Янукович шукатиме в Давосі енергонезалежності
Ключовою темою у порядку денному української делегації на Всесвітньому економічному форумі у Давосі мають стати енергетичні питання.
Рік тому на форумі у Давосі президент Янукович теж говорив про енергетику За повідомленням президентської адміністрації, 26 січня Віктор Янукович виступить на сесії Енергетичного самміту "Енергетика для економічного зростання". Як твердить керівник президентської адміністрації Сергій Льовочкін, президент має говорити про ставлення Києва до сучасної світової енергетичної архітектури і, зокрема, енергетичної безпеки. Крім того, 27 січня Віктор Янукович візьме участь у дискусії "Шляхи майбутнього розвитку", під час якої мають бути обговорені перспективи України у контексті європейського та глобального розвитку. Ці перспективи обговорюватимуть з українським президентом екс-президнт Польщі Олександр Кваснєвський, міністр закордонних справ Швеції Карл Більдт, міністр у європейських справах Туреччини Егемен Багіш та екс-міністр фінансів Росії Алєксєй Кудрін. Раніше інформагенція ЛІГАБізнесІнформ із посиланням на свої джерела у Брюсселі писала, що українським дипломатам не вдалося домовитися про зустріч президента Януковича із лідерами країн Євросоюзу. У президентській адміністрації таку інформацію не коментували, проте офіційних повідомлень про якісь двосторонні зустрічі Віктора Януковича із кимось з європейських лідерів у Давосі також немає. Утім, напередодні візиту у Давос в інтерв’ю альманаху "Україна і світ 2012 Глобальний порядок денний" Віктор Янукович назвав відновини Києва та Брюсселя цілком нормальними, попри непідписання угоди про асоціацію та вільну торгівлю на самміті Україна-ЄС у грудні минулого року. По азербайджанський газ через Давос Єдиним конкреним підсумком візиту може стати підписання угоди між українським урядом та урядом Азербайджану про співпрацю в організації постачань скорапленого газу. Про те, що Кабмін схвалив підписання цієї угоди, повідомив заступник міністра енергетики Володимир Макуха. Саму угоду у Давосі має від імені України підписати міністр енергетики Юрій Бойко. Утім, і під час попереднього форуму у Давосі український президент критикував Росію за спорудження нових маршрутів для експорту свого газу до Європи, що оминають Україну, зокрема - Північного потоку, а також разом із президентом Азербайджану Ільхамом Алієвим підписав угоду про постачання скрапленого газу до України. За рік, що минув, Росія добудувала і ввела в дію Північний потік, а також впритул наблизилася до початку будівництва Південного потоку. Натомість, будівництво терміналу, що довзовлив би Україні приймати танкери зі скрапленим газом, так і не було розпочато. Утім, у тому ж інтерв’ю альманаху "Україна і світ 2012 Глобальний порядок денний" президент Янукович заявив, що спорудження цього терміналу - серед головних інфраструктурних проектів України. Проте чим відрізнятиметься нинішня міжурядова угода від попередньої, підписаної президентами? Азербайджанський експерт з питань енергетики Ільхам Шабан каже, що, напевне, більшою конкретикою. "Підписана рік тому угода ні до чого не зобов’язувала - це було лише декларацією намірів. А те, що зараз анонсувала українська сторона, здається, буде комерційною угодою", - каже азербайджанський експерт. Згідно зі схваленим українським урядом проектом угоди, Київ розраховує отримувати із Азербайджану до 15 мільярдів кубометрів газу через спеціальний термінал, що має бути збудований впродовж 3-4 років. Проте у Баку називають дещо інші обсяги можливого постачання газу - від 2 мільярдів кубометрів на початку реалізації проекту до 3-5 мільярдів у майбутньому - каже Ільхам Шабан. До України через Туреччину Утім, збільшити ці обсяги, якщо на азербайджанський газ буде реальний попит, не становитиме проблему, оскільки потужності видобутку на першій черзі родовища Шах-Деніз нині складають близько 7 мільярдів кубометрів, і можуть бути збільшені ще на 2 мільярди кубів - вважає азербайджанський есперт. Цьому не завадить навіть нещодавня угода із російським Газпромом, який у 2012 році вирішив збільшити імпорт азербайджанського газу удвічі - до 3 мільярдів кубів. Для забезпечення цієї угоди Баку продаватиме надлишок газу із своїх підземних сховищ, який з’явився потому, як програма модернізації енергетичної інфраструктури почала приносити свої результати, і втрати у мережах скоротилися на третину - розповідає пан Шабан. Угода із Газпромом свідчить про те, як відчайдушно Баку шукає покупців на свій газ. І тому угода з Києвом, який показав себе як дуже ненадійний партнер в історії з нафтопроводом Одеса-Броди, також є цікавою для Державної нафтової компанії Азербайджану. "Про те, що Україна хоче купувати азербайджанський газ, кажуть із 2009. Якби у 2010 році почали цей термінал будувати, то, може, вже зараз почалися б поставки. Подивіться на приклад Польщі. Проте нам потрібні покупці, а їх немає", - каже азербайджанський експерт з питань енергетики. Ще однією проблемою може стати маршрут постачання. Нині азербайджанський газ може потрапити до України або через систему російськи трубопроводів, що навряд чи можна назвати справжньою альтернативою імпорту російського газу. Колись широко обговорюваний маршрут через Грузію поки що заморожено. Відтак, єдиним шляхом може бути транспортування азербайджанського газу до Туреччини через наявні трубопроводи, а потім - через Чорне море до поки незбудованого терміналу для танкерів зі скрапленим газом в Одесі.