MAGYAR KÖZLÖNY évi XXIV. törvény A szociális közmûszolgáltatás kialakítása érdekében egyes energetikai tárgyú törvények módosításáról PDF
MAGYAR KÖZLÖNY évi XXIV. törvény A szociális közmûszolgáltatás kialakítása érdekében egyes energetikai tárgyú törvények módosításáról 6471
Download "MAGYAR KÖZLÖNY. 2013. évi XXIV. törvény A szociális közmûszolgáltatás kialakítása érdekében egyes energetikai tárgyú törvények módosításáról 6471"
1 MAGYAR KÖZLÖNY 51. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA március 27., szerda Tartalomjegyzék évi XXII. törvény A Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatalról évi XXIII. törvény A behozott kõolaj és kõolajtermékek biztonsági készletezésérõl évi XXIV. törvény A szociális közmûszolgáltatás kialakítása érdekében egyes energetikai tárgyú törvények módosításáról évi XXV. törvény A fekvõbeteg-szakellátó és egyes fekvõbeteg-szakellátóhoz kapcsolódó egészségügyi háttérszolgáltatást nyújtó, 100%-os állami tulajdonban lévõ, valamint azok 100%-os tulajdonában lévõ gazdasági társaságok által ellátott feladatok központi költségvetési szervek általi átvételérõl, valamint az ezzel kapcsolatos eljárási kérdések rendezésérõl évi XXVI. törvény A környezet védelmének általános szabályairól szóló évi LIII. törvény, valamint a természet védelmérõl szóló évi LIII. törvény módosításáról /2013. (III. 27.) BM rendelet A belügyminiszter irányítása alatt álló fegyveres szervek hivatásos és közalkalmazotti állománya részére adható szociális támogatásról és a kegyeleti gondoskodással kapcsolatos egyes feladatokról /2013. (III. 27.) NFM rendelet A kõolaj és kõolajtermékekre vonatkozó nemzetközi adatszolgáltatásról szóló 20/2004. (II. 27.) GKM rendelet módosításáról /2013. (III. 27.) NFM rendelet A földgáz biztonsági készlet mértékérõl, értékesítésérõl és visszapótlásáról szóló 13/2011. (IV. 7.) NFM rendelet módosításáról 6495
2 6444 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám II. Törvények évi XXII. törvény a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatalról* Az Országgyûlés a társadalom széles körét érintõ egyes ipari, közmû-szolgáltatási tevékenységek nemzetgazdaságilag és társadalmilag is egyaránt kiemelkedõen fontos ágazatainak és szolgáltatóinak egységes joggyakorlaton alapuló felügyeletét lehetõvé tevõ állami szabályozás kialakítása, az állami bevételekkel hatékonyan gazdálkodó, a közjót szolgáló, erõs piacszabályozó állami szerepvállalás megteremtése, az energiafelhasználás hatékonyságának javítása, a vezetékes energiaellátás biztonsága és a fogyasztók védelme érdekében a következõ törvényt alkotja: I. FEJEZET A MAGYAR ENERGETIKAI ÉS KÖZMÛ-SZABÁLYOZÁSI HIVATAL JOGÁLLÁSA ÉS FELADATAI 1. A Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal jogállása 1. (1) A Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) az állam villamosenergia-, földgáz- és távhõellátással, víziközmû-szolgáltatással, valamint hulladékgazdálkodási közszolgáltatás díjszabályozásának elõkészítésével kapcsolatos feladatait ellátó, önálló szabályozó szerv, amely csak jogszabálynak van alárendelve. (2) A Hivatal székhelye Budapest. (3) A Hivatal fejezetet irányító szervi jogállással bíró központi költségvetési szerv, amelynek költségvetése az Országgyûlés költségvetési fejezetén belül önálló címet képez. A Hivatal költségvetésének kiadási és bevételi fõösszegei kizárólag az Országgyûlés által csökkenthetõk. 2. (1) A Hivatal számára feladatot csak törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály írhat elõ. (2) Felügyeleti jogkörben a Hivatal döntését megváltoztatni, megsemmisíteni, valamint a Hivatalt eljárás lefolytatására kötelezni nem lehet. (3) A Hivatal a tárgykörben hatáskörrel rendelkezõ miniszter részére javaslatot tehet jogszabály megalkotására és módosítására, továbbá véleményezési joggal rendelkezik a 3. (2) bekezdésében meghatározott jogszabályok hatálya alá tartozó személyt, szervezetet, valamint a feladat- és hatáskörét érintõ döntések és jogszabályok elõkészítése során. (4) A Hivatal elnöke a Hivatal tevékenységérõl a tárgyévet követõ év május 31. napjáig számol be az Országgyûlésnek, illetve külön felkérésre tájékoztatást ad az Országgyûlés feladatkörrel rendelkezõ bizottságának. 2. A Hivatal feladatai 3. (1) A Hivatal ellátja mindazt a feladatot, amelyet törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály a hatáskörébe utal. (2) Ha jogszabály eltérõen nem rendelkezik, a Hivatal látja el a) a földgázellátásról szóló törvény, b) a földgáz biztonsági készletezésérõl szóló törvény, c) a villamos energiáról szóló törvény, d) a távhõszolgáltatásról szóló törvény, e) a víziközmû-szolgáltatásról szóló törvény, valamint f) a hulladékról szóló törvény és az e törvények felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok hatálya alá tartozó szervezetek, személyek ezen jogszabályok szerinti tevékenységének felügyeletét. * A törvényt az Országgyûlés a március 14-i ülésnapján fogadta el.
