Hazai erdőink. - ppt letölteni
Az előadások a következő témára: "Hazai erdőink."— Előadás másolata:
1 Hazai erdőink
2 Előszó AZ ERDŐ FOHÁSZA:
VÁNDOR, ha elhaladsz mellettem ne emelj rám kezet! ÉN VAGYOK tűzhelyed melege hideg, téli éjszakákon ÉN VAGYOK tornácod barátságos fedele, amelynek árnyékába menekülsz a tűző naptól és gyümölcsöm oltja szomjadat. ÉN VAGYOK a gerenda, amely házadat tartja, én vagyok asztalod lapja, én vagyok az ágy amelyben fekszel a deszka, amelyből csónakodat építed. ÉN VAGYOK házad ajtaja, bölcsőd fája, a koporsód fedele. NE BÁNTS!
Fontos kezelési útmutatás: A felületen a képernyőről való vezérlés – a véletlenszerűen előrehaladás kiküszöbölése miatt - nem lehetséges. Ha tovább kívánunk lépni a tananyagrészekben, akkor használjuk. a Page Down billentyűt, az egéren a görgetőt, valamint az akciógombokat és a hiper-hivatkozásokat. 1. dia Előző Tovább Fogalmak 55. 58. dia FOGALOM Használat 3. Főmenü 4 Vissza Tananyag 9
I. Cél 1.1 követelmények II. Tartalmi leírás III. Tartalom és tevékenységek IV. Egyéb Fogalmak Irodalom Illusztrációjegyzék
5 1. Cél Megláttatni a hazai erdők szépségét, változásainak sokszínűségét. Felkelteni a tanulók érdek­lődését az erdő életközösségének élőlényei és évszakokhoz kötődő változásai, valamint az élet­közösségekben betöltött szerepük iránt. Alakítani, formálni ökológiai szemléletüket az élőlények és környezetük közötti ok-okozati össze­függések felismerésével, tudatosításával. Megláttatni a hazai erdők jelentőségét, veszély­ez­te­tettségét. Elsajátíttatni olyan magatartásformákat, viselkedésmintákat, melyek az erdei élet­kö­zösség életének zavartalanságát biztosítják. Kialakítani az erdővédelemben való aktív részvétel igényét. Érdeklődést kelteni a hegyvidéki erdeink területén kialakított nemzeti parkok természeti kincsei iránt.
Tudja alkalmaztatni a környezetismeretben, valamint a hazai tájak megismerése során elsajátított fizikai és földrajzi ismereteket. Ismerje fel az erdő legjellemzőbb fás és lágy szárú növényeit. Ismerje meg a növények, növénytársulások hasonlóságait és különbségeit, valamint a baktériumok, gombák és növények szerepét az életközösségekben. Ismerje meg az erdő legjellemzőbb fogyasztó szervezeteinek nevét, szervezetét, életmódját és az életközösségekben betöltött szerepét. Felébreszteni kíváncsiságot a hegyvidéki erdőségek területén kialakított nemzeti parkok értékei iránt és vágyat ébreszteni felkeresésükre.
7 II. Rövid tartalmi leírás 1.
Az „ezerarcú” erdő Lombhullató fák és cserjék Az örökzöldek világa Rovarok a fákon és a fában Madarak a lombok között A cserjék rejtekén
8 II. Rövid tartalmi leírás 2.
Lombok árnyékában Az erdő gombái Élet az avarban Nagyvadak az erdőben Erdei ragadozók Az erdő haszna és védett értékei
9 ……………………………………………III. tananyagtartalom és tevékenységek
Hazai erdőink 1. Kép erdő
10 III.1.Motiváció
11 III.2. Korábbi ismeretek aktivizálása 1.
A Dunántúli-középhegység DNy-ÉK irányú vonulatai a Zala folyótól a Duna kanyarulatáig húzódnak. A Dunántúli –középhegységet vetődések hozták létre. Legnagyobb kiterjedésű tagja a Bakony, De hozzá tartozik A Vértes és a Dunazug-hegység. Külön áll tőlük a Velencei-hegység, amely hazánk egyik legrégebbi hegysége. Mészkőből épül fel. A középhegység időjárása hűvösebb és csapadékosabb, mint az Alföldé. Felszínüket erdő borítja. A hegyek lábainál sok a bővizű forrás. Fontos bányakincse a barnakőszén és a bauxit. Két nagy állóvize a Balaton és a Velencei-tó, melyek süllyedéssel keletkeztek.
