Рада змінила регламент, щоб пізніше голосувати децентралізацію
Верховна Рада внесла поправки до закону про регламент й змінили процедуру ухвалення поправок до Конституції.
Володимир Гройсман вважає, що депутати не посягають на конституційний порядок зміни Конституції За відповідні зміни проголосували 229 депутатів. Депутати доповнили статтю 149 регламенту положенням, яке дозволяє ухвалювати зміни до Конституції не тільки на наступній черговій сесії після голосування у першому читанні, а й дає право проголосувати проект на ще одній наступній черговій сесії. Така зміна дає можливість, до прикладу, проголосувати зміни до Конституції в частині децентралізації на черговій сесії, яка розпочнеться з 2 лютого, а не тільки на нинішній, яка завершиться у кінці січня. За поправку голосували фракції БПП, "Народного фронту", "Батьківщини", "Опозиційного блоку" та групи "Воля народу" і "Відродження". Проти виступили "Самопоміч" і "Радикальна партія". Частина противників поправки заявили, що таким чином парламент перевищує свої повноваження й намагається змінити закріплений у Конституції порядок зміни Основного Закону. Слово за КС Водночас Конституційний суд 29 січня розпочне розгляд звернення 51 депутата щодо тлумачення процедури ухвалення змін до Конституції, яке стосується проекту децентралізації. Як повідомила прес-служба КС, розгляд справи почнеться у вигляді письмового слухання. КС має сказати останнє слово у спорі щодо процедури зміни Конституції 20 січня 51 депутат Ради звернувся до КС за роз’ясненням процедури ухвалення змін до Конституції. Роз’яснення стосується положення про "наступну чергову сесію", на якій депутати мають ухвалити в цілому зміни до Конституції після голосування документа у першому читанні. Депутати наполягають, що "наступна чергова" - це "будь-яка наступна чергова сесія", а не тільки та, що йде після сесії першого читання. Звернення депутати пояснили тим, що не встигають ухвалити конституційну децентралізацію на нинішній сесії. Проект передбачає згадку про особливий порядок самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей, що передбачено у Мінських угодах. Проти такої норми виступають "Радикальна партія", "Самопоміч" та "Батьківщина". З іншого боку, президент Петро Порошенко заявив, що Україна не буде ухвалювати цю норму, поки бойовики не виконають низку положень Мінських угод, а тому ухвалення децентралізації треба поки що відкласти. Детальніше про зміни до Конституції читайте в статті "Особливості самоврядування Донбасу відкладуть?".