Z hydrologického hľadiska máme v našej krajine množstvo tokov, o kvalite pitnej vody vieme tiež. To, čo nás ohrozuje, je pritom spojené s ľudskou činnosťou v krajine aj s čoraz väčšou nepredvídateľnosťou počasia.
Lotta Blaškovičová, špecialistka pre hydrológiu z Odboru Kvantity povrchových vôd zo Slovenského hydrometeorologického ústavu, v podcaste Ekocaste odpovedala na niekoľko zvedavých otázok.
Vypočujte si náš podcast:
Ste súčasťou SHMÚ ako špecialistka pre hydrológiu. Je Slovensko z historického hľadiska pripravené na zmeny klímy súvisiace s hydrologickým profilom krajiny?
Ak si pod týmto predstavujeme hydromorfologické usporiadanie celej našej krajiny, tak je otázka postavená naopak, pretože práve klimatické zmeny sú tie, ktoré hydromorfológiu postupom rokov vytvorili. Keby sme to nechali len na prírodu, ona by si s celou klimatickou zmenou nejakým spôsobom po svojom poradila, ibaže nie vždy by to vyhovovalo nám, našim sídlam a iným hodnotám, ktoré v kraji máme.
Ktoré lokality sú, povedzme, pripravené na zmeny klímy?
Ťažko sa to dá úplne zovšeobecniť, pretože aj zmeny klímy sa prejavujú v rôznych oblastiach. Napríklad kvôli suchu sú na tom horšie oblasti, ktoré sú viac na južnej a rovinatejšej časti Slovenska, pričom povodne sú zase nebezpečnejšie v oblastiach, ktoré majú väčšie sklony, viac zachytávajú zrážky, čiže v hornatých oblastiach, kde sa vedia prietoky veľmi rýchlo vytvoriť z dažďových javov.
V ktorej časti krajiny sa obávate najväčších problémov? Dá sa povedať, že niekde sa najviac obávame sucha, niekde sa najviac obávame nejakých záplav? Je to porovnateľné?
Aj toto je vec, na ktorú sa dá pozrieť z viacerých uhlov. Je rozdiel, či vidíme povodeň, ktorá znamená vybreženie nejakého veľkého toku, ktorý sa rozleje a zalieva celé sídelné oblasti a druhý typ povodne vzniká svahovým odtokom, ktorý zo sebou veľmi často berie aj množstvo pôdy a bahna.
To sú prípady, ktoré teraz veľmi často vídavame v televíznych správach, že ľuďom do pivníc a k domom natečie veľké množstvo vody súčasne s bahnom. A to im robí veľké škody. Aj toto sú veci, ktoré sa musia odlišovať.
A čo sa týka sucha, to je úplne iná otázka, pretože sucho ako jav je jedna vec a potom existuje pojem, ktorý sa označuje ako nedostatok vody, ktorý znamená to, že požiadavky na vodu, ktoré ľudskou činnosťou, spotrebou, priemyslom aj všetkým ostatným, vznikajú, neladia s tým, koľko vody sú v súčasnosti schopné poskytnúť dané zdroje. Nemusí to byť vždy v tom istom období.
Môže sa stať, že práve v období sucha nastáva nedostatok vody. Je to pravdepodobnejšie, keď sa znížia zdroje a súčasne v lete požiadavky na vodu aj v poľnohospodárstve narastajú, tak sa to môže stretnúť, a o to je to horšie. Ale môže sa stať aj to, že z prírodného hľadiska nemáme sucho a napriek tomu požiadavky na vodu pokryté v niektorých oblastiach nie sú.
Čo znamená, že z prírodného hľadiska nemáme sucho?
Že v tokoch je množstvo vody, ktoré je pre danú oblasť a dané ročné obdobie obvyklé.
Takéto sucho je teda spôsobené tým, že nemáme zrážky, ktoré treba napríklad na poľnohospodárstvo?
Teraz hovoríte o suchu, ale súčasne hovoríte o poľnohospodárstve a to je nedostatok vody. Ale prioritne u nás na Slovensku všetky zdroje, ktoré nám do povrchových vôd idú, pochádzajú zo zrážok. Máme len veľmi málo vôd, ktoré pritekajú z iných krajín, čiže my sme taká strecha, ktorá poberá väčšinu vody.
Zopár prítokov máme z Poľska a Čiech, ale to sú len také menšie. Tá väčšia je Dunaj, ktorá priteká na juhu, ale ide len na pokraji hraníc, čiže aj využiteľnosť tejto vody je určitým spôsobom technicky obmedzená, lebo prevody vody tiež niečo stoja, keď sa majú poberať na nejaké väčšie vzdialenosti. Ale je to naša veľká zásobáreň vody a aj z tohto dôvodu, keď robíme rôzne hodnotenia pre Európsku úniu a podobne, vychádzame ako krajina, ktorá by v podstate nemala mať problém s vodou.
Pomerom tejto vody aj vrátane tej, ktorú prináša Dunaj, na naše počty obyvateľov alebo veľkosť krajiny to vychádza celkom dobre. Ale stále upozorňujeme, že to nie je pre celú krajinu. A sú lokality našej krajiny, ktoré majú naozaj výrazný problém, pretože dodávky sa už musia suplovať z nádrží a podobne, lebo z prirodzených zdrojov tam nie sú.
Ako na naše toky vplývajú nepravidelné či silné dažde?
Samotné toky s tým až taký problém nemajú, i keď aj tam sa to, samozrejme, prejaví, pokiaľ sú zrážky nepravidelné, je dlhšie obdobie, kedy sa zrážky nevyskytnú a napríklad najmä v nížinných častiach toky zarastajú, čím sa zmenšuje prietočnosť koryta. Keď potom náhle príde voda, kapacita koryta nepostačuje.
V princípe tieto zmeny období s dažďom a bez dažďa viac vplývajú na krajinu, z ktorej sa voda dostáva do tokov. Tam je problém, že keď je napríklad dlhé obdobie sucha, pôda stvrdne, vytvorí sa na nej taká škrupina a pri náhlom intenzívnom lejaku v prvej časovej perióde voda vôbec nevsakuje, ale len odteká. To je pri prívalových povodniach jedno z hlavných rizík, že voda okamžite odteká do tokov a hneď sa dvíhajú hladiny. Je to taký veľmi rýchly priebeh.
Potom je tu aj tá druhá strana, že keď sú dažde vytrvalé a dlhé, dochádza k druhému problému. Na rovinách je to v poriadku. Ale pri dlhotrvajúcich dažďoch dochádza k problémom najmä v svahovitých oblastiach, ktoré keď sa podmočia, dochádza k zosuvom pôdy. Tie tiež predstavujú značné riziko pre obyvateľov.
Viac si vypočujte v našom podcaste.
Čo sa ešte v podcaste Ekocaste dozviete?
- Dá sa pripraviť na povodne a suchá?
- Na čo sa majú sústrediť laici v rámci hydrologickej predpovede, pokiaľ chcú mať prehľad v dianí?
- Ako by sme mali správne chrániť zdroje vody, aby sme si ju zachovali do ďalekej budúcnosti?
Všetky naše podcasty nájdete na stránke Aktuality.sk/spravy/podcasty/. Na odber všetkých nových dielov sa môžete prihlásiť cez iTunes, Google Podcasts alebo Spotify. Sledujte nás aj na facebookovej stránke Podcasty Aktuality.sk.