3 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám 6445 (3) A Hivatal látja el a (2) bekezdésben meghatározott feladatkörében az általános hatályú közvetlenül alkalmazandó uniós jogi aktusban, az uniós jogi rendelkezésben, az ezek alapján kiadott kötelezõ erejû határozatban foglaltak végrehajtását. 4. (1) A Hivatal nyilvános elektronikus információs rendszert mûködtet annak érdekében, hogy a 3. (2) bekezdésében meghatározott jogszabályok hatálya alá tartozó személyek és szervezetek által a nyilvánosság felé a Hivatal közremûködése által nyújtandó információk nyilvánosan elérhetõk legyenek. (2) A Hivatal a honlapján közzéteszi a) az Országgyûlés által jóváhagyott beszámolóját, b) a Hivatal elnökének egységes szerkezetbe foglalt rendeleteit, c) azokat az információkat, amelyek nyilvánosságra hozatalát jogszabály elrendeli. 3. Együttmûködés a feladatellátás során, adatszolgáltatás 5. (1) A Hivatal feladatai ellátása során együttmûködik a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletével, a Gazdasági Versenyhivatallal, a Nemzeti Adó- és Vámhivatallal, a fogyasztóvédelmi hatóságként kijelölt szervezettel és a 3. (2) bekezdésében meghatározott jogszabályok hatálya alá tartozó szervezetek, személyek ellenõrzését ellátó más hatósággal. A Hivatal az együttmûködés érdekében együttmûködési megállapodást köthet. (2) A Hivatal feladatai ellátásához és az integrációs folyamatok elõmozdítása érdekében nemzetközi együttmûködés keretében a külföldi szabályozó hatóságokkal együttmûködési megállapodást köthet, törvény rendelkezései szerint információkat cserélhet. (3) A Hivatal köteles a 3. (2) bekezdésében meghatározott jogszabályban elõírt adatszolgáltatási és javaslattételi kötelezettségének határidõben eleget tenni, valamint az általa javasoltak egyeztetése során együttmûködni. A Hivatal javaslatától ha jogszabály másképp nem rendelkezik el lehet térni. (4) E szakasz alkalmazásában külföldi szabályozó hatóság az adott feladatkör tekintetében az a hatóság, amely saját országa joga alapján a Hivatal által ellátott feladatkörök valamelyikével rendelkezik. II. FEJEZET A HIVATAL SZERVEZETE ÉS GAZDÁLKODÁSA 4. A Hivatal elnöke és elnökhelyettesei 6. (1) A Hivatal elnökét a miniszterelnök hét évre nevezi ki. Az elnök egy alkalommal ismételten kinevezhetõ. (2) A Hivatal legfeljebb öt elnökhelyettesét a Hivatal elnöke hét évre nevezi ki. Az elnökhelyettes ismételten kinevezhetõ. (3) A Hivatal elnökhelyettese felett a munkáltatói jogokat a Hivatal elnöke gyakorolja. (4) Az elnökhelyettesek feladatkörét a Hivatal szervezeti és mûködési szabályzata állapítja meg. 7. (1) A Hivatal elnökének és elnökhelyettesének tisztségére nem kell pályázatot kiírni. Elnöknek és elnökhelyettesnek olyan személy nevezhetõ ki, aki a közszolgálati tisztviselõkrõl szóló törvényben foglalt követelményeken túl felsõfokú iskolai végzettséggel és a) legalább három éves gyakorlattal rendelkezik az 1. (1) bekezdése szerinti tevékenységi területek legalább egyikén, vagy b) legalább három éves vezetõi gyakorlattal rendelkezik az államigazgatásban. (2) A Hivatal elnöke és elnökhelyettese a kinevezésében megjelölt idõpontban lép munkába, ennek hiányában a munkába lépés napja a kinevezés közlését követõ nap. (3) A Hivatal elnökének tárgyév március 1-jétõl a következõ év február végéig terjedõ idõszakra vonatkozó havi keresete a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a tárgyévet megelõzõ évre vonatkozó nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset tízszerese. (4) A Hivatal elnökhelyettesének tárgyév március 1-jétõl a következõ év február végéig terjedõ idõszakra vonatkozó havi keresete a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a tárgyévet megelõzõ évre vonatkozó nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset kilencszerese.
4 6446 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám (5) A Hivatal elnökét a miniszterrel, az elnökhelyettesét a közigazgatási államtitkárral azonos juttatások illetik meg. A Hivatal elnökét és elnökhelyettesét naptári évenként negyven-negyven munkanap szabadság illeti meg. 8. (1) A Hivatal elnökének jogviszonya megszûnik a) a kinevezési idõtartam lejártával, b) halálával, c) lemondásával, d) felmentésével. (2) A Hivatal elnöke jogviszonyának megszûnését az (1) bekezdés a) c) pontja esetén a miniszterelnök állapítja meg. (3) A miniszterelnök a közszolgálati tisztviselõkrõl szóló törvény szerinti indokolási kötelezettség mellett felmenti az elnököt, a) ha a 11. (1) bekezdése szerinti összeférhetetlenséget a kinevezését, illetve az összeférhetetlenség okának felmerülését követõ 30 napon belül nem szünteti meg, b) az ítélet jogerõre emelkedésének napjával, ha az elnökkel szemben lefolytatott büntetõeljárás eredményeként az elnök bûnösségét a bíróság szabadságvesztés vagy az elnök tevékenységének megfelelõ foglalkoztatástól eltiltás büntetést tartalmazó jogerõs ítélete állapította meg, c) ha cselekvõképességet érintõ gondnokság alá helyezték, vagy d) ha neki felróható okból, több, mint hat hónapon át nem tesz eleget megbízatásából eredõ feladatainak. 