Уряд: на відновлення Донбасу не вистачить 8 млрд гривень
За оцінками прем'єр-міністра Арсенія Яценюка, на відновлення знищеної та пошкодженої інфраструктури Донецької та Луганської областей не вистачить 8 млрд грн, які уряд закладав у свої розрахунки раніше.
Крім анексії Криму, збройного конфлікту, уповільнення економіки, газової суперечки з Росією, українському урядові доведеться вирішувати ще й проблему відновлення зруйнованої інфраструктури Донбасу "Попередні оцінки у нас були - 8 млрд грн на Донецьк і Луганськ, але оскільки військовий конфлікт іде далі, думаю, що 8 млрд, у найкращому випадку, вистачить на два місяці", - заявив прем'єр під час візиту на Донеччину. Арсеній Яценюк також твердить, що уряд підготував проект змін до бюджету, у якому враховані додаткові мільярдні витрати: "Дуже складні економічні умови, нам треба фінансувати армію, треба фінансувати оборону. Це ті витрати, яких ніхто не очікував. А зараз ще й треба фінансувати відновлення Донбасу", - каже прем'єр. Він також наголосив, що при надзвичайно великих незапланованих витратах - після звільнення населених пунктів у Донецькій та Луганській областях лише на пенсії та зарплати із бюджету до регіону перерахували 400 млн грн - бюджет фактично нічого не отримує із цих областей. Допомога олігархів Арсеній Яценюк запропонував долучитися до процесу відновлення східних областей і олігархів, тим більше, що саме вони є власниками багатьох тамтешніх підприємств: "Переконаний, що у таких умовах всі повинні скинутися, всі повинні дати гроші для того, щоб відновити мережі, відновити інфраструктуру, і відновити життя на Донбасі". Крім того, прем'єр нагадав, що на вересень заплановано проведення конференції міжнародних донорів, від якої в українському уряді очікують нових пропозицій щодо інвестицій та створення робочих місць в регіоні. За даними Державної служби з надзвичайних ситуацій, тільки у Слов'янську попередні оцінки відновлення зруйнованого житла становлять 1,5 млрд грн. Ще як мінімум півмільярда коштуватиме відновлення тільки Слов'янської ТЕС, - каже заступник директора департаменту електроенергетики міненерго Борис Соркін. Загалом, з точки зору нормалізації життя мешканців регіону, а також з точки зору відновлення промисловості, саме відновлення енергетики є чи не першочерговим завданням. "Під час проведення АТО без електроенергії залишилися понад 300 тис осіб. 1700 км електричних мереж зруйновано. Знеструмлено понад 100 населених пунктів. Цілком зрозуміло, що такі цифри говорять про біду національного масштабу", - каже Ігор Маслов, член правління ДТЕК - енергетичного підрозділу СКМ, підконтрольного Рінату Ахметову. Пан Маслов каже, що ремонтні бригади компанії працювали над відновленням інфраструктури навіть під час бойових дій. Зараз, після звільнення, ця робота ускладнюється тим, що багато важливих інфраструктурних об'єктів після звільнення регіону від бойовиків залишилися замінованими. Крім того, за словами представника енергетичної компанії, відновлювані роботи є важкими і через те, що ремонтники ніколи раніше не мали досвіду полагодження об'єктів, зруйнованих вибухами, снарядами та осколками. Він наголошує, що після останніх подій "всі відчули, наскільки життєво важливою є інфраструктура регіону", коли відсутність електрики тягне за собою і відсутність води, що загрожує катастрофою не тільки мешканцям регіону, але і аварійною зупинкою великих промислових підприємств із непередбачуваними наслідками. "Спотерігаючи за тим, що відбувається, з точки зору електроенергетики, я хочу наголосити про неприпустимість бойових дій у зоні, де такі великі підприємства так щільно сконцентровані. Треба шукати і знаходити інші шляхи розв'язання конфлікту", - каже представник ДТЕК, втім, не уточнюючи, якими беззбройними методами можна нейтралізувати озброєних бойовиків. Хто буде фінансувати? Без відповіді залишається і запитання, хто нестиме головний тягар фінансових витрат на відновлення Донбасу. Як визнає представник міністерства енергетики Борис Соркін, нині левова частка підприємств, що були пошкоджені під час бойових дій на Донбасі, є приватними. Проте на їх відновлення, швидше за все, підуть не лише приватні кошти: "Більша частка обладнання, яке пошкоджене, належить саме приватним компаніям, - ДТЕК і Донбасенерго. Регіональні мережі, державні підприємства, які зосереджені на експлуатації ліній, що живлять шахти, наразі постраждали найменше. Тобто, відсотків на 90% того, що пошкоджено, - це приватні компанії. А джерела фінансування видатків, зрозуміло, значною мірою будуть віднесені до витрат компаній, які є складовими тарифу. Наразі інших потужних джерел складно передбачити, хіба що резервний фонд Кабміну. Але у першу чергу, будуть залучені кошти з тарифу. Наша пропозиція про збільшення витрат по статті "ремонти" направлена до Національної комісії з регулювання електроенергетики", - каже Борис Соркін. Він додає, що у випадку із Слов'янською ТЕС, де "втрати є вражаючими", уряд та власники шукатимуть окремої схеми фінансування відновлюваних робіт.