Без Леніна: успіхи та провали декомунізації
До дедлайну 21 лютого більшість вулиць таки отримали нові назви, а от Верховна Рада провалила свою частину роботи і не змогла перейменувати міста та села.
Вулиць імені Леніна, як і пам'ятників "вождю", в Україні залишилось мало Минулої неділі міські та селищні ради мали завершити перейменування радянських вулиць та демонтувати пам’ятники комуністичним діячам. До цього ж дня Верховна Рада, яка має виключне повноваження перейменовувати населені пункти, мала закінчити декомунізацію назв населених пунктів, проте цього так і не зробила. Останніми днями перед дедлайном міськради попрацювали "ударними темпами" й таки змінили більшість радянських назв навіть у найсхідніших містах: Дніпропетровську, Запоріжжі, Маріуполі, Краматорську та Слов’янську. Натомість у Верховної Ради, яка потонула у коаліційних сварках, руки до декомунізації фактично не дійшли – вона дала нові назви тільки чотирьом містам з-понад двадцяти, та 170 селам з-понад 900, які підлягали декомунізації. Більше без Леніна Декомунізаційний закон передбачав, що до 21 листопада 2015 року місцеві ради намагатимуться змінити радянські назви у своїх містах та селах, а потім на три місяці це повноваження отримає міський чи селищний голова особисто. До осені 2015 року процес перейменувань пробуксовував, адже місцеві політики переважно займались підготовкою до виборів 25 жовтня. Артемівськ на Донеччині одним з перших через декомунізацію повернув стару назву Бахмут Проте після виборів справа пішла швидко - щодня десятки міст ухвалювали рішення про перейменування радянських топонімів. Адже після 21 лютого, як вказує закон, право перейменовувати вулиці на три місяці отримує місцевий голова обласної державної адміністрації. До прикладу, в останній робочий день перед дедлайном нарешті перейменували центральний проспект Дніпропетровська імена Карла Маркса на честь відомого дослідника козаччини Дмитра Яворницького. Так само тут зникли вулиці Леніна та Кірова. Аналогічні рішення у п’ятницю ухвалили у Запоріжжі й змінили назву центрального проспекту Леніна на Соборний. "На рівні обласних центрів та великих міст закон про декомунізацію майже виконаний, подекуди навіть на 100%", - запевнив ВВС Україна співробітник Інституту національної пам’яті Богдан Короленко. Саме ця установа моніторить та методично консультує під час перейменувань. За його словами, більшість пам’ятників радянським діячам також демонтували або ухвалили рішення про демонтаж, як у випадку з пам’ятниками Леніну, Дзержинському та Орджонікідзе у Запоріжжі. Нещодавно у Дніпропетровську демонтували пам'ятник Петровському, на честь якого назване місто Таку дисципліну міських та селищних голів він пояснює адміністративною відповідальністю, яка передбачена для них за невиконання декомунізаційного закону. "Хоча назвати точну цифру, на скільки відсотків в регіонах виконали закон про декомунізацію, важко. Загального переліку об’єктів та назв, які підлягали перейменуванню, ні в кого немає", - додав Богдан Короленко. Прецедент Полтави Хоча, як повідомили в Інституті національної пам’яті ВВС Україна, один обласний центр все ж таки проігнорував децентралізацію – Полтава. "Полтава є останньою білою плямою, найбільш негативний приклад", - розповів Богдан Короленко. Через політичні протистояння у міськраді мер міста Олександр Мамай не проводить перейменування Після місцевих виборів у цьому місті перемогу на виборах отримав старий мер Олександр Мамай, проте у місцевій раді своєї більшості в нього немає. Тож, як розповів ВВС Україна депутат Верховної Ради від Полтави Юрій Бублик, у міській раді поки не можуть дійти згоди навіть щодо обрання секретаря, а всі інші рішення зависли. "Склад міської ради кострубатий, треба знаходити спільну мову, але досі не обрали секретаря, а поки не вирішать ці організаційні питання, міська рада до декомунізації не може дійти" - розповів ВВС Україна пан Бублик. Хоча депутат критикує міську раду, яка не може провести декомунізацію, він не підтримує