Britská libra sa pýta: Bude EÚ siahať až po Vladivostok? (Týždeň vo financiách očami komentárora)
Strach z Brexitu máta českých i slovenských miliardárov, pani Angela Merkel však trvá na tom, že Rusko nesmie okupovať Ukrajinu a pred nami sa otvorí nebotyčný hospodársky priestor. Americká centrálna banka si ale počká na výsledky britského referenda.
Finančné trhy počas týždňa ovplyvňovalo niekoľko kľúčových udalostí, z ktorých rozhodujúcu úlohu zohralo zasadnutie členov kartelu OPEC vo Viedni, ktorí sa v pokoji a kultúrne (čo nebýva pravidlom!) a bez vzájomných osočovaní medzi Saudskou Arábiou a Iránom kvôli prorokovi Mohamedovi, dohodli aspoň na tom, že sa na ničom nedohodli. Trhom to ale stačilo.
Ak mám napísať pravdu, viac ani nečakali.
Ceny ropy sa počas týždňa držali okolo magickej 50-USD hranice. Aj keď sa na zasadnutí OPEC členské krajiny nedohodli na žiadnom ťažobnom strope, ceny držali údaje zo Spojených štátov, podľa ktorých zásoby ropy v predchádzajúcom týždni klesli o 1,4 milióna barelov. Napriek tomu, že tento pokles bol nižší než očakávali analytici, trhy boli spokojné, akoby pochopili, že na OPEC sa už nemôžu spoliehať, že OPEC už pri cene ropy nehrá prvé husle a stačí im akýkoľvek náznak zníženia produkcie či zníženia ropných zásob.
V piatok ale ceny stiahli nadol nepriaznivé údaje z US ekonomiky, že zamestnávatelia vytvorili v máji najmenej nových pracovných miest za takmer šesť rokov (podrobnejšie o tom píšem v ďalších častiach tohto komentára!), čo napovedá, že spomaľujúca sa ekonomika bude mať negatívny vplyv na dopyt po čiernom zlate. Týždenné obchodovanie uzavrela pani Ropa takto: americká ľahká WTI – 48,62 USD; severomorská zmes Brent – 49,64 USD.
V pozornosti trhov bolo rovnako aj štvrtkové zasadnutie Európskej centrálnej banky (ECB), ktorá podľa všeobecného očakávania nezmenila nastavenie svojej monetárnej politiky a hlavnú úrokovú sadzbu ponechala na nule a depozitnú sadzbu na úrovni mínus 0,40 percenta, keďže sa domnieva, že jej terajšie stimuly na podporu hospodárskeho rastu ekonomike pomáhajú. Draghi oznámil, že ECB už začne s nákupom firemných dlhopisov a zároveň informoval, že centrálna banka zvýšila svoj odhad tohtoročného rastu ekonomiky eurozóny – očakáva, že tento rok vzrastie o 1,6 percenta, zatiaľ čo v marci odhadovala tohtoročný rast len na úrovni 1,4.
Namiesto ďalšieho rozpisovania ponúkam záznam zo štvrtkovej tlačovky prezidenta ECB Maria Draghiho, ktorá nepriniesla nič nové a nečakané, alebo ako to trefne napísal hlavný ekonóm Poštovní spořitelny Jan Bureš, nepriniesla nič revolučné. Draghi totiž len potvrdil pretrvávajúcu holubičiu orientáciu centrálnej banky s tým, že dal trhom jasne najavo, že pokiaľ sa nenaplnia niektoré z externých rizík (Brexit, Čína), nemôžu v najbližšom čase rátať s podporou ECB.
Iná vec už je, že Draghi možné víťazstvo priotieurópsky naladených Britov v blížiacom sa referende otvorene nazval rizikom. Úpenlivo na nich apeloval, aby podporili zotrvanie Británie v EÚ, no vzápätí dodal, že centrálna banka je dôkladne pripravená na akýkoľvek výsledok referenda! A ja už len pripomeniem, že o niečo neskôr Draghiho slová spresnil a doplnil člen Rady guvernérov a guvernér francúzskej centrálnej banky François Villeroy, podľa ktorého by odchod Británie z Únie vyvolal chaos na finančných trhoch a vyžiadal by si zásah zo strany ECB.
Trhy mohlo zaujať aj to, že nemecká centrálna banka znížila výhľad ekonomického rastu Nemecka na tento i budúci rok (2016 – rast na úrovni 1,7 percenta oproti skorším odhadom na úrovni 1,8; rok 2017 – 1,4 percenta oproti doterajším odhadom – 1,7). Šéf Bundesbanky Jens Weidmann však zdôraznil, že napriek tomu stojí nemecká ekonomika na relatívne pevných základoch. Export podľa jeho slov momentálne rastie len slabo, no v ďalších rokoch určite ožije. Ťahúňom nemeckej ekonomiky však bude "robustný domáci dopyt, ktorý priam ženie dopredu veľmi dobrá situácia na trhu práce a najmä zvyšovanie platov."
