Nem akarok kenyai epret enni márciusban!
2017. Június. 24, 16:49:14
NOL Fórum > Alap kategória > Gazdaság > Nem akarok kenyai epret enni márciusban!
Oldalak: [1] 2 3 4 5 6 ... 14 « előző következő »
Téma: Nem akarok kenyai epret enni márciusban! (Megtekintve 40051 alkalommal)
« Dátum: 2008. Május. 13, 18:56:06 »
Ezt a mondatot Gordon Ramsey sztárszakács mondta ki a múlt héten, arra utalva, hogy az angol étkezési szokások aggasztó mértékben megváltoztak a globalizált kereskedelem hatására. Szerinte az éttermeknek törvényben kellene tiltani, hogy távolról importált élelmiszeralapanyagokat használjanak fel és törekedniük kellene a helyi zöldségek és gyümölcsök idényjellegű felhasználására.Gazdasági oldalról (divatos kifejezéssel élve: piaci szempontból) nézve a dolgot végül is mindenki jól jár: a kenyai termelő, a szállítmányozó, a kereskedő, no meg mi magunk, amikor megesszük az érett epret februárban.Ugyanakkor érdekes adat, hogy az USA-ban eladott élelmiszerek átlagosan 5000 kilométert utaznak, amíg a boltba kerülnek. A kanadai élelmiszerek esetében ez 7000 km.Az északi tengerben kifogott langusztát megéri repülőre rakni, Indonéziába szállítani, olcsón, kézzel megpucoltatni, aztán visszarepíteni Londonba a halpiacra.A Fiji szigetéről származó forrásvíz minden amerikai élelmiszeráruházban kapható. Minden literéhez két liternyi gázolajat használnak el a szállításához.Ez van akkor, ha a piac törvényei uralkodnak.Szóval mindenki jól jár. Kivéve az unokáinkat. Az ő életterüket használjuk most fel arra, hogy epret ehessünk karácsonykor.
Re: Nem akarok kenyai epret enni márciusban!
« Válasz #1 Dátum: 2008. Május. 13, 19:24:11 »
En meg ugy vagyok vele hogy akkor Gordon Ramsey ne egyen kenyai epret marciusban. Mondjuk ra fog kurni ha kizarolag angol - meghozza helyi - alapanyagokat hasznal, akkor ugyanis epret nem sokat fog enni ugy altalaban, banant vagy citromot meg egyaltalan. Akkor az ev nagy reszen marad a steak meg a krumpli. (Vegulis a krumpli is zoldseg...)Kivancsi vagyok Gordon mit szolna ha torvenyben megtiltanak a marmalade forgalmazasat, ugyanis tudtommal a citrusfelek angliai atlagtermese a spanyolenak a toredeke. Vagy betiltanak a rizset, a teat, a kavet meg a Jamaica-i rumot. Biztos nagy sztarszakacs lenne akkor is ha hozott anyagok nelkul fozne.En reszemrol szeretek chilei epret enni telen. (Kenyait meg nem ettem, lehet hogy ha ettem vona jobban szimpatizalnek Gordonnal.) Nem igazan van nosztalgiam a "regi szep idok" utan amikor marciusban mar jo ha rancos ferges almat talaltal a boltban. Nem lehet nyaron 3 honap alatt telezabalni magadat vitaminnal, aztan 9 honapig raktarozni. Jo, lehet tabletta formajaban is vitaminzoni, de valahogy megse az igazni. Az is igaz hogy a frissen szedett, helyben termett gyumolcs sokkal finomabb mint a messzirol szallitott, de azt lehet is venni amikor ideny van.Talan tevedek de a Fiji vizet szerintem hajon szallitjak (reptetni nemigen erdemes) akkor meg ketlem hogy kell 2 liter gazolaj 1 liter viz ideutaztatasara. De a Fiji viz draga, nincs is minden szupermarketben, es nem fogy massziv mennyisegben. Inkabb kuriozum, mint a Perrier. Az eperfogyasztas hatasarol az unokaink eletterere egyelore keveset tudni, de momentan kenyaiaknak adunk egy kicsit tobb eletteret azzal hogy meg(v)esszuk az epruket. Az is valami, nem?Viszont van ra esely hogy az olajar emelkedesevel legalabb az exterem dolgok (Perrier, Fiji) kiszurodnek. Lehet hogy megis mukodik a piac?
