Реадмісія коштує дорого, але за це варто платити
Україна в обмін на угоду про спрощення візового режиму наклала на себе обов'язки по реадмісії мігрантів.
Чи правильно вона вчинила, запитала Українська Служба Бі-Б-Сі Наталю Шаповалову, експерта Міжнародного центру перспективних досліджень. Бі-Бі-Сі: Чи йдеться в угоді про реадмісію про якусь конкретику? Наприклад, скільки таких таборів про прийому нелегалів з третіх країн буде в Україні і де вони будуть? Наталя Шаповалова: Ця угода досить детальна і досить конкретна, але в ній йдеться в першу чергу про правила та процедури прийому та передачі нелегальних мігрантів. Про докази, які потрібні, щоб довести, що нелегал перетнув кордон саме з Україною, про документи, які потрібні. Що стосується місць утримання таких мігрантів, що безпосередньо угодою не передбачається їхнє створення. Так чи інакше, ми будемо змушені побудувати такі центри. Бі-Бі-Сі: Але чи передбачає угода якісь механізми фінансування? Наприклад, якщо територію України до Німеччини проїздить нелегальний мігрант зі Шрі-Ланки. Чи візьме на себе Німеччина частину витрат по його репатріації, тобто, поверненні додому? Наталя Шаповалова: Ці питання не врегульовані. Але коли угода парафовувалася минулого року, був підписаний протокол, про фінансову та технічну допомогу. І з практики наприклад, Польщі, яка підписала подібну угоду ще на початку 90-х, європейська країна, звідки завертають мігранта, розділяє цей тягар. Бі-Бі-Сі: Чи не стане ця угода тяжким грошовим, непосильним тягарем для України, якщо зважити, що Україна займає четверте місце за кількістю транзитних мігрантів у світі? Наталя Шаповалова: Це питання. В принципі, ми вже приймаємо у себе громадян третіх країн. Україна витрачає на це певні кошти. Але тут слід рахувати кошти більш довгострокові, які важко виміряти. Україна так чи інакше потребує ефективної системи управління міграцією. Безвідносно до того, чи є угода про реадмісію чи ні, ми є однією з найголовніших країн транзиту мігрантів. Бі-Бі-Сі: Тобто, у цьому є певний позитив? Це слугуватиме певним стимулом для реформи системи міграції? Наталя Шаповалова: Так, ми муситимемо комплексно підійти до вирішення цих проблем. Насьогодні таких центрів легальних не існує. Є центри в Павшино чи в Мукачево, які утримуються прикордонниками. Бі-Бі-Сі: Вони відповідають європейським стандартам? Наталя Шаповалова: Ні, бо навіть з юридичної точки зору багато питань неврегульовані. Наприклад, одяг мігрантам дає не держава, а благочинні організації. Норми харчування також не відповідають стандартам ЄС. Крім того, ця угода підписувалась одним пакетом з угодою про спрощення візового режиму. А мета цієї угоди - скасування візового режиму у майбутньому. Фактично, ми були вимушені підписати угоду про реадмісію, щоби в майбутньому українці могли безперешкодно подорожувати в ЄС.