Української мови в Україні стало менше
Засоби масової інформації і політики дискримінують україномовних громадян України. Такого висновку дійшли автори моніторингу стану української мови, результати якого презентували 9 листопада - в День української мови та писемності - в Києві.
Дослідники кажуть, що політики та медіа погано впливають на стан української мови За словами керівника проекту Тараса Шамайди, україномовна частина населення зараз відчуває певний психологічний дискомфорт: "Є певні спекуляції, є сфери, які створюють моду на російську мову - радіо, телебачення. І є влада, яка створює дискомфорт для україномовних громадян, а мешканців певних регіонів заохочує до можливості не знати й не вивчати українську мову", - заявив Тарас Шамайда. Через це, стверджує активіст, частина українців, які в побуті спілкуються державною мовою, у громадських місцях, навчанні чи на роботі переходять на російську. "Українською мовою навіть вдома спілкуються менше людей, ніж вважають її рідною", - стверджує Тарас Шамайда. Радіодискримінація В ході дослідження його автори проаналізували мовну ситуацію в освіті, кінопрокаті, книговиданні, теле- й радіоефірі, на транспорті та інших сферах суспільного життя. Як свідчать результати, найменше українською користуються в Луганську, Макіївці, Севастополі, Сімферополі, Запоріжжі та Одесі. Серед сфер найліпші справи - в освіті та кінематографі. Українською мовою в середньому в Україні навчається понад 75% учнів. А зовнішнє незалежне оцінювання в 2011 році - за власним вибором - більше 82% випускників складали державною мовою. Кількість фільмів, дубльованих українською, хоч і зменшилася у порівнянні із 2009 роком, але все одно досі становить майже половину кінопродукції, ще третину демонструють із українськими субтитрами. На противагу, державною мовою в Україні видають лише 10% журналів, 30% газет і 56% книг. Українська значно менше лунає в теле- і радіофері. За результатами моніторингу FM-мовників 31 жовтня, лише 4% пісень на них лунали українською. А частка українського мовлення у програмах восьми найрейтинговіших телеканалів у сукупності становить лише 22%. "Радіостанції дискримінують україномовних громадян України. За результатами всіх останніх досліджень, принаймні половина українців спілкуються українською, а в радіоефірі - лише 4%, на телебаченні - приблизно 20%. Це пряма дискримінація", - вважає один із співаторів дослідження, шеф-редактор мережевого видання "Тексти" Роман Кульчинський. Під загрозою Громадські активісти побоюються, що українського продукту в телерадіоефірі невдовзі може стати ще менше. 3-го листопада парламент скасував квоти на українську музику в музичних програмах та зменшив квоти на національний аудіовізуальний продукт з 50% до 25%. Авторка прийнятого закону, депутат від Партії регіонів Олена Бондаренко вважає, що досі квоти на національну музику були занадто високими, а їх зниження дозволить українським радіослухачам повернутися до світової музичної спадщини. Натомість, українські виконавці заявили, що це рішення поставить український медіапродукт під загрозу. Водночас, представники радіостанцій, навпаки, схвально відреагували на ініціативу. Директор "Русского радио Украина" Сергій Кузін у коментарі газеті "Коммерсант-Украина" назвав зниження квот "ковтком свіжого повітря". "Закон є гальмом" 9-го листопада активісти громадських організацій провели під стінами адміністрації президента на вулиці Банковій акцію з вимогою, аби голова держави не підписував закон. Учасники заходу привели з собою дітей. Від президента вимагають забезпечити дітям українські цінності "Нам не байдуже, в якому інформаційному просторі виростатимуть наші діти, які медіа-продукти формуватимуть їх світогляд, які цінності – українські чи іноземні – прищеплюватимуться їм за допомогою теле- та радіо ефіру", - йдеться у заяві організаторів протесту. Напередодні голова парламенту Володимир Литвин відклав підписання закону, оскільки в тексті документу є певні неузгодженості. Втім, за словами Тараса Шамайди, українське законодавство у сфері мови загалом потребує оновлення, оскільки більш не здатне цілком захищати державну мову: "Україна вже протягом 20 років є незалежною державою, і цей закон вже є далеко не таким перспективним, яким він був для колонії СРСР, що тоді лише йшла до незалежності. У той час це, безумовно, був вагомий крок вперед, зараз же це закон є гальмом, за суттю", - вважає активіст. У наслідку, в кількох східних та південних регіонах України російську мову офіційно визнали регіональною. Наприкінці серпня у парламенті зареєстрували законопроект "Про засади державної мовної політики", ініційований регіоналами Сергієм Ківаловим і Вадимом Колесніченком. Документ передбачає функціонування, паралельно з державною мовою, регіональних мов або мов меншин. В жовтні вчені із Національної академії наук розкритикували цей закон. В свою чергу, Вадим Колесніченко переконаний, що дискримінують саме російськомовних громадян України "Права людини у мовній сфері системно і масово порушуються. Викликає здивування, що в Україні, де є така велика кількість людей, для яких рідною мовою є російська, статус мови не відповідає її потребам", - заявив депутат від Партії регіонів у коментарі виданню "Kyiv Рost". Вітання корифеям, чи пусті слова? Офіційні особи у цей день не робили конкретних заяв стосовно статусу та становища української мови. Президент Віктор Янукович у своєму привітанні з нагоди свята лише подякував "корифеям слова і думки за значний внесок у скарбницю культури незалежної України": "Робімо все, кожен на своєму місці, для того, щоб берегти і примножувати те велике надбання, яке принесли в Київську державу наші пращури, яке розвивали чимало наших земляків - від славного Івана Котляревського, котрого Тарас Шевченко назвав батьком сучасної української літературної мови, до Івана Франка, Лесі Українки, Максима Рильського, Павла Тичини, Дмитра Павличка, Івана Драча, Ліни Костенко, Бориса Олійника...", - ідеться у привітанні президента, опублікованому на офіційному сайті. День української мови та писемності, за словами президента, - ще одна можливість поміркувати над тим, як розвивати літературу, мову і культуру загалом. "Писемність і мова уособлюють в собі генетичний код нації, особливості її характеру і є запорукою подальших історичних перспектив", - наголосив у своєму привітанні голова парламенту Володимир Литвин. "Це смішно", - відреагувала у відповідь керівниця громадського руху "Не будь байдужим!" Оксана Левкова у коментарі bbc.ua. Вона каже, що за словами політиків насправді немає жодних дій на захист державної мови: "Вся нинішня політика спрямована на послідовне знищення нації. Бо весь рік вони робили щось, аби мову, код нації, знищити повністю", - вважає Оксана Левкова і радить у такій ситуації самим україномовним громадянам боронити свою мову. Головне, за її словами, продовжувати розмовляти українською, не переходячи ситуативно на інші мови.