« Válasz #2 Dátum: 2008. Május. 13, 19:39:09 »
Idézetet írta: vitezlaszlo - 2008. Május. 13, 19:24:11En meg ugy vagyok vele hogy akkor Gordon Ramsey ne egyen kenyai epret marciusban. Mondjuk ra fog kurni ha kizarolag angol - meghozza helyi - alapanyagokat hasznal, akkor ugyanis epret nem sokat fog enni ugy altalaban, banant vagy citromot meg egyaltalan. Akkor az ev nagy reszen marad a steak meg a krumpli. (Vegulis a krumpli is zoldseg...)Kivancsi vagyok Gordon mit szolna ha torvenyben megtiltanak a marmalade forgalmazasat, ugyanis tudtommal a citrusfelek angliai atlagtermese a spanyolenak a toredeke. Vagy betiltanak a rizset, a teat, a kavet meg a Jamaica-i rumot. Biztos nagy sztarszakacs lenne akkor is ha hozott anyagok nelkul fozne.En reszemrol szeretek chilei epret enni telen. (Kenyait meg nem ettem, lehet hogy ha ettem vona jobban szimpatizalnek Gordonnal.) Nem igazan van nosztalgiam a "regi szep idok" utan amikor marciusban mar jo ha rancos ferges almat talaltal a boltban. Nem lehet nyaron 3 honap alatt telezabalni magadat vitaminnal, aztan 9 honapig raktarozni. Jo, lehet tabletta formajaban is vitaminzoni, de valahogy megse az igazni. Az is igaz hogy a frissen szedett, helyben termett gyumolcs sokkal finomabb mint a messzirol szallitott, de azt lehet is venni amikor ideny van.Talan tevedek de a Fiji vizet szerintem hajon szallitjak (reptetni nemigen erdemes) akkor meg ketlem hogy kell 2 liter gazolaj 1 liter viz ideutaztatasara. De a Fiji viz draga, nincs is minden szupermarketben, es nem fogy massziv mennyisegben. Inkabb kuriozum, mint a Perrier. Az eperfogyasztas hatasarol az unokaink eletterere egyelore keveset tudni, de momentan kenyaiaknak adunk egy kicsit tobb eletteret azzal hogy meg(v)esszuk az epruket. Az is valami, nem?Viszont van ra esely hogy az olajar emelkedesevel legalabb az exterem dolgok (Perrier, Fiji) kiszurodnek. Lehet hogy megis mukodik a piac?Ajánlom figyelmedbe a következő fogalmat: "ökológiai lábnyom".Olvass kicsit utána, gondolkozz el rajta, aztán...? Lehet, hogy ugyanezt fogod írni. Jogod van hozzá. De a jövő emberei a mi még meg nem született gyermekeink lesznek. És minden, ami nem termelődik újra, vagy amit menthetetlenül tönkreteszünk, az bizony az ő kirablásuk.Igaz, a "carpe diem" kétezer éve divatos magatartás, és egyelőre még nem pusztult ki az emberiség. Na de majd ezután! :-(
« Válasz #3 Dátum: 2008. Május. 13, 19:40:15 »
Par eve olvastam egy cikket a finn almarol. Finnorszagban a helyi alma nem veheti fel a versenyt az importtal, de megis, a finn termelok erdekeit vedo, a mezogazdasagi vagy kulkereskedelmi miniszterium hatarozata szerint csak akkor lehet import almat forgalomba hozni, miutan a hazai (apro, savanyu, stb) elfogyott a boltokban. Igy nagyatlagban csak karacsony utan lehet az amerikai piros almat Finnorszagban megvasarolni. Pedig ott is demokracia van, sot.
« Válasz #4 Dátum: 2008. Május. 13, 19:49:58 »
Idézetet írta: laspersch - 2008. Május. 13, 19:40:15Par eve olvastam egy cikket a finn almarol. Finnorszagban a helyi alma nem veheti fel a versenyt az importtal, de megis, a finn termelok erdekeit vedo, a mezogazdasagi vagy kulkereskedelmi miniszterium hatarozata szerint csak akkor lehet import almat forgalomba hozni, miutan a hazai (apro, savanyu, stb) elfogyott a boltokban. Igy nagyatlagban csak karacsony utan lehet az amerikai piros almat Finnorszagban megvasarolni. Pedig ott is demokracia van, sot.Látod, ez egybevág saját tapasztalatainkkal. 1984-ben - Hollandiából hozott eperpalántákkal - elindítottunk egy földieper (szamóca) termelő kis kertészetet (mindketten dolgoztunk egyébként, amellett csináltuk).1990-re elértünk oda, hogy választani kellett: átállunk teljesen az eperre, vagy abbahagyjuk, mert már nem győztük erővel. Akkor én kimentem Bécsbe, az Inzersdorf-i nagybani piacra, egy napig járkáltam, tárgyaltam ott. Az derült ki, hogy a mintaként vitt termékeket nagyon szívesen vennék, komoly fejlesztést is lehetne erre alapozni, DE: abban az egy-másfél hónapban, amikor a földieper érik, Ausztria 100 % (nem vicc, száz %!) védővámmal tartja távol az import földiepret, ezzel véfve a saját termelőit. Elmondták, hogy ugyanígy védik pl a Tirol völgyeiben díszlő almaültetvények termését, vagy a burgenlandi csemegeszőlőt.Így aztán 1991-ben végleg abbahagytuk a szamócatermesztést - és sok tanulságot levontunk a protekcionosta gazdaságpolitika előnyeiről és hátrányairól.
