 Revoluce (násilný převrat) je zlo a její důsledky jsou ještě větší zlo – to je hlavní myšlenka tohoto filmu. V tom Nolan souhlasí s papežem Lvem XIII., který ukázal cestu, jak revoluci předejít: "Ale je nemálo těch, kteří prostoupeni zhoubnými principy dychtí po revolučním převratu, jejichž hlavním cílem je rozvířit nepokoj a podněcovat své druhy k násilným činům. Zákonná moc by měla zasáhnout a zabránit takovýmto buřičům v činnosti, aby pracující třídy nebyly jejich zchytralostí svedeny na scestí a aby právoplatní vlastníci nebyli vystaveni plenění." Stejně tak Nolanův temný hrdina a genuis loci (v římské mytologii duch či bůžek, ochraňující určité místo) Batman střeží a chrání struktury a řád tak zvaného liberálního a demokratického kapitalismu, který se reprezentuje jako osvícený. Tyto struktury sice nezabraní korupci, zločinnosti a obohacení se na účet širokých mas, pořád ale nemají lepší alternativy, jak ukázala historie lidstva nebo jak se snaží přesvědčit diváky Nolan. Jeho obavy a obavy dnešních mocipánů z lidového povstání jsou však přehnané, jelikož revoluci brání přinejmenším dvě skutečnosti: absence vize a neschopnost a neochota mas. První skutečnost je vcelku jasná – chybí idea nového spravedlivého řádu, která by nadchla a sjednotila široké masy. Druhá skutečnost je důsledkem fungování moderního světa, kde je přes veškerou globalizaci a propojenost kladen důraz na individuální zodpovědnost za vlastní štěstí, ke kterému notně přispívá relativní blahobyt nebo aspoň příslib jeho dostupnosti (chléb) a rozšířenost a účinnost zábavy (hry). Rozhodnutí konat je aktem vůle a uvědomělosti anebo emočního impulsu a zaslepenosti. V moderní civilizaci se ale uvědomělým nedostává vůle a zaslepenosti a těm povolným zas chybí důvod a impuls. Kdo by šel proti kapitalismu, když jsou dnes všichni kapitalisti nebo se jimi můžou stát, i kdyby to bylo jen obratně pěstované zdání? A ti chudí? Pokud je chléb a hry, lidé nemají skutečný důvod k radikálním změnám, obzvlášť když není na obzoru nic lepšího. O dostupnou zábavou se stará televize a bulvár, které zároveň účinně infantilizují lidí, a co se týká chleba, pak dnes v bohatých společnostech západního typu nejde o skutečný hlad, ale o udržení se nad určitou nejnižší úrovní, sestup pod kterou znamená jen ztrátu místa v aktivním životě, nikoliv hladovění a smrt. Kromě toho je v dnešní společnosti silná nechuť k fyzickému utrpení, chaosu a násilí podmíněná deklarovanou hodnotou lidských životů a jednoduše zpohodlněním, zpacifikováním, zjemněním lidské populace, která si odvykla drsnému životu. Dnešní nerevoluční rozpoložení krásně ilustruje jeden dialog z Futuramy, kdy se rozhořčená Leela ptá: "Jak tady můžeš jen tak sedět a líbat těm emzákům zadky?! Nechápeš, že jsi naprosto pod jejich nadvládou?", na což nakažený virem poslušnosti Bender odpovídá: "Ovšem že to chápu. Copak si to ale nemůžu užívat?! Bože, my jsme pitomci." Je tu však ještě jeden aspekt, který oddaluje nebo rovnou znemožňuje společenské revoluce. Che Guevara se nezajímal o moderní fyziku a tak trochu ignoroval Marxe a proto se mýlil, když prohlásil, že "Revoluce není jako jablko, které spadne, když je zralé. Musíte jí pomoci." Dnešní vědecký pohled na svět, který zaměnil pojem Boha pojmem Absolutno, ukazuje, že žádná náhoda neexistuje, což je totožné biblickému rčení, že bez vůle Otce nebeského ani vlásek s hlavy spadnouti nemůže, leda že by samotný Bůh byl náhoda. Proto vyvolat a uspíšit revoluci nejde, lze se jí jenom zúčastnit. A zde vyvstává otázka – kdo se jí zúčastní, až přijde ten správný čas? "V revolucích, o jejichž osudu a případném úspěchu rozhoduje odvaha a odhodlání, není místo pro opatrnost a rozvážnost" – prohlásil Béla Kun. A Mao Ce-tung mu přizvukuje: "Revoluce není slavnostní večeře nebo psaní eseje nebo malování obrazu nebo vyšívání; nemůže být tak uhlazená, nenucená a jemná, tak klidná, vlídná, zdvořilá, ukázněná a shovívavá." Revoluce je, krátce řečeno, změna dosavadní struktury a řádu, která se neobejde bez obětí a dočasného chaosu, před čímž není chráněn nikdo – ani samotní revolucionáři. Kdyby se imaginární