"Об`єктивна картина": як Україну в Брюсселі обговорювали
Наприкінці серпня російське видання " Известия " повідомило, що у Європарламенті пройдуть слухання щодо "проблеми поширення неофашистських настроїв в Україні".
Тетяна Монтян, Петро Симоненко, Тетяна Жданок під час зустрічі у Європарламенті Проте пізніше стало відомо, що мова йде не про офіційні слухання Європейського парламенту, а про окремий захід, організований кількома євродепутатами. ВВС Україна відвідала цю зустріч. Хто організатори? Формально "слухання", які проходили в одному з приміщень Європарламенту 27 вересня в Брюсселі, були означені як зустріч з євродепутатами. Такі заходи може організовувати кожен член Європейського парламенту. В офіційному порядку денному вони не проходять, але відвідати їх може кожен депутат. Безпосередньо ж організатори назвали зустріч круглим столом на тему "Порушення прав людини, обмеження свободи слова і політичні репресії в Україні". Серед ініціаторів були представники одразу кількох груп Європарламенту: представниця Латвії Тетяна Жданок (група "Зелених і Європейського вільного альянсу"), інший депутат від Латвії Андрейс Мамикінс ("Прогресивний альянс соціалістів і демократів у Європарламенті"), а також чех Їржі Машталка (група "Європейських об`єднаних лівих та Ліво-зелених Півночі"), який в радянські часи навчався у Київському медичному університеті. Метою свого заходу вони оголосили: донести Європі "альтернативну" точку зору про події в Україні. "У нас у цих стінах (Європарламенту. - Ред.) - однобока інформація. І результат нашої сьогоднішньої зустрічі - наблизитися до більш об`єктивної картини того, що відбувається в Україні", - анонсував Їржі Машталка. Зібралося до сотні людей, серед яких було й кілька інших євродепутатів чи їхніх представників. А пізніше доєдналася ще організована група переважно літніх глядачів, які сиділи з дещо розгубленим виглядом й іноді фотографувалися на фоні зали Європарламенту. Українські гості Наближати "об`єктивну картину" покликані були кілька запрошених з України гостей, відомих своєю критикою нинішньої влади. Наприклад, журналіст і блогер Руслан Коцаба, щодо якого триває суд за звинуваченням у державній зраді й перешкоджанні армії. Він єдиний з усіх присутніх намагався виступити українською, однак з технічних причин перекладачі попросили його перейти на російську. "Ми повертаємося до тоталітарної моделі, коли президент Порошенко, і не тільки він - сучасна українська влада, - створила собі такі комфортні умови, у яких не треба, щоб хтось критикував", - розповідав блогер. "Всі, хто критикують владу, автоматично стають або ж пособниками Путіна, або ж "агентами Кремля" чи, "ворогами народу"... Мене судять лише за те, що я був акредитований по обидва боки лінії фронту", - додав Руслан Коцаба. Поновлений судовий розгляд його справи відбудеться 12 жовтня. На зустріч прийшло до сотні людей "Якщо мене засудять або уб`ють чи покалічать, то ви згадаєте, що приїжджав з України журналіст і говорив, що там непорядок. Ми, журналісти, маємо кусати владу, адже влада тяжіє до беззаконня. Але коли є нормальна журналістська тусовка, вона не дозволяє владі себе споганити", - наголосив блогер. Його виступ викликав у залі аплодисменти. Водночас у розмові з ВВС Україна Руслан Коцаба запевнив, що не ставить собі за мету формувати якийсь негативний образ країни: "Не хотів би, щоб мої слова як журналіста використовували у політичних інтересах, геополітичній боротьбі". Іншим непримиримим критиком влади на заході стала адвокат Тетяна Монтян. За її словами, нинішній український режим займається "травлею окремих осіб", адже "для повномасштабної диктатури не вистачає сил". Оксана Челишева спілкується з російськими медіа Вона розповіла аудиторії про ситуацію з власником магазина на Грушевського, зі стін якого змили графіті часів Майдану. Зрештою, виступив у стінах Європарламенту і лідер забороненої в Україні Компартії Петро Симоненко. У своєму виступі, який нагадав часи парламентської присутності комуністів, Петро Миколайович нарікав на судові переслідування своїх товаришів, зокрема Алли Александровської, яку звинувачують у сепаратизмі. Чинну владу він відверто назвав "неофашистським режимом", встановленим за участі США. "Американці поставили задачу скоротити населення [України] до 35 млн", - заявив Петро Симоненко, не наводячи, утім, джерело інформації. Справи журналістів Багато уваги було приділено нерозкритим справам убитих українських журналістів, зокрема Павла Шеремета і Олеся Бузини. Зокрема присутнім показали фільм "Олесь Бузина. Життя поза часом". В Україні стрічку заборонили "у зв'язку з виявленими в ньому порушеннями чинного законодавства". До речі, ще одним запрошеним українським гостем мав стати екс-заступник генпрокурора України Ренат Кузьмін, який зараз є представником матері Олеся Бузини. Як повідомив інший її адвокат Артем Захаров, пан Кузьмін вирішив не їхати, адже йому стало відомо, що його можуть затримати при перетині українського кордону. Присутня на зустрічі італійська представниця поставила у провину українській владі відсутність розслідування смерті на Донбасі фотографа з Італії Андреа Рокеллі. Італієць загинув у Слов`янську в травні 2014 року внаслідок мінометного обстрілу. У липні цього року італійська влада затримала бійця Нацгвардії України, громадянина Італії Віталія Марківа, якому інкримінують причетність до обстрілу. Руслан Коцаба каже, що не має на меті брати участь у якихось геополітичних іграх У Нацгвардії заявили, що на той час у підрозділу, де служить затриманий, навіть не було мінометів, однак боєць все одно залишається затриманим в Італії. Про аргументи Нацгвардії України на нинішній зустрічі не згадували. Щодо відсутності розслідувань злочинів українських військових на Донбасі говорила і російська правозахисниця Оксана Челишева, яка вже вісім років проживає у Фінляндії як політемігрантка. Нещодавно вона побувала у підконтрольних Києву районах Донеччини і Луганщини, на основі чого і робила свої висновки для європейської аудиторії. Зокрема про жорстокість бійців АТО до місцевого населення на Донбасі. "Я багато стикалася з порушенням прав Росією в Чечні. Але я ніколи не зустрічала такої безкарності, від якої страждає Україна", - заявила пані Челишева. За її словами, зростання радикалізму в Україні "не є пропагандою Путіна", однак Європа не звертає на це достатньо уваги. Про Україну, а не про Росію Попри заяви щодо важливості висвітлення різних сторін питання, жодного виступу на захист позицій офіційного Києва на заході не було. Частина аудиторія фотографувалася на тлі приміщення Європарламенту Хоча, за словами Руслана Коцаби, представники "іншого табору" на зустрічі були, однак від дискусій утрималися. Була проігнорована і тема причетності Росії до ситуації в Україні. Тетяна Жданок пояснила це так: "Ми говорили про ситуацію в Україні. Будь-ласка, виступала Оксана Челишева, яка має статус політичного емігранта за її різку критику дій Росії в Чечні. Але ми сьогодні говорили не про Чечню, і не про Москву, а про Україну". "Були люди з різних частин України, або ж які працювали там. Представлена абсолютно об`єктивна картина", - заявила євродепутат.