Тарифи зросли, субсидії збільшаться?
Разом із квітневими платіжками, обчисленими за новими тарифами, українці мають отримати і документи, із якими можна звернутися по субсидію на комунальні послуги, якщо доходи родини не дозволяють платити за новими цінами.
Наприкінці лютого - на початку березня Національна комісія, яка здійснює регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, ухвалила низку рішень про підвищення тарифів з 1 квітня 2015 року: Крім того, з 1 травня зростуть тарифи на водопостачання та водовідведення для 40 водоканалів. Підвищення становитиме від 4% до 102% залежно від конкретного підприємства. Мільярди для мільйонів Таке підвищення, безумовно, збільшить "попит" на субсидії. В останніх змінах до бюджету уряд збільшив кошти, передбачені на виплату субсидій, на 12,5 млрд грн. Таким чином, загальне фінансування субсидій з держбюджету цього року може становити 24,5 млрд грн. Як заявив в інтерв'ю "ТСН. Тиждень" прем'єр-міністр Арсеній Яценюк, цих грошей має вистачити, аби комунальні субсидії змогли отримати 15 млн громадян або ж близько 3 млн родин. Зараз субсидії отримують півтора мільйони родин. Тим часом міністр соціальної політики Павло Розенко в інтерв'ю журналу "Корреспондент" заявив, що в уряді очікують, що комунальну субсидію отримають максимум 4 млн домогосподарств. При цьому середній розмір субсидії, за розрахунками уряду, не перевищуватиме 1,5 тис. грн. Субсидії призначатимуться одному із членів родини, на якого відкрито особовий рахунок на сплату комунальних послуг за місцем реєстрації. Право на субсидії мають домогосподарства, витрати яких на оплату комунальних послуг перевищують розмір визначеного обов'язкового платежу, який обраховується окремо для кожної родини. Зміни у процедурі В уряді очікують, що з 15 квітня разом із новими квитанціями на оплату комунальних послуг, українці отримають порожні бланки заяви про надання субсидії, декларації про доходи для отримання субсидій та інструкції, як її заповнювати. Щоб отримати субсидію, заповнені заяву та декларацію треба подати до місцевого управління із соціального захисту або ж надіслати її поштою. Жодних інших довідок - про доходи чи склад родини, як це було раніше, - подавати не потрібно. Після цього із документами працюють державні органи - спочатку місцеві органи влади нараховують субсидію, а потім Державна фіскальна служба та Пенсійний фонд перевіряють дані про доходи осіб, вказаних у заяві на отримання субсидії. Якщо дані вказані неправильно, отримувач субсидії має повернути нараховані кошти у подвійному розмірі. При цьому кошти не виплачуються "на руки" отримувачу субсидії, а перераховуються із державного бюджету підприємствам, що надають комунальні послуги. Урядовці кажуть, що намагалися спростити процедуру отримання субсидій, а тому порядок отримання субсидій змінено: Якщо впродовж року відбулися якісь зміни, що можуть вплинути на нарахування субсидії, - у складі родини, доходах членів родини чи переліку та вартості комунальних послуг, - заявник має сам впродовж місяця повідомити про це органи соціального захисту населення. Пояснити логіку Але якою б спрощеною не була процедура оформлення субсидій, оглядачі вважають, що після підвищення тарифів може відбутися скорочення платежів, адже за комунальні послуги можуть перестати платити не тільки ті, чиї доходи не дозволять це робити, але і ті, хто не розуміє, чому він має платити більше за ту саму якість послуг. Це визнають і в уряді. "Судячи з обговорення, вона (Система субсидій. - Ред.) є вже зрозумілою усім. Проте у багатьох залишається питання: чому сьогодні така ціна за газ, чому такі ціни за комунальні послуги і чому саме такі тарифи будуть встановлені? - заявив в інтерв'ю "Корреспонденту" міністр соціальної політики Павло Розенко. - Тому, якщо державні структури за цей місяць, поки не прийшли нові платіжки, не пояснять, яка логіка була у такому ціноутворенні, може виникнути ситуація, що люди взагалі не будуть платити за послуги і не прийдуть за субсидіями". На це у міністерстві регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства вже заявили, що хочуть посилити заходи для неплатників. "Є закон про виконавче провадження і досить широкий спектр впливу на неплатників ним передбачено. Передбачено стягнення в першу чергу на кошти боржника, на рухоме майно і більш того, 63-ою статтею цього закону передбачено вилучення вашої квартири, дому та вашої земельної ділянки", – заявила начальник управління економіки систем життєзабезпечення мінрегіонбуду Наталія Хоцянівська. "Мені не хотілося б, щоб мої слова були сприйняті таким чином, що завтра почнеться відбирання майна у боржників. Але хочу сказати, що дійсно з цією ганебною практикою, яка руйнує всю систему надання та отримання житлово-комунальних послуг, потрібно, напевно, перейти до більш жорстких заходів для того, щоб цю ситуацію змінити і все ж змусити неплатників проводити розрахунки", – додала пані Хоцянівська. За її словами, уряд ініціював зміни до закону "Про житлово-комунальні послуги", які передбачають введення пені за несвоєчасну оплату ЖКП у розмірі 0,1% від суми неплатежу. Водночас у Верховній Раді представники опозиції зареєстрували кілька законопроектів, які передбачають мораторій на підвищення тарифів та конфіскацію житла за несплату комунальних послуг. За даними Державної служби статистики, у січні-лютому 2015 року українці (без урахування тимчасово окупованій території Автономної Республіки Крим і Севастополя) сплатили за комунальні послуги 92,3% від нарахованих за цей час платежів. Заборгованість населення України по оплаті житлово-комунальних послуг на кінець лютого перевищила 13 млрд грн. Середній термін заборгованості становить 2,5 місяця.