Президентство після реформи
Голова Верховної Ради України Володимир Литвин не виключає, що після проведення конституційної реформи прем'єр-міністр Віктор Янукович не претендуватиме на президентську посаду, а залишатиметься керівником Кабінету Міністрів.
На сьогодні Віктора Януковича більшість аналітиків називає найреальнішим кандидатом у президенти від провладних сил. Однак, як вважає спікер Володимир Литвин, прем'єр-міністр може вдовольнитися нинішньою посадою, оскільки проект нової редакції Конституції передбачає суттєве посилення повноважень керівника уряду. Віктор Янукович у минулі вихідні заявив, що ухвалить остаточне рішення про те, чи балотуватиметься у президенти у жовтні лише після завершення конституційної реформи. Таку відвертість у цій темі прем'єр-міністр виявив вперше. Можливо, ця його відповідь була адресована не стільки журналістам, як партнерам по парламентсько-урядовій коаліції. Існує припущення, що деякі сили парламентсько-урядової коаліції, наприклад, об”єднані соціал-демократи, хотіли б, аби Віктор Янукович балотувався у президенти, а посада прем'єр-міністра дісталася б іншому. Леонід Кравчук на телеканалі “Тоніс” вже навіть назвав претендентів: Анатолій Кінах, Сергій Тигипко чи Віктор Медведчук. Тому сказане Януковичем його колеги мають розуміти однозначно: для нього важлива не посада, а реальні повноваження. У прем'єр-міністра у разі проведення конституційної реформи їх буде більше, ніж у глави держави. Спікер парламенту Володимир Литвин, відповідаючи на прес-конференції на запитання ВВС про те, чи не “виштовхнуть” таки Януковича балотуватися у президенти, відповів так: “Я гадаю, що Віктор Янукович – не тієї вагової категорії, якого б можна було так просто виштовхнути. Те, що сказав прем”єр-міністр, на мій погляд, має залізну логіку. Бо якщо будуть внесені зміни до Конституції, то повноважень у епрем”єра буде більш ніж достатньо і Кабінет Міністрів буде саме тим місцем, де він би зміг працювати”. Якщо станеться саме так, що перед провладними силами постане питання про іншого єдиного кандидата у президенти. Хоча Леонід Кучма днями сказав, що в українському парламенті – “куди не ткни пальцем, скрізь кандидат”, насправді владі знайти реального суперника для опозиційних сил буде нелегко. Володимир Литвин, наприклад, вважає, що саме тому навряд чи у влади буде єдиний кандидат, так само, як і в опозиції. Тим часом, робоча група, яка готує до розгляду пакет законопроектів, пов”язаних із конституційною реформою, практично узгодила позиції стосовно нових виборчих законів. Парламентська більшість, окрім групи мажоритарників “Народний вибір”, готова підтримати закон про вибори парламенту на пропорційній основі із процентним бар”єром для партій і блоків три відсотки. Не виключено, що такий закон підтримають комуністи і соціалісти. Фракції блоку Юлії Тимошенко і “Наша Україна” – категоричні противники, оскільки, як вони вважають, низький прохідний відсоток дозволить швидкоствореним владою партіям, одержавши підтримку виборців хоча б у кількох областях України, потрапити до Верховної Ради. Координатор парламентськох більшості Степан Гавриш повідомив про інші домовленості, зокрема, про нові виборчі закони для місцевих органів влади, згідно із якими за партійними списками пропонується обирати депутатів міських та обласних рад. Окрім того, робоча група, до якої входять лідери фракцій більшості та двох лівих фракцій, а також глава адміністрації президента Віктор Медведчук, погодили проет змін до закону про вибори президента, згідно із яким строки виборчої кампанії може бути скорочено до 120 днів. Після цього депутати стикнуться із чи не найподразливішими статтями проекту Конституції – перехідними положеннями, які мають визначити, коли нова редакція Конституції буде введена в дію – одразу ж після ухвалення, тобто, ще до президентських виборів, чи у 2006 році, після сформування нової Верховної Ради.