12 III.2. Korábbi ismeretek aktivizálása 2.
Legmagasabb tájunk az Északi-középhegység. Részei: Börzsöny, Cserhát, Mátra, Bükk, Zempléni-hegység és az Aggteleki-karszt. A Kárpátok belső vonulatát képező hegyei vulkáni kőzetekből és mészkőből épülnek fel. Legnagyobbak: a Mátra és a Bükk. A Mátrában található hazánk legmagasabb pontja a Kékes. Az Északi-középhegység a leghűvösebb tájunk. A sok csapadék miatt területén sok a vízfolyás. A hegységeket erdők borítják. A középhegység két nemzeti parkja a Bükki Nemzeti Park és az Aggteleki Nemzeti Park. A hegységek lábánál lignitet, barnakőszenet és rézércet bányásznak ki.
13 III.2.1. Részellenőrzés, visszacsatolás 1.
Hol helyezkedik el a Dunántúli-középhegység? Melyek a hegység bányakincsei? Hogyan keletkezett a két nagyobb állóvize és mi a nevük? DNY-ÉK irányban a Zala folyótól a Duna kanyarulatáig húzódik. Barnakőszén, bauxit Balaton, Velencei-tó süllyedéssel keletkezett
14 III.2.1. Részellenőrzés, visszacsatolás 2
Milyen kőzetből épülnek fel az Északi-középhegység vonulatai? Ismertesd az Északi-középhegység részeit! Melyik két nemzeti parkunk helyezkedik el az Északi-középhegység területén? Vulkáni kőzet, mészkő Börzsöny, Cserhát, Mátra, Bükk, Zempléni-hegység és az Aggteleki-karszt. Bükki Nemzeti Park, Aggteleki nemzeti Park
15 III.3. Új ismeretek feldolgozása
1. World lap, slite 16-20 2. World lap, slite 21-25 3. World lap, slite 26-30 4. World lap, slite 31-35 5. World lap, slite 36-40
16 1.1 lap Az erdő mint életközösség
Hazánk erdői zömmel lombhullatók. A fák alatt és közöttük növények és állatok, gombák és baktériumok élnek. Ezek alkotják az erdő életközösségét. Erdeink leggyakoribb fái a tölgyek, fenyők és a bükkök. Előfordulásuk a domb- és hegyvidékeken magasságtól függően változik. Alul helyezkednek el a fény és melegkedvelő tölgyesek. Fölöttük a tápanyagban szegényebb talajt és hűvösebb éghajlatot is elviselő bükkösök. A legmagasabb régiókban találhatóak a fenyvesek.
17 1.2. Az erdő szintjei A növények a lombkoronán átszűrődő fényhez igazodva telepednek meg az erdőben. A Talaj felszínén a mohaszinten élnek a kevés fényigényű zuzmók és mohák. Efölött helyezkedik el a gyepszint: Füvek, lágyszárúak, páfrányok és gombák élőhelye. Cserjeszint: A különböző cserjék élőhelye. Legfelül található a fényben gazdag lombkoronaszint. Az erdő védelme minden ember kötelessége!!!!
