Україна і Росія повернулись до газових переговорів. Про що мова
У Берліні країни за посредництва ЄС планують домовитися, на яких умовах Росія транспортуватиме газ до Європи після завершення газового контракту з Україною у 2019 році.
ЄС, Україна і Росія намагаються домовитися, що буде після завершення контрактів, підписаних Тимошенко і Путіним Поки що сторони домовляються лише про графік переговорів, а також про те, що залучать експертів у найбільш суперечливих питаннях. Як заявив російський міністр енергетики Олександр Новак, який очолює російську делегацію, в експертному колі обговорять і питання обсягів транзиту. Востаннє зустріч у такому форматі відбулася наприкінці 2016 року. Тоді сторони узгоджували черговий "зимовий пакет". Це умови, за якими мали відбуватися поставки газу до України і Європи. Проте згоди так і не дійшли, а опалювальний сезон 2016-2017 став першим, який Україна прожила без російського газу. Подібну угоду сторони уклали і у 2015. Проте від грудня 2015 Україна не купує газ із Росії. Це стало можливим завдяки газу із європейського напрямку. При цьому всі ці роки Київ дотримується зобов'язань щодо транзиту російського газу до Європи - згідно із контрактом, підписаним у січні 2009 року. Цей контракт став предметом суперечки у Стокгольмському арбітражі, де сторони судилися щодо обох частин угоди - транзитної і на постачання газу. Згідно із рішенням міжнародних арбітрів, за підсумками обох суперечок російський "Газпром" повинен виплатити українському "Нафтогазу" 2,6 млрд доларів компенсації. Проте "Газпром" відмовився виконувати рішення арбітражу і подав апеляцію. "Нафтогаз" подав ще один позов до Стокгольма. Цього разу - окремо щодо транзитної частини газового контракту від 2009 року, підвищивши суму компенсаційних вимог до 12 млрд доларів. Українська сторона вважає, що росіяни надто довго користалися із занижених і неринкових тарифів на транспортування свого газу територією України. Зустріч з особливостями Міністр енергетики Німеччини Пітер Альтмайєр каже, що українськмоу транзиту "нічого не загрожує", а віце-президент Єврокомісії Марош Шефрович вважає, що він має відбуватися за європейськими правилами Нинішня газова зустріч у форматі ЄС-Україна-Росія проходить не в Брюсселі, як це було раніше, а Берліні. І це ще раз засвідчує важливість позиції Німеччини у газовому трикутнику ЄС-Україна-Росія. Вона також відбувається одразу ж по тому, як питання українського транзиту стало однією з тем переговорів американського і російського президентів у Гельсінкі. Це питання обговорювалося в контексті проекту газопроводу "Північний потік-2", який має транспортувати додаткові обсяги газу дном Балтійського моря із Росії до Німеччини й далі до інших європейських споживачів. Напередодні газових консультацій у Берліні питання транзиту російського газу через Україну порушували у Гельсинкі президенти США і Росії Президент Дональд Трамп заявив, що залишає за Німеччиною право вирішувати долю газопроводу "Північний потік-2", але попередив, що США жорстко конкуруватимуть з цим проектом: "Не впевнений, що це в найкращих інтересах Німеччини. США будуть і вже є найбільшою державою нафти й газу. Ми продаємо СПГ і повинні конкурувати з трубопроводом". Раніше під час зустрічі із канцлером Німеччини Ангелою Меркель пан Трамп назвав жахливою помилкою участь у проекті "Північний потік-2", який, на думку американського президента, збільшує енергетичну залежність Берліна від Москви. Позиція США збігається із українською у цьому питанні. Київ вважає, що реалізація проекту не лише залишить Україну без доходів від транзиту газу, але й позбавить європейців альтернативного маршруту. Президент Путін, коментуючи думки Трампа щодо "Північного потоку-2", повторив свою тезу, що Росія не припинятиме транзит газу територією України після завершення будівництва газопроводу: "Ми готові продовжити транзитний контракт в разі врегулювання спору між господарюючими суб'єктами в Стокгольмському арбітражному суді", - заявив Володимир Путін. Тезу про те, що українському транзиту нічого не загрожує, повторив під час переговорів у Берліні німецький міністр енергетики та економіки Пітер Альтмайєр: "Не думаю, що газовий транзит через Україну під загрозою, цього не було і в минулому". Втім, коментуючи заяви російського президента, в "Нафтогазі" нагадали, що Стокгольмський арбітраж вже виніс своє рішення. Проте "Газпром" відмовився його виконувати. Враховуючи, що попередній арбітраж щодо газового контракту тривав понад три роки, вирішення транзитного питання може затягнутися довше того часу, що залишається до завершення дії угоди. Саме можливість правового вакууму і турбує європейців. Показово, що тристоронні газові переговори відновилися саме у той день, коли перша гілка "Північного потоку" стала не ремонт. Зазвичай, у таких випадках транспортування цих обсягів газу бере на себе Україна. Те, що український маршрут є не лише альтернативою, але й підстраховкою для північних маршрутів, є одним із аргументів противників "Північного потоку-2". Цього разу українську делегацію на газових переговорах очолює Павло Клімкін Українську делегацію, на відміну від попередніх зустрічей, очолює не міністр енергетики, а очільник закордонних справ Павло Клімкін. У своєму дописі до "Європейської правди" пан Клімкін наголосив, що для Києва найбажанішим результатом переговорів було б укладення нових контрактів із Росією за європейськими принципами: "Європейські правила транзиту палива виключають можливість свавільного нав'язування умов контракту будь-якій зі сторін, оскільки, наприклад, тарифи будуть встановлюватися нашими регуляторами за методологією ЄС, а всі суперечки вирішуватимуться в Європейському суді". Тільки після встановлення цих правил є сенс говорити про обсяги та інші параметри контракту, так вважає очільник українського МЗС. Цю тезу по завершенні першого раунду переговорів повторив і віце-президент Єврокомісії з питань енергетики Марош Шефчович: "Я впевнений, що транзит газу після 2019 року має бути комерційно життєздатним і, звичайно, повністю відповідати європейському законодавству".