Ющенко за єдиний енергопростір від моря до моря
Створення єдиного енергетичного простору, що сягав би від Каспійського до Балтійського моря стало однією із провідних тем Енергетичного самміту, що проходить у Києві.
Однією із ланок цього простору має стати і шлях каспійської нафти до Європи через Чорне море та український нафтопровід Одеса-Броди. Техніко-економічне обґрунтування цього проекту у четвер обговорювали у Києві представники енергетичних компаній, а у п’ятницю обговорення продовжать президенти 8 країн-учасниць самміту. Новелою нинішнього енергетичного самміту стала ідея створення спільного енергетичного простору від Балтійського до Каспійського моря через Україну та Чорне море. Про цю ідею заявив, відкриваючи Енергетичний форум президент України Віктор Ющенко: “Це буде першим внеском, першим кроком, як сформувати візію загальної концепції транзитного простору від Каспійського, Чорного і Балтійського морів. Другими словами, фактично, ми розпочинаємо мову про формування по суті нової культури транзиту енергоносіїв зі Сходу на Захід.” Серед складових цього спільного енергетичного простору пан Ющенко називає початок роботи нафтопроводу Одеса-Броди у європейському напрямку, заповнення його каспійською нафтою, залучення Азербайджану та Казахстану до будівництва в Україні нових заводів з переробки нафти, які могли б працювати як на внутрішній ринок, так і на експорт. Свої висновки про доцільність таких планів оприлюднила на Енергетичному форумі американська консалтингова компанія Mott MacDonald, яка здійснювала дослідження на замовлення Укртранснафти. Президент Азербайджану, Ільхам Алієв, який прибув до Києва для участі у самміті, заявив, що саме участь азербайджанських нафтових компаній у проектах з нафтопереробки може стати тим чинником, який посилить зацікавленість Баку у проекті використання нафтопроводу Одеса-Броди у європейському напрямку: “Азербайджан завжди виступав за політику диверсифікації експорту, і ми, фактично цього домоглися. Сьогодні азербайджанська нафта іде по двох напрямках до Чорного моря, а також до Середземного. Що ж до участі у проекті Одеса-Броди, то до кінця липня робоча група надасть свої пропозиції як економічного, так і технічного характеру. Ми обговорювали також і можливості пілотних проектів, аби протестувати цей маршрут не тільки у теорії, але і на практиці. Бо теорія інколи дає одну економіку, а практика – іншу. Азербайджан також зацікавлений у ширшій участі у проекті, бо наша нафта і так вже є у Чорному морі. Мова йде про можливість спільної нафтопереробки, вихід на український ринок та ринки сусідів із нафтопродуктами.” Участь Азербайджану у заповненні нафтогону Одеса-Броди є ключовою, адже тільки ця країна каспійського регіону має наразі і ресурси, і бажання до цього. Не зважаючи на те, що у своєму вітальному виступі президент Ющенко однаково люб’язно запрошував до співпраці у нафтопереробці і азербайджанських, і казахських інвесторів, останні навряд чи виявлять якесь бажання працювати з Україною. Президент Казахстану, Нурсултан Назарбаєв проігнорував запрошення на київський самміт, і віддав перевагу зустрічі із новим російським президентом Дмітрієм Медвєдєвим. Пана Медвєдєва також було запрошено до Києва, але його першим закордонним візитом став візит до Астани. Уповноважений українського президента з міжнародних енергетичних питань Богдан Соколовський дипломатично каже, що Росія ще може приєднатися до Єдиного енергетичного простору, коли побачить, як той запрацює на повну потужність. На Енергетичному форумі також було представлено ще одне, четверте, техніко-економічне обґрунтування доцільності використання нафтопроводу Одеса-Броди у європейському напрямку. Згідно із висновками британської консалтингової компанії Granherne, “проект Євроазійського Нафтотранспортного Коридору зможе забезпечити надійне та конкурентне постачання каспійської нафти до Європи, і буде взаємовигідним для всіх учасників, постачальників та споживачів.” Утім, Ігор Кирюшин, голова правління Укртанснафти, компанії, яка керує нафтопроводом, поки що не може назвати конкретних споживачів та постачальників, так само, як і обсяги конкретних контрактів, згадуючи лише домовленості із нафтопереробними заводами в Україні, Польщі та Чехії. Водночас він каже, що у разі, як каспійська нафта таки почне рухатися у європейському напрямку, проблем із російськими компаніями, які нині здійснюють транспортування своєї нафти з Бродів до Одеси не виникне. Мовляв, угоди лише передбачають, що їх треба попередити за 3 місяці. Жодних інших штрафних санкцій за розірвання нинішніх угод, які визначають використання нафтопроводу Одеса-Броди, за словами пана Кирюшина, не передбачається. Тим часом Енергетичний форум у Києві було затьмарено ще одним довкола енергетичним скандалом. Перед початком самміту представники американської компанії Vanco провели свою прес-конференцію, хоча цього заходу не було передбачено. Напередодні уряд скасував всі рішення, згідно із якими ця компанія отримала ліцензію на розробку українських надр на шельфі Чорного моря у Керченські протоці. Представники Vanco не відповіли на запитання журналістів, яким чином вони змогли провести свою прес-конференцію у рамках Енергетичного самміту, але радник голови правління Vanco, Джин Браун, пояснив це тим, що приклад цієї компанії наочно ілюструє долю іноземних інвестицій в український енергетичний сектор: “Це не випадковий збіг обставин, коли під час двох днів, впродовж яких йтиме мова про іноземні інвестиції в українську енергетику, ми змушені заявити: те, що відбулося із Vanco, є дуже поганим сигналом для інвесторів поза межами України. Із моїх міжнародних контактів я знаю, що перед цим вони вишиковувалися у чергу, аби взяти участь у якомусь з проектів. Тепер вони переглядають свої плани. І це є трагедією для України.” Показово, що підсумкова прес-конференція першого дня Енергетичного форуму також переважно стосувалася питань, пов’язаних із компанією Vanco, де міністр енергетики Юрій Продан та заступник голови президентського секретаріату Олександр Шлапак вели публічну полеміку.