18 1.3.Lombhullató fák és cserjék
Az egyik leggyakoribb erdőalkotó lombhullató a kocsánytalan tölgy. Magassága eléri a métert, dombvidékeken és a középhegységekben m-es magasságig húzódik. Törzse hosszában mélyen repedezett kérgű, levele fényes, sötétzöld, karéjos. Virága barkavirágzat Egylaki növény: ugyanazon a növényen külön fejlődnek a porzós és a termős virágok Termése a makk, melyben két sziklevél helyezkedik el, ezért nevezzük kétszikű növénynek. 2. Kép Karéjos levél, makktermés
19 1.4. Cserjék 3. kép:kökény A tölgyerdőben gazdagon nő az aljnövényzet, a fás szárúakat cserjéknek nevezzük. A kökényt a nép tövises szilvának is nevezi kemény, szúrós szára miatt. Tövisben végződő oldalszárait ágtöviseknek nevezzük. Levelei tojásdad alakúak, virágzata apró, illatos. A gyepűrózsa az erdőszéleken él. Hajtásait és a levelek főereit tüskék borítják. Virágzata rózsaszín, illatos. 4. kép: gyepűrózsa
20 1.5. Jegyezd meg! Gyakori erdőalkotó fánk a kocsánytalan tölgy. Jellemzői: terebélyes korona, mélyen repedezett középszürke kéreg, karéjos levél, apró,egyivarú virág, szélmegporzás, makktermés. A cserjék fás szára a gyökérzet felett szétágazik. Zömmel fény és melegkedvelők. Védik az erdőt, táplálékot, fészkelő és búvóhelyet adnak az erdő állatainak. Gyakori cserjék: Kökény gyepűrózsa Levél Tojásdad összetett Szár Tövises Tüskés Virág Apró, fehér rózsaszín Megporzás rovar Termés csonthéjas csipkebogyó
21 2.1. Rovarok a fákon és a fában
22 2.2 A kifejlett bogarak rövid életűek.
23 2.3. A gyapjas lepke Erdeink egyik legveszedelmesebb rovara a gyapjas lepke. A nőstény piszkosfehér színű, vaskos, lomha mozgású, A hím barnásszürke, karcsú és rendkívül mozgékony. A kifejlett állatok színét kitinpikkelyei adják. A pikkelyes szárny a lepkék legjellemzőbb tulajdonsága. Szájszervük a pödörnyelv, mellyel a növényi nedveket szívogatják. 6. kép: gyapjas lepke
24 2.4 A hím és a nőstény a nyár közepém párzik. Ezt követően a nőstény ezernél is több petét rak le, melyet potrohszőrével borít. A tavasszal kikelő lárvákat, a hernyókat könnyű felismerni. A falánk állatok éjjelenként a fák rügyeit, leveleit rágják. Gyorsan fejlődnek, többször vedlenek, majd bábozódnak. Természetes ellenségeik a ragadozó bogarak, denevérek, és a kakukk 7. kép: hernyó
25 2.5.Jegyezd meg! Erdeink legnagyobb bogara a szarvasbogár.
Tompa fekete színű teste 6-8 cm, Kemény fedeles szárnya és rágó szájszerve gesztenyebarna, Teljes átalakulással fejlődik. Az erdő legveszedelmesebb kártevője a gyapjas lepke. A hím barnásszürke, karcsú, a nőstény piszkosfehér, vaskos testalkatú.
26 3.1.madarak a lombok között
A legtöbb erdei állat élettere egy-egy növényszinthez kötődik. A madarak azonban a talajtól a lombkoronaszintig mindenütt megtalálhatók, de otthonuknak mégis a fák lombozatát nevezzük. A harkályok családjából hazánk erdeiben a nagy fakopáncs a leggyakoribb. A rigónagyságú állat testét fehér és fekete tollak díszítik. Lába erős, izmos kúszóláb. A támaszkodásban erős gerince és merev farktollai segítik. Véső alakú csőrével a fák kérgét kopogtatva keresi táplálékát. Fiókái fészeklakók. 8. kép: nagy fakopáncs
27 3.2. A széncinege éneke jellegzetes, tavasszal a tél múlását jelzi.
A veréb nagyságú madár felül zöld,hasán kénsárga. Fején és nyakán fekete a tollazat, arcfoltja fehér. Lába erős, vékony. Főként rovarokat fogyasztanak, de az olajos magvakat is szívesen fogyasztják. Fészekalja 8-14 tojásból áll,fiókái fészeklakók. 9. kép: széncinege
28 3.3. Jegyezd meg! Nagy fakopáncs Széncinege Méret Tollazat Csőr Láb
Rigó nagyságú Veréb méretű Tollazat Fekete-fehér, a hím takarója piros Háta olajzöld, hasa kénsárga, feje, nyaka, melle fekete Csőr Véső alakú Erős, hegyes Láb Kúszóláb Vékony, erős Táplálék Rovarok, lárvák Rovarok, magvak
29 3.4. A cserjék rejtekén A cserjék között él a koronás keresztes pók.
