Нафта нарешті трохи подешевшала - бізнес-огляд
Головні теми огляду економічних подій у понеділок, 7 липня.
- Український уряд пропонує збільшити доходи цьогорічного бюджету більш, ніж на 32 мільярди гривень, тобто, майже на 12%. - Президент Ющенко дав тиждень Кабмінові та Нацбанку для формування спільної позиції щодо змін до державного кошторису. - Партія Регіонів може підтримати бюджетні ініціативи уряду, якщо парламент ухвалить розроблені нею антиінфляційні законопроекти. - Генеральний секретар ООН Бан Кі Мун закликав розвинуті країни використати саміт, що почався в Японії, для пошуків шляхів виходу з потрійної кризи. - Нафта подешевшала майже на 3 долари на тлі заяв іранського міністра про продовження переговорів щодо ядерної програми. Український уряд пропонує збільшити доходи цьогорічного бюджету більш, ніж на 32 мільярди гривень, тобто, майже на 12%. Презентуючи 7 липня проект змін до бюджету, серед джерел поповнення дохідної частини урядовці назвали покращений прогноз зростання ВВП, посилення фіскальної дисципліни та зменшення податкових пільг. Основний приріст доходів держбюджету планують отримати від ввізного податку на додану вартість, а також податку на прибуток. Місцеві бюджети намагатимуться поповнювати переважно за рахунок податку на доходи фізичних осіб та плати за землю. Бюджетні витрати уряд планує збільшити на 10,3%, таким чином ненабагато зменшивши бюджетний дефіцит. Уряд Тимошенко також погіршив прогноз інфляції на цей рік більше, ніж на піввідсотка, до 15, 9%. І відбулося це, за словами Володимира Стельмаха, без участи очолюваного ним Національного банку України. Президент України Віктор Ющенко, як каже його прес-секретар Ірина Ваннікова, побачив у тому великий ризик і закликав уряд та Нацбанк сформувати до 11 липня спільну позицію щодо змін до державного бюджету. “Президент України вважає, що неузгодженість макроекономічної політики уряду та Національного банку України ставить під сумнів реальність запропонованих змін до державного бюджету. За неспроможність двох державних інституцій дійти згоди громадяни України можуть заплатити надто високу ціну”. Скеровування додаткових доходів не на зміцнення економічної стабільності та розвиток держави президент називає політикою проїдання. Юлія Тимошенко проти скорочення соціальних програм. Серед іншого вона пропонує виділити цього року ще майже півтора мільярди гривень на виплату компенсацій колишнім вкладникам радянського Ощадбанку. Вже виплачені понад 5 мільярдів гривень прем‘єр не вважає причиною рекордної за 17 років української незалежності інфляції. “Підвищення соціальних доходів нам не може створювати інфляцію. Інфляцію в країні зробили три речі: по-перше минулорічна стартова інфляція 17%, з якої нам півроку довелося рятувати країну. По-друге, це світова фінансова криза. І плюс зростання ціни на нафту, яка змінюється погодинно”. Натомість екс-прем‘єр Віктор Янукович, якому Тимошенко закидає тяжку інфляційну спадщину, обіцяє підтримати запропоновані чинним урядом зміни до бюджету, якщо парламент ухвалить запропоновані Партією Регіонів антиінфляційні закони. Прект змін до цьогорічного бюджету Тимошенко обіцяла надати Верховній Раді ще до 1 березня. У Японії триває зустріч керівників провідних промислових країн Великої Вісімки. Генеральний секретар ООН Бан Кі Мун закликав розвинуті країни використати саміт як нагоду розробити негайні заходи для виходу з потрійної кризи і посилити допомогу країнам, що розвиваються: “Перед світом одночасно постало три кризи: продовольча, кліматична та криза розвитку. Три кризи глибоко пов‘язані між собою. І до них саме так треба підходити і їх вирішувати. Ми поставили так звані цілі розвитку тисячоліття, яких мали досягти до 2015 року, але прогрес у багатьох країнах не витримується. Особливо в Африці”. Президент Єврокомісії Жозе Мануель Барозу сказав, що хоче, аби Євросоюз передавав свої невикористані субсидії у фонд допомоги африканським фермерам. Він сказав, що за ті кошти можна було б забезпечувати африканців насінням і добривами, гарантуючи допомогу найменш захищеним. На саміт Вісімки приїхали також сім африканських керівників. Очікують, що вони розповідатимуть про серйозну загрозу для найбідніших людей, що постає в результаті зростання цін на харчі і пальне. Нафта подешевшала майже на 3 долари на тлі заяв іранського міністра про продовження переговорів щодо ядерної програми. У понеділок в електронній системі нью-йоркської товарної біржі була зафіксована ціна серпневих фючерсних контрактів на нафту на рівні 142 долари і 39 центів за барель, що на 2,9 долара менше порівняно з минулотижневою підсумковою котировкою за 3 липня. У п‘ятницю Іран передав західним партнерам у переговорах з урегулювання кризи навколо іранської ядерної програми “конструктивну відповідь” на їх послання, в якому містяться пропозиції щодо припинення п‘ятирічного протистояння довкола цього питання.