Експерти про "націоналізацію": поки що це шантаж і торги
Влада України назвала "жахливим порушенням міжнародного права" рішення так званих "республік" взяти під контроль українські державні і приватні підприємства, розташовані на території "ДНР-ЛНР".
Експерти впевнені, що, заявляючи про "націоналізацію", сепаратисти переслідують кілька цілей Президент Петро Порошенко заявив, що де-факто ідеться про те, що цю конфіскацію здійснила Росія. Речник Кремля Дмитро Пєсков твердить, що Росія не має ніякого стосунку до підприємств на тих територіях Донбасу. ВВС Україна запитала експертів про можливі причини і наслідки намірів "ДНР-ЛНР" перебрати контроль над підприємствами у "республіках". Олексій Полтораков, Національний інститут стратегічних досліджень: Наміри націоналізувати українські підприємства - яскравий приклад жорсткого політико-кримінального рейдерства, а також загроза перерозподілу власності між олігархами. Цю подію слід розглядати у тісному зв'язку із іншою - визнання Росією паспортів та інших документів "ДНР-ЛНР". Москва силами своїх гравців-маріонеток готує майданчик для розхитування ситуації всередині України, аби показати, що мінський процес загальмував і що винна у цьому українська сторона. Це, за логікою Росії, дає право реалізовувати вигідний для неї сценарій щодо цієї території. Я не думаю, що ідеться про перспективу кримського сценарію на Донбасі. Немає сумнівів, що для Росії "ДНР-ЛНР" - це така собі валіза без ручки, територіально вони їй не потрібні, вона ще "не переварила" Крим. Цей регіон на найближчі роки, якщо не на десятиліття лишатиметься депресивним і з загрозою екологічної катастрофи. Виглядає так, що Росія, яка була донором сепаратистських республік, через внутрішні економічні проблеми пішла на мінімізацію допомоги "ДНР-ЛНР" і запропонувала керівництву перейти на самофінансування. Так було обрано найпростіший і найбрутальніший метод, притаманний лихим 90-м рокам. Думаю, ми маємо справу не лише із деклараціями. Це також така собі пробна "куля". Експерти у збіг обставин не вірять: визнання Росією паспортів "ДНР-ЛНР" чітко співпало із безпековою конференцією у Мюнхені, на якій обговорювалися шляхи розв'язання кризи на Донбасі. Заява про "націоналізацію" збігся у часі із черговим раундом мінських переговорів. Я гадаю, що це, на сленгу пітерської "братви", була "перевірка на вошивість": проковтне Україна і Захід це - підемо далі, ні - будемо торгуватися. Експерти кажуть, що заяви про "націоналізацію" пов'язані із блокадою торгівлі із "ДНР-ЛНР" Вадим Карасьов, Інститут глобальних стратегій: Поки що це все виглядає як торги і шантаж. Але якщо результати не виправдають очікування тих, хто це робить, наслідком можуть стати і наступні кроки: повноцінне управління активами, націоналізація, конфіскація та експропріація власності. Так, це найскладніший і крайній сценарій розвитку ситуації, оскільки це не робиться чиїмось розчерком пера, ідеться про правові, у тому числі міжнародно-правові рішення, але виключати його не можна. Якщо ватажки самопроголошених "республік" не обмежаться лише заявами про "зовнішнє управління" на підприємствах, це означатиме, що замість реінтеграції Донбасу Росія та "ДНР-ЛНР" обрали курс на деінтеграцію. А це не відповідає офіційній доктрині РФ щодо конфлікту на Донбасі, яка передбачає повернення, реінтеграцію цих територій до складу України. Це також не відповідатиме Мінським угодам. Тому подальші кроки означатимуть, що Росія і "ДНР-ЛНР" де-факто виходять із мінського процесу. Головною метою торгів і шантажу української влади є розв'язання ситуації в зоні блокади на лінії розмежування на Донбасі і повернення до торгівельно-економічних відносин, які були досі, збереження бізнес-схем, пролонгація гібридного статусу війни, власне, самого існування "ДНР-ЛНР". Тобто мета, аби Україна - держава і бізнес-структури - і далі продовжувала фінансувати ту територію, виплачувала зарплату працівникам підприємств, які юридично є українськими, щоб торгівельні зв'язки не розривалися. Однак є ще кілька цілей: дестабілізація ситуації в Україні, створення протиріч між олігархічними групами, між політичними силами у парламенті. І ті, хто блокує зараз переміщення товарів на Донбасі, певним чином підігрують цьому. Так, на публіці це виглядає шляхетно - боротися зі "торгівлею на крові". Але фактом лишається те, що в останні тижні фактори дестабілізації працюють, вони розхитують ситуацію в країні. Через місяць ми побачимо, що це - втрата ВВП, експортних доходів, валютних надходжень. Олег Лісний, аналітичний центр "Політика": Ми є свідками розгортання дуже серйозних процесів на Донбасі, які можуть призвести до ще більшого відокремлення неконтрольованих територій. Підстави робити такі висновки дає, зокрема, поведінка одного із гравців на Донбасі - я маю на увазі президента Росії Володимира Путіна. Ми бачимо кроки у напрямку підвищення суб'єктності самопроголошених "ДНР-ЛНР". Нещодавно Росія визнала "паспорти" ОРДЛО. Тепер вона, фактично, підтримує рішення ватажків "ДНР" про запровадження "управління" на підприємствах з українською юрисдикцією. (1 березня прес-секретар президента Росії Дмитро Пєсков сказав, що дії "ДНР-ЛНР" "можна зрозуміти", оскільки внаслідок блокади ці території опинилися у вкрай тяжкому становищі. - Ред.) У цій ситуації є дуже серйозні виклики для української влади. Погано, що немає готовності до діалогу між владою і тими, хто обстоює заборону торгівлі із "ДНР-ЛНР". Але треба домовлятися, бо ціна - дуже висока, нездатністю домовитися користуватимуться і вже користуються ті, хто стоїть за намірами "націоналізації" підприємств.