Nevét utótestének fehér, kereszt alakú rajzolatáról kapta. Testének két testtája az előtest és az utótest. Az előtest hasi oldalán négy pár ízelt láb van, elülső felső részén a nyolc pontszem és a csáprágó található. A csáprágóhoz méregmirigy kapcsolódik. Legyekkel, szúnyogokkal táplálkozik. Petéiből május elején kikelő pókok átalakulás nélkül, gyorsan fejlődnek. A pókok az ízeltlábúak azon csoportját alkotják, melyeket a 2 testtáj, a 4 pár ízelt láb, a csáprágó és az átalakulás nélküli fejlődés jellemez. 10.kép: Koronás keresztes pók
30 3.5. A közönséges kullancs a pókok közeli rokonságához tartozik.
A parányi élősködő bokrok, levelek alsó oldalán vagy az avarban él. Lapos teste éhesen 4 mm, jóllakottan 1 cm is lehet. Csáprágóival az áldozata bőrén sebet ejt, majd a horgos tapogatólábával megkapaszkodva elkezdi a vérszívást. Csípésével veszélyes betegségeket terjeszthet! 11. kép: kullancs
31 4.1.A lombok árnyékában A mohaszinten hűvös van és nedves a talaj
A mohaszint egyik legszebb növénye erdeinkben az erdei pajzsika Összetett levelei, és a vékony sötétbarna gyökerek a föld alatti szárból, a gyöktörzsből erednek Virágtalan növény, spórákkal szaporodik, melyek a levelek fonákján lévő spóratartó tokban képződnek Lombhullató erdeink mohafajokban gazdagok. Nincs igazi száruk, gyökerük, levelük. Virágtalanok, spórával szaporodnak. A gombák az erdő életközösségének nélkülözhetetlen részei. Nem tud önállóan táplálékot készíteni, mert nem fotoszintetizál, más növényekből szívja ki a tápanyagot. Jelentős szerepe van az életközösség tápanyagainak lebontásában.
32 4.2.Élet az avarban Az avar egyik legismertebb lakója az éti csiga
Házának anyaga főként mész Belső váz nélküli testén jól elkülönül a fej- és a hasláb Zsigerzacskója a csigaházban rejtve marad A fején két pár tapogató helyezkedik el, a fej hasi oldalán pedig a szájnyílás. A szájban redős állkapocs, alul a reszelőnyelv található Haslába alján nyálkát termelő mirigy nyílik. Házának csúcsában lévő zsigerzacskóra bőrredő és köpeny borul A csiga növényevő Petével, átalakulás nélkül szaporodik Téli álmot alszik 12. kép: Éti csiga
33 4.3. Az erdei egér alig 10 cm hosszú állat Az erdei vöröshangya
Farka szőrtelen, feje és fülkagylója nagy, hátának és hasának szürkésfehér a szőrzete Mindenevő Az erdei vöröshangya Főleg fenyvesekben él Fészkük kúp alakú, gyakran méternyi magas. A boly tagjai a dolgozók, a rövid életű szárnyas hímek és a nagy potrohú királynő 13. kép: Erdei egér 14.kép: Erdei vöröshangya
34 4.4.jegyezd meg! Az éti csiga hazánkban védett állat. Testtájai: fej ( tapogatók, szájnyílás), hasláb, zsigerzacskó. Növényevő, petével szaporodó, átalakulás nélkül fejlődő, puha testű állat. A puhatestűek jellemzői: belső váz nélküli test, köpeny és zsigerzacskó Az erdei egér apró testű rágcsáló. Szürkésbarna, hasán világosabb szőrzet, testhossznyi farok, nagy fej és fülkagyló, gumós zápfog, mindenevő. Az erdei vöröshangya bolyban élő, igen hasznos erdei rovar
35 4.5.Nagyvadak az erdőben Erdeinkben kevés nagyvad él.