Weidmann zároveň upozornil, že miera nemeckej inflácie zostane naďalej nízka (2016 – 0,2 ; 2017 – 1,5; 2018 – 1,7 percenta).
Neviem, ako čitateľom portálu Investujeme, ale mne osobne sa odhad inflácie Bundesbanky pre budúci rok na úrovni 1,5 percenta v tejto etape zdá trochu prehnane optimistický. Ale to je len môj názor, mám však naňho právo.
Trhy nemohli nezaujať ani minulotýždňové údaje o raste aktivity v britskom sektore služieb. Index nákupných manažérov (PMI), ktorý je kľúčovým ukazovateľom budúcej aktivity širokej škály firiem – od malých opravovní a remeselných dielničiek až po veľké banky, v máji vzrástol na 53,5 bodu oproti aprílovej úrovni 52,3.
Index tak výrazne prekonal odhady analytikov, ktorí očakávali, že dosiahne len 52,5 bodu. Inak a jednoduchšie povedané, index sa tým začal odrážať od trojročného minima, čo evokuje zvýšenie optimizmu ohľadom zdravia britskej ekonomiky, keďže sektor služieb tvorí vo Veľkej Británii približne 80 percent HDP. Otázkou ale je, ako ten možný rast optimizmu ovplyvní skupinu ešte stále nerozhodnutých voličov pred blížiacim sa britským referendom (23. júna). Tempo rastu tamojšej ekonomiky je totiž naďalej pomerne mierne; za 2. kvartál sa odhaduje rast na úrovni 0,2 percenta.
Menový pár GBP/USD na najnovšie údaje o britskom indexe PMI nakoniec zareagoval len veľmi slabo a po ich zverejnení sa obchodoval okolo úrovne 1,4425. Britský minister financií George Osborne však varoval, že po prípadnom vystúpení z EÚ by sektor služieb, v ktorom pracuje najviac obyvateľov Británie (cca 25 miliónov ľudí), mohol prísť až o 400.000 pracovných miest.
Facka alebo prekvapivý úder pod pás?
Rozmýšľal som, či v nasledujúcich riadkoch použiť výraz facka alebo radšej úder pod pás. Nakoniec som zvolil to druhé, lebo facka sa skôr považuje za čosi výchovné, kým úder pod pás býva zákerný a nečakaný. A niekedy aj neférový. Určite však nečakaným úderom bolo pre trhy piatkové zverejnenie dôležitých údajov z amerického pracovného trhu (NFP report), podľa ktorého v máji vzniklo len 38 tisíc nových pracovných miest, čo je najmenej za posledných takmer 6 rokov!
Analytici oslovení tlačovou agentúrou Reuters pritom očakávali, že v máji vznikne až 164 tisíc nových miest! To bol pre trhy úder pod pás alebo ak chcete – poriadne horúca sprcha. Realita nenaplnila ani len štvrtinu očakávania!
Len pre porovnanie: V apríli vzniklo v US ekonomike 123 tisíc nových pracovných miest. Zverejnené údaje za máj ukázali, že najväčšia svetová ekonomika zostáva i naďalej slabá. Šance, že americká centrálna banka (Fed) už v júni pristúpi k zvyšovaniu sadzieb, ako to donedávna naznačovali viacerí jej predstavitelia, sa náhle scvrkli na minimum.
Zlé čísla z trhu práce sú však pre šéfku Fedu pani Janet Yellen len jedným z dôvodov, prečo centrálna banka nemá zvyšovať sadzby už teraz v júnii. Tým druhým dôvodom zostáva možné riziko z Brexitu – všeobecne sa očakáva, že ak Briti povedia Európe NIE!, nastanú na trhoch turbulencie a paniky. Fed si preto, ako som to napísal už vo svojich predchádzajúcich komentároch, radšej počká na výsledok britského hlasovania. Všeobecne sa očakáva, že Fed na júnovom zasadnutí zvolí skôr vyčkávaciu, i keď aj dosť optimistickú taktiku.
Tzv. dolárový index, čo je hodnota USD meraná vo vzťahu ku košu šiestich hlavných svetových mien, klesol po zverejnení NFP reportu na trojtýždňové minimum– dostal sa na úroveň 94,24 bodu. Euro sa k doláru vyšplhalo až na hladinu 1,1333, čo bolo najviac od 17. mája – oproti štvrtkovému ukončeniu obchodovania si spoločná európska mena v piatok pripísala zhruba 1 a polpercentný nárast. Predpokladá sa, že euro bude aj tento týždeň posilňovať a trhy budú musieť pozorne sledovať vyjadrenia predstaviteľov Fedu.
Po piatkových údajoch oslabil aj index S&P 500, ktorý sa dostal pod hranicu 2.100 bodov – stratil 0,29 percenta a obchodovanie uzavrel na 2099,13 bodu, index Dow Jones Industrial Average si odpísal 0,18 percenta a zakotvil na hladine 17807,06 bodu a index Nasdaq Composite prišiel o viac ako pol percenta (0,58 %) a skončil na úrovni 4942,517 bodu.
