Політична криза в Боснії і Герцеговині
Боснія і Герцеговина опинилася у політичній кризі по тому як глава уряду, сербський представник Никола Шприч, минулого тижня подав у відставку.
Загострення стосунків між представниками сербської автономії та спеціальним посланцем міжнародної спільноти, словацьким дипломатом Мирославом Лайчаком, настало по тому як міжнародний представник розпочав політичні реформи у держаному апараті Боснії та Герцеговини. Чимало аналітиків вважає, що на політичну кризу у Боснії та Герцеговині значною мірою вплинули події довкола кінцевого визначення статусу Косово у сусідній Сербії. Боснія та Герцеговина, 12 років після підписання дейтонської мирної угоди, перебуває у найбільшій політичній кризі. Колишня югославська республіка Боснія та Герцеговина, яка перебуває під міжнародним протекторатом, розділена на дві частини: сербську автономію (Республіку сербську) і федерацію хорватів та босняків-мусульман. Для того, щоб інтегруватися до Євросоюзу, країна повинна здійснити політичні реформи й централізувати органи безпеки тобто поліцію. Представники Республіки Сербської відмовилися підтримати реформи високого представника міжнародної спільноти у Боснії та Герцеговині, Мирослава Лайчака, а сербський представник і голова боснійського уряду серб Никола Шпирич подав у відставку. Представник міжнародної спільноти у Боснії та Герцеговині політичну кризу назвав „штучною”, зробленою за підтримкою сусідньої Сербії. Словацький дипломат Мирослав Лайчак: „Інтернаціоналізація кризи у Боснії є шкідливою і для сербської автономії у Боснії та Герцеговині й для Сербії, яка зараз веде переговори про вирішення статусу Косова” Деякі аналітики вважають, що підтримка Белградом сепаратизму у Республіці Сербській є своєрідним викликом Вашингтонові та Брюсселеві і певний дипломатичний торг за принципом „цілісна Боснія й Герцеговина, за цілісну Сербію -- з Косово”. Редактор сербського журналу „Репортер” в Боснії та Герцеговині Іґор Ґаїч сказав Бі-Бі-Сі, що Сербія використовує політичну кризу в Боснії та Герцеговині для своїх політичних інтересів: „Сербія іще з часів Слободана Мілошевича використовувала сербську автономну республіку у Боснії та Герцеговині для власної політичної користі і це може мати негативні наслідки для сербської автономії у Боснії. Політична криза у Боснії та Герцеговині не може вплинути на кінцевий статус Косова, але може допомогти Белградові для зміцнення власних позицій під час переговорив щодо майбутнього статусу Косово” Вже довший час, чимало аналітиків застерігає від можливого розколу Боснії та Герцеговини на три частини. Ось що сказав під мого недавнього перебування у Сараєво оглядач провідної щоденної боснійської газети „Аваз” Сеад Нуманович: „Боснія перебуває на шляху євроінтеграції, але цьому загрожує продовження незакінченого югославського сценарію подальших територіальних поділів. Боснія і Герцеговина має дві частини: Республіки сербської та Федерацію хорватів та боснійців. У разі як виявиться бажання Республіки сербської стати незалежною, то й хорватська автономія у Федерації може теж захотіти стати самостійною” У Сербії політиків та громадян не дивує, що після проголошення Чорногорію незалежності минулого року й спробою оголошення незалежності Косово і Республіка Сербска у Боснії за тим самим принципом захоче теж проголосити свою незалежність. Представник Сербської радикальної партії, -- партії яка у парламенті Сербії має третину депутатських крісел, Томіслав Ніколіч, вважає що сербська автономна республіка у Боснії повинна отримати незалежність: „Сербська автономія у Боснії повинна отримати незалежність. Боснія та Герцеговина – це штучно створена держава і вона не має перспективи. Якщо наша радикальна партії у Сербії буде при владі, ми знову вимагатимемо об»єднання усіх сербських земель , які нині у складі Хорваті або Боснії та Герцеговини” Є на Балканах й такі, хто, вважає, що джерело нових загострень на теренах колишньої Югославії – у Боснії чи Косово - сягає аж до Москви, яка останнім часом знову проявила інтерес до Балкан. Російські дипломати певною мірою підтримали політичні позиції автономної Республіки Сербської у Боснії, а на транспарантах під час демонстрацій на вулиці адміністративного центру боснійських сербів – місті Баня Лука недавно можна було побачити чимало портрети російського президента Путіна. Якщо не буде здійснено політичну реформу й централізовано державний апарат, політична криза у Боснії та Герцеговині перш за все може негативно вплинути на її євроатлантичні інтеграції. Постійні бажання деяких політиків розколоти країну загрожує налагодженні тривалого миру у цій колишній югославській республіці. А тим часом з найоптимістичнішими прогнозами щодо збереження єдиної і цілісної Боснії й Герцеговини наразі виступають представники міжнародної спільноти.