A gímszarvast az erdő koronás királyának is nevezik. Testhossza hímeknél 2 m, testtömege kg. Rövid, testhez simuló szőre nyáron vörösesbarna, télen szürkésbarna. A bikák fejét agancs díszíti, mely minden tavasszal lehull. A tömör csontú agancsszár alakja és ágainak száma az állat korától és táplálkozási viszonyaitól függ. 15. kép: szarvasbikák küzdelme
36 5.1. A gímszarvas páros ujjú patás állat
Nagyon éber, éles hallású, kitűnő szaglású állat. Esténként táplálkozik, majd órákig kérődzik. Friss füvet, leveleket, gombát, különböző szántóföldi növényeket , néha magvakat is fogyaszt. Szeptember-októberben párzanak, ez a szarvasbőgés ideje. Ekkor a szarvasbikák megküzdenek a nőstényért. A szarvastehén nyár elején hozza világra egy vagy két borját. Az újszülöttek fejlettek, és mindenhová követik anyjukat
37 5.2. Erdeink másik nagyvadja a vaddisznó
Feje hosszúra nyúlt, vaskos, teste két oldalról kissé lapított, lábai erősek. szőrzete durva, barnásfekete, serteszerű. Mindenevő. Táplálékának megszerzésében túrókarimás ormánya és agyara segíti. Az öreg kanok és a malacokat nevelő kocák kivételével kondákban élnek. Ellés ellőtt a nőstény a bozótban puha vackot készít, tavasz végén itt hozza világra 4-10 szürke-fehér csíkos malacát.
38 5.3. Az erdő nagyvadjai jelentős gazdasági értéket képviselnek
gímszarvas vaddisznó Testalkat karcsú zömök, oldalról lapított Szőrzet testhez simuló, nyáron vöröses-, télen szürkésbarna durva, serteszerű, barnásfekete A fejen agancs túrókarimás ormány, agyar Láb páros ujjú patás Táplálkozás növényevő mindenevő
39 5.4.erdei ragadozók A táplálkozási lánc utolsó láncszemei az élő állatokkal táplálkozó ragadozók. Képviselőik közül az erdei fülesbagoly és a róka hazánk valamennyi erdejében él. Az erdei fülesbagoly teste 35 cm, de laza,dús tollazata miatt nagyobbnak tűnik. Feje nagy, tollazata rozsdabarna, fekete foltokkal tarkított. Szemét tollkoszorú veszi körül. Nevét jellegzetes tollfüléről kapta. Éjszaka vadászik. Izmos erős lába hegyes karmokban végződik, külső ujja az ún. vetélőujj. Csőre horgas, hegyes. Hallása és látása kiváló. Fészekalja 4-6 tojásból áll, a fészeklakó fiókákat mindkét szülő neveli. Szigorúan védett madár!
40 5.5. Ahol erdő van, ott róka is.
Karcsú testét hátoldalán rozsdavörös, hasán, nyakán, fején, és a farka végén szürkésfehér bunda borítja. Feje széles, hosszú, keskeny az orra, szeme ferde vágású és hosszú, farka jellegzetesen lompos. Mozgása gyors, jól lopakodik Zsákmányát szemfogaival fogva tartja, tépőfogaival pedig szétszaggatja. Tápláléka főleg egerekből, pockokból áll. A nőstény kora tavasszal a rókavárban hozza világra 4-6 kölykét.
41 III.3.1. Ellenőrzés, visszacsatolás
A sorok behívása a Page Down billentyűvel vagy az egér görgetőgombjával történhet. 1. lap Sorold fel az erdő színtereit! Mi a cserjék szerepe az erdő életében? Mohaszint, gyepszint, cserjeszint, lombkoronaszint Óvják az erdő belsejét a hidegtől, hótól, széltől. Az állatoknak búvó- és fészkelő helyet ad.
42 Ellenőrzés, visszacsatolás
2. lap Ismertesd a szarvasbogár fejlődését! Milyen a csőre a nagy fakopáncsnak? Pete, lárva, bebábozódás, kifejlett bogár a 6. év tavaszán Véső alakú
43 Ellenőrzés, visszacsatolás
3. lap Ismertesd a pók testfelépítését! Milyen fejlődés jellemzi a pókot? Előtest, utótest, 4 pár ízelt láb, csáprágó Átalakulás nélküli fejlődés
44 Ellenőrzés, visszacsatolás
4. lap Mivel szaporodik az erdei pajzsika? Miért nélkülözhetetlen a gombák számára a kész szerves táplálék? Spórával Nem tud önállóan táplálékot készíteni, mert nincs zöld színanyaga
45 Ellenőrzés, visszacsatolás
5. lap Melyek az erdei fülesbagoly küllemének jellemzői? Milyen ujja van a bagolynak? Rozsdabarna, fekete sávokkal tarkított laza tollazat, nagy fej, „tollfül”, a szem körül „tollkoszorú” vetélőujj
46 III.4. Összefoglalás A lecke összegzése 1 lap
Lombhullató erdőink mérsékelt övi erdők. A négy évszak miatt rendkívül változatosak. A fák között tavasszal más illatokat hordoz a szél, más virágok nyílnak, más állatok hangjai hallhatók, mint nyáron vagy ősszel. Télen pihen az erdő.
