Чому суху траву не варто палити та як це впливає на природу
Щороку навесні й восени селяни із дбайливою ретельністю спалюють суху траву.
Вони переконані, що таким чином попіл від старих рослин удобрює землю для нових, тож так підвищують родючість. У ДСНС попереджають, що через спалювання трави може спалахнути небезпечна пожежа. У вогні можуть загинути дрібні тварини. Екологи стверджують, що це забруднює атмосферу і псує родючий шар ґрунту. Крім того, за паління трави можна отримати й чималий штраф. BBC News Україна вирішила розпитати селян про причини цього явища та експертів, що переважає при спалюванні трави — користь чи шкода. "Економія грошей і сил" Як розповіла BBC News Україна жителька села Пашківка на Київщині Параска Лисенко, місцеві мешканці регулярно палять суху траву на полях та присадибних городах навесні. Спалювати починають зазвичай як тільки сходить сніг і люди готуються до весняних польових робіт, розповідає селянка. "Люди так економлять гроші й сили, аби не косити стару траву", - каже пані Лисенко. Вона пояснює, що так їм простіше "наводити лад" на полях — просто спалюючи сміття і бур'яни, без потреби кудись їх переносити. У спаленні сухостою мешканка Пашківки бачить ще один позитив: на її думку, так звільняється місце для "свіжої й зеленої травички". Втім, інколи вогонь виходить з-під контролю. "Якось знайома палила траву і вогонь пішов до сусідів по вулиці, то ледь змогли його погасити", - розповіла пані Лисенко. Неконтрольоване полум'я Вогонь при спалюванні трави легко може вийти з-під контролю, кажуть пожежні Найочевидніша небезпека спалення трави - це пожежа. Значна відкрита площа горіння та сильний вітер можуть призвести до того, що невеличке багаття перетвориться на неконтрольовану пожежу. Наприклад, тільки на Закарпатті з початку року сталося вже 343 пожежі, спричинені підпалом сухостою. Перша з них — 2 січня, коли довкола ще лежав сніг. На другий день нового року жінка спалювала сміття на своїй ділянці. Через пожежу, що виникла, селянка отримала значні опіки й згодом померла. Начальниця прес-служби ДСНС у Закарпатській області Наталія Батир розповіла BBC News Україна, що з роками жителі регіону палять все більше сміття, а від наслідків цього страждають передусім старші люди. Внаслідок пожеж через підпал сухої трави нищаться будівлі, а цього року вогонь підійшов на небезпечну відстань до станції автозаправки. Страждає від таких пожеж і інфраструктура. "Цього року вогонь від згорання трави знищив 10 опор телефонного зв'язку", — розповіла Наталія Батир. Сталося це у високогір'ї Великоберезнянського району, і через це "люди тривалий час сиділи без телефонного зв'язку". На початку весни "гарячою зоною" у боротьбі зі спаленням трави є низинні частини регіону, бо у високогір'ї Карпат ще подекуди лежить сніг. Проте рятувальники побоюються, що пізніше навесні палити траву почнуть і в горах, а там пожежі загрожують уже лісовим масивам. "У нас, на щастя, немає торф'яників, як у Львівській та Волинській областях, ба там пожежі більш загрозливі, ніж пожежі сухої рослинності, вони горять вглиб шару (землі - ред.), а не по площі", — каже Наталія Батир. Шкода людям, рослинам і тваринам Біолог з Ужгородського національного університету Андрій Мигаль пояснив, що під час спалювання сухостою, очевидно, страждають трав'яний, кущовий та деревний покрив. Ці рослини утримують у собі вуглець. При спаленні рослин вивільняється вуглець, який забруднює атмосферу "Внаслідок пожеж цей вуглець у вигляді різних сполук вивільняється і потрапляє в атмосферу і відповідно, її забруднює", - зазначає біолог. Пан Мигаль відкидає думку про те, що спалювання старих рослин йде на користь молодій траві. "Через вогонь сильно знижується потенціал вегетативного і насіннєвого розмноження рослин, оскільки знищується так званий банк насіння, який міститься в ґрунті й в зерновій частині рослин", - зауважив фахівець. Через шкоду, яку спалювання завдає рослинам, страждають і комахи. За словами науковця, до одного виду рослин "прив'язані" приблизно 20 видів комах: хтось харчується цими рослинами, інші серед них мешкають, і якщо в пожежі гине рослина, то гинуть і комахи. Також жертвами пожеж можуть стати й тварини, які живуть у траві. Для ґрунту й гаманця краще не палити Еколог Оксана Станкевич-Волосянчук переконана, що сухостій варто залишати і не скошувати, якщо ці ділянки не використовують у господарюванні. "Однак чомусь заведено сприймати стерню чи суху траву як проблему. Спалювати траву взагалі не потрібно. На городах це протипоказано", - каже вона. За словами еколога, старі рослини самі можуть стати гарним добривом для молодої зеленої трави. "Є агротехніки, за допомогою яких стерню можна перетворити на органічне добриво", - зазначила експертка. Біолог Андрій Мигаль переконаний, що люди у селах помилково вважають, що "спалювати траву добре". За його словами, трапляються випадки пожеж і через суху траву й в містах, але тут "спрацьовує людська неуважність", наприклад, кинутий недопалок. Палити листя чи суху траву забороняє й законодавство, за такі дії можна отримати штраф від 340 до 1 360 гривень, а якщо це роблять підприємці, то від 850 до 1700 гривень. Стежте за нами в Telegram! Ми щодня надсилаємо добірку найкращих статей.