Прецедент Бубенчика: чи покарають тих, хто стріляв у "беркутівців"?
Генеральний прокурор Юрій Луценко відсторонив від досудового розслідування групу прокурорів, які висунули підозру активістові Майдану і колишньому командиру батальйону "Захід-2" Івану Бубенчику у вбивстві співробітників "Беркута" чотири роки тому.
Юрій Луценко назвав "неправильною" кваліфікацію дій Івана Бубенчика, яку визначили співробітники департаменту спецрозслідувань ГПУ, яким керує Сергій Горбатюк і з яким у генерального прокурора раніше неодноразово виникали конфлікти. Ситуація навколо справи Івана Бубенчика не стала винятком. В ефірі Громадського радіо Сергій Горбатюк заявив, що дії генпрокурора можна кваліфікувати як незаконне втручання у діяльність слідчих і прокурорів. Він сказав, що на момент заяви Юрія Луценка ніхто з них не брав участі у нарадах з цього приводу. "Не зрозуміло, на підставі чого він таке рішення ухвалював. Згідно з Кримінальним процесуальним кодексом, він не має підстав змінювати групу прокурорів, тому що йому так хочеться. Єдиною підставою є неефективне здійснення досудового розслідування. Щоб таке рішення ухвалити, треба вивчити матеріали провадження", - заявив Сергій Горбатюк. Він не виключив, що рішення Юрія Луценка буде оскаржене у судовому порядку. "Застрелив двох командирів" Затримання Івана Бубенчика і доправлення до Печерського суду столиці для обрання запобіжного заходу спричинило протести колишніх активістів Майдану та учасників АТО. Увечері 3 квітня вони протестували до пізнього вечора під стінами суду, у соцмережах закликали не мовчати і вийти на захист людини, яка чотири роки тому на Майдані захищала беззбройних людей. Про вбивство двох "беркутівців" заявляв сам Іван Бубенчик. У фільмі "Бранці" про події на Майдані він розповів, що вранці 20 лютого 2014 року застрелив із автомата двох командирів силовиків, а кількох інших правоохоронців поранив у ноги. Чи достовірною є ця інформація, слідство досі не встановило. Проте ще у 2016 році журналісти звертали увагу на суперечності у заявах активіста, зокрема, твердячи, що 20 лютого було вбито четверо правоохоронців, і серед них не було командирів. У суд 3 квітня підтримати Івана Бубенчика прийшли депутати Єгор Соболєв, Володимир Парасюк та Семен Семенченко Амністія активістам Майдану Понад два роки тому слідчі департаменту спецрозслідувань ГПУ вже викликали Івана Бубенчика на допит. Вони твердять, що він не приходив, і тому його доправили до суду примусово. Але сам підозрюваний твердить, що приходив на допити неодноразово. У лютому 2016 року керівник департаменту спецрозслідувань Сергій Горбатюк визнавав, що через дію закону про амністію активістів Майдану, притягти до відповідальності Івана Бубенчика неможливо. Цей закон був ухвалений одразу ж після трагічних подій на Майдані у лютому 2014-го. "Згідно з рішенням Верховної Ради, всі особи, які були причетні до будь-яких злочинів проти правоохоронців (під час Майдану - Ред.), потрапляють під амністію. Справи стосовно них мають бути закриті. Вони не можуть бути затримані, їм не може бути повідомлено про підозру", - твердив Сергій Горбатюк. Чому у такому разі слідчі вирішили у 2018-му затримати Івана Бубенчика? Як пояснює прокурор Ігор Зємсков, слідству стало відомо про можливу його втечу за межі України. Окрім того, причиною стала його відмова з'являтися на допити. Слідчі вважають, що мали повне право на такі дії, оскільки парламент, ухвалюючи закон про амністію активістів Майдану, не вніс зміни до Кримінального процесуального кодексу. Таким чином, кажуть вони, будь-який закон, що не відповідає порядку, передбаченому КПК, не може бути застосований. На такі заяви одного зі слідчих прокурорів відреагував голова парламенту Андрій Парубій - у 2014 році - керівник самооборони Майдану. Він заявив, що вважає неприйнятними будь-які коментарі прокурора щодо закону, який набув чинності. "Він не повинен давати