Бізнес: високий прогноз інфляції в Україні
Огляд бізнес-новин за підсумками вівторка, 11 вересня 2007 р.
Теми огляду Засідання уряду, присвячене затвердженню проекту бюджету, завершилося із такими самим результатом, як і минулого тижня – урядовці “в цілому” схвалили проект, проте у певних міністерств залишилися певні зауваження. Утім, як твердить прем”єр-міністр Віктор Янукович, уряд все одного передасть проект бюджету на розгляд парламенту у строки, встановлені у Бюджетному кодексі – тобто до 15 вересня. Урядовий проект бюджету має такі параметри: зростання ВВП – 7.2%, інфляція – 6.8%, зростання реальної зарплатні – 17%. Водночас заступник голови президентського секретаріату Олександр Шлапак відзначив, що за минулий тиждень у проекті бюджету вже відбулися зміни. Зокрема, дефіцит бюджету збільшився з 17 до 19 мільярдів гривень. Зросли також і планові надходження від приватизації з 7 до 9 мільярдів гривень. За словами пана Шлапака, у президентському секретаріаті очікують і на інші “уточнення”: “Президент не зовсім згоден із макроконструкцією, яка запропонована на сьогоднішній день, і вважає, що потрібно зробити додаткові розрахунки, які стосуються номінального ВВП, а відтак, і дохідної частини бюджету. На нашу думку, може повторитися та історія, яка мала місце наприкінці минулого року, коли параметри бюджету були недооцінені, і ми недоотримали розрахунково близько 20 мільярдів гривень у бюджету поточного року. До речі, уряд вже “знайшов” із них 10 мільярдів, коли вносив зміни до бюджету 2007.” Інфляція в Україні за підсумками 2007 року може скласти 11-11.5% - вважають експерти Укрсоцбанку. Серед факторів ризику фахівці називають традиційне осіннє зростання цін, а також зростання обсягів готівки в літні місяці. Вони також називають ще одну цифру – інфляцію за останні 12 місяців, тобто серпень поточного року до серпня минулого року, яка складає 14.2%. Українців найбільше турбує зростання цін, підвищення житлово-комунальних тарифів та корупція у вищих ешелонах влади – такими є результати опитування, проведеного дослідницьким центром Transition Democracy Fund. Зокрема, майже 70% опитаних занепокоєнні постійним підвищенням цін, і майже кожного другого опитаного хвилює підвищення комунальних тарифів. Раніше про подібні результати досліджень повідомляли інші українські соціологічні фірми. Перший віце-прем’єр та міністр фінансів Микола Азаров заявив, що після виборів 30 вересня в Україні відбудеться обвал цін на споживчому ринку. Такі прогнозу урядовець пояснив тим, що, на його погляд, у нинішньому зростанні цін, і, зокрема, на м’ясо, немає об’єктивних економічних причин, а є лише спекулятивні чинники: “Уявіть собі, що ви продаєте м’ясо на базарі. Продаєте його за ціною, скажімо, у 23 гривні. От психологія торгівця, - я себе зараз уявляю, що я продаю своє м’ясо на базарі. І кожного дня чую, як істерична жінка кричить на всю країну, що не може купити м’ясо, бо воно по 40 гривень. І я питаю себе: а чому ж я не продаю по 40 гривень?” Найвищу за останні 10 років інфляцію китайський уряд пояснює різким зростанням цін на харчі, і, зокрема, на м’ясо. Однак, зростання цін на продукти харчування - це світова тенденція, яка найбільше позначається на найбідніших країнах, де люди витрачають на харчування більше половини свого заробітку. Ціни на продукти харчування повільно, але впевнено перетворюються на одну з головних проблем, перед яким постає світ. Вироби з пшениці та кукурудзи, а також молочні продукти продаються сьогодні за рекордними цінами. Причини пов"язують із вичерпуванням ресурсів. Як прогнозують, до 2050 року населення світу зросте з шести до 9 мільярдів, а це означає, що потрібно буде годувати більше людей. Окрім цього, такі великі країни, як Китай або Індія, стають заможнішими, і їхнє населення потребує більше м’яса. М’ясна промисловість вимагає величезної кількості зерна для годування тварин, що, в свою чергу, призведе до зростання цін на вироби із зерна для споживання людьми. Європейський Союз зацікавлений у диверсифікації шляхів постачання енергетичних ресурсів і шукає альтернативних варіантів поставок газу – заявив заступник виконавчого директора Міжнародної енергетичної агенції Уільям Рамзей під час зустрічі із міністром закордонних справ Азербайджану Ельмаром Мамед”яровим. Пан Рамзей також відзначив, що пошук альтернативних джерел отримання енергоресурсів пояснюється тим, що у сучасному світі енергобезпека стала вагомим фактором зовнішньої політики, а енергетичним питанням часто надається велике політичне значення. Російський президент Володимир Путін попередив, що у Росії може бути ухвалений закон про обмеження іноземних інвестицій у певних галузях – у відповідь на аналогічні кроки західних країн. Подібний закон вже ухвалений у США, а наприкінці серпня Financial Times писала про те, що схожі обмеження можуть бути запроваджені і в Європі. Хоча офіційне представлення документу має відбутися 19 вересня, його головні положення відомі вже зараз, - у документах Єврокомісії міститься попередження про “стратегію третіх країн, спрямовану на панування на ринках ЄС не тільки у галузі постачання, але й шляхом купівлі розподільчих мереж.” Тим часом у червні поточного року російський уряд підготував до розгляду у Державній Думі законопроект “Про порядок здійснення іноземних інвестицій у комерційні організації, що мають стратегічне значення для національної безпеки РФ,” де стратегічно важливими оголошуються 39 галузей російської економіки. Євросоюз оголосив про те, що відмовляється від своїх вимог до Британії про перехід на загальноєвропейську метричну систему замість традиційних для британців фунтів, миль та пінт. Про це в інтерв’ю Бі-Бі-Сі заявив єврокомісар з питань промисловості Гюнтер Ферхойген. Пан Ферхойген каже, що своїми вимогами про повну відмову від фунтів та миль, ЄС провокував негативне ставлення до себе через абсолютно незначний привід. Раніше Брюссель вимагав від Лондона встановити конкретні терміни переходу на кілограми та кілометри, що викликало неабиякий спротив серед британців, які звикли долати милі і пити пінти. Інколи йшлося не тільки про звички британців, - через те, що Лондон є визнаним світовим фінансовим центром, і досі злитки золота по всьому світу оцінюються за вагою у тройських унціях.