Яким може бути результат референдуму щодо Донбасу?
Останні соціологічні опитування щодо конфлікту на Донбасі свідчать, що українці можуть як підтримати конституційну згадку окремих районів Донбасу, так і відкинути проект змін.
Експерти вважають, що результат референдуму залежатиме від формулювання питання З подачі прем’єр-міністра Арсенія Яценюка українські топ-політики заговорили про референдум щодо децентралізації. Планувалось, що цього тижня Рада мала ухвалити в цілому проект конституційних змін щодо децентралізації, до перехідних положень якого внесли пункт щодо особливого самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей. Через цю норму проект не набирає 300 голосів. Його вирішили відкласти, а аргументували це зверненням до КС щодо тлумачення процедури голосування. Ухвалення проекту було частиною Мінський угод щодо Донбасу, але Петро Порошенко наполягає, що країна зробить це після припинення вогню та виконання інших положень домовленостей. Референдум з рукава Останніми місяцями у коаліції тривають гострі дискусії щодо змін в уряді та можливої відставки самого Арсенія Яценюка. Керівник уряду та його фракція не погоджуються на відставку, а в останньому зверненні до народу той несподівано заявив, що всі зміни до Конституції, у тому числі і децентралізацію, мають підтримати українці на референдумі. Раніше фракція Арсенія Яценюка голосувала і за конституційну децентралізацію, і за судову реформу. Проте після заяви прем’єра ситуація змінилась - "Народний фронт" має додаткові вимоги до голосування, а відтак і під час перемовин щодо змін в уряді. Ідею Яценюка з референдумом про повноваження окремих районів Донбасу одразу ж підтримав міністр внутрішніх справ Арсен Аваков, а також взяли на озброєння "Батьківщина" та "Радикальна партія". "Референдум треба провести у березні, щоб назавжди зняти вигадану в Москві проблему з особливим статусом терористам і російським найманцям", - заявив у парламенті керманич радикалів Олег Ляшко, який останніми днями домовляється щодо умов повернення до коаліції. Єдиний раз референдум щодо Конституції проводив президент Леонід Кучма 2000 року, але його результати проігнорував парламент Юлія Тимошенко, яка ще перебуває у коаліції, також заявила, що такі питання має вирішувати тільки народ. "Є цинічний обман, коли словом "децентралізація" прикрили кулуарні домовленості між Кремлем і владною верхівкою України про абсолютно неприйнятне для України врегулювання військового конфлікту на Сході", - вважає пані Тимошенко. Ідею з референдумом щодо децентралізації одразу сприйняли в штики у президентському БПП, де це назвали спробою політиків "перекласти відповідальність на людей". А близька до Петра Порошенка депутат Ради Ірина Фріз взагалі заявила, що такий референдум може призвести до ескалації на Донбасі. "Відповідальність за будь-яку ескалацію на Донбасі будуть нести автори "фантазій" про українській референдум", - заявила пані Фріз. Таку ж позицію зайняв і спікер Ради Володимир Гройсман. Поки що ініціативи з референдумом, як вважають експерти, швидше схожі на додатковий аргумент у коаліційних торгах щодо уряду. Проте, як свідчать опитування соціологів, результат такого референдуму міг би бути далеким від очікувань противників конституційної децентралізації. І "за", і "проти" За останні кілька місяців в Україні проводили низку опитувань щодо ставлення українців до вирішення конфлікту на Донбасі. Їхня загальна тенденція - більшість опитаних виступають за мирне врегулювання конфлікту шляхом перемовин і без збройної ескалації. І попри те, що люди переважно готові на компроміси і поступки, коли їх напряму питають про "особливий статус Донбасу" - відповіді негативні. Тож, якщо гіпотетичний референдум таки відбудеться, результат залежатиме від формулювання питання. 