БРСМ-Нафта і селяни: де правда про екологічні наслідки пожежі?
Всеукраїнська екологічна ліга оприлюднила дослідження, які свідчать про серйозні екологічні наслідки пожежі на нафтобазі "БРСМ-Нафта" у Київській області, що сталася 8 червня.
Екологи закликають не применшувати наслідки пожежі на нафтобазі Екологи вважають, що урядові структури або недооцінюють загрози для мешканців цих територій через непрофесійність, або ж приховують реальну картину. Ліга твердить, що дослідження районів, прилеглих до нафтобази, засвідчили суттєве перевищення вмісту канцерогенних речовин, які загрожують здоров’ю мешканців сіл, що поблизу згорілої бази. Міністерство екології та природних ресурсів досі не оприлюднювало офіційного звіту стосовно екологічних наслідків у Васильківському районі. Але на останньому засіданні урядової комісії з ліквідації наслідків надзвичайної ситуації розглядався проект "Плану відновлення екологічної рівноваги" на території довкола нафтобази "БРСМ-Нафта". Після внесення остаточних поправок цей документ передадуть на затвердження до Кабміну. Надія на санстанцію "Ми не знаємо реальної ситуації, але санстанція постійно перевіряє воду у криницях, бо боїмося, щоб у грунтові води не пішов весь той бруд. Вже виявляли перевищення вмісту бензопропілену", - розповідає ВВС Україна сільський голова Путрівки Васильківського району Віталій Онищук. До сільради Путрівки входить і село Крячки, біля якого розташована "БРСМ-Нафта". Він каже, що санстанція - наразі єдина установа, від якої селяни чують, що треба робити. "Радять добре мити овочі фрукти, а ще краще - консервувати. І обіцяють, що рекомендації будуть надані після остаточних досліджень - державним органам, а потім і нам. Але поки що нічого не надають", - визнає голова села. Віталій Онищук каже, що потрапляння небезпечних речовин у ґрунтові води - це те, чого найбільше бояться селяни, оскільки вони бачили, яка кількість нафтопродуктів вилилася внаслідок пожежі. За офіційними даними, територія забруднена щонайменше 240 тоннами нафтопродуктів. Вибух на території нафтобази "БРСМ-Нафта" у селі Крячки Васильківського району Київської області стався 8 червня. Загорілося три резервуари із бензином, але потім пожежа охопила ще декілька резервуарів і тривала до 16 червня. За даними міністерства охорони здоров’я, від пожежі п'ятеро людей загинули, 15 – постраждали. Міліція розглядає чотири версії пожежі: порушення правил безпеки при експлуатації обладнання, недотримання персоналом технологічного процесу, навмисний підпал з метою дискредитації компанії "БРСМ-Нафта" і підпал з метою приховування розтрат керівництвом компанії та отримання страхових компенсацій. Бензопірен та наукова некоректність Екологи кажуть, що слід провести моніторинг усіх населених пунктів, розташованих за напрямком диму, що розносився від пожежі Голова Всеукраїнської екологічної ліги Тетяна Тимочко твердить, що пожежа призвела до забруднення і отруєння навколишнього середовища токсичними речовинами, які утворюються як прямий продукт згорання. "Ґрунт на території був просочений нафтою на глибину декількох десятків сантиметрів. Нафта потрапила у прилеглі водоймища, вкривши їх щільною плівкою. Люди відчували головний біль, нудоту, печіння у горлі, загострення хронічних захворювань", - розповідає Тетяна Тимочко, посилаючись на опитування понад ста місцевих жителів, з якими спілкувалися екологи. "Можемо говорити про серйозні екологічні наслідки. Разом із димовими газами у повітря потрапили бензопірен, сірчистий і сірчаний ангідриди, оксид вуглецю, оксид азоту. Критичним є перевищення по бензопірену: у зразках ґрунту, відібраного при в'їзді до села Путрівка, перевищення у 1,5 рази, безпосередньо на території згорілої нафтобази – у 26 разів. У піску на майданчику дитсадка "Капітан" – у чотири рази. У пробах води із озер і криниць Путрівки виявлені поліароматичні вуглеводні (ПАВ), у концентрації 1,6 та 1,5 мікрограм на літр. В Україні не нормується допустимість ПАВ у воді, але у країнах ЄС цей допустимий показник становить 