9. (1) Az elnökhelyettes jogviszonya megszûnik a) lemondással, b) halállal, c) az elnök általi (2) bekezdés szerinti felmentéssel, d) az elnök általi (3) bekezdés szerinti visszahívással, e) az elnök és az elnökhelyettes közös megegyezésével, f) a kinevezési idõtartam lejártával. (2) Az elnök felmenti az elnökhelyettest, a) ha a 11. (1) bekezdése szerinti összeférhetetlenséget a kinevezését, illetve az összeférhetetlenség okának felmerülését követõ 30 napon belül nem szünteti meg, b) az ítélet jogerõre emelkedésének napjával, ha az elnökhelyettessel szemben lefolytatott büntetõeljárás eredményeként az elnökhelyettes bûnösségét a bíróság szabadságvesztés vagy az elnökhelyettes tevékenységének megfelelõ foglalkozástól eltiltás büntetést tartalmazó jogerõs ítélete állapította meg, c) ha cselekvõképességet érintõ gondnokság alá helyezték, vagy d) ha neki felróható okból, több, mint hat hónapon át nem tesz eleget megbízatásából eredõ feladatainak. (3) Az elnök visszahívással is megszüntetheti az elnökhelyettes megbízását. A visszahívást nem kell indokolni. 10. (1) A Hivatal elnöke jogviszonyának 8. (1) bekezdés a) és c) pontja, valamint elnökhelyettese jogviszonyának 9. (1) bekezdés a) és d) pontja szerinti megszûnése esetén megszûnéskori havi illetménye kétszeresének megfelelõ összegû végkielégítésre jogosult. Ha az elnök három évnél rövidebb ideig töltötte be tisztségét, úgy a (2) bekezdésben meghatározott tilalom a megbízatás megszûnésétõl számított hat hónapig áll fenn, és ebben az esetben egyhavi illetménye illeti meg végkielégítésként. (2) A Hivatal elnöke és elnökhelyettese jogviszonyának megszûnése után egy éven át a) nem létesíthet munkaviszonyt, munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyt olyan gazdasági társasággal, b) nem létesíthet rendszeres gazdasági kapcsolatot gazdasági társaság vezetõ tisztségviselõjeként vagy tulajdonosaként olyan gazdasági társasággal, illetve c) nem szerezhet részesedést olyan gazdasági társaságban, amelynek jogát vagy jogos érdekét a Hivatal döntése a megbízatás megszûnését megelõzõ három évben érintette. (3) Tekintettel a (2) bekezdés szerinti mûködési szektort érintõ elhelyezkedési tilalomra, az elnök, illetve az elnökhelyettes megbízatásának megszûnésével egyidejûleg a megelõzõ 12 havi, a Hivataltól származó nettó azaz személyi jövedelemadóval csökkentett jövedelmének megfelelõ mértékû kártalanításra jogosult. A kártalanítást a Hivatal költségvetése terhére kell megfizetni. Az ily módon megállapított kárátalány a károk megtérülése körében adómentes.
5 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám 6447 (4) Amennyiben az elnökhelyettes megbízatása a 9. (1) bekezdés d) pontja szerint szûnik meg, a megbízatás megszûnésére a közszolgálati jogviszonyban történõ vezetõi megbízás visszavonása esetére irányadó rendelkezéseket kell megfelelõen alkalmazni. 11. (1) Az elnök, az elnökhelyettes nem lehet a) köztársasági elnök, miniszterelnök, a Kormány tagja, államtitkár, közigazgatási államtitkár, helyettes államtitkár, fõpolgármester, fõpolgármester-helyettes, polgármester, alpolgármester, megyei közgyûlés elnöke és alelnöke, országgyûlési képviselõ, az Európai Parlament tagja, b) helyi vagy megyei önkormányzati képviselõ, kormánytisztviselõ, párt országos vagy területi szervezetének tisztségviselõje vagy politikai párttal foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban álló személy, c) a Hivatal engedélyesi, felügyeleti körébe tartozó vállalkozás vezetõ tisztségviselõje, vezetõ testületének tagja, felügyelõ bizottsági tagja, kivéve ha a jogviszony (tagság) jogszabályi felhatalmazás vagy kijelölés alapján áll fenn, d) olyan személy, aki a Hivatal engedélyesi, felügyeleti körébe tartozó gazdasági társasággal munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, e) olyan személy, aki a Hivatal engedélyesi, felügyeleti körébe tartozó gazdasági társaságban rendelkezik közvetlen vagy közvetett tulajdoni részesedéssel, f) olyan gazdasági társaság közvetlen vagy közvetett nyilvánosan mûködõ részvénytársaság esetében öt százalékot meghaladó mértékû tulajdonosa, illetve ezekkel foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban álló személy, amely társaság a d) pontban meghatározott gazdasági társaságokkal megbízási vagy vállalkozási jogviszonyban áll, g) olyan személy, aki az a) és b) pontok alá esõ személynek a Polgári Törvénykönyvrõl szóló törvény szerinti közeli hozzátartozója (a továbbiakban: közeli hozzátartozó), illetve a d) pont alá esõ, vezetõi munkakört betöltõ személy közeli hozzátartozója, valamint h) olyan személy, aki a d) pontban foglaltakon kívül egyéb szervezettel, vállalkozással munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll. (2) Az (1) bekezdés d) pontja vonatkozásában nem minõsül összeférhetetlennek a tudományos, oktatói tevékenység végzésére, tudományos eredmények közzétételére, illetve tudományos ismeretterjesztésre vonatkozó munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony. (3) Az elnök, az elnökhelyettes nem folytathat pártpolitikai tevékenységet, párt nevében nyilatkozatot nem tehet. 