ПАРЄ і надалі проводитиме моніторинг в Україні
Резолюція, ухвалена Парламентською Асамблеєю Ради Європи, виявилася несподівано гострою для багатьох членів української делегації. ПАРЄ вирішила і далі спостерігати за тим, як Україна дотримується європейських стандартів, обумовлених її членством в організації.
В результаті обговорення спеціального звіту в Парламентській Асамблеї Ради Європи вирішено, що моніторинг триватиме до президентських виборів, які мають відбутися наступного року. До резолюції було запропоновано майже 40 поправок. Авторами майже половини поправок були українські паламентарі, передусім - представники більшості в Верховній Раді. Пом'якшити резолюцію не вдалося Поправки пропонували Михайло Гладій, Орест Климпуш, Олександр Карпов і Анатолій Рохацький, а також віце-президент ПАРЄ комуніст Борис Олійник, який очолює українську делегацію. Назагал ці поправки мали на меті пом'якшити пункти резолюції, яка, на думку і депутатів і оглядачів є достатньо жорсткою. Такої думки дотримується і Борис Олійник: "У нинішніх резолюції і рекомендаціях, ці речі побудовані так - інтонаційно - що, відзначивши наші позитиви, складеться враження в невтаємниченого, що ми майже ніяких посутніх кроків після 2001 року не вчинили. Хоча самі ж доповідачі відзначають ті позитиви, які свідчать про наш посутній поступ вперед без страха і сомнєнія". Однак практично жодної поправки українським депутатам провести не вдалося. Багато місця в резолюції відведено становищу преси в Україні. ПАРЄ констатує порушення прав журналістів, переслідування засобів масової інформації податковими і регуляторними органами. Окремий пункт резолюції присвячений українській президентській адміністрації - вкзано, що вона встановила контроль над "державними, тими, що контролюються олігархами, а також незалежними засобами масової інформації". Звертає увагу ПАРЄ і на конституційний процес в Україні: члени асамблеї вказують, що внесення змін до Конституції має відбуватися в суворій відповідності до чинного законодавства. Позиція опозиції ПАРЄ вирішила продовжити моніторинг до завершення президентських виборів в Україні. Таке рішення цілком співпадає з позицією представників опозиційних фракцій українського парламенту. Член фракції "Наша Україна" Юрій Костенко: "Зараз, тим більше в такий складний час, коли не відомо, чим закінчаться політичні експерименти в Україні, ми вважаємо, що ця процедура буде в якійсь мірі підтримувати демократичні сили нашої держави". Більшість членів української делегації не згодні зі змістом резолюції, вважаючи її упередженою. Ці делегати кажуть, що є чимало прикладів, коли Рада Європи скасовувала моніторинг, не зважаючи на невиконання країною всіх зобов'язань, взятих перед вступом. Не виконані вимоги Формально Україна не виконала кілька вимог: досі не ухвалила цивільно-процесуальний і кримінально-процесуальний кодекси, а також не завершила реформування прокуратури. Однак доповідачка Ради Європи з питань України Ханне Северінсен каже, що справа не в формальностях: "Я багато разів підкреслювала, що ідеться не просто про закони. Як я вказувала, для нас дуже важливі конституційне питання, наступні вибори, свобода преси. Але важливо і розглянути питання кримінально-процесуальні. Нині ці питання в Україні - не на належному рівні і не в відповідності до стандартів Ради Європи". Марні зусилля генерального прокурора ПАРЄ завжди прискіпливо стежила за розслідуванням справи про зникнення Георгія Ґонґадзе та іншими резонансними справами. Щодо справи Ґонґадзе наша позиція чітка: ми вимагаємо, щоби українська влада продовжувала розслідування Петер Шідер, президент ПАРЄ У резолюції вже немає згадки про вбивство Ігоря Александрова, оскільки українська генеральна прокуратура вже повідомила про розкриття цього злочину. Водночас відзначено відсутність прогресу в розслідуванні справи Ґонґадзе. Хоча генеральний прокурор Святослав Піскун кілька днів провів у Страсбурґу, зустрічаюіись з посадовцями Асамблеї і з лідерами всіх політичних груп ПАРЄ, схоже, він не переконав їх у якихось результатах цієї справи. Член української делегації від аграрної фракції Михайло Гладій сказав Бі-Бі-Сі, що Асамблея не повинна упереджено ставитися до України в цьому питанні. Але водночас Михайло Гладій визнав, що саме справа Ґонґадзе є головною причиною, через яку ставлення ПАРЄ до України практично не змінюється кілька років, що й демонструє резолюція: "Ми коли обговорювали ці питання, наприклад, з Северінсен, з іншими, в політичних групах, ми згадували, що є в багатьох країнах світу нерозкриті справи дуже давно. Політично резонансні. Але ж це епізоди певні, в політиці їх не можна брати за основу. Хоча я згідний про те, що треба швидше. Я думаю, що, власне, така співпраця прокуратури і депутатів нашого парламенту з комітетами, з політичними групами, з керівництвом, змусить нашу прокуратуру працювати активніше". Термін до січня Президент Парламентської Асамблеї Ради Європи Петер Шідер сказав на прес-конференції, що хоча спеціальний доповідач у справі Ґонґадзе висловлював задоволення розслідуванням цієї справи в Україні, ПАРЄ не вважає її завершеною для себе: "Генеральний прокурор хотів зі мною обговорити, головно, деякі положення нашої резолюції. А я йому сказав, що не буду з ним цього обговорювати. Щодо інших питань, зокрема, щодо справи Ґонґадзе, наша позиція чітка: ми сподіваємося і вимагаємо, щоби українська влада продовжувала розслідування. Ми не думаємо, як це свого часу видавалося, виходячи зі звіту представника в справі Ґонґадзе Крістіана Крюґера, що цю справу потрібно закрити. Ми не вважаємо, що справу треба закрити, навпаки - ми переконані, що влада має перед нами у відкритий спосіб відзвітувати". Петер Шідер сказав, що в разі, як до січня правоохоронні органи України не досягнуть прогресу в розслідуванні, Рада Європи запропонує нові заходи, щоби підштовхнути розслідування справи Ґонґадзе.