47 Összefoglalás A lecke összegzése 2 lap
Hazánk erdőit tölgyesek, bükkösök és fenyvesek alkotják. Növényeik szintekbe rendeződnek, melyhez az állatok is illeszkednek. Legtöbbjük azonban az erdő összes szintjét bejárja.
48 Összefoglalás A lecke összegzése 3. lap
Tagolódása ellenére az erdő egységes egész, olyan életközösség, melynek élőlényei egymásra vannak utalva, környezetükkel és egymással kapcsolatban, kölcsönhatásban élnek. Legszembetűnőbb, és legszorosabb közöttük a táplálkozási kapcsolat. A táplálkozási kapcsolatok azt is mutatják, hogy az erőben gombákkal, baktériumokkal éppúgy találkozunk, mint a növény- és az állatvilág képviselőivel.
49 Összefoglalás A lecke összegzése 4. lap
Ha az ember nem avatkozik bele az erdő életközösségébe, biztosítják az erdő viszonylagos állandóságát, örökös megújulását. Mindez nagyon fontos, mert az erdő mint életközösség, az ember számára nélkülözhetetlen.
50 Összefoglalás A lecke összegzése 5. lap
Fa- és vadállománya gazdasági érték. Jelentős éghajlat-módosító és talajvédő tényező. Ugyanakkor szépsége, csendje, tiszta levegője felüdülést, pihenést nyújt az ember számára. Az erdő e sokrétű feladatnak csak akkor tud megfelelni, ha az ember ismeri és tiszteletben tartja törvényeit, és mindent megtesz védelme érdekében.
51 III.5. Értékelés Megismerkedtünk hazánk erdeivel, a későbbiek során betekintést nyerhettek a vízi, vízparti és a füves területek élővilágába.
52 Kérdések és válaszok A sorok behívása a Page Down billentyűvel vagy az egér görgetőgombjával történhet. Döntsd el az alábbi válaszok helyességét! 1. A kocsánytalan tölgy levele… A) karéjos B) tojásdad C) összetett 2. Az erdő melyik szintjén él az erdei pajzsika? A) mohaszint B) gyepszint C) lombkoronaszint 3. A vaddisznóra jellemző…. A) agancs B) 2 m-es testhossz C) túrókarimás ormány 1. Helyes válasz A) 2. Helyes válasz B) 3. Helyes válasz C)
% Tudása sajnos nem éri el a megfelelő szintet, javaslom, ismételje át az anyagot akár többször is. % Tudása sajnos nem elég alapos, javaslom, ismételje át az anyagot még egyszer. % Tudása közepes szintű, tekintse át, hogy melyik feladatot rontotta el és ismételje át, az ahhoz tartozó részeket. % Tudása jó szintű, bár még vannak hiányosságok, keresse ki, hogy melyik feladatot rontotta el, majd ismételje át a megfelelő részeket. % Gratulálunk, tudása kiváló szintet ért el, folytassa a következő leckével!
54 IV. Egyéb
55 IV.1. Fogalmak Egylaki növény Teljes átalakulás
56 IV.2. Irodalom Nyomtatott: Elektronikus:
JÁMBOR GYULÁNÉ , VÍZVÁRI ALBERTNÉ: TANMENET TERMÉSZETISMERET 6. MAGYARORSZÁG TÁJAI ÉS ÉLETKÖZÖSSÉGEI MOZAIK KIADÓ – SZEGED o., o, o Elektronikus:
A felhasznált médiumok jegyzéke és elérése: 1 animáció 1 hang 1 videó Képek jegyzéke: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. 13. 14. 15.
58 Készítette: Jónáné Takács Anna
Pedagógia szak, levelező tagozat, III. évf. Neptun kód: RQ1TQC
Letölteni ppt "Hazai erdőink."