12. A Hivatal elnöke a) rendeletben megállapítja a villamos energia rendszerhasználati díjakat és alkalmazásuk szabályait; a villamos energiáról szóló törvény szerinti elosztók közötti kiegyenlítõ fizetések mértékét, a villamos energia csatlakozási díjakat és alkalmazásuk szabályait, b) rendeletben megállapítja a földgáz rendszerhasználati díjakat, a földgázellátásról szóló törvény szerinti rendszerüzemeltetõ által nyújtott szolgáltatás minõségének a földgáz rendszerhasználati díjakon keresztül történõ ösztönzésének szabályait, a nyújtott szolgáltatás minõségétõl függõen alkalmazható földgáz rendszerhasználati díjakat, valamint a földgáz rendszerhasználati díjak alkalmazásának feltételeit, a földgáz csatlakozási díjakat és alkalmazásuk szabályait, c) kiadja a Hivatal szervezeti és mûködési szabályzatát és egyéb szabályzatait, d) irányítja a Hivatal munkaszervezetét, meghatározza létszámkeretét és a kiadmányozás rendjét, e) képviseli a Hivatalt, f) gyakorolja a közszolgálati tisztviselõkrõl szóló törvényben a hivatali szervezet vezetõje számára meghatározott hatásköröket, g) gyakorolja a Hivatallal közszolgálati jogviszonyban vagy munkaviszonyban álló alkalmazottak feletti munkáltatói jogkört, h) a Hivatal költségvetése tekintetében ellátja mindazon feladatokat, amelyeket az államháztartásról szóló törvény a fejezetet irányító szerv vezetõjének hatáskörébe utal, i) törvényben kapott felhatalmazás alapján rendeletet ad ki, j) a minõsített adat védelmérõl szóló törvény rendelkezései alapján dönt a Hivatal tevékenysége során kezelt adatok minõsítésérõl,
6 6448 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám k) évente beszámol az Országgyûlésnek a Hivatal munkájáról, illetve külön felkérésre tájékoztatást ad az Országgyûlés feladatkörrel rendelkezõ bizottságának, l) ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket törvény, törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály vagy a Hivatal szervezeti és mûködési szabályzata a feladatkörébe utal, m) együttmûködési megállapodást köthet más állami szervekkel, tagállami felügyeleti hatóságokkal, társadalmi szervezetekkel. 13. (1) A Hivatal elnöke törvényben, törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott feladatainak ellátása során nem utasítható. Az elnök a Hivatal törvényben meghatározott hatósági ügyei tekintetében egyedi döntésre a Hivatalnak utasítást nem adhat. (2) A Hivatal feladatkörét érintõ napirendi pontok tárgyalása esetén a Hivatal elnöke meghívásra a Kormány ülésén részt vesz. 5. A Hivatal állományába tartozó személyek foglalkoztatási jogviszonyára vonatkozó szabályok 14. (1) A Hatóság elnöke, elnökhelyettese, valamint a Hivatal alkalmazottai a Hivatal feladatainak ellátásához közvetlenül kapcsolódó tevékenységüket közszolgálati jogviszony keretében látják el. (2) A Hivatal elnöke meghatározza a Hivatal feladatainak ellátásához szükséges munkakörök rendszerét, a feladatok ellátásához szükséges erõforrások mennyiségét, illetve a Hatóság szervezeti és mûködési szabályzatában jelöli ki az (1) bekezdésbe nem tartozó azon munkaköröket, amelyek betöltõi feladataikat munkaviszony keretében látják el. 15. A Hivatal elnökére, elnökhelyettesére, valamint a Hivatallal közszolgálati jogviszonyban álló köztisztviselõkre és közszolgálati ügykezelõkre az e törvényben foglalt eltérésekkel a közszolgálati tisztviselõkrõl szóló törvény köztisztviselõkre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. 16. (1) A Hivatal elnöke át nem ruházható hatáskörében dönt a Hivatal köztisztviselõje alapilletményének eltérítésérõl, a tárgyév során módosíthatja azt, a Hivatalnál történõ jogviszony létesítés kivételével a köztisztviselõ munkájának tárgyévet megelõzõ évi minõsítése, ennek hiányában teljesítményértékelése alapján. Az elnök az alapilletmény módosítása során a köztisztviselõ alapilletményét legfeljebb ötven százalékkal megemelheti vagy legfeljebb húsz százalékkal csökkentett mértékben állapíthatja meg. (2) A szakmai fõtanácsadói, a szakmai tanácsadói, a közigazgatási fõtanácsadói és a közigazgatási tanácsadói címek aránya együttesen a Hivatal felsõfokú iskolai végzettségû köztisztviselõinek negyven százalékáig terjedhet. (3) A Hivatal elnöke a kimagasló teljesítményt nyújtó köztisztviselõnek a közszolgálati tisztviselõkrõl szóló törvényben meghatározott illetményrendszerre vonatkozó szabályoktól eltérõ személyi illetményt állapíthat meg. Személyi illetmény a Hivatal szervezeti és mûködési szabályzatában megállapított létszám legfeljebb húsz százalékáig adható a személyi juttatás elõirányzata terhére. A személyi illetmény indokolás nélkül visszavonható, amely nem minõsül a köztisztviselõi kinevezés módosításának. (4) A napidíj mértéke a központi költségvetési törvényben meghatározott illetményalap egy munkanapra esõ összegének 150%-a. Kiszámításánál havonta huszonegy munkanapot kell figyelembe venni és azt tíz forintra felkerekítve kell megállapítani. (5) A Hivatal a cafetéria juttatás kivételével saját hatáskörben maga határozza meg béren kívüli juttatásait. A Hivatal elnöke által adható jutalom mértékét és a béren kívüli juttatásokat szabályzatban kell meghatározni. 17. (1) A Hivatal köztisztviselõje a közszolgálati tisztviselõkrõl szóló törvény szerinti összeférhetetlenségi szabályokban foglaltakon túl törvény eltérõ rendelkezése hiányában nem létesíthet és nem tarthat fenn tagsági viszonyt, munkaviszonyt vagy munkavégzéssel járó egyéb jogviszonyt, vezetõ tisztségviselõi jogviszonyt vagy felügyelõbizottsági tagsági jogviszonyt a Hivatal feladat- és hatáskörébe tartozó tevékenységi területen mûködõ szervezettel. (2) A Hivatal köztisztviselõje öröklés kivételével nem szerezhet tulajdoni részesedést a 3. (2) bekezdésében meghatározott jogszabályok hatálya alá tartozó szervezetben.