Zverejnenie údajov z trhu práce je tým dokladom o oslabovaní US ekonomiky, ktorý určite dôkladne využije v kampani pred prezidentskými volbami republikánský kandidát Donald Trump. Bezprostredne po zverejnení reportu ho označil za šok pre Ameriku, pričom to vraj "nemožno nechať len tak." Trump minulý týždeň z iných dôvodov (samozrejme nesúviacich s údajmi z US trhu práce) navrhol svoju súperku Hillary Clinton zavrieť do basy. Počas minulého týždňa mala pani Hillary v prieskumoch náskok cca 10 – 11 percent.
Strach v Európe: Č-S miliardári marš na Floridu!
Pod neistotu v Európe sa spolupodpisuje viac faktorov – obavy z ruskej agresie, ktoré však počas posledného roka mediálne v prvenstve vystriedala migračná kríza (že utečenci prevalcujú Európu) a v poslednom čase je to najmä strach z možného Brexitu. Budúcnosti v Európe sa boja aj českí a slovenskí miliardári, čo potvrdila aj J&T Banka. Neboja sa tak ani samotnej krízy, ako skôr neschopnosti politikov riešiť celkové problémy Únie. Jeden z nich prezradil, že už začal praktické prípravy na odchod do USA. Nakúpil zlato a nehnuteľnosti na Floride.
To Rusko aj s jeho agresiou som nespomenul náhodou. Minulý týždeň tamojší minister hospodárstva Alexej Uľukajev vyzval nemecké firmy, aby aj napriek komplikovanej politickej situácii investovali v Rusku. Dodal, že Rusko chce znížením byrokracie (napríklad aj pri colnom konaní), ale i privatizáciou štátnych podnikov zvýšiť svoju atraktivitu pre zahraničných investorov. Zaujala ma aj správa o tom, že nemecká kancelárka Angela Merkel na zjazde pobočky Kresťanskodemokratickej únie (CDU) v jednej zo spolkových krajín hovorila o možnostiach spoločnej ekonomickej zóny od Lisabonu po Vladivostok!
"Som naklonená postupnému zbližovaniu medzi Ruskom a európskym hospodárskym priestorom, aby sme napokon mohli mať spoločnú ekonomickú zónu – až po Vladivostok," uviedla.
Ako ďalej spresnila, akékoľvek úvahy o spoločnom hospodárskom priestore EÚ a Ruska budú možné až po tom, čo Rusko prestane okupovať Ukrajinu a začne plniť minské dohody. "Európska únia nemôže upustiť od svojich princípov, preto uvalila na Rusko sankcie," zdôraznila a dodala, že ak Rusko splní podmienky z minských dohôd, nadíde príležitosť pre okamžité zrušenie sankcií voči nemu a tým aj pre možné utváranie spoločného ekonomického priestoru.
Európu naďalej ovláda strach z blížiaceho sa referenda, pretože britské NIE! spoločnej Európe by strhlo nekontrolovateľnú lavínu ďalších odstredivých tendencií. Návrh pani Angely na budúce možné rozšírenie EÚ ide proti tejto lavíne. Kto vie, ako na náčrt takejto možnosti zareagujú britskí voliči a najmä ako na výsledok referenda zareaguje britská libra. Od toho bude závisieť dianie na svetových finančných trhoch. Aj Fed si chce radšej počkať…
Mnohofarebné šaty často potrhané…
Namiesto pointy som dnes vybral pieseň Európa. Naspieval ju známy spevák, rocker a herec Varga Miklós, nestor maďarskej rockovej a muzikálovej scény, ktorý v decembri bude mať 60 rokov. Pieseň vyšla na platni Európa/Átkozott szó ešte v prvej polovici 80-tych rokov, kedy obyvatelia vtedajšieho Československa, Maďarska, Poľska atď. ani len nesnívali o tom, že raz budú v Európskej únii…
Na YouTube možno tento legendárny hit nájsť v nespočetnom množstve rôznych nahrávok a verzií aj pod oficiálnym názvom Európa, aj pod názvami obsahujúcim útržky z textu piesne, ako v tomto prípade Vén Európa, az öreg hölgy (Stará Európa, stará dáma).
V piesni Európa Varga spieva o tom, že tá stará dáma má husté vlasy strapaté od vetra, má oči plné vášní, má mnohohofarebné šaty, ktoré často bývajú potrhané, no predsa vždy zostáva hrdá. A ďalej spieva o tom, že má rád Európu, tú starú ženu a prosí nás, aby sme si tú krásnu dámu vážili. Video prináša fotografie pripomínajúce i temné stránky európskej histórie, vrátane Hitlera, Stalina atď. Akákoľvek podobnosť so súčasnosťou je čisto náhodná!
Pre tých, ktorí nerozumejú po maďarsky, je vo videu anglický preklad piesňového textu.
Autor PhDr. Peter Furmaník je publicistom – reportérom a komentátorom. Ilustračné foto v záhlaví článku: Bank of England