title: Barcelona
text: Iste articlo ye sobre a ciudat catalana de Barcelona. Ta la ciudat venezolana se veiga Barcelona (Venezuela).
  
  Barcelona ye una ciudat espanyola, capital de Catalunya, d'a provincia de Barcelona y d'a comarca d'o Barcelonés, que d'antis mas estió la capital d'o condau de Barcelona, en dando-li lo suyo nombre. Ye situada chunto a la mar Mediterrania, a unos 160 km de distancia a lo sud d'os Pireneus y d'a muga con Francia, en una planeta mugant a l'este por a mar, a l'ueste por a ralla litoral (Sarra de Collserola), a lo sud por o río Llobregat y a lo norte por o río Besòs.
  
  Tien una población de 1.636.762 habitants en o suyo termin municipal y de 3.291.654 en a suya aria metropolitana. Barcelona y a suya aria metropolitana forman o segundo nuclio economico y de población mas important d'Espanya, en l'actualidat licherament por dezaga de Madrit; buena parti d'a historia d'o país en as zagueras doscientas anyadas ye sinyalato por a rivalidat entre as dos ciudaz y a suya batalla por a supremacía en a industria, o comercio, a cultura y a politica.
  
  Demografía 
  
  O censo de 1787 encorpora Vallbona; en 1860, a Barceloneta; en 1897, Les Corts, Gràcia, Sant Andreu de Palomar, Sant Gervasi de Cassoles, Sant Martí de Provençals, Sants y Vallvidrera; en 1904, Horta; y en 1930, Sarrià que d'antis mas (en 1920) ya heba encorporato parte de Santa Creu d'Olorda. Os datos anterios son a suma d'os antigos municipios.
  
  Cheografia
  
  Districtos y barrios 
   Ciutat Vella:
   el Raval
   el Gòtic
   la Barceloneta
   Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera
   L'Eixample:
   el Fort Pienc
   la Sagrada Família
   la Dreta de l'Eixample
   l'Antiga Esquerra de l'Eixample
   la Nova Esquerra de l'Eixample
   Sant Antoni
   Sants-Montjuïc:
   el Poble Sec
   la Marina del Prat Vermell
   la Marina del Port
   la Font de la Guatlla
   Hostafrancs
   la Bordeta
   Sants-Badal
   Sants
   Les Corts:
   les Corts
   la Maternitat i Sant Ramon
   Pedralbes
   Sarrià – Sant Gervasi:
   Vallvidrera, el Tibidabo i les Planes
   Sarrià
   les Tres Torres
   Sant Gervasi-Bonanova
   Sant Gervasi-Galvany
   el Putget i Farró
   Gràcia:
   Vallcarca i els Penitents
   la Salut
   Vila de Gràcia
   el Camp d'en Grassot i Gràcia Nova 
   Horta-Guinardó:
   el Baix Guinardó
   Can Baró
   el Guinardó
   la Font d'en Fargues 
   el Carmel
   la Teixonera
   Sant Genís dels Agudells  
   Montbau
   la Vall d'Hebron
   la Clota
   Horta
   Nou Barris:
   Vilapicina i la Torre Llobeta
   Porta
   el Turó de la Peira  
   Can Peguera
   la Guineueta
   Canyelles
   les Roquetes
   Verdun
   la Prosperitat
   la Trinitat Nova
   Torre Baró
   Ciutat Meridiana
   Vallbona
   Sant Andreu:
   la Trinitat Vella
   Baró de Viver  
   el Bon Pastor
   Sant Andreu
   la Sagrera
   el Congrés i els Indians  
   Navas
   Sant Martí:
   el Camp de l'Arpa del Clot
   el Clot
   el Parc i la Llacuna del Poblenou
   la Vila Olímpica del Poblenou  
   el Poblenou
   Diagonal Mar i el Front Marítim del Poblenou
   el Besòs i el Maresme
   Provençals del Poblenou
   Sant Martí de Provençals
   la Verneda i la Pau
  
  Historia 
  O 3 d'abril de 801, dimpués de siet meses de setio, tropas de l'Imperio Carolinchio mandadas por Loís, fillo y hereu de Carlos Magno, prenen la ciudat en encorporando-la a lo Imperio Carolinchio.
  
