Кіно і серіали українською. Як Рада зірвала зміни мовного закону і через що суперечки
Депутати не змогли відкласти початок дії норм закону про мову щодо показу фільмів та серіалів українською.
Пропрезидентська фракція "Слуга народу" та найбільші медіахолдинги поки що не домоглися від парламенту розгляду цього проєкту. У Верховній Раді не знайшлося необхідних голосів для того, щоб включити такий законопроєкт до порядку денного сесії. Таким чином, якщо їм це не вдасться зробити найближчим часом, вже через півтора місяця на українських телеканалах усі фільми та серіали мають бути дубльовані і озвучені державною мовою. Частка субтитрів для перекладу інших мов може становити не більше ніж 10%. Але, як кажуть співрозмовники ВВС News Україна у "Слузі народу", виключати, що Рада може ще раз спробувати ухвалити подібний проєкт, не можна. Ініціативи "Слуги народу" спричинили суперечки і протести захисників закону про мову, які переконували, що за такими пропозиціями криються бізнес-інтереси тих, хто виготовляє контент в інтересах Росії. При ухваленні мовного закону в 2019 році виробникам спеціально дали дворічний перехідний період, протягом якого можна просто субтитрувати українською. Зараз же необхідність пролонгації аргументували збитками галузі від пандемії та карантину. Що вимагає закон Закон "Про забезпечення функціонування української мови як державної" передбачає, що з 16 липня 2021 року усі фільми і серіали, вироблені в Україні, мають демонструватися українською мовою. "Фільми, вироблені суб'єктами кінематографії України, розповсюджуються та демонструються в Україні з мовною частиною звукового ряду, виконаною державною мовою, у тому числі шляхом дублювання або озвучення. Сумарна тривалість субтитрованих реплік, виконаних іншими мовами у фільмі, не може перевищувати 10% сумарної тривалості всіх реплік у цьому фільмі", - ідеться у законі. Такої вимоги мають дотримуватися на телебаченні, у кінотеатрах і на інтернет-платформах. Як кажуть захисники мовного закону, у кінотеатрах фільми вже демонструються державною мовою. Тому найбільше невдоволення лунає від телеканалів, які через півтора місяця не зможуть транслювати фільми та серіали російською з українськими субтитрами, як це є зараз. Що і як хотіли змінити Автори законопроєкту Микита Потураєв та Євгенія Кравчук із фракції "Слуга народу" пропонували відкласти початок дії цього закону із 16 липня 2021 року на пізніший час - через два місяці після дня скасування карантину, який запровадив уряд через епідемію коронавірусу. Це означало, що точної дати відтермінування немає, оскільки невідомо, коли карантин може закінчитися. Микита Потураєв, який раніше був одним із керівників медіахолдингу "Стар Лайт Медіа", запевняє, що його законопроєкт спрямований на підтримку виробників кіно Доводячи необхідність таких змін, автори закону пояснюють, що через карантинні обмеження телевізійний ринок зазнав негативних змін. "Значною мірою скоротилися обсяги реклами. Через перманентні обмежувальні заходи та високий рівень захворюваності людей теле- та кіновиробники, телерадіоорганізації були вимушені перейти на дистанційну роботу, що значною мірою уповільнило їхню роботу, а також призвело до призупинення основних виробничих процесів вже більше ніж на рік", - ідеться у пояснювальній записці авторів законопроєкту. "Сьогодні, на жаль, основні ресурси теле- та кіновиробників спрямовані на власне виживання, збереження робочих місць і заробітних плат, організацію безпечних умов роботи людей", - додають вони. Виробники підтримують Найбільші медіахолдинги та продакшн-компанії підтримали необхідність відкладення обов'язкової вимоги про українську мову у фільмах. Напередодні вони оприлюднили звернення до депутатів парламенту. Серед тих, хто підписав звернення, - медіахолдинги "1+1 медіа", власником якого є Ігор Коломойський, StarLightMedia, до якого входять, зокрема, телеканали СТБ, ICTV, "Новий" Віктора Пінчука, "Медіа Група Україна", який належить Рінату Ахметову, та Inter Media Group Дмитра Фірташа і Сергія Льовочкіна. Окрім того, як повідомляє сайт "Детектор медіа", звернення підтримали "Українська кіноасоціація", Індустріальний телевізійний комітет, компанії "Еф Фільмз", "Про-ТВ продакшн", "Стар медіа", "Українська продакшн студія", "Ivory Films" та інші. Їхні аргументи такі ж самі, як і в авторів законопроєкту - через карантинні обмеження кіно- і телевізійний ринок суттєво скоротився, виробництво кінопродукції працює не на повну силу. Водночас автори звернення закликали депутатів розробити заходи, спрямовані на підтримку виробників теле- та кінопродукції у карантинний період. Противники кажуть про інтереси Росії Перед голосуванням за законопроєкт трибуну парламенту заблокували депутати фракції "Європейська солідарність". Вони вимагали від спікера Дмитра Разумкова не ставити на голосування цей документ. У підсумку за включення законопроєкту до порядку денного проголосувала переважно фракція "Слуга народу" - 204 депутати за необхідних 226. Депутат Микола Княжицький так пояснює причину, через яку виробники фільмів не зацікавлені у створенні українських фільмів. "Ця антиукраїнська норма пропонується під впливом тих виробників продукції, які є найбільшими виробниками продукції для країни-агресора, для Російської Федерації, які хочуть без перекладу заполонити український ефір телебачення і кінематографу", - заявив він з трибуни парламенту. Депутат також наголосив, що запровадження такої норми позбавило б роботи "величезну кількість працівників української кіногалузі", від працівників студій до акторів, які беруть участь у створенні україномовних фільмів. Пристрасті навколо закону Закон "Про функціонування української мови як державної" парламент попереднього скликання ухвалив у квітні 2019 року. Перехідні положення закону передбачали поступове запровадження його норм. Зокрема, про запровадження мовних квот та телебаченні і радіо, про використання української мови у школах, про перехід на українську сфери обслуговування. Понад два роки перехідного періоду закон давав виробникам фільмів на створення і дублювання фільмів українською. У цей час дозволялось просто субтитрувати українською. Одразу ж після ухвалення закону про мову, у червні 2019 року понад 50 депутатів парламенту звернулися до Конституційного суду з вимогою визнати закон неконституційним. Серед них - Юрій Бойко, Вадим Новинський, Нестор Шуфрич, Євген Мураєв, Олександр Вілкул. Вони вважали, що закон порушує конституційне право громадян на використання рідної мови і призводить до нетерпимості за мовною ознакою. У листопаді 2020 року Велика палата Конституційного Суду України розглянула подання депутатів, але рішення не ухвалила. Через пів року після ухвалення закону, у грудні 20190-го Венеціанська комісія вказала на недостатній баланс між захистом української мови та гарантуванням прав мов меншин, хоч і визнала необхідність захисту і підтримки державної мови. Висновки Венеціанської комісії мають рекомендаційний характер. У березні 2020 року у Верховній Раді вже лунали пропозиції про відтермінування низки норм мовного закону задля запобігання економічних збитків внаслідок пандемії, проте вони не були розглянуті навіть у комітетах. У лютому 2021 року депутати фракції "Слуга народу" зареєстрували два проєкти про скасування або відтермінування штрафів за порушення мовного закону з тих самих причин - складної економічної ситуації через Covid-19, але вони також не були розглянуті Верховною Радою. Хочете отримувати найважливіші новини в месенджер? Підписуйтеся на наш Telegram або Viber!