політичні оцінки, він має виконувати закон. А якщо він не здатен виконувати закон, нехай іде в адвокати, займається приватною практикою і захищає того, кого вважає за необхідне", - заявив спікер Ради і порадив ГПУ провести спеціальне розслідування стосовно висловлювань прокурора. Ревізія Майдану? До юридичної дискусії додалася також і морально-політична. "Бубенчик був одним із тих, хто змінив історію Майдану. Результат суду над ним може змінити долю нашої країни. Якщо Іван стане єдиним, кого ув'язнять за вбивства взимку 2013-2014 - ми можемо повернутися в минуле до Майдану. Вирок має показати, що важливіше для нас - право чи закон. Врешті - чи були події чотирилітньої давнини революцією, тим паче Гідності", - написав у Facebook директор Інституту національної пам'яті Володимир В'ятрович. Серед аргументів на захист Івана Бубенчика - самооборона під час смертельної загрози не може вважатися кримінальним злочином. Багатьох користувачів соцмереж також обурює те, що за чотири роки після Майдану за ґратами не перебувають вбивці "Небесної сотні", у той час як Івану Бубенчику у разі порушення кримінальної справи загрожує довічне ув'язнення. Цифри Майдану: що змінилося? Згідно з даними ГПУ, до позбавлення волі станом на лютий 2018-го засудили лише двох людей, але один із засуджених вийшов на волю відповідно до "закону Савченко". Обидва вони не причетні до вбивств, це так звані "тітушки", котрі брали участь у сутичках і побитті активістів Майдану. У 2014 році загинуло, а також померло від смертельних поранень 123 людини, із них 104 - активісти Майдану, 17 - працівники правоохоронних органів. Постраждалими визнали близько 2,5 тис. людей. 4 квітня Печерський суд Києва продовжив розгляд клопотання про обрання запобіжного заходу Івану Бубенчику. Однак його адвокати оголосили відвід слідчим прокурорам. Ці вимоги збіглися у часі із заявою Юрія Луценка про їх відсторонення від розслідування. Суд знову зробив перерву у засіданні. Ключ до розслідування А Іван Бубенчик у в оприлюдненому відеозверненні назвав звинувачення на свою адресу "трішки маразматичними". "Сьогоднішня ситуація показує мені, що вони навіть не знають, що сьогодні вже робити. Що то був за хід, для чого вони придумали - це питання тільки до них. Якщо це було зроблене щодо мене - то був виклик, кинутий всьому Майдану і всій революції Гідності, всьому суспільству і всім, хто загинув за незалежність", - заявив він. Але юристи, котрі долучилися до дискусії про "прецедент Бубенчика", наголошують на тому, що закон про амністію активістів Майдану, ухвалений після вбивств у 2014 році, є одним із гальм у розслідуванні вбивств "Небесної сотні". І що відновити усю картину подій чотирирічної давнини можна, встановивши, у тому числі, і обставини загибелі 17-ти співробітників правоохоронних органів. "Ключ до розслідування вбивств активістів може лежати у розслідуваннях вбивств правоохоронців. І це не означає, що активістам Майдану не потрібна амністія - потрібна! Але тільки після того, як будуть закінчені розслідування. (...) Що ми маємо тепер? Ідіотський закон 2014 року заклав нам з вами міну сповільненої дії. Спочатку він гальмував розслідування подій Майдану. Тепер він протиставляє активну частину суспільства єдиному підрозділу прокуратури, який готовий до співпраці з цим суспільством", - пише у Facebook координатор "Медійної ініціативи за права людини" Ольга Решетилова. Тому, каже правозахисниця, Іван Бубенчик мав би добровільно давати покази слідству. Про це кажуть і слідчі прокурори, зокрема, Олексій Донський. "У першу чергу, саме Бубенчик мав би пояснити, з яких мотивів, чому і в кого він стріляв, чим, на його думку, йому загрожували люди, в яких він стріляв, та чим ці загрози підтверджувались", - сказав він у коментарі інтернет-виданню "Тексти". "Зрештою, це не обвинувальний акт, а лише підозра, і для неї є обґрунтований фактаж, який потрібно перевіряти", - додав він.