Бізнес-огляд: ВР заслухає звіт про газ
-Верховна Рада заслухає звіт українського уряду з приводу останніх газових домовленостей із Москвою; спікер Литвин не виключає відставки деяких членів уряду, і твердить, що остання газова угода викликає низку серйозних запитань.
-Європейський парламент також обговорить наслідки україно-російської газової кризи, а євро комісар з питань енергетики закликає європейців створювати запаси газу.-Ціни на нафту у 2006 році залишатимуться високими – припускає один із членів ОПЕК.-Одна із найпотужніших китайських нафтових компаній купує нафтові активи у Нігерії. Верховна Рада заслухає звіт українського уряду про співпрацю із Росією у газовій галузі та про забезпечення країни енергоносіями. Напередодні голова парламенту Володимир Литвин заявив, що він не виключає відставки деяких членів уряду, що опікуються питаннями енергетики, як результат цих парламентських слухань. Водночас він висловив сумніви у можливості і доцільності відставки всього уряду. Як твердить Володимир Литвин, події у Верховній Раді розгортатимуться в залежності від того, які аргументи на захист вигідності для України останніх газових домовленостей з Росією зможуть навести представники уряду:“Все залежатиме від того, який набір аргументів наведуть урядовці, наскільки відкрито буде інформована Верховна Рада, а відтак українське суспільство, про ті домовленості, яких було досягнуто. Це перше. І друге: що нам робити з бюджетом. Цілком зрозуміло, що бюджет треба переробляти, що його треба переглядати.” Спікер також заявив, що текст останньої газової угоди залишає багато запитань, на які й спробують отримати відповідь депутати. Найважливіше з цих питань, за словами пана Литвина, на який час збережеться зазначена у договорі ціна у 95 доларів за тисячу кубометрів газу, адже, як вважає голова парламенту, “якщо ми матимемо 95 доларів впродовж наступних 5 років – то це стабільність, якщо ж через півкроку ціна зміниться, то це буде потрясінням для країни.” Серед інших питань, які, імовірно, депутати ставитимуть урядовцям, буде і питання про те, що стане внеском України у спільне підприємство, що постачатиме газ. Ще одним питанням, яке у вівторок планують обговорити депутати, дотичне до газової проблематики – це питання підвищення тарифів та газ та електроенергію для населення. Очевидно, парламентарі вимагатимуть від урядовців скасувати відповідну постанову Кабінету міністрів, ухвалену наприкінці минулого року. У середу 11 січня Європейський парламент також обговорить наслідки україно-російської газової суперечки, а також договір, підписанням якого вона завершилася. Обговорення відбудеться у рамках засідання парламентської делегації у зв’язках із Україною. У той таки час європейський комісар з питань енергетики, Андріс Пієбалгс, заявив, що кожна із країн ЄС має почати створювати двомісячні запаси газу, які стануть у нагоді у разі збоїв у постачанні цього енергоносія. Відлуння газової суперечки все ще відчувається і у світовій пресі. Financial Times пише про те, що одним із її наслідків може стати ускладнення процедури приєднання Росії до СОТ, оскільки події останнього тижня минулого року та першого тижня нового року викликали багато питань щодо відданості Москви принципам вільної торгівлі. При цьому британське ділове видання посилається на слова одного із учасників переговорів про те, що у цьому конфлікті Росія порушила “не літеру, а дух СОТ.” Financial Times також пише, що Європейський Союз стурбований тим, що у цьому конфлікті на першому місці виявилися не економічні, а політичні міркування. Ціни на нафту залишатимуться високими впродовж 2006 року, а тому ОПЕК не має скорочувати квоти на її видобуток – заявив напередодні чергової зустрічі керівників організації міністр енергетики Індонезії, яка також є членом ОПЕК. Впродовж минулого року ціни на нафту зросли на 30% на тлі перешкод у постачанні після низки ураганів, нестабільної ситуації в Іраку та нестачі переробних потужностей. Одним із факторів високих цін на нафту також вважають величезний попит з боку китайської економіки, зростання якої шостий рік поспіль перевищує всі прогнозовані раніше показники, а з 1993 року середній показник зростання китайської економіки становить близько 10% на рік. Зараз китайська економіка є шостою у світі, випереджаючи навіть таку країну “Великої сімки” як Італія. Одна із найбільших нафтових компаній у Китаї, CNOOC, заявила, що купує 45% акцій міжнародної компанії, що здійснює розробку одного із нігерійських нафтогазових родовищ. Сума покупки складає 2 мільярди 300 мільйонів доларів. Китай є другим найбільшим споживачем нафти у світі – після США. Китайські компанії вже певний час намагаються отримати доступ до світових нафтових та газових родовищ, аби купувати енергоносії без посередників. Минулого року китайцям не вдалося купити одну із американських нафтових компаній, Unocal, - вони наразилися на жорсткий політичний спротив угоді. Проте китайські нафтові компанії вже мають свої активи у нафтовому та газовому бізнесі в Індонезії та Австралії. Окрім того, що CNOOC планує купити частину родовища, компанія також планує вкласти 2 млрд 400 млн доларів в його розробку. Нігерія, ймовірно, відіграватиме дедалі важливішу роль у задоволенні світових енергетичних потреб. Попри те, що в постачання нафти й надалі домінуватиме Близький Схід, а в постачанні газу - Росія, країни-імпортери енергоносіїв хочуть якомога більше розширити коло постачальників. Нафтові й газові ресурси Нігерії виглядають дуже привабливо попри той факт, що поклади здебільшого знаходяться на дні океану, а отже видобуток відносно дорого коштує. Енергетичні компанії Індії - іншої економіки, яка зростає швидкими темпами, -також зацікавлені Нігерією.