Плани уряду щодо ФДМ та Криворіжсталі
Уряд почав роботу із упорядкування управління державною власністю та аналізу результатів приватизації, які Генпрокуратура та Мінекономіки мають здійснити до 14 лютого.
Потім уряд звернеться до парламенту із новою філософією продажу державних об’єктів, заявила прем’єр-міністр Юлія Тимошенко. Ще напередодні керівництво ФДМ зверталося до уряду із проханням відновити приватизацію. Але у вівторок прем’єр-міністр чітко заявила, що уряд призупинив продаж будь-якої державної власності і не відновить її до завершення повного аудиту того, що було продано і що залишилося. До 14 лютого Генпрокуратура має проаналізувати законність приватизації, а Мінекономіки – зробити аудит реальної вартості деяких підприємств, які продавалися впродовж останнього року. ФДМ, який продавав ці об’єкти, отримав доручення проаналізувати виконання інвестиційних зобов’язань новими власниками. Пані Тимошенко заявила, що жодного конфлікту у нового уряду із старим керівництвом ФДМ не існує, бо, продаючи об’єкти, працівники фонду виконували накази попереднього уряду. Водночас прем’єр підкреслила, що вже незабаром президент має запропонувати на затвердження парламенту кандидатуру нового голови ФДМ. Крім того, буде змінено і структуру самого фонду, який більше опікуватиметься управлінням державною власністю, і трохи менше – самою приватизацією. Тим часом фонд та Мінекономіки мають розробити єдиний реєстр державної власності, на основі якого буде розроблено нову програму приватизації, що має надійти у парламент всередині березня: “У нас не існує програми приватизації на 2005 рік.У нас є рішення, яке забороняє будь-які дії з майном, поки не буде перевірено все, що зроблено, і не визначений шлях, як рухатися далі. Сьогодні керівник ФДМ підтвердив, що ніякого зеленого світла для продовження тих порушень у системі приватизації, які були, не буде.У нас буде зелене світло прозорій, абсолютно зрозумілій для суспільства, чесній приватизації, коли ми побудуємо всі необхідні засади для того, аби її відновити.” Першою показовою справою зміни курсу у приватизації стане, безперечно, справа Криворіжсталі – найбільшого металургійного заводу України. Верховний Суд поки що не отримав скарги Генпрокуратури, у якій вимагається скасувати результати продажу, проте заявив, що раніше питання Криворіжсталі у Верховному Суді не розглядалося, а відтак не виносилося і рішень про законність цієї приватизації, як про це заявляв один із власників комбінату Віктор Пінчук. Як твердить Юлія Тимошенко, урядовці обговорили із нинішнім керівництвом ФДМ можливість визнання конкурсу незаконним і скасування його результатів. Проте додала, що, скоріше за все, питання повернення Криворіжсталі у державну власність вирішуватиметься двома шляхами – через суд та через рішення ФДМ. Разом із тим, якщо ще минулої суботи прем’єр казала про те, що після повернення комбінату відбудеться новий конкурс, то у вівторок уже йшлося про те, аби дослідити доцільність подальшого продажу Криворіжсталі. Про те, що такий надзвичайно прибутковий об’єкт можна зберегти і для держави, напередодні говорила голова парламентської комісії з питань приватизації, соціалістка Валентина Семенюк, яку називають першої серед претендентів на посаду голови ФДМ. Таку можливість не виключив і міністр економіки Сергій Терьохін, відомий своїми більш ліберальними економічними поглядами. Він повідомив, що лише за минулий рік нові власники отримали від Криворіжсталі чистий прибуток, що дорівнює половині тієї ціни, яку вони сплатили за комбінат. “Це не буде реприватизація, як її називають, - сказав він, - тобто вилучення приватизованого і знову продаж. Міністерству економіки дано завдання визначити, що краще: повернути ті 4 мільярди з бюджету і подивитися на дивіденди, які держава може отримати від того підприємства вже цього року, або продати. Ми не будемо поспішати. 18 лютого буде рішення Верховного Суду, яке відкриє дорогу. Що робити далі із Криворіжсталлю – подивимося.” Міністр економіки також повідомив, що уряд наразі досліджує обставини того, що гроші, які мали бути сплачені за Криворіжсталь, були вилучені із коштів іншого металургійного комбінату, Азовсталі. Він тоді перебував у стані банкрутства, а отже, діяла заборона на будь-яке відчуження майна заводу. Тим часом нинішній голова ФДМ Михайло Чечетов вважає, що такі різкі рухи у питаннях власності можуть відлякати інвесторів: “Через рік прийдуть парламентські вибори, і інвестори можуть подумати: раптом до влади прийдуть інші політичні сили, і зроблять новий приватизаційний реверс. Ці повернули так, а прийдуть нові – повернуть по-іншому.” Водночас керівник Інституту приватизації, власності та інвестицій Олександр Рябченко каже, що історія із Криворіжсталлю може погіршити інвестиційний імідж України лише у разі, як уряд поверне підприємство у державну власність, і не продаватиме його знову “Повернення Криворіжсталі може спрацювати проти інвестиційного іміджу України виключно в одній ситуації, якщо це повернення має на меті залишити Криворіжсталь у державній власності, - каже він. - Якщо такі наміри дійсно існують, і реприватизація завершиться на першому кроці, коли повернули, але далі не продають, то це погіршить інвестиційний імідж і в подальшому обраховуватиметься у кредитних рейтингах.” Тим часом серед нещодавно приватизованих об’єктів, аудит вартості яких має зробити Мінекономіки – підприємства Укррудпрому, більшість з яких були приватизовані у другій половині минулого року System Capital Management Рената Ахметова. Як тільки завершиться аудит приватизації, уряд планує взятися за інше завдання – наведення порядку у державних монополіях, таких як Нафтогаз, Енергоатом, інші енергетичні компанії, а також Укртелеком. З другої половини лютого уряд планує оголосити тендери на залучення управлінських команд для роботи на цих підприємствах. Крім того, вже цієї суботи уряд планує розробити стратегію боротьби із контрабандою товарів. Наступним фронтом, очевидно, стануть Вільні економічні зони. Відповідаючи на питання, якою буде політика нового уряду стосовно цих зон, міністр економіки заявив, що ніякою, бо і самих зон, мовляв, не буде, уточнивши, що мова йде про їх ліквідацію. Усе це, очевидно, покликано закрити дефіцит державного бюджету, отриманому від попередників, який нові урядовці оцінюють у 32 мільярди гривень.