Ліки в Україні: фармбізнес знову проти МОЗ
Саме по собі зниження вартості ліків не полегшить життя українським пацієнтам, наполягають представники фармацевтичного бізнесу.
Вони знову звинуватили уряд у популізмі і пообіцяли підготувати власні рекомендації щодо системи відшкодування вартості медикаментів, запровадити яку готується МОЗ. Із подібними заявами представники ринку вже виступали у січні - перед тим, як МОЗ планувало запровадити референтне ціноутворення на певні групи ліків. Тоді уряд пішов назустріч індустрії і відтермінував запровадження нових правил до 1 квітня. Однак фармбізнес все одно незадоволений очікуваними змінами. Громадські активісти наполягають, що плани МОЗ підуть на користь пацієнтам. "Фантазії МОЗ" Після 1 квітня в Україні можуть зникнути сучасні ліки, стверджує директор компанії "Моріон" Ігор Крячок. Без цілісної медичної реформи, вважає він, лише зниження вартості ліків не особливо допоможе пацієнтам. "Адже саме лікар має виписувати ці препарати людям", - сказав він під час круглого столу представників сфери. "У гонитві за ціною ми можемо втратити людину", - продовжила його думку Радміла Гревцова, голова Комітету з медичного і фармацевтичного права Асоціації адвокатів України. За її словами, брак ліків в аптеках може штовхати людей до народної медицини, а ціна не означає якість. Аби змінювати ціни, слід попередньо проводити комплексні дослідження щодо можливих наслідків. Ті наслідки, за словами пані Гревцової, можуть вплинути на якість життя людей. Вітдак плани уряду вона вважає популізмом: "Охорона здоров'я не існує сама по собі на якомусь острові. Це невід'ємна складова національної економіки. Те, що пропонується із 1 квітня, є фантазіями МОЗ". Передаючи позицію практикуючих лікарів, завідуюча кафедрою кардіології НМАПО ім. П.Л. Шупика Марина Долженко припустила, що перед тим, як укладати перелік ліків, щодо яких застосовуватимуть правила референтного ціноутворення та реімбурсації, представники МОЗ не радилися із фахівцями. Вона додала, що перелік препаратів не включає деяких позицій, необхідних для порятунку пацієнтів, а інколи замість потрібної форми ампул там прописані таблетки. "У цьому списку препарати, яких немає навіть у рекомендаціях МОЗ. Хто складав цей список? Це найцікавіше запитання. Він непрофесійний і застосовувати його не можна", - вважає вона. Купити ринок Дехто з учасників круглого столу дотримується більш поміркованих поглядів. Приміром, виконавчий директор Асоціації міжнародних фармацевтичних виробників Володимир Ігнатов наголосив, що реімбурсацію застосовують лише для амбулаторного лікування, тобто до ліків, які пацієнти вживають вдома, а не в лікарні. Але при цьому МОЗ, за його словами, за 500 мільйонів гривень (стільки на згадані програми передбачено у бюджеті цього року) хоче придбати ринок, який насправді коштує 1,8 мільярда гривень. "Ці 500 мільйонів дуже скоро розійдуться, а жодної очікуваної мети досягнути не вдасться", - додав він. Володимир Ігнатов вважає, що доплачувати за усе доведеться виробникам, дистриб'юторам і аптекам, через що багато з них можуть піти з України. Зі свого боку начальник відділу стратегічного маркетингу ПАТ "Фармак" Юрій Комаров зазначив, що може виникнути ситуація, коли рецепт на ліки буде дорожчим, ніж передбачена за них компенсація. "Це можна по-різному оцінювати: або як початок, або як початок кінця", - сказав він. Але процес, початий урядом, на його думку є незворотнім. Тому фармацевти у підсумку пообіцяли підготувати проект з резолюції зі своїми рекомендаціями, як "виправити помилки" у планах МОЗ, і передати його до Верховної Ради та Кабміну. Зміна системи Громадські активісти ж наполягають, що заплановані нововведення радше загрожують самому фармбізнесу, а не пацієнтам. За словами виконавчої директорки громадської організації "Пацієнти України" Ольги Стефанишиної, реімбурсація - це система, яка допомагає хворим отримувати ліки безкоштовно. "При чому пацієнти самі обирають потрібні ліки. Вони ідуть до лікаря, який виписує діючу речовину, а потім в аптеку, де обирають потрібний бренд", - розповіла вона у коментарі ВВС Україна. У пацієнтських організаціях наголошують, що головне - аби люди мали змогу обирати ліки "Жодних загроз тут немає. Виділено півмільярда гривень, це перший етап. Звісно, можливо спершу будуть якісь перебої чи проблеми. Але це нормально, в усіх країнах вони є. Добре, що уряд починає це", - додала пані Стефанишина. За її словами, система реімбурсації у майбутньому має стати частиною страхової медицини. Вона додала, що фінальних документів щодо реферування цін наразі немає, тож кожен може подати в уряд свої пропозиції, "і якісь притомні зауваження, я думаю, будуть враховані". "Але критика буде завжди, оскільки нікому не подобається зміна системи. Ми за те, аби пацієнт мав можливість обирати собі потрібний лікарський засіб. В принципі, реімбурсація - це та система, яка дозволяє це зробити", - зазначила Ольга Стефанишина. Саме міністерство охорони здоров'я наразі переглядає порядок розрахунку граничних цін на ліки. Днями там запропонували застосувати методологію уніфікації даних про ціни у референтних країнах шляхом їх перерахунку на визначену добову дозу - це, кажуть у МОЗ, відповідає рекомендаціям Всесвітньої організації охорони здоров'я. Наприкінці минулого року Кабмін погодив запровадження нового порядку утворення цін на ліки трьох груп - для лікування серцево-судинних хвороб, цукрового діабету ІІ типу та бронхіальної астми. До реєстру входить 21 міжнародна непатентована назва препаратів, що об'єднує 89 позицій лікарських засобів. Ціни на ті ліки мають утворювати з урахуванням даних про їхню вартість у Польщі, Словаччині, Чехії, Латвії та Угорщині. Окрім того, з 1 квітня в Україні мають запровадити відшкодування вартості вказаних ліків.