і постійних успіхів Північної Кореї у створенні ядерної міжконтинентальної балістичної ракети", - зазначає Washington Post. Чинні засади Пентагону щодо ядерної зброї вимагають, аби бази, де розташовані міжконтинентальні балістичні ракети, а також кілька підводних човнів, які мають ядерні ракети, чергували постійно. Згідно із новим договором, підписаним Сполученими Штатами та Росією у 2010 році, Пентагон може тримати на чергуванні й бомбардувальники, завантажені ядерною зброєю, додає газета. Огляд підготувала Наталка Матюхіна, Служба моніторингу ВВС