Чи переживе українська економіка кризу - західні ЗМІ
Завдяки реформам, започаткованим у 2014-15 роках, українська економіка зустріла коронавірусну кризу у незрівнянно кращому стані, пише афілійоване із Financial Times британське фахове видання The Banker.
Темпи зростання попередніх років дають тверду надію на успішне подолання наслідків глобальної кризи, однак це потребуватиме часу. "Станом на зараз базовим сценарієм є рецесія у 2020 році, з наступним відновленням економіки у 2021 році. Хоча все залежить від того, як розвиватиметься епідемія", - говорить Матео Патроне, директор-розпорядник Європейського банку реконструкції та розвитку у Східній Європі та на Кавказі. Хвиля оптимізму з приводу України після перемоги на виборах Володимира Зеленського, закріпленої перемогою його партії на дострокових виборах парламенту у липні минулого року, вже майже зникла. Далися взнаки й пертурбації з урядом, прем'єр-міністрами та міністрами фінансів, які породили сумніви, чи йтиме Україна далі дорогою реформ. Однак ці негативи були певною мірою врівноважені багатьма позитивними моментами, зокрема ухваленням низки економічних законів у Верховній Раді. За минулий рік Україна втратила кілька позицій у світовому рейтингу сприйняття корупції і перемістилася на 126 місце зі 180. Це іще раз наголошує на необхідності подальших кроків у боротьбі з корупцією. Однак позиції сусідньої Росії в цьому рейтингу є ще нижчими. Оптимізм закордонних аналітиків поділяють і українські фахівці. "Я не думаю, що реформи будуть згортатися. В Україні, як і в багатьох країнах, кризи сприяють реформам", - говорить голова правління Raiffeisen Bank Aval Олександр Писарук. На початку травня, колишнього президента Грузії Міхеїла Саакашвілі призначили головою виконавчого комітету Національної ради реформ. Тоді він прокоментував для Financial Times, що Україна потребує антибюрократичної революції, дерегуляції та боротьби з корупцією. Його призначення і цю заяву також позитивно сприйняли міжнародні аналітики. "Доля "ПриватБанку" визначить довіру до країни у цілому", - кажуть в ЄБРР Видання нагадує, що у травні цього року Міжнародний валютний фонд прийняв рішення перейти на 18-місячну програму standby для фінансування України, яка передбачає більшу свободу дій для уряду у реагуванні на виклики епідемії. "На ближчу перспективу необхідно сконцентруватися на забезпеченні соціальних стандартів життя і збереженні робочих місць. Однак слід докласти зусиль, щоб не змарнувати нові економічні можливості, які дає криза для створення кращого інвестиційного клімату у середній перспективі", - каже Матео Патроне. Індикатором довіри міжнародних інвесторів до України, зауважує The Banker, є тема "ПриватБанку". Після націоналізації та рекапіталізації, банк демонструє дуже добрі фінансові результати. У 2019 році банк задекларував 32,6 мільярда гривень чистого прибутку. Для порівняння, прибуток Raiffeisen Bank Aval, який посів друге місце, у тому ж році становив лише 4,7 мільярда гривень. Однак намагання колишніх власників повернути собі "ПриватБанк" через суди непокоїть аналітиків. "Доля "ПриватБанку" є таким собі слоном у порцеляновій крамниці. Для нас ця права є надзвичайно важливою і не лише з огляду на виділення Україні кредиту МВФ. Доля "ПриватБанку" визначить довіру до країни у цілому та сформує її інвестиційний клімат", - зазначає Патроне. Але ті, хто знайомий із банківським сектором України не перший рік, все ж мають підстави для обережного оптимізму, пише видання. "Банківська система увійшла у теперішню кризу в набагато кращому стані, ніж це було у 2014-15 роках. Тоді банківський сектор виглядав жалюгідно. Зараз він дуже сильний, із солідним запасом капіталу та ліквідності. Я вважаю, цього вистарчить, щоб пережити кризу, зокрема у контексті дуже адекватних заходів, які вживає Національний банк України", - підкреслює Raiffeisen Bank Aval Олександр Писарук. Огляд підготував Ярослав Карпюк, Служба моніторингу BBC Хочете отримувати найважливіші новини в месенджер? Підписуйтеся на наш Telegram або Viber!