11 травня 2014 року бойовики провели вибори на Донбасі і оголосили, що люди проголосували за незалежність "ЛНР" та "ДНР" Згідно з жовтневим опитуванням Київського інституту соціології, 78% називають продовження перемовин та мирне врегулювання найбажанішим. Визволення Донбасу збройним шляхом підтримують тільки 13% українців, при чому прихильники цього складають меншість у всіх регіонах. Але українці скептично ставляться до Мінських угод, до яких прив’язана конституційна згадка про самоврядування в окремих районах Донбасу. В успіх Мінську, за даними КМІС, вірять 27%, а не вірять – 60% опитаних. Ще більше людей – 63% не вірять, що Росія виконає свої зобов’язання за цими домовленостями. Показово, що прихильність людей до мирного врегулювання конфлікту на перемовинах суттєво зросла після часткового припинення вогню з вересня 2015 року. Ще влітку 2015 року, коли обстріли велись з усіх видів зброї, за перемовини заради миру виступали 56%, а вже у жовтні таких стало 78%. Українці підтримують мирні перемовини, але переважно не хочуть надавати "республікам" особливого статусу у складі України Схожі дані показало опитування фонду "Демократичні ініціативи" за листопад 2015 рокy. За досягнення миру на перемовинах тоді виступали 75% українців. З них заради миру на будь-які компроміси готові 21%, а на "деякі поступки" – 54% опитаних. Військове вирішення конфлікту під час опитування бачили 13,5% українців. Актуальним для можливого референдуму було питання соціологів щодо майбутнього нинішніх "ДНР" та "ЛНР". Майже 50% українців вважають, що ці території мають повернутись до України на колишніх правах. 31% опитаних готовий надати цим регіонам більші повноваження: 22% - щоб повернулись до України, але з розширеними повноваженнями, а 9% готові дати автономію. І тільки 7% українців готові дати окремим районам Донбасу незалежність або передати Росії. Ще одне показове опитування провела група "Рейтинг" на замовлення Міжнародного республіканського інституту США. Воно теж показує, що більшість українців не хочуть надавати окремим територіям якихось повноважень. 53% опитаних у листопаді 2015 вважали, що "ДНР" та "ЛНР" мають повернутись у склад України на старих умовах. 27% погоджувались надати їм окремі додаткові повноваження – 18% виступали за формулювання, яке записане у проекті децентралізації, а ще 9% навіть готові надати регіону автономію. Ще 7% погоджуються на відділення регіону. Як поставити питання? Науковий директор фонду "Демократичні ініціативи" Ірина Бекешкіна, коментуючи дані опитувань різних компаній, констатує, що у суспільстві зараз два погляди на вирішення конфлікту. "Люди втомились від війни і продовження її ніхто не хоче. З іншого боку, люди не хочуть надавати вагомі додаткові повноваження нині окупованим територіям у складі України", - розповіла ВВС Україна пані Бекешкіна. Петро Порошенко хоче ухвалення конституційних змін тільки після виконання бойовиками інших умов Мінська Тому, на думку експерта, відповідь на можливому референдумі залежатиме від формулювання питання і балансу у ньому цих двох протилежностей. "Якщо у питанні референдуму прив’язати настання мир до абстрактних особливостей самоврядування окремих районах Донбасу, то більшість проголосує "за", - вважає пані Бекешкіна. Вона навіть сформулювала питання для винесення на референдум, яке б отримало однозначну підтримку: "Чи згодні ви на те, щоб мир на Донбасі був досягнутий через визнання особливостей самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей?" Натомість, якщо б питання було не загальним, а більш деталізованим: про народну міліцію, вибори на тих територіях і відсутність українського контролю над кордоном до їх проведення, як передбачено "Мінськом", то, на думку Бекешкіної, відповідь була б негативною. З іншого боку, керівник мережі "Опора" Ольга Айвазовська звернула увагу, що чинний закон про референдум, який ухвалили за президентства Віктора Януковича не демократичний, а також дає широке поле для маніпуляцій. "Політики, які сьогодні заявляють про референдум, забули, що закон про всеукраїнський референдум, який писався в інтересах Януковича, дуже обмежує демократичність цього інституту", - заявила пані Айвазовська. Експерти погоджуються, що в українських умовах питання референдуму, як і саме опитування, можуть бути маніпулятивними.