  En chulio de 935 una flota de cuaranta vaixiellos d'o Califato de Cordoba ataca y espulla los puertos de Pals (5 de chulio), Empúries (que dende alavez quedó despoblau), Torroella de Montgrí (8 de chulio) y Barcelona (15 de chulio), provocando centenars de victimas y muitisma destrucción. Qui mandaba la flota yera Abd al-Màlik ibn Said ibn Abi Hamama, que tornó en rematar l'ataque en o puerto de Turtusha.
  
  En chunio de 942 una incursión d'hongaros trescruza lo Pireneu por o Vallespir y espulla Banyoles, Santa Coloma de Farners  y o monesterio de Sant Per d'as Puellas en Barcelona, abanzando por o Baches y o Solsonés enta Leida (que alavez feba parte d'o Califato de Cordoba) y, en revlar en a suya conquiesta, torna enta lo norte por l'Urchel y la Cerdanya.
  
  O 5 de mayo de 985 tropas d'o Califato de Cordoba comandatas por Almanzor marchan dende Cordoba enta lo condau de Barcelona. En o suyo camín espullan os territorios d'as actuals comarcas d'o Baixo Penedés, Alto Penedés, Baixo Llobregat, Barcelonés y Vallés Occidental, destruindo los monesterios de Sant Cugat del Vallès (en Sant Cugat del Vallès), Sant Pavlo del Campo (en Barcelona) y Sant Per d'as Puellas (tamién en Barcelona).
  
  Administración
  
  Reparto de concellers
  
  Alcaldes
  
  Esporte 
  A oferta esportiva ye muit variata pero destacan clubs poliesportivos como o FC Barcelona, o RCD Espanyol de Barcelona o Club Natació Barcelona, o Club Natació Montjuic, y o Club Esportiu Laietà con muitos milers de socios, amás d'atros que nomás partecipan en un esporte como AA Catalunya en atletismo.
  
  Atletismo 
  L'atletismo ye representato en Barcelona por 14 clubs federatos en a Federación Catalana d'Atletismo (FC Barcelona, Club Atlètic Blanc i Blau, Agrupació Atletica Catalunya, Asociació Esportiva d'Atletes Veterans, Club Atletismo Bikila Barcelona, Club Atletismo Running, Club d'Atletisme Canaletes, Club Atletisme Nou Barris, Barcelona Atletisme, Club Esportiu Mediterrani, Club Esportiu Universitari, Club Natació Barcelona, Club Natació Montjuic, Domingo Catalán Fondistas Club). Antimás tien muitas cursas populars entre las que destacan a Media Maratón de Barcelona, a Maratón de Barcelona, a Cursa Jean Bouin y a Cursa d'El Corte Inglés.
  
  Instalacions esportivas 
  As instalacions esportives mes destacatas son o Estadio Olimpico de Montjuïc, o Palacio Sant Jordi, as piscinas Picornell, o Camp Nou d'o FC Barcelona, o Palacio d'a Chelo de Barcelona, y o complexo esporitvo de Can Dragò.
  
  En Barcelona se celebroron en 1992 os XXV Chuegos Olimpicos d'a era moderna.
  
  Localidaz achirmanatas 
    Dublín (Irlanda).
    Buenos Aires (Archentina).
   1963:  Montpeller (Occitania).
   1985:  São Paulo (Brasil).
  
  Se veiga tamién 
   Museu d'Historia d'a Ciudat de Barcelona.
   Linia 200 d'Adif.
   Gara de Barcelona-Sants.
   Apeadero de Passeig de Gràcia.
   Gara de Barcelona-França.
   Linia 240 d'Adif.
   Linia 270 d'Adif.
  
  Referencias
  
  Vinclos externos 
  
    Pachina web oficial de l'Achuntamiento de Barcelona.
  
  Barcelona