Вибори в Ірані: частковий перерахунок
Орган, що наглядає за перебігом виборів в Ірані, наказав частково перерахувати голоси після першого туру президентських виборів, що відбувся минулої п'ятниці.
Це виглядає як спроба відреагувати на занепокоєння кількох кандидатів з приводу порушень у першому турі голосування. Однак, як повідомила кореспондентка Бі-Бі-Сі в Тегерані Френсіс Харісон, такої спроби буде очевидно недостатньо: "Наглядова Рада, яка спостерігає за перебігом виборів в Ірані, оголосила про перерахунок бюлетенів у сотні навмання вибраних скриньках у чотирьох головних містах, включно зі столицею. Однак, це дуже незначне число голосів, поміж яких немає сільських дільниць, де фальшування, як правило, легше зорганізувати. Звинувачення в порушеннях лунають від кандидата, який веде перед, Хашемі Рафсанджані, а також від реформатора Мехді Карубі, який з незначним відривом поступився твердокурснику меру Тегерану. Пан Карубі написав листа іранському Верховному лідеру, у якому розповів про змову, у якій ісламських бойовиків заохочували голосувати за мера. Вночі іранська влада закрила дві газети, які збиралися надрукувати листа Карубі. Третя газета через погрози була змушена відкликати з продажу свій наклад. Такі гострі звинувачення у фальшуванні є безпрецедентними від часу революції і закриття газет є чітким сигналом місцевій пресі не торкатися цієї історії." Другий тур виборів - вперше після революції У суботу було оголошено, що другий тур президентських виборів в Ірані відбудеться 24 червня. Електорат обиратиме між колишнім президентом Хашемі Рафсанджані і консервативним мером Тегерану Махмудом Ахмадінеджадом. Це вперше після ісламської революції 1979-го року у країні відбуватиметься другий тур виборів. 70-річного Акбара Гашемі Рафсанджані, про підтримку якого у другому турі вже заявили дві найбільші реформістські організації, називають опорою системи ісламського врядування в країні. Його вважають найпотужнішим лідером після Верховного духовного провідника Аятоли Хаменеї. Його суперником, якого підтримуватимуть консерватори, буде 49-річний мер Тегерану Махмуд Агмадінеджад. Його називають маловідомою особою з тісними зв'язками з нинішнім режимом. Багато оглядачів в Ірані були здивовані таким результатом. У той час як другий тур виборів передбачали заздалегідь, і пана Рафсанджані вважали провідним кандидатом, ніхто не очікував, що консервативний мер вийде до другого туру. Консерватори, які зазвичай отримують на виборах до 15% голосів, висували трьох кандидатів, проте в останні дні, як вважають, вони мобілізували сили за паном Агмадінеджадом. Після оголошення результатів першого туру кандидат від реформістських сил Мегді Карубі, який виявився на третьому місці, заявив про підтасовку голосів. Ось що розповіла кореспондентка Бі-Бі-Сі в Тегерані Франсіс Гарісон: „Пан Карубі твердить, що має докази, що деякі люди проголосували двічі, що в голосуванні були задіяні гроші. Він твердить про дивне втручання. Натомість мер Тегерану, який виявився на другому місці, каже, що Іран - вільна країна і що пан Карубі може казати все, що забажає.” США назвали вибори недемократичними Згідно з даними іранського уряду, активність виборців у першому турі становила 62%, попри те, що деякі реформістські групи бойкотували вибори. Іранська влада твердить, що висока активність є свідченням несправедливої критики, яка лунала з-за кордону, зокрема від президента США, який назвав вибори в Ірані недемократичними. У неділю з подібною заявою виступила і держсекретар США Кондоліза Райс, яка відвідує регіон. Міністр закордонних справ Ірану Камаль Харазі назвав заяву президента Буша образою і сказав, що саме вона спонукала високу активність виборців: „Своєю присутністю біля скриньок для голосування іранці відповіли Америці великим НІ. Вони висловили рішучу незгоду з визначенням, яке американці вживають стосовно демократії. Ми сподіваємося, що американські посадовці прокинуться і краще вивчать іранське суспільство і виправлять свою позицію щодо іранського народу, поки не пізно і вибачаться за такий невідповідний крок.” Як би там не було, але висока активність виборців у першому турі також свідчить, що іранцям небайдуже хто керуватиме країною. А очікування в тих, хто з 47ми мільйонів виборців знову прийде на виборці дільниці в Ірані 24 червня, прагматичні: „Ми не багато очікуємо від наступного президента, кого б не обрали. Ми хочемо кращих умов життя для бідних людей, які тут живуть.”