Якби тварини були такими ж розумними як ми
Якби раптом кожен вид на планеті досяг також рівня інтелекту як люди, змогли би ми співіснувати або знищили би одне одного? Оглядачка BBC Future досліджує гіпотетичний сценарій еволюції.
Герой фільму "Планета мавп" опиняється у світі, яким керують надрозумні примати, а поневолені люди підкоряються їм. Фільм є екранізацією роману 1963 року, автор якого П'єр Буль визначав жанр свого твору як "соціальна фантастика". А якщо поширити цю фантазію далі і уявити, що інтелект, рівний людському, матимуть не лише мавпи, але й всі тварини на Землі? Що трапиться, якщо кожна з них раптом прокинеться розумною, наділеною свідомістю істотою? Чи стане один вид керувати всіма іншими, як це зробили ми, люди, або всі живі істоти прийдуть до цивілізованого і мирного співіснування? Ідея здається на перший погляд абсурдною – цього, звичайно, ніколи не станеться. Проте, дослідження такого гіпотетичного сценарію може виявити цікаві, хоча й не дуже втішні, факти про людську природу і наше місце на планеті як домінантного виду. Відповідь на це питання навряд чи буде оптимістичною. "Станеться хаос, – каже Іннес Катгілл із Бристольського університету, який вивчає поведінкову екологію. – Ми помиляємось, коли вважаємо інтелект за визначенням є чимось гарним". "Ми повбиваємо одне одного, – підтримує цю думку Робін Данбар, еволюційний психолог з Оксфордського університету. – Люди ніколи не відрізнялись особливою миролюбністю та допитливістю до інших представників свого виду". Значна сила приматів і розвинена кисть зроблять їх жорсткими конкурентами людини Хосеп Колл із Університету Сент-Ендрюса, який вивчає порівняльну психологію, також погоджується з цим. "Дивлячись на історію людства, я не дуже вірю, що люди захочуть товаришувати з іншими видами, – зазначає він. – Можливо ми стали трохи менш жорстокими, ніж були в минулому, але подивіться навколо і скажіть, де в світі ви бачили такі приклади". Людство тисячі років знищувало інші види тварин і самих себе, і, отже, немає жодних підстав вважати, що ми чи інші розумні істоти поводитимемось інакше. Швидше за все, вибухне Третя світова війна. "Ми дуже негативно й агресивно реагуємо на інших людей і на можливі загрози", – додає Катгілл. Утім, якщо так станеться, хто вийде переможцем? У багатьох видів, звичайно, просто немає шансу вистояти. Травоїдні тварини, наприклад, витрачають більшу частину свого часу на їжу, оскільки для забезпечення енергії рослинної їжі потрібно багато. Це не залишає їм багато часу та зусиль на спілкування, виготовлення інструментів, розвиток культури та участь в бойових діях. Тварини, які харчуються білком, таким чином, матимуть перевагу. Хоч би якими могутніми хижаками не були акули, вони можуть панувати лише в океані Акули, дельфіни і косатки також випадають, оскільки мешкають в океані, хоча вони можуть розпочати боротьбу за владу під водою. Так само не зможуть підкорити світ тварини, які прив'язані до свого природного середовища – болота, джунглів, пустелі. Великі хижаки, як-от леви, тигри, ведмеді, вовки, а також великі нехижі тварини, як слони та носороги, мають шанси домінувати на планеті, як це було зображено в "Парку Юрського періоду". У найближчий перспективі, вони, ймовірно, становлять найбільшу загрозу нашому пануванню на планеті. Якщо ми голі та неозброєні опинимось у саванні чи джунглях віч-на-віч з ними, вони безперечно одержать перемогу. Попри це, розумні тварини все одно не протримаються довго. Ми маємо сучасну зброю і значно перевершуємо великих хижаків у численності. Згодом ми знищимо наших розумних конкурентів, так само, як ми вже зробили з багатьма видами. Але після зникнення найгрізніших хижаків, з'явиться новий конкурент – наші найближчі родичі, примати. Як зазначає Іннес Катгілл, еволюція людини як виду великою мірою залежала від технологій, а схожа на нашу фізіологія приматів дозволить їм скористатись цими технологіями. Шимпанзе, орангутанги, бонобо і горили зможуть заволодіти нашими комп'ютерами та зброєю, але водночас також матимуть переваги сильнішого та спритнішого за наше тіла. Вони також можуть швидко почати розробляти нові технології для своїх потреб на основі створених людством інструментів. Проте, зробити все це вони зможуть лише за умови, що отримають доступ до накопичених людством знань. Нашим найближчим еволюційним родичам доведеться навчитись користуватись технологіями, вести війни і розуміти нас – свого ворога. Людина дуже слабка в порівнянні з багатьма істотами Навчитися всього того, що вміємо ми, стане запорукою їхнього домінування на Землі, але, вочевидь, вони не встигнуть зробити цього, перш ніж ми знищимо їх. З плином часу, однак, найсильнішою зброєю в боротьбі за світове панування стане здатність швидко адаптуватися і пристосовуватись до мінливих умов і обставин. Насправді, це одна з ключових навичок людини, яка дозволила її завоювати Землю. Хоча перші люди з'явились у теплій саванні, згодом вони навчились виживати у найсуворіших кліматичних умовах – від високогір'я до тундри. Чисельність виду і його здатність залишатись непоміченим також матимуть велике значення. І тому, вочевидь, великі шанси успадкувати Землю мають бактерії і мікроби, хоча вони й зараз вже певною мірою володіють нею. Бактерії не мають нервової системи, а відтак, можливість, що вони колись стануть розумними, видається ще менш імовірною, ніж у випадку з високорозвиненими організмами. З огляду на численність і повсюдність бактерій це, звичайно, благо. "Бактерії населяють весь світ, і вони також – всередині нас, – каже Хосеп Колл. – Вони були би дуже сильним суперником". "Мене не здивує, якщо в цій боротьбі видів одержать перемогу якісь дуже маленькі істоти, – погоджується Робін Данбар. – Впевнений, що нас здолали би набагато більш примітивні форми життя, як бактерії і віруси". "Люди опинились би у великій халепі, якби їм довелось протистояти розумним бактеріям, особливо поганим, – зазначає Хосеп Колл. – Проблема в тому, що ми не зможемо знищити їх усіх, оскільки вони необхідні для нашого виживання". Яка ж тварина успадкує Землю? Навіть якщо інші тварини винищать людей, міжвидова боротьба вируватиме далі. Вочевидь, кожен вид, чий розум буде таким же розвиненим як у Homo sapiens, так само як і ми почне експлуатувати інших тварин і ресурси планети. Внутрішньовидова боротьба може також спалахнути. "Поведінка тварин ніколи не буває на благо всього виду, – коментує Алекс Кацельник з Оксфордського університету, який досліджує поведінкову екологію. – Представники одного виду конкурують одне з одним за переваги для своєї родини або групи". З якого боку не дивись, ситуація, ймовірно, закінчиться погано майже для всіх. Із зникненням видів, почнеться занепад екосистем, і виживуть лише найвитриваліші – бактерії, таргани і, можливо, щури, які й успадкують Землю. Навіть тоді світ навряд чи перетвориться на мирну пост-апокаліптичну утопію. Як вважає Іннес Катгілл, який би вид не залишився на Землі, він "буде так само руйнувати планету, як це робимо ми". "Я не бачу жодних підстав вважати, що інші тварини будуть більш альтруїстичними, ніж ми, – каже вчений. – Рівновага в природі існує лише завдяки балансу сил". Прочитати оригінал цієї статті англійською мовою ви можете на сайті BBC Future.