Суперечка про вплив політичної кризи на економіку
Після того, як дещо вщухли розмови про можливість силового варіанту розв’язання політичної кризи в Україні, між президентом та урядом розпочалася суперечка щодо наслідків цієї політичної кризи для економіки країни.
Спочатку уряд заявив, що вже бачить перші ознаки майбутньої кризи, але згодом урядовці змінили акцент на запобіганні кризових явищ в економіці. Президент каже, що в економіці все спокійно, а окремі негаразди ніяк не пов’язані з його указом про дострокові парламентські вибори, а натомість є результатом економічної політики чинного уряду: “Я хотів би, щоб уряд поводив себе професійно, і не перекладав з хворої голови на здорову те, що вони хотіли б бачити. Ситуація в економіці стабільна. Те, що відбувається на фондовому ринку, це є звичайні тактичні коливання, яке мусить бути на ті негаразди, які є. Але я хочу підкреслити, що негаразди не в указі президента. Указ президента це є наслідковий документ.” Міністр фінансів: ніхто не казав, що у нас криза Напередодні урядовці не тільки говорили про можливу економічну кризу як результат кризи політичної, але й ухвалили постанову, у якій містилися низка заходів, спрямованих на те, аби цій кризі запобігти. Тепер перший віце-прем’єр та міністр фінансів, Микола Азаров, який представляв урядову постанову журналістам, каже, що його неправильно зрозуміли: “Ще раз підкреслюю, уряд схвалив заходи, спрямовані на недопущення погіршення ситуації. Тобто ніхто на засіданні уряду не казав про те, що у нас зараз економічна криза, чи падіння економіки, як це інтерпретували деякі ЗМІ. Проте ми пройшли досвід 2004 року, коли на наших очах темпи зростання економіки впали у 6 разів, і перевернулося платіжне сальдо нашого торгівельного балансу. Я не хочу вступати у полеміку із президентом, але відзначу, що від нього пролунали досить парадоксальні думки: виявляється, що політична криза не впливає на економічну стабільність. Цю думку треба записати до підручників з економіки. Я цілком чітко та однозначно заявляю, що у разі, як впродовж наступного тижня, максимум 10 днів кризу не буде врегульовано, то стримувати ситуацію під контролем буде дуже важко.” Серед перших ознак майбутньої кризи пан Азаров назвав скорочення надходжень до бюджету за перші 10 днів квітня у порівнянні із відповідним періодом березня, зниження індексу українського фондового ринку, підвищення цін на хліб у деяких областях, погіршення економічного прогнозу для України від рейтингової агенції Standard&Poor’s, а також зростання цін на бензин, випадково чи ні, припустившись обмовки: “Тільки впродовж останнього тижня ціни на нафтопродукти зросли у 10 разів...тобто, перепрошую, на 10%. Це що, нормально? Чому нафтотрейдери впродовж всього останнього півріччя виконували умови меморандуму, підписаного із урядом, а після указу президента раптом виявилося, що цей меморандум виконувати не треба. Це є результат політичної нестабільності.” Утім, президент вважає, що у нафтотрейдерів були інші причини підвищувати ціни на пальне впродовж останнього часу: “Нафтопереробні заводи, з яких половина сьогодні не працює, бо вони проводять реконструкцію, а інша половина написала консолідовану заяву про те, що їм не компенсовано 280 мільйонів гривень ПДВ. Скажуть будь ласка, яка ціна буде на заправках, коли формуються такі стосунки із “відкатами”?” Думка експерта Експерт Міжнародного центру економічних та політичних досліджень, Олексій Блінов, каже, що український бізнес вже призвичаївся до роботи за умов політичних потрясінь, і тому у короткотерміновій перспективі якихось наслідків політичної кризи для економіки навряд чи варто очікувати, якщо їх не провокувати: “Це загострення політичної ситуації не є першим у новітній історії України. Можна подивитися на 2004-2005 рік. З цього досвіду стає абсолютно зрозуміло, що український бізнес довів свою спроможність досить нормально функціонувати за умов політичної нестабільності, і виробив певний імунітет. Тобто, що стосується короткострокової перспективи, то у нас немає підстав вважати, що політична криза призводить до погіршення економічної ситуації.” Водночас експерт твердить, що у разі, як політична криза затягнеться, то з середини літа можна очікувати певних кризових явищ, які, передусім, заторкнуть валютний ринок та інвестиції, і можуть зовсім не зачепити промисловість, позаяк такі локомотиви української економіки, як металургія, орієнтуються, передусім, на кон”юктуру зовнішніх ринків, яка нині є дуже сприятливою для українських виробників.