"Паспортизація" обміну валюти: бути чи не бути?
Після низки публікацій в українській пресі про випадки "витоку" паспортних даних із пунктів обміну валюти і їхнього використання у незаконних цілях, а також звернення Державної служби з підприємництва, у Нацбанку обіцяють подумати про скасування "паспортизації" обміну валюти.
Юристи вважають, що довести, що хтось незаконно використав ваші паспортні дані, "теоретично можливо, але практично важко" "Хоча безпосередньо до Нацбанку не надходило якихось претензій з приводу використання копій паспортів, отриманих під час обміну валюти громадянами, ми аналізуємо і пресу, і заяву Держпідприємництва. Можу сказати, що це питання вивчається Нацбанком. Думаю, найближчим часом ми або дамо роз'яснення, або розповімо про ті кроки, до яких вдасться Нацбанк, щоб вирішити цю проблему", - заявила заступник голови НБУ Віра Ричаківська, відповідаючи на запитання ВВС Україна. Минулого тижня Державна служба України з питань регуляторної політики та розвитку підприємництва (Держпідприємництво) звернулася до Національного банку із проханням скасувати копіювання паспортів при обміні валюти. "Важко уявити, з якою економічно виправданою метою все це (копіювання паспортів при продажу валюти громадянам. - Ред.) запроваджено, крім залякування громадян, що їхні персональні дані та копії документів будуть використані шахраями", - йдеться у повідомленні Держпідприємництва. У Держпідприємництві пояснюють свою ініціативу тим, що, за інформацією служби, останнім часом поширилися випадки незаконного використання копій паспортів та торгівлі паспортними даними - отримання фіктивних кредитів чи реєстрації фірм чи працівників. Застаріла загроза Те, що із захистом персональних даних українських громадян є проблеми, може переконатися кожен, хто, наприклад, на новий номер мобільного телефону, який відомий досить обмеженому колу осіб, починає отримувати пропозиції від фірм таксі, повідомлення про знижки у магазинах чи "гарячі" путівки турфірм. Проте останнім часом українська преса приділяє більше уваги "торгівлі" паспортним даними, що накопичуються у небанківських пунктах обміну валюти. Якщо раніше говорили, що на Петрівці (базар у Києві. – Ред.) при бажанні можна купити практично будь-яку базу даних, то тепер пропозиції купити-продати паспортні дані зустрічаються і у соціальних мережах. Про те, що копії паспортів, які громадяни України мають пред’являти при купівлі валюти, можуть використовуватися шахраями, оглядачі попереджали ще восени 2011 року, коли НБУ вирішив запровадити так звану "паспортизацію" обміну валюти. Згодом у НБУ називали "паспортизацію" обміну валюти правильним кроком, адже він допоміг зупинити валютний ажіотаж, який на той час підривав валютні резерви країни. Однак зараз експерти вважають, що це вже непотрібно. "Цей захід явно застарів, і Нацбанк повинен дійти думки, що копіювання паспортів при обміні валюти має бути скасоване", - каже виконавчий директор Фонду Блейзера Олег Устенко, і нагадує, що цю вимогу було запроваджено тоді, коли попит на валюту від населення перевищував 1 млрд доларів на місяць. "Коли попит на валюту вимірюється лише 100-200 мільйонами доларів, знімати копії паспортів і надалі виглядає щонайменше нераціональним", - каже експерт. Чи реальна небезпека? Експерт з економічних питань Борис Кушнірук, який починав свою кар’єру саме у банківській справі, каже, що можливість використання копій паспортів для незаконних фінансових оборудок є дещо перебільшеною. "Попри всі розмови, насправді використати викрадені індентифікаційні дані або копії документів дуже важко. Взяти кредит? За чинної процедури це є практично неможливим або без змови із банківським працівником, або без кричущої халатності цього працівника", - каже Борис Кушнірук. Експерт також припускає, що частково хвиля публікацій про "викрадення" чи "продаж" паспортних даних із обмінників вигідна комерційним банкам, які вже довгий час хочуть посунути з готівкового валютного ринку небанківські обмінні пункти. Про те, що використати скопійовані при обміні валюти паспортні дані для якихось незаконних оборудок, "теоретично можливо, але практично дуже складно", говорить і голова Українського юридичного товариства Олег Березюк. Якщо таке відбувається, каже юрист, то практично завжди йдеться про злочинну змову, адже "провернути" таку операцію самотужки, без допомоги чи згоди і банківських працівників, і правоохоронців майже неможливо. "Просто так використати паспортні дані важко. Тут має діяти тільки група за участю і співробітників правоохоронних органів, і посадових осіб. Адже і кредити, і інше не видаються під копію паспорта, лише під оригінальний документ. І відповідальна особа має все це перевірити. Якщо вона цього не робить, то це, як мінімум, халатність, або ж злочинна змова", - каже правник. Олег Березюк також твердить, що і банківські працівники, і працівники обмінних кіосків мають нести відповідальність за незаконні операції із персональними даними громадян, але складність із юридичної точки зору полягає у тому, аби довести такі факти у суді. "Теоретично можна говорити, що якщо якась людина вчинила протиправні дії, то можна спробувати довести у суді її провину у халатності чи у співучасті у вчиненні злочину, якщо ці паспортні дані були використані у злочинних цілях. Але, враховуючи, як працює наша судова система, навіть у більш резонансних справах, говорити про практичний захист даних громадян важко", - каже голова Українського юридичного товариства. Утім, він також радить тим, чиї паспортні дані були використані у незаконних цілях, терміново звертатися до прокуратури і винаймати висококваліфікованого адвоката, "тому що сама людина навряд чи зможе впоратися у такій ситуації".