Експерт про економіку України: нестабільність є природною під час реформ
Українська економіка пройшла найнижчу точку, але швидкість її відновлення залежатиме від ґрунтовності реформ. Так вважає Андерс Аслунд, провідний експерт Atlantic Council.
Особливий наголос він робить на судовій реформі, завершенні перетворень в енергетиці та потребі у відновленні приватизації. За словами експерта, щойно в Україні розв'яжуть урядову кризу, буде відновлено і фінансування з боку МВФ. А це дозволить мати додаткові ресурси для фінансової та грошової стабільності в країні, що необхідно для здійснення реформ. Прем'єр на півроку Після зустрічей із українським президентом, прем'єром та головою НБУ, експерт не дав чіткої відповіді, хто невдовзі може очолити український уряд, проте поділився низкою спостережень під час зустрічі із членами Американсько-української ділової ради. "Перша можливість - Яценюк залишається. Але це не виглядає дуже імовірно. Друга можливість - технократичний уряд на чолі із Наталією Яресько. Ця можливість нещодавно виглядала імовірною, але зараз вже такою не вважається. Ще одна альтернатива - уряд на чолі із Володимиром Гройсманом, яка наразі виглядає імовірнішою. Це продовжить коаліцію між "Народним фронтом" Яценюка із щонайменше 5 міністрами та Блоком Порошенка разом із третьою стороною, яка поки що залишається невідомою, - розповідає про враження від зустрічей в Києві Андерс Аслунд і додає, - При всіх трьох варіантах важливо, аби новий уряд продовжив реформи, які вже розпочалися із ухваленням низки законів впродовж минулого року, наприклад, реформи державної служби або газового ринку". Втім, хто б не став новим керівником українського уряду, він має бути готовим до досить короткого терміну - "півроку з гаком" - роботи і навіть дочасних парламентських виборів. На відміну від більшості українських експертів, Андерс Аслунд взагалі вважає, що бізнесу варто ставитися спокійно до політичної нестабільності і сприймати її як нормальне явище впродовж кількох років реформ, поки питання корупції залишається настільки ж актуальним, як зараз. "Чотири країни, що провели найбільш успішні реформи у Східній Європі - Польща та три балтійських республіки - змінювали уряд в середньому раз на рік впродовж перших 10 років перехідного періоду", - каже пан Аслунд, додаючи, що "було б цілком природно" очікувати дочасних виборів - цієї осені чи наступного року, хоча другий варіант є кращим, бо дає певний час на втілення певних давно очікуваних реформ. Реформи є, але не скрізь Андерс Аслунд також не поділяє поширеного в українському експертному середовищі досить песимістичного погляду на реформістські досягнення нової влади. "Я вважаю, що (в плані реформ. - Ред.) Україна зробила багато, але є речі, яких вона не зробила взагалі, - каже Андерс Аслунд. - Те, що Україна не зробила жодних реформ - неправильно. Так само неправильно те, що реформи відбуваються дуже повільно. Насправді Україна здійснює деякі реформи дуже добре, але взагалі нічого не робить в окремих сферах". Серед досягнень він називає: Судова реформа - пріоритет №1 Водночас однозначним пріоритетом для подальших реформ Андерс Аслунд називає реформу правової системи, яка нині викликає чи не найбільше нарікань і в самій Україні, і серед її міжнародних партнерів. Порада із презентації Андерса Аслунда "Нічого не було зроблено із офісом генпрокурора і судами. Це найбільша проблема. Потрібна нормальна правова система, що працює. Є величезне невдоволення суспільства через те, що нікого із "старого режиму" не засудили, так само, як і з "нового режиму". Що робити? Я, так само, як і багато хто в Україні, є відданим прибічником люстрації - звільніть цих 18 тисяч прокурорів і 10 тисяч суддів, найміть нових людей, - в Україні багато кваліфікованих юристів", - заявив Андерс Аслунд, назвавши досить шкідливою позицію Венеціанської комісії, яка вимагає бездоганного закону про люстрацію. "Дотиснути" енергетичну реформу Андерс Аслунд називає беззаперечним досягненням те, що нинішні ціни на світло і опалення майже відповідають ринковому рівню, і майже усі колишні субсидії у цю галузь припинені завдяки торішньому підвищенню тарифів і падінню цін на енергоносії на світових ринках. Він закликає довести до кінця реформування - встановити єдині тарифи для усіх категорій споживачів, ввести в дію вже ухвалені закони про ринок газу та електроенергії, і припинити імпорт газу із Росії. Те, що Україна вже значно зменшила цю статтю імпорту і навіть пережила зиму без російського газу пан Аслунд називає одним із наслідків реформування енергетики. "Припиніть купувати газ у Росії, подивіться на цей газ як на один із засобів ведення війни, метою якого було корумпувати певних представників української еліти. Ми вже бачили достатньо цього, це не повинно продовжуватися, так само, як у цьому немає і потреби", - вважає експерт і наводить свої підрахунки. Якщо минулого року Україна спожила 36 млрд кубів газу, то цього року ця цифра може зменшитися до 29 млрд кубів. При цьому Україна сама видобуває майже 19 млрд кубів газу. Відтак, імпорт є "питанням про 9 млрд кубів", каже Андерс Аслунд, які цілком можна придбати у Європі, де минулого року Україна вже придбала 10 млрд кубів. Відштовхнутися від дна Те, що минулого року за умов агресії з боку Росії в Україні було фактично припинено приватизацію, Андерс Аслунд називає цілком логічним. Але зауважує, що цього року, коли Росія намагається "якщо не вийти з конфлікту на Донбасі, то принаймні заморозити його, Києву варто подумати про відновлення економіки, у якому не останню роль могла б зіграти саме приватизація. В Україні нині 1 833 підприємства є державними (тоді як у Франції, наприклад, державі належить лише 50 підприємств). На думку пана Аслунда, передусім варто позбутися понад півтори тисячі малих і непродуктивних підприємств, продавши їх на регіональних аукціонах. Ще близько 100 великих підприємств можуть бути продані на добре підготовлених міжнародних конкурсах. При цьому головною метою приватизації цього разу має бути припинення корупційних схем, пов'язаних із державними підприємствами, стимулювання відновлення економіки, і лише потім - отримання доходів у бюджет. Пан Аслунд каже, що українська економіка вже показує ознаки відновлення, - наприклад, за підсумками лютого промислове виробництво в Україні зросло на 7,6% у річному вимірі: "Думаю, українська економіка вже пройшла "дно". Я би очікував, що десь у третьому кварталі ми побачимо відновлення економічного зростання, якщо буде політична стабільність", - каже експерт.