Скільки Україна заробляла на продажу зброї Росії?
Україна з кінця березня 2014 року зупинила постачання до Росії товарів військового призначення, які, за офіційними даними, складали 18% експорту державного монополіста "Укроборонпром". Експерти оцінюють збитки від цього у 300 мільйонів доларів.
Сучасний військово−транспортний літак Ан-70 вважався перспективним українсько-російським проектом Ще на початку квітня 2014 року тоді ще перший віце-прем’єр-міністр Віталій Ярема повідомив про плани розірвати військову співпрацю з Росією, а 16 червня новообраний президент Петро Порошенко заборонив будь-яку співпрацю з РФ у сфері військово-промислового комплексу. Українська влада досі не повідомляла, яких економічних збитків коштувало припинення військово-промислової співпраці з Росією. Частка експорту в Росію Дані про продаж зброї Україною належать до закритої інформації. У відповіді на запит BBC Україна державний концерн-монополіст у цій сфері "Укробронпром" відмовився називати конкретну суму, яку Україна втратила від розриву військових стосунків з Росією. "Наприкінці березня 2014 року підприємства-учасники концерну призупинили відвантаження товарів військового призначення до Російської Федерації", - повідомив BBС Україна директор концерну Роман Романов. Єдина названа цифра - частка експорту до Росії, яка у 2013 році складала 18% від прибутку концерну. При цьому майже половина з цього обсягу, як стверджують в "Укроборонпромі", – це цивільна продукція. Приблизну суму виторгу порахували експерти Центру дослідження армії, конверсії та роззброєння. "За розрахунками нашого центру, "Укроборонпром" у 2013 році наторгував приблизно 1,8 мільярда доларів від постачання до Росії", - заявив BBC Україна директор центру Валентин Бадрак. За його словами, частина продукції подвійного призначення, яка може бути використана у військових цілях, експортується не "Укроборонпромом", а іншими підприємствами. Зокрема, це стосується авіаційних контрактів ДП "Антонов". З урахуванням контрактів подвійного призначення, які йдуть повз військового монополіста, Україна загалом за рік наторгувала трохи більше двох мільярдів доларів. "За нашими підрахунками, на Росію у 2013 році припадало 15% експорту військової продукції, це близько 300 мільйонів", - заявив експерт. Про таку ж цифру BBC Україна заявив директор консалтингової компанії Defence Express Сергій Згурець. "Офіційні цифри "Укроборонпрому" та оцінка експертів майже не відрізняються", - прокоментував пан Згурець розбіжності у 3% між даними концерну та експертного центру. Військові поставки Повний перелік контрактів і продукції, яку постачала Україна до Росії, в "Укроборонпромі" теж вважають закритою інформацією. У відомстві BBC Україна надали досить умовний перелік експортованої до Росії техніки. "Основними напрямками експорту військового призначення до РФ у 2013 році були агрегати та комплектуючі до ракетно-космічної техніки, газотурбінні установки для кораблів, авіаційні двигуни та агрегати авіатехніки, вузли та комплектуючі до авіаційних керованих ракет, запчастини до радіолокаційних станцій та інша продукція", - йдеться у листі "Укроборонпрому". Окрім крупних контрактів у ракето-космічній галузі, експерти вказують і на низку дрібніших угод. "Найважливіші проекти пов’язані з обороноздатністю РФ: обслуговування російських балістичних ракет, постачання авіаційних двигунів та газових турбін для кораблів. Є невеличкі, але важливі поставки: елементи, які дозволили Росії створити нову систему мобільного протитанкового ракетного комплексу "Хризантема" або радіолінії до бойових російських гелікоптерів", - зауважив Валентин Бадрак. Він запевняє, що українські підприємства аерокосмічної галузі та літакобудування не є повністю залежними від Росії, адже здійснили певну диверсифікацію й у них є набір проектів, окрім російських. "Специфіка наших стосунків була така, що росіяни не бажали брати участі у проектах модернізації української армії, а ми у їхніх проектах брали участь через економічну доцільність", - наголосив пан Бадрак. При цьому російські експерти вважають, що відмова від російського ринку нашкодить саме Україні й прогнозують колапс оборонної галузі. "Багато оборонних підприємств є містоутворюючими й будуть закриті. Сотні працівників звільнять, до осені може відбутись новий Майдан", - спрогнозував головний редактор російського журналу "Національна оборона" Ігор Коротченко. Окрім того пан Коротченко нагадав, що Росія накопичила достатню кількість української продукції, яку завезли раніше, а тому РФ має час для налагодження імпортозаміщення. Заміщення ринків У концерні BBC Україна заявили, що військово-промислова співпраця з РФ вже зупинена, а тому "Укроборонпром" намагається налагодити виробництво комплектуючих, які раніше Україна купувала у Росії, на українських підприємствах. За твердженням чиновників, вже опрацьовуються можливості спільного виробництва та модернізації військового обладнання з країнами ЄС. Щоправда, жодної конкретної інформації про проекти з ЄС в "Укроборонпромі" не надали. З іншого, боку, у концерні заявили, що зараз головним пріоритетом для української оборонки стало виробництво та ремонт техніки для української армії. "Зараз основний акцент робиться на виробництві для власної армії бронетехніки, літаків та засобів протиповітряної оборони і зв’язку", - повідомили в "Укроборонпромі". "Замістити російський ринок реально. 300-400 мільйонів доларів – це річна сума, яку підприємства українського оборонного комплексу здатні освоїти, виробляючи продукцію для національного війська", - заявив BBC Україна військовий експерт Валентин Бадрак. Пан Бадрак вважає можливим переорієнтацію української оборонки на співпрацю з західними країнами. Він наполягає, що раніше "оборонка" майже не працювала на власну армію, а правила роботи західних компаній передбачають, що для спільних поставок на ринки третіх країн треба частину продукції закуповувати для себе. "Якщо ситуація з внутрішніми закупівлями зміниться, то Україна зможе спільно виробляти військову продукцію із західними країнами. Раніше ці проекти складали 2% обсягу військового співробітництва, реально досить швидко довести цей показник до 10%", - заявив ВВС Україна Валентин Бадрак.