ідею, щоб губернатор сам своїм рішення змінив назви. Натомість Інститут національної пам’яті вже готує матеріали та пропозиції щодо перейменувань, які передасть керівнику обласної державної адміністрації. Схожа ситуація склалась і у деяких дрібніших містах, зокрема у Мелітополі Запорізької області. В Інституті національної пам’яті сподіваються, що губернатори також виправлятимуть деякі хитрощі міської влади. Як от у Харкові, де два райони міста зберегли радянські назви Жовтневий та Фрунзенський, але їм підібрали інше обґрунтування. У Ради не дійшли руки До 21 лютого 2016 року Верховна Рада мала перейменувати усі населені пункти, які підпадали під закон про декомунізацію. За даними Інституту національної пам’яті, загалом підлягають перейменуванню понад 900 населених пунктів, зокрема і майже три десятка міст. У черзі на перейменування Цюрупинськ на Херсонщині, який отримає назву Олешки Місцеві громади мали направляти до парламенту свої пропозиції, адже тільки Верховна Рада, як вказано у Конституції, має таке повноваження. Ще у жовтні 2015 року депутати перейменували село Радянське на Тернопільщині, а 4 лютого 2016 року змогли проголосувати постанову про перейменування 175 поселень, з яких тільки чотири - міста. Зокрема, у Донецькій області замість Артемівська вже з’явився Бахмут, Дзержинська – Торецьк, а Красного Лимана – Лиман. В Одеській області Іллічівськ став Чорноморськом. Проте до інших перейменувань у депутатів руки так і не дійшли. "Інші назви – загалом 813 – вже погоджені профільним комітетом, але Верховна Рада не проголосувала ці постанови через політичну кризу", - нагадав Богдан Короленко. Парламент планував перейменування 18 або 19 лютого, проте через розвал коаліції та спроби відставити уряд депутатам було не до цього. А наступне засідання парламенту відбудеться тільки 15 березня. "Думаю, наступного пленарного тижня у нас дійдуть руки до перейменувань і ми це проголосуємо. Усе, крім перейменування Кіровограда в Інгульськ", - запевнив ВВС Україна заступник голови фракції БПП Олексій Гончаренко. Він також є секретарем профільного комітету ради з питань місцевого самоврядування. За його словами, тільки щодо нової назви Кіровограда у Раді консенсусу не буде. Чи будуть Дніпро й Інгульськ? Окремими постановами у Раді планують перейменовувати два міста – Дніпропетровськ у Дніпро, а Кіровоград – в Інгульськ. Проти перейменування Кіровограда протестує частина його мешканців, вимагаючи повернути назву часів Російської імперії - Єлизаветград. Іншим не подобається назва Інгульськ на честь річки. У Кіровограді деякі активісти хочуть повернути назву часів Російської імперії Тому, як вважає пан Гончаренко, треба знайти якусь компромісну назву. Проте в Інституті національної пам’яті наполягають на назві Інгульськ, вказуючи, що цю назву підтримали більшість членів комітету Ради, окрім названого депутата Олексія Гончаренка. Водночас інші нові назви міст, як стверджують у Раді, не викличуть суперечок. Місто Орджонікідзе Дніпропетровської області планують перейменувати на Покров, а Дніпродзержинськ – на Кам’янське. У Донецькій області Артемове можуть перейменувати на Залізне, а райцентр Красноармійськ – на Гришине. Місто Димитров має стати Гродівськом. Представник "Опозиційного блоку" Олександр Вілкул пропонує Раді залишити назву Дніпропетровськ, називаючи місто на честь Апостола Петра У Кіровоградській області місто Ульянівку планують перейменувати на Благовіщенське, а в Одеській області Котовськ – на Подільське. У Полтавській області місту Комсомольськ хочуть дати назву Горішні Плавні. Місто атомників Кузнецовськ Рівненської області отримає назву Вараш, а у Херсонські області місту Цюрупинськ можуть повернути історичну назву Олешки. Райцентр Щорс Чернігівської області має стати Сновськом, а на Житомирщині райцентр Червоноармійськ може отримати назву Пулин. Окрім того, якщо Рада таки розгляне питання перейменувань, то може змінити назви населених пунктів окупованого Росією Криму, а також самопроголошених "ДНР" та "ЛНР".