Коли економіка України заживе так, як було до коронавірусу
Економічне падіння, із якими через коронавірус стикнулися країни євразійського регіону й Україна зокрема, виявилося крутішим, ніж оцінювали раніше.
Українська економіка почала падати ще до карантину, а під час нього це падіння суттєво пришвидшилося Це пов'язано із тим, що перша половина року насправді виявилася важчою, ніж очікували, а карантинні обмеження повністю так і не зняти. Такими є висновки економістів Європейського Банку Реконструкції та Розвитку, які досліджували наслідки коронакризи для країн, якими опікується банк, - від Монголії та Росії до Центральної Європи і Балкан та Туреччини і Марокко. І Україна - не виняток із загального тренду. "Падіння української економіки також виявилося різкішим, і, очевидно, триватиме довше, ніж очікували у травні", - заявив ВВС News Україна Дімітар Богов, провідний регіональний економіст представництва ЄБРР у Києві. Авторів звіту ЄБРР вразили цифри, отримані під час серпневого опитування. У країнах, де працює банк, наслідки коронакризи відчули на собі особисто 73% опитаних, тоді як у розвинених європейських країнах - 41%. А втрата роботи і закриття бізнесів вже виглядають масштабнішими, ніж під час світової фінансової кризи 2008-2009 років. За перше півріччя цього року економіка країн регіону скоротилася на 3,2%, а на кінець року може впасти ще більше - на 3,9%, вважають в ЄБРР. Проте за цією "середньою температурою по палаті" криються досить різні причини і масштаби. У таких залежних від туризму країн, як Хорватія, Чорногорія чи Греція скорочення економіки є відчутно більшим, адже саме туризм - серед галузей, які чи не найбільше "підкосив" коронавірус. Інші країни регіону також мають свої особливості. Дехто дуже залежить від переказів трудових мігрантів, які скоротилися, дехто - від експорту і цін на сировинні товари, які так само впали. Що в Україні? Саме до таких належить і Україна, яка традиційно виграє, коли падають ціни на енергоносії, але програє, коли падають ціни на метал та зерно, що зазвичай відбувається синхронно. Для України цей фактор є більш болючим ще й тому, що її економіка і бюджет значною мірою залежить від експортної виручки. Перекази мігрантів - також традиційно вагомий чинник української економіки і платіжного балансу країни. У 2019, за даними НБУ, мігранти переказали додому понад 12 млрд доларів. Це майже 8% ВВП країни. У першій половині року перекази суттєво скоротилися, але з пом'якшенням карантину почали дещо відновлюватися. Очікується, що цього року Україна недорахується до 2 млрд доларів та євро від трудових мігрантів. Проте в ЄБРР серед особливостей України називають те, що коронавірус та пов'язаний із ним карантин прийшли в країну тоді, коли її економіка вже скорочувалася через серйозні структурні вади. Там нагадують, що українська економіка почала різко гальмувати ще наприкінці минулого року, а за перший квартал цього року скорочення української економіки вже становило 1,3%, а падіння спостерігалося як у більшості галузей, так і в обсягах інвестицій. А далі своє слово сказали падіння зовнішнього попиту на те, що Україна експортує, а також падіння внутрішнього попиту через карантин. В результаті - скорочення економіки аж на 11,4% за другий квартал. Водночас, як наголошують в ЄБРР, надійна монетарно політика дозволила зберегти макроекономічну стабільність, а нова програма МВФ допомогла втримати ситуацію в економіці та мобілізувати державні та приватні фінансові ресурси. Але за підсумками року українська економіка все ще буде в мінусі - до 5,5%, вважають у ЄБРР. І це на півтора відсоткові пункти гірше, ніж падіння в середньому у регіоні, і на пункт гірше, ніж очікували раніше саме щодо України. Для порівняння: український уряд очікує, що цього року економіка країни скоротиться не більше, ніж на 4,8%. Коли стане краще? Вже наступного року економіка піде вгору. Але не точно Якщо раніше у ЄБРР вважали, що українська економіка відновить зростання вже у четвертому кварталі цього року, то тепер виглядає, що це станеться не раніше другого кварталу наступного року, пояснює Дімітар Богов. Загалом у наступному році українська економіка може зрости на 3%, прогнозують в ЄБРР. Разом із тим, ризики того, що економіка не відновить зростання, залишаються високими, каже регіональний економіст ЄБРР. І не лише через можливість нової хвилі коронавірусу, але через непевність щодо політики української влади та її налаштованості на реформи. "Вирішення питань із структурними вадами є найбільшим викликом для відновлення економіки", - каже Дімітар Богов. І деталізує: це стосується відновлення реформ, особливо у галузі правосуддя, антикорупційної програми, чесної конкуренції та державного управління. Натомість український уряд дивиться у майбутнє з більшим оптимізмом і розрахував проєкт бюджету на 2021 рік на прогнозі про зростання ВВП на 4,6% наступного року. А от щоб відіграти усе, що втрачено за місяці кризи, знадобиться більше часу. Хоча вже з початку 2021 року в регіоні очікується економічне пожвавлення, повністю відновитися і вийти на докризовий рівень 2019 року регіон зможе ближче до осені 2022 року. Але і тут є різниця між середнім показником та можливостями кожної країни. Українцям, за оцінками ЄБРР, треба дожити до кінця 2022, аби знову жити так, як у 2019. При цьому, як зазначають автори звіту, і ці прогнози можуть виявитися надто оптимістичними, адже ситуація з поширенням коронавірусу є непередбачуваною і швидко змінюється. Що ще виявили економісти ЄБРР? Чи є ті, хто виграв? Коронавірусна криза однозначно пішла на користь онлайн торгівлі, і вона ще більше процвітатиме із розвитком діджиталізації. А звідси і більший попит на інвестиції в розвиток інтернету, послуг IT та навчання цифрових навичок. Під час коронавірусної кризи однозначну перевагу отримала онлайн-торгівля Разом із тим, у ЄБРР відзначають: хоч обсяги онлайн покупок значно зросли, і в країнах регіону їх роблять частіше, ніж в інших країнах, що розвиваються, онлайн розрахунки не так поширені. В Україні, за даними банку, менше 70% дорослого населення робили платіж чи отримували гроші на свій банківський рахунок за останній рік. За цим показником Україна між Туреччиною і Чорногорією. І тут держава може допомогти, створивши кращі умови для безготівкових розрахунків. Хочете отримувати найважливіші новини в месенджер? Підписуйтеся на наш Telegram або Viber!