« Válasz #5 Dátum: 2008. Május. 13, 19:57:00 »
Elkezdheted ujra!Az EU tiltja a vedovamokat a tagoszagokon beluli forgalom eseten.Lehet, hogy megakadalyozzak azt, hogy a piacukbol lecsipj egy darabot, de erre mas urugyet kell keresniuk.Ne remenykedj, fognak talalni.
« Válasz #6 Dátum: 2008. Május. 13, 20:00:31 »
Idézetet írta: adorka - 2008. Május. 13, 19:39:09Ajánlom figyelmedbe a következő fogalmat: "ökológiai lábnyom".És vedd hozzá a következő fogalmat is: természeti vallás.Így már dereng valami.Kicsit visszagondolva az én nagymamám ismereteire a jövőről, vagy az ő nagyanyjának ismereteit az én koromról azt lehet mondani: hét fogatlan vénasszony sem tudja megmondani milyen lesz unokáink idejében a Föld.Két dolog bizos: 1. a Földről anyag nem távozik.2. a Nap kihunyása nem várható a következő néhányezer évben, energia is lesz bőven.
« Válasz #7 Dátum: 2008. Május. 13, 20:20:23 »
Idézetet írta: irriga - 2008. Május. 13, 20:00:31És vedd hozzá a következő fogalmat is: természeti vallás.Így már dereng valami.Kicsit visszagondolva az én nagymamám ismereteire a jövőről, vagy az ő nagyanyjának ismereteit az én koromról azt lehet mondani: hét fogatlan vénasszony sem tudja megmondani milyen lesz unokáink idejében a Föld.Két dolog bizos: 1. a Földről anyag nem távozik.2. a Nap kihunyása nem várható a következő néhányezer évben, energia is lesz bőven.Ne vidd félre. Az ökológiai lábnyom nem hit kérdése. Magad is könnyen kalkulálhatsz ezzel, ne tégy úgy, mintha nem értenéd! (KFT együttes. "...de nem ért, ha nem kar!")1. Biztos? Pl az űrszondák, a Holdkompok, a Marsjárók...:-)))2. És ez mire biztosíték? A Napban még bővebben van energia, oszt mégse megyünk oda lakni :-)Mer'hogy az ember olyan lény, aki " a hőmérséklet és a nyomás szűk tartományába beszorítva" tud csak létezni (Stanislaw Lem: Magellán-felhő)És hát az energia mellett még szüksége van néhány apróságra az életéhez.
« Válasz #8 Dátum: 2008. Május. 13, 20:25:17 »
Csak sajnos már 62 éves vagyok, tönkrement a derekam, az izületeim nyikorognak, és az a nyavalyás szamóca nagyon "földszintes" növény: mindent négykézláb kell vele csinálni. Ilyen persze a hagyma is, meg a répa, petrezselyem stb. Már nem kezdem újra. Viszont még nem ettem olyan import szamócát, ami igazán ízlett volna. A vejem meg a lányom gyakran kapnak a betegeiktől, mert tudják, hogy két kisgyerekük is van, de nekik sem szoktuk odaadni. Annyit termelünk itt a házikertben, amennyi április végétől (fátyolfólia alatt) június közepéig szedhető-ehető. Az a szezon. Majd lesz jövőre is (remélem, mi is!)
« Válasz #9 Dátum: 2008. Május. 13, 21:14:36 »
Idézetet írta: adorka - 2008. Május. 13, 20:25:17Csak sajnos már 62 éves vagyok,Taknyos!
