ЗМІ: що далі для Путіна?
Заборона ядерної зброї, беззахисні британські авіаносці, новий вид протестів в Росії та реакція Заходу на арешти в Білорусі.
Відлуння протестів у Росії Після масових протестів в Росії, на території "від Балтики до Тихого океану зависло питання - що далі", пише Анджей Ломановскій для видання Rzeczpospolita. Несподівано масові протести зруйнували образ країни, де президент користується майже стовідсотковою підтримкою, пише автор. На його думку, найкращим виходом для Володимира Путіна в цій ситуації було би позбутися голови уряду Дмитра Мєдвєдєва, проти якого формально і виходили люди, але пан Путін не звик поступатися голосу вулиці, пише автор, а це може спровокувати тривалу політичну кризу. Автор відзначає, що більшість з тих, хто брав участь в недільній ході - це молодь віком 16-20 років, які народилися після розвалу Радянського Союзу, та позбавлені радянських звичок. Але без підтримки іншими групами населення протест молоді залишиться ефемерним, вважає автор. Як Захід реагує на події в Білорусі Експерт Аляксандр Класковскій аналізує дії білоруського керівництва після розгону демонстрацій на День Волі по всій країні. "Білоруське керівництво за допомогою "робокопів" блискуче впоралося з екзистенційною загрозою у вигляді мирних громадян. Тепер, після розгрому Дня Волі, влада намагається відмитися і дивиться на реакцію Заходу", - пише пан Класковський для видання "Белорусские новости". На думку автора, спочатку Олександр Лукашенко натяками прив'язав до протестів "дармоїдів" російський слід, але потім всіх собак почали вішати на Україну і Захід. Мовляв, там існують табори для підготовки бойовиків, і звідти йдуть гроші на кольорову революцію. Автор відзначає, що, реагуючи на розгін мирних протестів, Захід визначив "червону риску" у відносинах з Білоруссю. Це поява політичних в'язнів після розгону демонстрацій. "Тобто адміністративні арешти - це ще балансування на грані. До того ж, як бачимо, в останні дні, розігнавши ту чи іншу акцію, багатьох затриманих відпускають, щоб статистика арештів "на добу" не зашкалювала", - пише автор. "Режим, відмовившись від "м'яких практик" в момент, коли стали наростати і використовуватися опозицією протести "дармоїдів", почав експериментувати з дозуванням репресій. Поки що видно, як Захід морщиться, але проковтує", - додає він. Відмова від ядерної зброї У Нью-Йорку розпочалися перемовини щодо угоди про заборону ядерної зброї, в яких бере участь 113 країн, пише видання Guardian. США та низка інших країн бойкотує перемовини, що проходять в штаб квартирі ООН. Країни хочуть виробити "інструмент, що забороняє ядерну зброю та веде до її повного знищення і має зобов'язуючу юридичну силу", пише видання. США заявили, що світ занадто небезпечний, аби США відмовилися від ядерної зброї. "Ми хотіли би заборонити ядерну зброю, але зараз ми не можемо відверто сказати, що ми здатні захистити наш народ за умови, що у нечесних гравців [ця зброя] є, а ми, ті, хто стоїть на стражі миру та безпеки, її не маємо", - цитує видання слова Ніккі Гейлі, представника США в ООН. За словами видання, більшість країн членів ООН підтримали початок перемовин щодо заборони ядерної зброї. Проблема, за словами видання, полягає в тому, що цю заборону не підтримують країни, які власне і володіють ядерною зброєю. Беззахисні авіаносці Нові авіаносці британського флоту не здатні захистити себе від сучасних російських надзвукових ракет, пише видання Independent. За словами видання, нові російські ракети "Циркон" мають швидкість в п'ять-шість разів більшу за швидкість звуку, та є значно легшими та швидшими за своїх попередників. Ракети можуть надійти до російської армії вже наступного року, пише видання. Характеристики ракет дозволяють стверджувати, що два нових авіаносці, які зараз будують в Британії, не зможуть їх перехопити, пише видання. А отже, авіаносці вартістю 7 млрд фунтів будуть безпорадними проти сучасного російського озброєння, коли вийдуть з доків у 2020 році, пише видання. Британське міністерство оборони заявило виданню: "Ми не коментуємо засоби захисту, але постійно переглядаємо можливі загрози". Огляд підготував Дмитро Зоценко, Служба моніторингу ВВС