Британці вже не хочуть магазинів Ельдорадо
Бізнес-огляд новин України та світу за підсумками середи, 20 червня 2007 року.
Теми огляду Український уряд вдруге за рік запровадив квотування зерна, пояснюючи це засухою у травні, що призвела до зернової кризи.Згідно з рішенням Кабінету міністрів, квоти запроваджуватимуться на три місяці з першого липня на пшеницю, жито, кукурудзу та ячмінь – по три тисячі тон на кожну з тих зернових культур.Віце-прем'єр з аграрної політики Віктор Слаута переконаний, що квотування не сприйматиметься негативно експортерами, оскільки, мовляв, ті матимуть достатньо часу, аби до липня збути зерно торішнього врожаю. Раніше пана Слауту називали серед претендентів на відставку разом із іншими керівниками аграрного блоку уряду після недавнього підвищення цін на хліб, проте того не сталося - Віктор Слаута лише закликав аграрний блок, бути більш пильним у питанні ринку зернових.Разом із тим, після попереднього запровадження урядом квотування зерна восени минулого року Україна була жорстко скритикована західними зернотрейдерами через, як мовилося, адміністративне керування економікою, що ускладнило двосторонні переговори щодо вступу до СОТ. Британська мережа магазинів побутової техніки відмовилася від придбання акцій популярної в Україні та Росії мережі «Ельдорадо».Генеральний директор британської компанії DSG Джон Клер не повідомив подробиць зриву угоди, зазначивши лише, що дійшов висновку про небажаність внесків по тому, як DSG більше дізналася про “Ельдорадо” та ринок, на якому вона працює.Домовленості щодо купівлі до 2008 року 10% акцій "Ельдорадо" британська компанія уклала ще два роки року, коли бізнес "Ельдорадо" оцінювали майже в два мільярди доларів. Повідомляється, що зараз його вартість є приблизно на півмільйона більшою, через що, за повідомленнями російських ЗМІ, власник "Ельдорадо" Ігор Яковлєв планував сам відмовитися від угоди.Нині мережа магазинів побутової техніки «Ельдорадо» має близько тисячі пунктів продажу в Росії та Україні, тоді як британській DSG належить близько півтори тисячі побутових магазинів в 14 країнах Європи.Натомість комп'ютерна корпорація Microsoft назвала український ринок найбільш перспективним у Центральній та Східній Європі.Зі слів директора департаменту Microsoft Business Solutions в Україні Костянтина Щербини, найближчі п'ять –сім років Україна та Росія, як він висловився, “визначатимуть динаміку розвитку цілого Центрального та Східноєвропейського регіону з урахуванням розміру і динаміки зростання".Пан Щербина також зазначив, що українські розробники займають незначну частку ринку, оскільки їм складно конкурувати із інвестиціями та бюджетами міжнародних компаній. Наразі ж Майкрософт має близько п'яти відсотків українського ринку бізнес-рішень.Зарплатня українських чиновників росте з більшою швидкістю, ніж доходи пересічних громадян.Як підрахував Держкомстат, з початку 2005-го року зарплатня чиновників збільшилася більш ніж удвічі, тоді як звичайних українців – у 1.7 рази. Більше того – найближчим часом очікується чергове підвищення зарплатні працівникам сфери держуправління через зниження рівня середньої зарплатні чиновників у квітні, яке, втім, не оминуло й інших громадян.Нині середня зарплата чиновника в Україні становить понад 1600 гривень і є найбільшою за рівнем зарплат після фінансистів, авіаторів та працівників транспортної сфери. Разом із тим, пересічні українці в середньому заробляють трохи більше тисячі ста гривень. Експерти пояснюють таку різницю заходами по боротьбі з корупцією серед держслужбовців, які, утім, наразі не зменшили її рівня.Новий звіт ООН твердить, що інвестиції у відновлювальну енергію минулого року зросли на сорок відсотків - до сімдесяти мільярдів доларів.Згідно з даними оонівської програми із захисту довкілля, тенденція до зростання триває і цього року.Звіт зазначає, що зростання цієї галузі є відповіддю на занепокоєння, пов'язані з кліматичними змінами, загальним збільшенням попиту на енергію та енергетичною безпекою. Автори звіту з'ясували, що найбільші інвестиції з усіх секторів відновлювальної енергії приваблюють сонячна енергія, вітрова та біопальне. Саме в цих галузях технології є розвиненішими, що є причиною інтересу до них із боку інвесторів. До інвестицій також заохочують субсидії та послаблений податковий режим у багатьох країнах.Більшість інвестицій були зроблені в США, Європейському Союзі та великих економіках, що стрімко розвиваються, таких як Індія та Китай. Звіт ООН твердить, що зростання обсягів інвестицій у застосування нових технологій дає підстави сподіватися на помітне зменшення використання енергії, пов'язаної з викидами вуглецю, що призводять до кліматичних змін.Тим часом Китай посів перше місце за обсягами викидів парникових газів, потіснивши Сполучені Штати, які досі вели перед у тому рейтингу.За даними агенції Блумберг з посиланням на голландський центр із вивчення навколишнього середовища, минулого року Китай викинув в атмосферу понад шість мільярдів тон вуглецю, тоді як Сполучені Штати – 5.8 мільярдів тон.Експерти прогнозували таке випередження ще раніше з огляду на темпи економічного зростання в КНР. Разом із тим, ані Сполучені Штати, ані Китай не взяли на себе зобов'язань щодо зниження викидів вуглецю в рамках Кіотського протоколу.Російський Газпром відмовився від планів постачання до Китаю газу, аргументуючи це браком потужностей газової монополії.Тимчасово виконуючий обов'язки голови монополії Олександр Анєнков запропонував як вихід із ситуації, зобов'язати постачати газ Газпромові американську компанію ExxonMobil, яка є розробником проекту родовищ Сахалін-1.В жовтні минулого року американці вже підписали попередню угоду з китайською компанією CNPC щодо поставок сахалінського газу до Китаю. Оглядачі зауважують, що якщо сторони домовляться остаточно, буде побудовано газогін до Китаю потужністю до восьми мільярдів кубометрів газу на рік, який може стати єдиним, що не контролює Газпром.Разом із тим, експерти наголошують на бажанні російського концерну, самотужки здійснювати постачання газу до Китаю та укріпленні позицій Газпрому на Сахаліні. Минулого року російська компанія придбала контрольний пакет акцій проекту Сахалін-2, а нещодавно запропонувала концепцію, за якою під її контроль без аукціону мають перейти родовища Сахалін-3.Мобільні телефони віднині не проситимуть вимикати на рейсах авіакомпаній, які виконують літаки Аirbus.Таке нововведення запровадила сама компанія-виробник літаків, яка досягла домовленостей про забезпечення зв'язку у повітрі, створивши спільне підприємство OnAir з компанією SITA.Разом із тим, розмовляти по мобільному не дозволятимуть екіпажу літака, який зможе лише відсилати на землю текстові повідомлення та e-mail.