Держдума готує проект про статус Севастополя
Голова Держдуми Росії Борис Гризлов доручив комітету з питань СНД підготувати проект заяви парламенту щодо ситуації навколо статусу Севастополя.
Між тим українські політики застерігають, що в разі подібних кроків російських депутатів Київ може звернутися до Ради Безпеки ООН, як це було у 1993 році. Саму ж ситуацію навколо Севастополя політики пов'язують з небажанням Росії в майбутньому вивести ЧФ з Криму. Комуністи попереду Голова Держдуми, який є одним з чільників пропутінської партії, дав таке доручення після того, як члени комуністичної фракції у Держдумі попередили, що українська влада взяла курс на усунення російського ЧФ з Севастополя. А це сталося, на їх думку, після виступу мера Москви Юрія Лужкова у Севастополі, який, у свою чергу, був розцінений в Україні як зазіхання на територіальну цілісність України, а сам пан Лужков був оголошений персоною нон грата. Якщо думський комітет з СНД ухвалить проект заяви щодо Севастополя, а його зміст, як вважають експерти, можна передбачити, адже одним з чільників комітету є відомий своїми антиукраїнськими заявами Константін Затулін, то існує висока ймовірність, що і Дума в цілому ухвалить відповідне рішення. Тоді може повторитися ситуація 1993 року, коли Дума вже приймала подібне рішення, яке викликало негативну реакцію світової спільноти. "Необов'язковий характер" Між тим військовий оглядач російської Новой газеты Павел Фелькенгауер в інтерв'ю Бі-Бі-Сі застеріг від перебільшення значення такого кроку. Павел Фелькенгауер: Заяви і постанови Держдуми носять необов'язковий характер. Це в основному демонстрація незадоволення. Але є серйозніша проблема, яка полягає в тому, що із Севастополя Росія не хоче йти. Ця можливість в Москві навіть не розглядається. У Москві кажуть, що раніше чи пізніше українці передумають, або прийде якась нова влада. І як Путін казав у Бухаресті, що Україна взагалі може розвалитися, якщо вступить до НАТО. Але з наближенням 2017 року напруженість може збільшитися. Якщо б хотіли вивести флот, то давно вже б почали підготовку. Російський оглядач вважає, що поки серйозної кризи не слід очікувати у взаєминах двох країн, але вона може виникнути, на його думку, в разі погіршення ситуації, зокрема, навколо Грузії. Павел Фелькенгауер: Якщо, не дай бог, розпочнеться війна в Абхазії, то туди втягнеться і Росія. Вона захоче залучити і ЧФ проти Грузії. Не виключено, що Україна заблокує ЧФ в Криму, щоб ні авіабази, ні кораблі не використовувалися проти Грузії. Ось це може привести до повномасштабної кризи. Переговори - пошвидше Тим часом в Україні у зв'язку з новим загостренням навколо Севастополя дедалі активніше лунають заяви, хоча і не на офіційному рівні, про необхідність пришвидшити початок переговорів стосовно майбутьнього виведення ЧФ з Криму. Разом з тим військовий експерт з проблем ЧФ Ігор Лосєв мало вірить у рішучість української влади, яка більше, на його думку, займається проблемами внутрішнього протистояння. Ігор Лосєв: Хотілося б у це вірити, але я, знаючи нашу владу, особливих ілюзій не маю. Звісно, що поки Чорноморський флот буде перебувати на нашій території, оці провокації є неминучими. Якби Чорноморського флоту не було, то і заяви Лужкова не мали б такого розголосу. І взагалі, в Росії було б мало шансів якось вплинути на українські справи. Чорноморський флот виступає саме як важіль провокацій на території Севастополя і Криму. Переговори можна вести, звичайно, але чи погодиться Росія до 2017 року піти? І навіть після 2017 року? Бі-Бі-Сі: Якщо Держдума ухвалить заяву щодо Севастополя, то чи може Київ звернутися до Ради Безпеки ООН, як це було у 1993-му році? Ігор Лосєв: Не тільки до Ради Безпеки ООН треба звертатися, а й до Організації з безпеки і співробітництва в Європі, великих держав, які давали гарантії Україні за те, що вона відмовилась від ядерної зброї. Бо там було обіцяно, що не дозволять шантажувати Україну і тиснути на неї в питаннях зокрема і територіальної цілісності. Зараз треба спитати, чи збираються ці країни якось визначатися зі своєю позицією, чи Україні слід відновлювати ядерну зброю. Можна і так поставити питання. Чимало українських політиків аналізують, наскільки нинішні заяви чільників Держдуми і мера Москви підтримуються Кремлем. Екс-міністр закордонних справ Борис Тарасюк вважає, що фактична підтримка МЗС Росії висловлювань пана Лужкова щодо статусу Севастополя і є відображенням позиції Москви. Зі свого боку, російський політолог Андрей Окара вважає, що така підтримка з боку МЗС спрямована проти президента Мєдвєдєва і впливає на міжнародний імідж Росії.