vůdce revoluce dnes rozhlédl po světě a zkusil vytipovat spolubojovníky, po chvíli hledání, rozpaku a přemýšlení by zjistil, že je v tom revolučním zápalu a odhodlání sám jak kůl v plotě. A nejde tu o absenci lidí, ale o jejích bojovou, a ještě přesněji duševní neschopnost. Proč je tomu tak? Příčinou toho je nepříznivý pro revoluci věkový poměr lidské populace. Vzhledem k tomu, že populace stárne čím dál víc, jsou revoluce čím dál iluzornější, jelikož starší generace jsou vždy obecně konzervativnější a usedlejší. Jsou již totiž zabydlené a zapojené v existujících strukturách společnosti a jsou hlavně smířené s tím, že svět je takový, jaký je, a že funguje tak, jak funguje. Dá se tomu říci rezignace před přírodními zákony, ale lidé tomu raději říkají životní moudrost. Právě proto jsou mladé generace ve své podstatě vždy revolučně vyladěné a aktivní, protože jim zatím chybí uvědomění širších souvislostí a poznání vlastních omezení a protože teprve musí najit nebo vybojovat své místo ve světě, který je permanentně přeplněný. Když ale ve společnosti začnou převládat starší generace, celá společnost se stává inertní a konzervativní, a tudíž i antirevoluční. Nicméně naděje umírá poslední a příroda zas nesnáší stálost. Stará kůže musí být shozená v okamžik, když se napne k prasknutí. Stejně tak každý člověk má svoji hranici citlivosti nebo, dejme tomu, úplatnosti, které říká hrdost či svědomí, a pokud je ta hranice překročená, může se stát, že i smířený konzervátor povstane, aby prohlásil, že člověk to zní hrdě. Nakonec jak říkal Marx – "Revoluce jsou lokomotivami dějin." A dějiny jsou výpravčími lokomotiv, dodám. Až se lokomotiva rozjede, žádný Temný rytíř ji nedokáže zastavit, ačkoliv je pravdou to, že jsou pořád lepší včasné řízené a postupné změny jako reakce na nesoulad mezi základnou a nadstavbou (v jednodušším pojetí jsou základnou výrobní vztahy typické pro danou společenskoekonomickou formaci, nadstavbou jsou pak formy vědomí a organizace, které vyrůstají na jejich základě a upevňují je). Ale aby vládnoucí struktury byly k těm změnám vůbec dotlačeny, měli by temní rytíři zůstat ve svých slonovinových věžích a opuštěných hradech a neměli by bránit ty, kdo se vzpírá nutným úpravám řádu a společenských vztahů, úmluv a hodnot. A že čas změn nastal, je vidět podle toho, že z peněz – této dnešní nejvyšší hodnoty – jsou již dávno mýdlové bubliny, které zkreslují skutečné hodnoty a poměry v dnešní společnosti. Přitom nestačí si to jen začít uvědomovat, je nutné s tím něco včas dělat, aby nemuselo dojít k živelnému lámání hřbetů světových manažérů a těch, kdo je chrání, anebo v horším případě ke krvavé neděli čili zastrašení a zpacifikování revolučních mas a nastolení mocenské totality pod záštitou velkého bratra.
Temný rytíř povstal
Christopher Nolan
Jonathan Nolan Christopher Nolan
Christian Bale Gary Oldman Tom Hardy Joseph Gordon-Levitt Anne Hathaway Marion Cotillard Morgan Freeman Michael Caine Matthew Modine Alon Aboutboul Ben Mendelsohn Burn Gorman Daniel Sunjata Aidan Gillen Nestor Carbonell Brett Cullen Reggie Lee Chris Ellis Juno Temple Thomas Lennon Rob Brown Fredric Lehne Will Estes David Dayan Fisher Brent Briscoe John Nolan Robert Wisdom Ian Bohen Uri Gavriel Aramis Knight Josh Stewart William Devane Joey King Liam Neeson Cillian Murphy Tom Conti Desmond Harrington Tomas Arana Jillian Armenante Aja Evans Wade Williams Jake Canuso Daniel Newman Warren Brown Christopher Judge Jason Yee Michael Papajohn David Gyasi Aaron Eckhart James Rawlings Joshua Elijah Reese John W. Iwanonkiw Claire Julien India Wadsworth Ronnie Gene Blevins Josh Pence Edgar Jimz Thomas Tull Glen Powell Shaun O'Donnell Shannon Lanier Oliver Cotton Ed Heavey Mark Falvo James Harvey Ward Mitchell Yee Alex Ziwak Rey Goyos John Mancini Adam Piacente John Macmillan Kevin Tanski Jay Benedict Gonzalo Menendez Trevor White Graham Curry Joseph Lyle Taylor Duane Henry Andrea Vasiliou Sarah Goldberg Linus Roache James Blankenfeld Peter Holden Massi Furlan Patrick Cox Tyler Dean Flores Daniel Jordano Miranda Nolan Russ Fega David Monahan Emily Schooley Steven Shaffer