Ширша Європа для України
Україна розпочала консультації щодо розробки Плану дій Україна-ЄС.
Чи йтиметься в ньому про зону вільної торгівлі з ЄС та перспективу асоціації для України, і чи не вплине на його ухвалення хід політичної реформи в Україні – на ці запитання в інтерв’ю Бі-Бі-Сі відповів після завершення першого раунду консультацій Голова місії України при Євросоюзі Роман Шпек. План дій щодо країн-сусідів Євросоюзу є лише одним із чотирьох документів концепції „Ширша Європа”, яка серед іншого включатиме загальну стратегію та пріоритети, які мають бути розставлені щодо кожної з майбутніх країн-сусідів Євросоюзу. Повністю проект цієї концепції має бути представлений на засіданні Ради міністрів закордонних справ Євросоюзу у травні. Концепція залучення всіх країн-сусідів Міжнародні оглядачі кажуть, що у цій концепції щодо країн-сусідів буде багато уніфікованих документів та положень. Наприклад, створення зони вільної торгівлі між Україною та ЄС входить до рамок концепції „Ширша Європа” і, відповідно, подібні переговори вестимуться й з іншими країнами-сусідами Євросоюзу, каже Роман Шпек. Треба подивитися, в яких галузях економіки ми в першу чергу готові, виходячи з конкурентоспроможності тієї чи іншої галузі економіки Роман Шпек "Сама концепція передбачає залучення усіх сусідніх країн до внутрішнього ринку Євросоюзу. Для цього потрібно виконати низку заходів кожної із сторін з лібералізації торговельного законодавства, його адаптації до європейських норм. Треба подивитися, в яких галузях економіки ми в першу чергу готові, виходячи з конкурентоспроможності тієї чи іншої галузі економіки. Дійсно, це буде конкретна робота - долучити Україну до Європейського Союзу з тим, щоби Україна потім мала змогу інтегруватися до ЄС". Перспективи ринкового статусу Бі-Бі-Сі: Але перед тим, як Україна вийде на зону вільної торгівлі з ЄС, їй потрібно отримати статус країни з ринковою економікою і увійти до Світової організації торгівлі. Наприкінці грудня 2003 року перший заступник міністра закордонних справ України Олександр Чалий в інтерв’ю Бі-Бі-Сі сказав, що технологічні та процедурні питання ринкового статусу України в короткий термін мав вирішити на переговорах у Брюсселі вже колишній міністр економіки Валерій Хорошковський. Очікувалося, що ринковий статус Україні буде надано вже березні цього року на засіданні Ради Україна-ЄС. Якими є ці перспективи зараз, після приходу на посаду Міністра економіки Миколи Деркача? Р. Шпек: Я в понеділок мав зустріч із міністром економіки паном Деркачем, він у лютому відвідуватиме Брюссель. Там обговорюватиметься питання і технічної допомоги, і торговельного та економічного співробітництва. Новий міністр обов’язково обговорить тоді питання надання Україні статусу країни з ринковою економікою. Консультації, а не переговори Бі-Бі-Сі: 27 січня в Києві розпочалися консультації щодо Плану дій Україна-ЄС. Чи варто очікувати від них якихось знакових рішень для України? Р. Шпек: Рішень взагалі не передбачалося ухвалювати, бо це перші консультації, де обговорюється наповнення Плану дій. Три робочі групи працюють у трьох напрямках. Це політико-безпекове співробітництво, юстиція та внутрішні справи. Друга робоча група – там, де обговорюється торговельно-економічне співробітництво, зона вільної торгівлі. Третя група – це галузева група, яка обговорює транспортне, енергетичне співробітництво, можливо, якісь проекти в галузі космосу. Ми навіть не можемо назвати це переговорами, це дійсно консультації, де кожна сторона висловлює своє бачення. На основі цього буде наступний раунд консультацій, десь між 20 та 26 лютого, а третій раунд буде десь 8-10 березня. Ми повинні будемо тоді все це завершити. Вироблення ідеології Бі-Бі-Сі: А чи не говорить на користь відсутності перспектив рішень на консультаціях те, що європейську сторону на них очолює голова Директорату