Чи вигідний насправді реверс - і кому?
У Києві лунають заяви щодо необхідності активізувати зусилля уряду, спрямовані на диверсифікацію джерел постачання енергоносіїв в Україну.
Уряд відгукується намірами відмовитися від реверсного використання нафтопроводу Одеса-Броди, і запустити його у європейському напрямку. Під час свого першого закордонного візиту – до Москви – президент Ющенко заявляв, що нафтопровід Одеса-Броди працюватиме у реверсному режимі, допоки Київ не знайде ефективних шляхів для його завантаження каспійською нафтою, аби транспортувати її до Європи. Про конкретних бажаючих наповнити український трубопровід своєю нафтою поки що не чути, проте новий уряд вже піддав сумнівам доцільність використання Одеси-Броди у реверсному режимі. Прем’єр-міністр Юлія Тимошенко після засідання Кабміну заявила, що урядовці дійшли висновку про нерентабельність реверсу, і що у цей час розглядаються можливості і варіанти прямого використання нафтопроводу, тобто у напрямку до Європи. Прем’єр також відзначила, що розмова на цю тему відбулася і з російськими нафтовими компаніями, які брали на себе зобов’язання заповнити український нафтопровід своєю нафтою. За словами Юлії Тимошенко, вони не тільки не проти відмови від реверсу, але й готові взяти участь у заповненні нафтопроводу у прямому режимі:“Вони не тільки не заперечують проти того, аби нафтопровід діяв у вірному напрямку, тобто так, як це передбачено проектом, але й готові теж брати участь у цьому проекті.” Відомий прихильник європейського напрямку використання нафтопроводу Одеса-Броди Олександр Тодійчук, який очолював Укртранснафту, каже, що тепер російські компанії доводять нерентабельність реверсу, використовуючи ті самі аргументи, якими він сам намагався переконати їх у недоцільності використання нафтопроводу з Бродів до Одеси: “Де-факто, ми не отримали завантаження нафтопроводу у напрямку Броди-Одеса. За 5 місяців прокачали десь 1.3 мільйона тонн нафти, при тому, що завжди при обґрунтуванні реверсу казали, що це буде 9 мільйонів тон на рік, тобто за півроку мали прокачати приблизно 4-5 мільйонів тон нафти. Але цього не відбулося.Нам починають говорити про те, що є проблеми у Босфорі, і цей маршрут, Броди-Одеса, найдорожчий із всіх російських експортних маршрутів. Ми про це говорили у своїх прогнозах ще до того, як було ухвалене рішення про реверс.Це все одно, що говорити, що неочікувано взимку пішов сніг. Всім відомо, що кожної зими у Босфорі стоять черги до 20 днів, і що цей маршрут є дорожчим на 3 долари та одній тонні, ніж, наприклад, через нашу ж Кременчуцьку нафтотранспортну систему.” Політичне рішення З іншого боку, заповнення українського трубопроводу російською нафтою ніколи не було економічним проектом. Всі оглядачі, як з того, так і з іншого боку, визнавали, що у рішенні про реверс є більше геополітики, оскільки якби через Одесу до Європи потекла каспійська нафта, це зруйнувало би російську монополію на українському ринку енергоносіїв, а також дало би ще одну міцну ниточку, що пов’язує Україну з ЄС. Олександр Гудима, заступник голови парламентського комітету з питань енергетики, каже, що тут треба діяти у двох напрямках – переконувати росіян в економічній вигідності європейського напрямку використання нафтопроводу, в тому числі і для них самих, з іншого боку треба звертатися по допомогу інших впливових сторін, зацікавлених у розвитку цього проекту: “Політичне рішення про скасування реверсу – це є найлегше, що може зробити уряд. Він хоч завтра може проголосувати, а після того почнуться титанічні переговори, аби переконати Росію, що вона має піти з нашої труби. Але їй мають бути запропоновані інші варіанти". Українські оглядачі рекомендують урядові діяти швидко. По-перше, через те, що в Європі вже втомилися від політичних гасел за відсутності конкретних кроків. А по-друге, через те, що гальмування розвитку європейського напрямку нафтопроводу Одеса-Броди через його реверс дало величезні переваги конкурентам цього маршруту, і через 1-2 роки розмови про вигідність Одеси-Бродів вже мало кого цікавитимуть.