Пластик проти дерева: як у центрі Львова борються зі склопакетами
Львів, центральна частина міста: встановлювати пластикові вікна в більшості будівель суворо заборонено. Проте вони є мало не в кожному будинку, що примикає до площі Ринок. Хто їх встановлює?
Чи збереже Львів своє історичне, не пластикове, обличчя? Марія з чоловіком викупили дві кімнати в кам'яниці "Августиновичівській" на вулиці Вірменській. Це пам'ятка архітектури XVII століття. Пластикові вікна тут встановив попередній власник: мовляв, у квартирі було дуже холодно. Тепер Марія хотіла б замінити їх на дерев'яні, проте бракує коштів. "Сама б я не встановлювала пластикові вікна. Вважаю це дурістю. Я ж розумію, в якому середовищі проживаю, - в історичному! Якби була якась програма від міської ради про спільне дофінансування, то поміняла б хоч завтра на дерев'яні. А так це дуже дорого коштує", - розповідає Марія. У львівській мерії кажуть, що пластик на вікна часто ставлять ті, хто потім планує здавати ці квартири. "У центрі квартири купують багаті люди, але вони не хочуть в них жити. Вони хочуть зробити швидко, як-небудь, здавати їх в оренду - і отримувати гроші. Якби робили для себе, то, можливо, б витратили трохи більше грошей і поставили нормальне дерев'яне вікно чи відреставрували б старе", - каже Лілія Онищенко, начальник управління охорони історичного середовища Львівської міської ради. Туристи, яких у Львові так багато, теж часто надають перевагу саме дерев'яним вікнам. Еліед з друзями приїхав до Львова на вихідні з Німеччини. Вони винаймають апартаменти на верхньому поверсі в будинку номер 12 на вулиці Братів Рогатинців. Там встановлені пластикові вікна. "Мені більше до вподоби дерев'яні вікна. Вони натуральні та красиві. Дерево краще дихає, а вікна мають пропускати хоч трохи повітря. Пластик згубно впливає на Землю, та й до того ж він потворний!" - каже німецький турист. За вікна - до суду За останній рік 210 власників квартир у Львові, які встановили пластикові вікна, - оштрафували. Суми не малі: від 1700 гривень - до 170 тисяч гривень. Порушників знаходили по-різному: декого "закладали сусіди", декого помітили під час планового огляду будинку. Щоправда, як часто їх проводять, начальник управління охорони історичного середовища не каже. Процедура оформлення штрафу непроста. Спочатку порушників потрібно знайти, а у квартирах вони зазвичай або не живуть, або просто не відчиняють двері. "Ми шукаємо по реєстру. Потім викликаємо його на адміністративну комісію при виконавчому комітеті Львівської міської ради щодо порушення законодавства про охорону історичної спадщини. Треба, щоб власник підписав протокол, тоді документ стає дійсним. Протоколи не хочуть підписувати", - пояснює керівниця управління охорони історичного середовища Львівської міської ради Лілія Онищенко. У такому випадку протоколи відправляють рекомендованими листами або розносять під двері. Час від часу управління охорони історичного середовища Львівської міськради проводить перевірки і власників квартир з пластиковими вікнами штрафують Штрафи не завжди дієві, тож місцеві адміністрації з порушниками судяться. Виконати рішення суду теж часом складно. Аби демонтувати пластикові вікна на проспекті Свободи, 41, Галицькій райадміністрації довелося залучати виконавчу службу. До квартири їх не пускали мешканці. "По-перше, ми рік перед тим поставили пластикові вікна. За них ми заплатили немалі гроші. По-друге, демонтовувати вікна прийшли на початку грудня, було холодно. В мене двоє малих дітей, які навіть ще в садочок не ходили, куди ми мали подітися?" - обурюється Мар'яна, мешканка будинку, де демонтовували вікна за рішенням суду. Згодом Мар'яна з сім'єю знайшла тимчасове житло у родичів. Вікна ж їм замінили за три дні, безкоштовно. А один з мешканців на вулиці Руській перемалював свої вікна з білого у коричневий колір. Його три вікна вирізнялися. До того всі рами в будинку буди однакові. Тож Галицька адміністрація подала до суду і виграла. Вікна пофарбували знову у білий колір працівники ЖЕКу. Мода на пластик Історик Іван Сварник вважає, що разом з автентичними дерев'яними вікнами будівля втрачає й свою унікальність. Мода на пластикові вікна почалася лише 20 років тому, каже історик Іван Сварник. Через заміну дерев'яних вікон будівля втрачає свою автентичність, унікальність, бо всі вони робилися на замовлення архітекторів. Рами не були схожі на стандартні прямокутні, які ми звикли бачити зараз. "Кожен ремісник намагався зробити вікна інакшими й, таким чином, кращими, ніж у сусіда. Їх робили з заокругленим верхом, з квартирками різних форм, часто неправильних. Не було такого - що в нас немає циркульних чи круглих рам... Архітектор намалював - і столяр змушений був виконати замовлення", - розповідає історик. Відтворити старі дерев'яні вікна після заміни їх на пластикові - практично неможливо. Дерев'яні ж можна відреставрувати. Пенсіонерка Надія Іванівна сама знайшла гроші, аби відреставрувати свої чотири вікна у будинку на вулиці Братів Рогатинців. Шість років тому прочитала в газеті оголошення про програму співфінансування з фондом ЮНЕСКО. Згідно з програмою, половину грошей на реставрацію давав фонд, половину - міська рада та Надія Іванівна. Половину вартості встановлення дерев'яних вікон оплатила сама пенсіонерка, іншу половину - ЮНЕСКО "Коли прийшла моя черга, то у міськраді сказали, що грошей немає. Тому ту суму розкинули - частину на мене, частину на фонд ЮНЕСКО. Виходить, я заплатила свою частину і частину міської ради. Відступати було нікуди, я ж рік чекала в черзі. Але деякі люди повідмовлялися", - каже Надія Іванівна. Тепер програму закрили, а Надія Іванівна вікнами залишилася задоволена. На відміну від пластикових, вони подвійні: не блискучі, а матові. Між рамами жінка залишила тримач для автентичних жалюзі. Сподівається, що з часом вдасться і їх поставити. Хочете отримувати головні новини у месенджер? Підписуйтеся на наш Telegram.