« Válasz #10 Dátum: 2008. Május. 13, 21:24:58 »
Az ökológia lábnyomnak kb. annyi köze van a tudományhoz, mint a dakota totemoszlopnak.1. Nem jelentenek érzékelhető tömeget, a Föld is kap csillagközi anyagot.2. Jelenleg is a Nap energiáját hasznosítjuk ilyen-olyan formában. Ki kell találni új befogási módokat.Az ember a Földön található anyagok energiaállapotát és formáját változtatja meg. Ez egész móka jelentéktelen még a Nap-rendszeren belül is.Hogy a Tejút-renderszerre ne is térjünk ki ....
« Válasz #11 Dátum: 2008. Május. 13, 21:59:29 »
Irriga klímaváltozástagadó, és ökológiai lábnyom-tagadó:)) Kedvenc étele meg a töltött dagadó.Márpedig az ökológiai lábnyom fogalma nagyon is érthető, és ráadásul jó mércéje annak, hogy az emberiség hol, mennyire szaporodott túl, és felhasználási igényei mennyivel haladják meg a kiegyensúlyozott lehetőségeket (és nem kell kiirtani őserdőket, jéghegyeket olvasztani, a sivatagot is megművelni stb.).
« Válasz #12 Dátum: 2008. Május. 13, 22:00:39 »
Lövészárkokat kell ásni a sorok közé, és akkor éppen kézre esnének az eprek.
« Válasz #13 Dátum: 2008. Május. 13, 22:18:26 »
Idézetet írta: adorka - 2008. Május. 13, 19:39:09Ajánlom figyelmedbe a következő fogalmat: "ökológiai lábnyom".Adorka, nem vagyok erzeketlen a dinamikus kornyezeti egyensulyra. Nagyobb az okologiai labnyomom mint a kertem, ez tuti. Vagyis masoktol berlek okologiai teruletet a labam nyoma szamara. Pl. gazdalkodoktol, elemiszer formajaban. Ok eladjak nekem a folos okologiai teruletuket amit nem hasznalnak fel.Kerdes hogy eleget fizetek-e az okologiai terert amit felhasznalok. Valoszinuleg nem, de nem tudom pontosan mennyivel kellene tobbet fizetnem. Kerdes tudja-e barki mas, es hogyan lehet az okologiai teret megfizettetni.Lehet adokon keresztul (pl. benzin), lehet szabalyokon keresztul (CO2 korlatozasok), lehet onkent (adomanyok vagy onkorlatozas formajaban). Ezek kozul eddig az elso ketto bizonyult a leghatasosabbnak, de ezek se tokeletesek (lasd Kioto-i leboges). Lehet es kell azon gondolkodni hogy mikent lehet optimalizalni az eroforrasok felhasznalasat es a negativ folyamatokat fenntarthato szintre lenyomni. De ezekben a kerdesekben a piacnak fontos szerepe van.A kornyezetvedelem kerdeset eddig a leghatasosabban a kapitalista demokraciaknak sikerult rendezni, lasd a Temze kitisztitasat vagy a szmog csokkenteset a Ruhr videken vagy az amerikai varosokban. Mas rendszedrekben nem nagyon sikerul hatast elerni, gondoljunk a Szovjetuniora vagy Kinara. Masreszt rendkivul kepmutatonak tartom hogy egy sztarszakacs akinek az okologiai labnyoma az atlag angolnak valoszinuleg tobbszorose, azon filozofal hogy korlatozni kene az eperimportot Afrikabol. O ugyanis most se eszik importalt kenyszererett szamocat, o vagy a futott uveghazaban termeltet maganak meregdragan helyben, vagy felul egy repulore es elmegy oda ahol frissen erik az eper. Vagyis ot semmifele keppen nem erinti a korlatozas amit javasol, mig masokat igen. Masok borere filozofalni meg szerintem nem szep dolog.
« Válasz #14 Dátum: 2008. Május. 13, 22:25:18 »
Idézetet írta: diszno - 2008. Május. 13, 21:59:29Márpedig az ökológiai lábnyom fogalma nagyon is érthető, és ráadásul jó mércéje annak, hogy az emberiség hol, mennyire szaporodott túl, és felhasználási igényei mennyivel haladják meg a kiegyensúlyozott lehetőségeket (és nem kell kiirtani őserdőket, jéghegyeket olvasztani, a sivatagot is megművelni stb.).A nepesseg ilyen mercevel tulszaporodott pl. minden varosban. Te hol laksz?
Oldalak: [1] 2 3 4 5 6 ... 14 Nyomtatás