Порошенко: докладу всіх зусиль, щоб зміни до конституції ухвалили восени
Президент Петро Порошенко закликав до спокійного аналізу змін до конституції, додавши, що докладе всіх зусиль, щоб вони були ухвалені восени.
"Розгляд у Верховній Раді проекту змін до Конституції в частині децентралізації вилився в дискусію про головну проблему, яка найбільше непокоїть всіх нас – питання війни та миру", - наголосив він у своєму зверненні, опублікованому на сайті президента. Він додав, що його мирний план щодо повернення районів Донбасу під контроль Києва "наші європейські та американські друзі та партнери визнали як безальтернативний варіант повернення окупованих районів Донбасу під український суверенітет – виключно політико-дипломатичним шляхом". "Каменем спотикання стала норма, яка міститься в перехідних положеннях Конституції. А саме - речення, в якому згадується закон про специфічний порядок здійснення місцевого самоврядування в окремих районах Донеччини та Луганщини", - сказав пан Порошенко. "Ці умови включають і роззброєння бойовиків, і виведення російських військ, і відновлення нашого контролю над всією лінією українсько-російського кордону, і проведення чесних, вільних та демократичних місцевих виборів. Хіба це не те, чого ми прагнемо?" - наголосив пан Порошенко. Петро Порошенко вкотре наголосив, що у проекті змін до конституції не йдеться про особливий статус для Донбасу. "Проти ж змін ополчилися Росія та її маріонетки з так званих ДНР та ЛНР. І це вже само собою свідчить про те, що ми з вами на правильному шляху", - додав президент. Він також додав, що наступного року збільшиться фінансування армії. "Наступного року ми збільшимо військові асигнування. Вже цього тижня Верховна Рада ще на 5 млрд збільшила військовий бюджет. Ми продовжимо зміцнювати армію; пришвидшимо її озброєння і переоснащення новітніми зразками зброї та військової техніки". 16 липня Верховна Раданаправила на експертизу до Конституційного суду проект змін до Основного закону щодо децентралізації. Проект, зокрема, передбачає внести зміни до Перехідних положень конституції - про те, що "особливості здійснення місцевого самоврядування в окремих районах Донецької і Луганської областей визначаються окремим законом". Також вносяться зміни, які збільшують повноваження органів місцевої влади в усіх регіонах України. Для ухвалення змін у цілому після висновку КС ще на цій сесії до кінця літа депутати мають ще раз проголосувати проект 226 голосами, а потім - ухвалити 300 голосами на новій сесії восени. Особливе самоврядування Положення про особливе самоврядування в окремих районах Донбасу було і в попередньому варіанті змін до конституції, яке президент вніс ще 2 липня. Але в тому проекті ця норма містилась у заключних і прикінцевих положеннях закону про внесення змін до Основного закону. Зараз же цей абзац став 18 пунктом Перехідних положень самої Конституції. Згідно з уже чинним законом про особливості самоврядування в окремих районах Донецької та Луганської областей, його дія розпочнеться виключно після проведення місцевих виборів в окремих районах Донецької та Луганської областей за українською конституцією, з виконанням цілої низки вимог щодо безпеки та прозорості виборів. Вибори також мають пройти тільки після припинення вогню та відведення важкого озброєння. Особливий порядок самоврядування цих районах надається строком на три роки. На необхідності ухвалення змін до Конституції щодо децентралізації раніше наголошували низка європейських лідерів, зокрема і канцлер Німеччини Ангела Меркель. Напередодні про необхідність ухвалення змін заявила помічник держсекретаря США Вікторія Нуланд, адже це є одним із пунктів мінських домовленостей. "Зміни до Конституції відповідатимуть зобов'язаннями України за мінськими домовленостями щодо децентралізації та особливого статусу", -заявила пані Нуланд. Противники проекту З таким формулюванням проекту не погодились у самопроголошених республіках "ДНР" та "ЛНР". "Порошенко не пропонує нічого конкретного, тільки посилання на закон, при чому у перехідних положеннях. Перехідні положення мають тимчасовий характер і втратять силу через рік-півтора", - заявив представник "ДНР" Денис Пушилін. Натомість фракції "Самопоміч" та "Радикальна партія" не підтримали проект через те, що він нібито надає "окупованим частинам Донбасу особливий статус". "Це національна зрада і подарунок Путіну, якщо наш український парламент сам проголосує за легалізацію терористів на Сході", - заявив Олег Ляшко. На Донбасі не вщухають бої Виступаючи у парламенті, пан Ляшко звинуватив західних партнерів України у недостатній підтримці України й навіть заспівав гімн у знак протесту проти цього документу. Схожу позицію зайняла фракція "Самопоміч", а її лідер Олег Березюк у кінці промови на знак протесту зачитав присягу народного депутата. Хоча представник "Самопомочі" Ганна Гопко, яка очолює парламентський комітет із закордонних справ, проголосувала "за". Президент, утім, заперечив, що в проекті ідеться про якийсь особливий статус для окремих районів Донбасу. "Якби ми уявили, що Європа і США дійсно мовчали і не допомагали, то де були би російські війська в Україні зараз", - сказав пан Порошенко, перейшовши на крик. Після цього він сам почав співати гімн України. Децентралізація Згідно з проектом, владу на місцях передаватимуть від вертикалі державних адміністрацій до виконавчих комітетів районних та обласних рад. Центральну владу у регіонах представлятимуть префекти, яких призначатиме та звільнятиме президент за поданням уряду. Префекти матимуть контрольні функції, а також можливість призупиняти рішення місцевих рад, якщо ті виходитимуть за межі Конституції. Нижнім рівнем самоврядування будуть об’єднані громади, які отримають значну фінансову та ресурсну незалежність. Президент отримає повноваження розпускати місцеві ради, якщо ті посягатимуть на цілісність України. Конституційний суд має підтверджувати таке рішення президента, а парламент призначати перевибори розпущеної ради.