Єврокомісії щодо країн Східної Європи Г'юґо Мінґареллі? Адже його посада нижча від посади єврокомісара, і, ймовірно, він опікуватиметься лише технічною стороною розробки документу? Р. Шпек: Я б не сказав, що він займається технічною стороною розробки Плану дій, відповідно до його посади. Він займається виробленням ідеології. Бо План дій – це один із чотирьох документів, які буде представлено на засіданні Ради міністрів закордонних справ ЄС у травні. Першим документом буде стратегія щодо співробітництва в рамках „Ширшої Європи”, другий буде документ по країні, де буде оцінено рівень співпраці на сьогоднішній день і лише третій – План дій з Євросоюзом. Бі-Бі-Сі: З часу підписання Угоди про партнерство і співробітництво між Україною та ЄС 1994 року Київ веде мову про можливість асоціації європейського типу з ЄС. Голова української делегації на консультаціях щодо Плану дій Україна-ЄС Олександр Чалий не раз наголошував, що Україна має намір закласти асоціацію в цей документ. Натомість європейська сторона утримувалася від дискусій щодо перспектив асоціації для України. Чи є після перших консультацій щодо Плану дій якісь зміни у цій європейській позиції? Р. Шпек: Ми постійно ведемо переговори з Єврокомісією, і комісія сьогодні не має мандату від країн-членів ЄС обговорювати можливість укладення угоди про асоціацію з Україною. Як говорив у середині січня єврокомісар Ґюнтер Фергойґен на зустрічі з міністром закордонних справ України Костянтином Грищенком у Страсбурзі, Євросоюз знає про те, що Україна хотіла б вивести стосунки з ЄС на інший рівень, і він інформуватиме країни-члени на засіданні Ради в травні - там якраз будуть представники 15 країн-членів – про те, що Україна, крім того, ставить питання укладення Угоди про асоціацію. Там вже будемо чути їхню відповідь. Хоча робота з представниками країн-членів щодо того, наскільки важлива для нас зміна контрактних стосунків, ведеться щоденно. Так чи інакше наблизити Україну до Європи Бі-Бі-Сі: Чи можна таким чином сказати, що у травні вирішуватиметься питання надання Україні асоційованого членства в Євросоюзі? Відповідність політичним критеріям на членство передбачає, що в Україні буде нормальна система розподілу влади між усіма структурами, буде працездатний парламент і уряд Роман Шпек Р. Шпек: Ні, так питання не стоїть. Єврокомісія поінформує країни-члени, а вони можуть дати доручення обговорити, вивчити, внести пропозиції. Ми не можемо зараз говорити про те, що відбудеться у травні з цього приводу. Але йде робота, готується План дій, який дасть змогу так чи інакше наблизити Україну до Європи. Треба пам’ятати, що концепція „Ширша Європа” передбачає укладення нової посиленої угоди. На мою думку, позитивний приклад реалізації Плану дій на практиці та наближення України до європейського ринку обов’язково дасть можливість з часом укласти таку угоду. Конституційна реформа - справа парламенту Бі-Бі-Сі: Деякі аналітики вважають, що на процес ухвалення Плану дій може вплинути конституційна реформа в Україні, ухвалення якої співпаде з роботою над цим європейським документом. Раніше низка міжнародних високопосадовців, і, зокрема, Парламентська асамблея Ради Європи, критично висловлювалися щодо ходу політреформи в Україні. Чи обговорювалося це питання на консультаціях щодо Плану дій Україна-ЄС? Р. Шпек: Це питання не обговорювалося і не було темою цього засідання. Але відповідність політичним критеріям на членство передбачає, що в Україні буде нормальна система розподілу влади між усіма структурами, буде працездатний парламент і уряд. Справді, в кожній країні за такі реформи відповідає парламент. І це справа честі парламенту - проводити цю реформу так, щоб вона не тільки в Україні викликала позитивні чи негативні оцінки, але й поза її межами, щоб наші дії були так само зрозумілі Співтовариству, як і ініціаторам проведення реформи.