V koncentračných táboroch prišli o život tiež tisícky gejov a lesieb. Aj túto smutnú skutočnosť chce slovenskej verejnosti pripomenúť Iniciatíva Inakosť a Filmový festival inakosti projektom Berlín-Jogjakarta.
BRATISLAVA.
Organizátori pripravili v Bratislave výstavu, diskusiu a dve filmové premietania, ktorých cieľom je poukázať na nacistické prenasledovanie tisícok gejov a lesieb, ale aj na vznik prvej organizácie na ochranu práv
homosexuálov.
Ako ďalej agentúru SITA informoval PR manažér Filmového festivalu inakosti Roman Samotný, projekt odštartuje v utorok 8. februára o 19:00 premietaním filmu Bent na Filmovej a televíznej fakulte Vysokej školy múzických umení na Svoradovej ulici 2 v Bratislave. V komornej vojnovej dráme zažiaril herec Clive Owen. Vo filme si zahral geja Maxa, ktorý si užíva dekadentný život v Berlíne 30. rokov. Neskôr ho ale zatkne gestapo a ocitne sa vo vlaku do koncentračného tábora.
Výstava v Open Gallery
Putovná fotografická výstava Berlín-Jogjakarta sa následne otvorí v piatok 11. februára o 18:00 v Open Gallery na Baštovej ulici 5.
"Výstava v prvej časti ukazuje krutosti hitlerovského režimu, v druhej časti predstavuje Jogjakartské princípy, prvý medzinárodný dokument týkajúci sa sexuálnej orientácie a rodovej identity.
Pozývame tak ľudí na výlet do dvoch období a na dva kontinenty, zažiť kontrast tragédie a nádeje cez pútavé osobné príbehy gejov a lesieb," cituje tlačová správa Jána Benca z Inakosti. Záujemcovia si výstavu budú môcť pozrieť do 25. februára. V záverečný deň výstavy sa o 19:00 v Open Gallery premietne dokument Paragraf 175.
Homosexuál - smer koncentrák
Mnohé lesby a gejovia boli v nacistickom Nemecku odsúdení práve na základe paragrafu 175 - nariadenia proti sodomii. Vyše desaťtisíc homosexuálov deportovali do koncentračných táborov.
Tvorcom filmu sa podarilo vypátrať päť mužov a jednu ženu, ktorí boli označení ružovým trojuholníkom, aby svetu priblížili hrôzy táborov smrti.
Vstup na premietania a výstavu je bezplatný. Patronát nad projektom Berlín-Jogjakarta na Slovensku prevzali podpredseda vlády pre ľudské práva a národnostné menšiny Rudolf Chmel a verejný ochranca práv Pavel Kandráč.