0,1", - каже еколог. Дослідження проводила Українська лабораторія якості і безпеки продукції АПК Національного університету біоресурсів і природокористування України. За словами Тетяни Тимочко, міністерство екології одразу ж після пожежі повідомляло, що взяті на обстеження зразки ґрунту і води не виявили перевищення припустимих норм. Проте, каже вона, фахівці міністерства досліджували нітрати і жорсткість води, "а це немає жодного стосунку до згорання нафтопродуктів". "Заяви про те, що немає забруднення навколишнього середовища, з наукової точки зору некоректні, а з точки зору державної позиції - це замовчування реальних фактів", - сказала вона. Ще у червні міністр міністр екології та природних ресурсів Ігор Шевченко, якого нещодавно парламент усунув з посади, заявляв, що "підстав для паніки немає". "Ситуація надзвичайна, це правда. Велика пожежа, шкідливі речовини, найстрашніше зараз – це забруднення повітря. Ця хмара диму з хімією, яка там є, це дуже недобре, але підстав для паніки немає. Це серйозне забруднення атмосфери, але воно розійдеться в повітрі", - заявляв Ігор Шевченко в інтерв'ю "Громадське ТВ". Проте нині екологи кажуть, що найнебезпечніше - потрапляння шкідливих речовин у ґрунт і ґрунтові води. Держветфітослужба України поширила інформацію про те, що протягом червня – вересня "з метою недопущення небезпечної продукції в обіг та захисту здоров’я населення проводиться стовідсоткове дослідження рослинної продукції, а також риби на вміст нітратів на агропродовольчих ринках". Реабілітація і моніторинг Більшість нафтобаз в Україні не готові до надзвичайних ситуацій, каже науковець Людмила Хохлова Екологи домагаються від міністерства екології якнайшвидше розпочати рекультивацію ґрунту навколо згорілої нафтобази. Сільський голова Путрівки розповідає, що зараз біля "БРСМ-Нафта" роботи не ведуться, територія охороняється, чергують пожежники. Тетяна Тимочко каже, що за її інформацією, план заходів Мінекології з відновлення екологічної рівноваги планують затвердити у серпні і лише у вересні розпочнуть якісь роботи. Еколог переконана, що це - пізно. Всеукраїнська екологічна ліга вимагає проведення моніторингу на вміст шкідливих речовин у всіх населених пунктах, що прилягають до нафтобази. "Люди не знають, чи їм можна їсти городину, чи можна пити молоко від корів, які пасуться на тих полях, тому державні органи мали б інформувати людей про негативний вплив забруднених нафтою продуктів харчування на здоров'я", - наголошує Тетяна Тимочко. Фахівці визнають, що найскладнішим завданням буде абсорбування нафти з водної поверхні та ґрунтів. Старший науковий співробітник Інституту сорбції та проблем ендоекології НАН України Людмила Хохлова каже, що одразу ж після аварії приватна компанія надала безкоштовно для цих цілей 5 тонн вуглецевого нафтопоглинаючого сорбенту, що допомогло локалізувати розлив нафтопродуктів. Для подальшої нейтралізації, сказала вона на прес-конференції, необхідно близько 60 тонн сорбенту. Загроза від нафтобаз Людмила Хохлова твердить, що більшість нафтобаз України не мають достатніх засобів гасіння пожеж. "Необхідна ревізія усіх без винятку нафтобаз, оскільки у такому стані, як "БРСМ-Нафта", перебуває більшість нафтобаз в Україні. Немає автоматичної протипожежної системи, немає запасів піни, тому наслідки, подібні до тих, що ми маємо на Київщині, можливі й в інших місцях", - каже науковець. Спроби ВВС Україна з’ясувати, скільки нафтобаз існує в Україні, у якому вони стані, чи перевіряли їх і коли, не мали успіху. На офіційні запити Державна служба з надзвичайних ситуацій не відповіла, у міністерстві палива та енергетики письмово відповіли, що це питання не входить до компетенції ані міністерства, ані "Нафтогазу України". Сільський голова Путрівки повідомив, що селяни готують колективний позов про завдання моральної шкоди через пожежу на "БРСМ-Нафта". За його словами, вони чекають, що подібний позов з'явиться і від уряду, якобіцяв прем'єр Арсеній Яценюк. Але спочатку мають бути названі винуватці пожежі.