7 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám (1) A Hivatal köztisztviselõje kinevezésekor nyilatkozik a munkáltatói jogkör gyakorlójának az összeférhetetlenséggel kapcsolatos tényekrõl, a követelmények teljesülésérõl, továbbá haladéktalanul írásban bejelenti a 17. (2) bekezdése szerinti öröklés tényét. (2) A Hivatal köztisztviselõje a kinevezése elõtt, illetve öröklés útján szerzett, a 17. (2) bekezdése szerinti tulajdoni részesedését a kinevezéstõl vagy az öröklés útján történõ szerzéstõl számított három hónapon belül köteles elidegeníteni. (3) A Hivatal köztisztviselõje a munkáltatói jogkör gyakorlójának haladéktalanul írásban bejelenti, ha a vele közös háztartásban élõ közeli hozzátartozója a) a 17. (2) bekezdése szerinti tulajdonosi részesedéssel, vagy b) a 3. (2) bekezdésében meghatározott jogszabályok hatálya alá tartozó szervezetben tagsági viszonnyal, munkaviszonnyal, munkavégzéssel járó egyéb jogviszonnyal, vezetõ tisztségviselõi vagy felügyelõbizottsági tagsági jogviszonnyal rendelkezik. (4) A (2) bekezdésben foglalt kötelezettsége teljesítéséig, illetve a (3) bekezdésben meghatározott esetben a Hivatal köztisztviselõje nem vehet részt olyan döntés elõkészítésében és meghozatalában, amely az érintett szervezetre vonatkozik. 6. Titoktartási kötelezettség 19. (1) A Hivatal köztisztviselõi kötelesek a feladatkörük ellátása során tudomásukra jutott üzleti titkot megõrizni. Ez a kötelezettség a közszolgálati jogviszony megszûnését követõen is fennmarad. (2) A Hivatal köztisztviselõi szakmai titokként kötelesek megõrizni a hatósági tevékenység ellátásával kapcsolatban tudomásukra jutott minden olyan adatot, tényt vagy körülményt, amelyet törvény elõírásai szerint a Hivatal nem köteles más hatóság, illetve a nyilvánosság számára hozzáférhetõvé tenni, azt nem tehetik jogosulatlanul közzé és nem hasznosíthatják. 7. A Hivatal gazdálkodása 20. (1) A Hivatal a feladatai ellátásával és a mûködésével összefüggõ kiadásokat saját bevételeibõl fedezi. (2) A Hivatal bevételét képezi a) a felügyeleti díj, b) a Hivatal által kiszabott bírságok, c) az igazgatási szolgáltatási díj és d) az egyéb bevételek. (3) A Hivatal által kiszabott bírságból származó bevétel a Hivatal feladat- és hatáskörébe tartozó a) tevékenységi területen mûködõ szakemberek képzésére és tudományos-oktatási programok támogatására, b) ágazatokban mûködõ szervezetek ügyfeleinek tájékoztatására, c) tevékenységekkel és döntésekkel kapcsolatos tájékoztatásra, tanulmányok és ismeretterjesztõ anyagok készítésének és közzétételének támogatására, d) tevékenységi területen mûködõ civil fogyasztóvédelmi szervezetek támogatására fordítható. (4) A tárgyévben a (3) bekezdés szerint rendelkezésre álló, de fel nem használt összeg a következõ évre átvihetõ és azonos célokra felhasználható. (5) A Hivatal bevételeibõl évente a bírságból származó bevétel kivételével legfeljebb a tárgyévi bevétel 25%-ának megfelelõ mértékig tartalékot képezhet. Az így képzett tartalék kizárólag az (1) bekezdés szerinti kiadásokra használható fel, az más célra nem vonható el. (6) A Hivatal kérelemre indult eljárásáért jogszabály eltérõ rendelkezése hiányában igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni. (7) Törvényben, törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban vagy törvény alapján a Hivatal határozatában megállapított, a Hivatalnak fizetendõ díj és annak késedelmi kamata köztartozásnak minõsül, és adók módjára kell behajtani. (8) A (2) bekezdés a) c) pontja szerinti bevételek a központi költségvetésrõl szóló törvény eltérõ rendelkezése hiányában 40%-a a központi költségvetést illeti meg.
8 6450 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám III. FEJEZET ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK 8. Felhatalmazó rendelkezések 21. Felhatalmazást kap a Hivatal elnöke, hogy rendeletben állapítsa meg 1. a Hivatal elnökének rendelet kiadásában helyettesítését ellátó elnökhelyettest, 2. a Hivatal hatáskörébe tartozó, kérelemre indult eljárások tekintetében az eljárásáért fizetendõ igazgatási szolgáltatási díj mértékére, valamint a díjak és az egyéb bevételek beszedésére, kezelésére, nyilvántartására, visszatérítésére vonatkozó részletes szabályokat. 9. Hatályba léptetõ rendelkezés 22. Ez a törvény a kihirdetését követõ 8. napon lép hatályba. 10. Átmeneti rendelkezések 23. (1) A Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal a Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban: MEH) általános és egyetemes jogutódja. (2) A MEH elnökének és elnökhelyetteseinek megbízatása e törvény hatálybalépésének napján megszûnik. E tisztségek betöltõinek felmentési idejére és végkielégítésére a 10. -ban foglaltakat kell alkalmazni, kivéve ha megbízatásuk megszûnésétõl számított 30 napon belül kinevezik õket a Hivatal elnökévé vagy elnökhelyettesévé. (3) A MEH-nél foglalkoztatott kormánytisztviselõ, kormányzati ügykezelõ kormányzati szolgálati jogviszonya közszolgálati jogviszonnyá alakul át. A jogviszony átalakulása nem érinti a Hivatal létrejötte elõtt keletkezett kormányzati szolgálati jogviszonyból eredõ jogokat és kötelezettségeket, kivéve ha e törvény ettõl eltérõen rendelkezik. A jogviszony átalakulásáról a munkáltató köteles harminc napon belül a köztisztviselõt, illetve a közszolgálati ügykezelõt értesíteni. (4) A Hivatalnál foglalkoztatott köztisztviselõ illetmény-kiegészítésére a közszolgálati tisztviselõkrõl szóló évi CXCIX. törvény 234. (1) bekezdését kell alkalmazni azzal a feltétellel, hogy a MEH-hel e törvény hatálybalépését megelõzõ napon jogviszonyban álló illetmény-kiegészítése nem csökkenthetõ azon jogviszonya fennállásáig, amely alapján az e törvény hatálybalépése elõtti illetmény-kiegészítésére jogosultságot szerzett. 24. A tárgykörre vonatkozóan a Hivatal rendeletének hatálybalépéséig hatályban marad és alkalmazandó a MEH e törvény hatálybalépésekor hatályban lévõ határozata, kivéve ha a MEH határozata hatályát veszti. A Hivatal az általa kiadott rendelet hatálybalépésével egyidejûleg köteles a tárgykörre vonatkozó határozatát visszavonni. 11. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés 25. Az 1 3. és a az Alaptörvény 23. cikke alapján sarkalatosnak minõsül. 12. Az Európai Unió jogának való megfelelés 26. Ez a törvény a következõ uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja: a) a villamos energia belsõ piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezésérõl szóló, július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, b) a földgáz belsõ piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/55/EK irányelv hatályon kívül helyezésérõl szóló, július 13-i 2009/73/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv. 13. Módosító rendelkezések 27. (1) A távhõszolgáltatásról szóló évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Tszt.) II. Fejezetében a 4. -t megelõzõ alcím címe helyébe a következõ rendelkezés lép: A Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal feladatai
9 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám 6451 (2) A Tszt. 60. (2) bekezdése a következõ i) ponttal egészül ki: (A miniszter rendeletben) i) állapítja meg a Hivatal miniszter részére történõ adatszolgáltatási és javaslattételi kötelezettségének rendjére, módjára, tartalmára, formájára és idõpontjára vonatkozó részletes szabályokat. (3) A Tszt. 4. (1) bekezdésében a Magyar Energia Hivatal szövegrész helyébe a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal szöveg lép. 28. (1) A villamos energiáról szóló évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: Vet.) 27. (5) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (5) A (4) bekezdés szerinti határozatnak megfelelõ csatlakozás esetén a rendszerhasználó a Hivatal elnökének rendeletében megállapított mértékû csatlakozási díjat fizet. (2) A Vet (3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (3) A rendszerhasználati díjak mértékét és alkalmazásuk szabályait a Hivatal elnöke rendeletben állapítja meg. A rendelet kihirdetése és hatálybalépése között legalább 15 napnak el kell telnie. (3) A Vet (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép, és a a következõ (1a) bekezdéssel egészül ki: (1) A közcélú hálózathoz történõ csatlakozással összefüggésben csatlakozási díjat kell fizetni. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjait, a csatlakozási díjak elemeit a Hivatal elõterjesztése alapján a miniszter rendeletben állapítja meg. (1a) A csatlakozási díjak mértékét és alkalmazásának szabályait a Hivatal elnöke rendeletben állapítja meg. A rendelet kihirdetése és hatálybalépése között legalább 15 napnak el kell telnie. (4) A Vet (2) (4) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép, és a a következõ (5) bekezdéssel egészül ki: (2) A 147. (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás mértéke 0,08 Ft/kWh. (3) A 147. (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatás mértéke 0,07 Ft/kWh. (4) A 147. (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás mértéke 1,31 Ft/kWh. (5) A 147. (1) bekezdése szerinti pénzeszközök mértékét a következõ évre várható finanszírozási igény és az elkülönített számla várható tárgyévi egyenlege alapján kell megállapítani. (5) A Vet. XIX. Fejezetének címe helyébe a következõ rendelkezés lép: XIX. FEJEZET A HIVATAL (6) A Vet (1) bekezdés 6. pontja helyébe a következõ rendelkezés lép: (A Hivatal a villamosenergia-ellátással, a villamosenergia-ellátás biztonságának és a villamosenergia-piac hatékony mûködésének felügyeletével kapcsolatos feladatai körében:) 6. rendeletben határozza meg a rendszerhasználati és a csatlakozási díjakat, valamint az egyes díjak alkalmazásának feltételeit, (7) A Vet (2) bekezdése a következõ 3. ponttal egészül ki: (Felhatalmazást kap a miniszter, hogy) 3. a Hivatal miniszter részére történõ adatszolgáltatási és javaslattételi kötelezettségének rendjére, módjára, tartalmára, formájára és idõpontjára vonatkozó részletes szabályokat, (rendeletben állapítsa meg.) (8) A Vet (2) bekezdés 11. pontja helyébe a következõ rendelkezés lép: (Felhatalmazást kap a miniszter, hogy) 11. rendszerhasználati díjak képzésének alapelveit, árszabályozásának kereteit, valamint csatlakozási díjak meghatározásának szempontjait és a díjak elemeit, (rendeletben állapítsa meg.) (9) A Vet a a következõ (5) bekezdéssel egészül ki: (5) Felhatalmazást kap a Hivatal elnöke, hogy rendeletben állapítsa meg 1. a rendszerhasználati díjakat és alkalmazásuk szabályait, 2. a csatlakozási díjakat és alkalmazásuk szabályait, 3. az elosztók közötti kiegyenlítõ fizetések mértékét. (10) A Vet pontjában és XIX. Fejezetének a t megelõzõ alcímének címében a Magyar Energia Hivatal szövegrész helyébe a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal szöveg, (2) bekezdésében a Hivatal határozatban szövegrész helyébe a Hivatal elnöke rendeletben szöveg,
10 6452 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám /A. (2) bekezdésében a Hivatal a rendszerhasználati díjakról hozott határozatában szövegrész helyébe a Hivatal elnöke a rendszerhasználati díjakról kiadott rendeletében szöveg, /A. (3) és (6) bekezdésében a Hivatal határozatában szövegrész helyébe a Hivatal elnökének rendeletében szöveg, /B. (4) és (5) bekezdésében a határozatban szövegrész helyébe a rendeletben szöveg lép. 29. (1) A földgázellátásról szóló évi XL. törvény (a továbbiakban: Get.) 105. (3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (3) Az (1) bekezdés a), c) és d) pontjai szerinti díjak országosan egységes mértékûek, azokat és alkalmazásuk szabályait a Hivatal elnöke rendeletben állapítja meg. Az (1) bekezdés b) pontja szerinti díj mértékét és alkalmazásának szabályait a Hivatal elnöke rendeletben, a földgáz rendszerhasználat árszabályozásának kereteirõl szóló jogszabályban meghatározott módon, földgázelosztónként állapítja meg. A Hivatal elnöke rendeletének a kihirdetése és a hatálybalépése között legalább 15 napnak el kell telnie. (2) A Get. 105/A. (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (1) A rendszerüzemeltetõk a Hivatal elnökének rendeletében meghatározott rendszerhasználati díjakat, csatlakozási díjakat és áralkalmazási feltételeket kötelesek alkalmazni és honlapjukon közzétenni. (3) A Get (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (1) A földgázszállító vagy a földgázelosztó vezetékhez történõ csatlakozásért vagy a korábban vásárolt kapacitást meghaladó többletkapacitásért csatlakozási díjat kell fizetni. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjait, a csatlakozási díjak elemeit a Hivatal elõterjesztése alapján a miniszter rendeletben állapítja meg. A csatlakozási díjakat és alkalmazásának szabályait a Hivatal elnöke rendeletben állapítja meg. A csatlakozási díj általános forgalmiadó-fizetési kötelezettségére külön törvény rendelkezései irányadók. (4) A Get. XVI. Fejezetének címe helyébe a következõ rendelkezés lép: XVI. FEJEZET A HIVATAL (5) A Get. XVI. Fejezetében a t megelõzõ alcím címe helyébe a következõ rendelkezés lép: A Hivatal feladata és hatásköre (6) A Get a a következõ (1a) bekezdéssel egészül ki: (1a) A Hivatal részére felügyeleti tevékenységéért az engedélyesek felügyeleti díjat kötelesek fizetni, amelynek mértéke az engedélyes tevékenysége elõzõ évi nettó árbevételének 0,06%-a. Ha a tárgyévet megelõzõ évben az engedélyesnek nem volt nettó árbevétele, vagy nem volt teljes évre vonatkozó nettó árbevétele, akkor éves felügyeleti díj elõleget kell fizetni, amelynek mértéke a tárgyévre vonatkozó üzleti tervben az engedélyköteles tevékenységbõl elérni tervezett nettó árbevétel 0,06%-a. Ha a tárgyév tényleges nettó árbevétele nem azonos az üzleti tervben tervezettel, a különbözet 0,06%-ával a tárgyévet követõ évben a fizetendõ felügyeleti díj mértékét megfelelõen módosítani kell. (7) A Get (1) bekezdése a következõ 15. ponttal egészül ki: (Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg) 15. a Hivatal miniszter részére történõ adatszolgáltatási és javaslattételi kötelezettségének rendjére, módjára, tartalmára, formájára és idõpontjára vonatkozó részletes szabályokat. (8) A Get. XVII. Fejezete a következõ 133/A. -sal egészül ki: 133/A. Felhatalmazást kap a Hivatal elnöke, hogy rendeletben állapítsa meg 1. a rendszerhasználati díjakat, a rendszerüzemeltetõ által nyújtott szolgáltatás minõségének a rendszerhasználati díjakon keresztül történõ ösztönzésének szabályait, a nyújtott szolgáltatás minõségétõl függõen alkalmazható rendszerhasználati díjakat, valamint a rendszerhasználati díjak alkalmazásának feltételeit, 2. a csatlakozási díjakat és alkalmazásuk szabályait. (9) A Get pontjában és pontjában a Magyar Energia Hivatal szövegrész helyébe a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal szöveg, (3) bekezdésében a határozatában szövegrész helyébe az elnökének rendeletében szöveg, (3) bekezdésében a Hivatal határozatban szövegrész helyébe a Hivatal elnöke rendeletben szöveg, (4) bekezdés nyitó szövegrészében a jogszabály szövegrész helyébe a miniszteri rendelet szöveg, gy) pontjában a meghatározza szövegrész helyébe a rendeletében meghatározza szöveg lép.
11 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám (1) A víziközmû-szolgáltatásról szóló évi CCIX. törvény (a továbbiakban: Vkszt.) 74. (2) bekezdése a következõ 9. ponttal egészül ki: (Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben) 9. állapítsa meg a Hivatal miniszter részére történõ adatszolgáltatási és javaslattételi kötelezettségének rendjére, módjára, tartalmára, formájára és idõpontjára vonatkozó részletes szabályokat. (2) A Vkszt. 3. (1) bekezdésében a Magyar Energia Hivatal szövegrész helyébe a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal szöveg lép. 31. (1) A hulladékról szóló évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Htv.) 88. (3) bekezdés b) pontja a következõ bc) alponttal egészül ki: (Felhatalmazást kap b) a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási díj megállapításáért felelõs miniszter, hogy) bc) a Hivatal miniszter részére történõ adatszolgáltatási és javaslattételi kötelezettségének rendjére, módjára, tartalmára, formájára és idõpontjára vonatkozó részletes szabályokat (rendeletben állapítsa meg.) (2) A Htv. 47. (4) bekezdésében a Magyar Energia Hivatal szövegrész helyébe a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal szöveg lép. 32. A központi államigazgatási szervekrõl, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Ksztv.) 1. (6) bekezdése a következõ c) ponttal egészül ki: (Önálló szabályozó szerv) c) a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal. 33. (1) A közszolgálati tisztviselõkrõl szóló évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 2. -a helyébe a következõ rendelkezés lép: 2. Törvény eltérõ rendelkezése hiányában a Köztársasági Elnöki Hivatal, az Országgyûlés Hivatala, az Alkotmánybíróság Hivatala, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, az Alapvetõ Jogok Biztosának Hivatala, az Állami Számvevõszék, a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala, a Gazdasági Versenyhivatal, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete, a Magyar Tudományos Akadémia Titkársága, a Magyar Mûvészeti Akadémia Titkársága, az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára, az Egyenlõ Bánásmód Hatóság, a Közbeszerzési Hatóság és az Országgyûlési Õrség köztisztviselõjének és közszolgálati ügykezelõjének közszolgálati jogviszonyára is e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. (2) A Kttv (1) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (1) Törvény eltérõ rendelkezése hiányában a Gazdasági Versenyhivatalnál, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnál, a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatalnál, a Magyar Tudományos Akadémia Titkárságánál, a Magyar Mûvészeti Akadémia Titkárságánál, a Közbeszerzési Hatóságnál, az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltáránál az illetménykiegészítés mértéke a felsõfokú iskolai végzettségû köztisztviselõ esetében az alapilletményének 50%-a, középiskolai végzettségû köztisztviselõ esetében az alapilletményének 15%-a. 34. (1) A földgáz biztonsági készletezésérõl szóló évi XXVI. törvény (a továbbiakban: Fbtv.) 4. (3) bekezdése helyébe a következõ rendelkezés lép: (3) A miniszter a biztonsági földgázkészlet mértékét az (1) bekezdésben meghatározott keretek között az ellátás-biztonsági kockázatok mérlegelésével, a rendelkezésre álló földgázforrások alapján, valamint a 994/2010/EU rendeletben meghatározott Megelõzési Cselekvési Tervben és a Vészhelyzeti Tervben foglaltakkal összhangban a Hivatal elnöke javaslatának figyelembevételével határozza meg. A Hivatal javaslatát a miniszter által meghatározott határidõn belül köteles megküldeni. (2) Az Fbtv. 1. b) pontjában a Magyar Energia Hivatalra szövegrész helyébe a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatalra szöveg lép. 35. A statisztikáról szóló évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Stv.) a) 3. (2) bekezdés h) pontjában a Magyar Energia Hivatal szövegrész helyébe a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal szöveg,
12 6454 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám b) 3. (3) bekezdésében a (2) bekezdés b) h) pontjában szövegrész helyébe a (2) bekezdés b) g) pontjában szöveg lép. 36. A behozott kõolaj és kõolajtermékek biztonsági készletezésérõl szóló évi XLIX. törvény 22. (3) bekezdésében, 23. -ában, 28/A. -ában és 41. (4) bekezdésében a Magyar Energia Hivatal szövegrész helyébe a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal szöveg lép. 37. A megújuló energia közlekedési célú felhasználásának elõmozdításáról és a közlekedésben felhasznált energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentésérõl szóló évi CXVII. törvény 11/A. (2) bekezdésében a Magyar Energia Hivatal szövegrész helyébe a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal szöveg lép. 38. A bányászatról szóló évi XLVIII. törvény a) 5. (2) bekezdésében a Magyar Energia Hivatal szövegrész helyébe a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal szöveg, b) 41. (5) bekezdésében a Magyar Energia Hivatalt szövegrész helyébe a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatalt szöveg lép. 39. A közösségi vámjog végrehajtásáról szóló évi CXXVI. törvény 16. (6) bekezdés q) pontjában a Magyar Energia Hivatalt szövegrész helyébe a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatalt szöveg lép. 40. A villamos energiával összefüggõ egyes kérdésekrõl szóló évi LXX. törvény 3. (3) bekezdésében a Magyar Energia Hivatalnak szövegrész helyébe a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatalnak szöveg lép. 41. Az atomenergiáról szóló évi CXVI. törvény 33. -ában a Magyar Energia Hivatalnak szövegrész helyébe a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatalnak szöveg lép. 42. A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló évi CXCIV. törvény 29. (3) bekezdésében az és a Nemzeti Médiaés Hírközlési Hatóság elnöke rendeletben szövegrész helyébe az, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke és a Magyar Energetikai és Közmû-szabályozási Hivatal elnöke rendeletben szöveg lép. 14. Hatályon kívül helyezõ rendelkezések 43. (1) Hatályát veszti a Vet. a) 141. (4) bekezdésében az a 142. (2) (3) bekezdésében és a 144. (1) bekezdésében foglalt eltérésekkel szövegrész, b) 141. (8) bekezdésében a Hivatali határozat vagy szövegrész, c) 142. (2) bekezdésében az és a díjak alkalmazásának általános szabályait szövegrész, d) 158. (1) bekezdése, e) 161. (1), (2), (4) és (5) bekezdése, f) a és a, valamint a t megelõzõ alcím címe g) 168. (4) bekezdés g) pontja, (15) bekezdése, valamint (15a) bekezdés a) pontja, h) 168. (10) bekezdésében az és a rendszerhasználati vagy csatlakozási díjakat megállapító szövegrész, i) 168/A. -a, j) 170. (2) bekezdés 19. pont b) és d) alpontja. (2) Hatályát veszti a Get. a) 104. (4a) bekezdésében a vagy a Hivatal határozatának kézhezvételét szövegrész, b) 104. (7) bekezdésében a Hivatali határozat vagy szövegrész, c) 125/B. -a, d) 129. (1) bekezdésében a jogállására, gazdálkodására és szövegrész, e) 129. (2) bekezdés c) pontjában a, valamint a 105. (3) bekezdése és a 108. (1) bekezdése szerinti eljárásban szövegrész, f) 133. (1) bekezdés 10. pontja.
13 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám 6455 (3) Hatályát veszti a Tszt. a) 5. (2) bekezdésében az A Hivatal mûködését saját bevételeibõl fedezi. szövegrész, b) 5. (3) bekezdése, c) 7. (1) bekezdés e) pontja, d) 60. (2) bekezdés a) pontja. (4) Hatályát veszti a Vkszt. a) 5. (3) és (5) bekezdése, b) 74. (2) bekezdés 5. pontja. (5) Hatályát veszti a Htv. a) 49. (4) bekezdése, b) 88. (2) bekezdés 12. pontja. (6) Hatályát veszti a Ksztv. 1. (4) bekezdés c) pontja. Áder János s. k., köztársasági elnök Kövér László s. k., az Országgyûlés elnöke évi XXIII. törvény a behozott kõolaj és kõolajtermékek biztonsági készletezésérõl* Az Országgyûlés a behozott kõolaj és kõolajtermékek biztonsági készletezésének versenysemleges szabályozásán, a tagi hozzájárulás mértékének megalapozott számításához szükséges belföldi fogyasztás ellenõrzésén, a szabad forgalomba bocsátott, behozott és felhasznált kõolajtermékek megjelölésén és ellenõrzésén, valamint a biztonsági készletek kõolajellátási válsághelyzetben történõ rendelkezésre állásának biztosításán keresztül, Magyarország folyamatos és biztonságos energiaellátása, valamint a kõolajtermékek forgalmazásához kapcsolódó adók beszedése hatékonyságának növelése érdekében az európai uniós jogi követelményekre figyelemmel a következõ törvényt alkotja: 1. Értelmezõ rendelkezések 1. E törvény alkalmazásában: 1. biztonsági kõolajkészlet: az energiastatisztikáról szóló, október 22-i 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet C. melléklet 3.1. pont elsõ bekezdésében meghatározott nyersolajból és kõolajtermékekbõl álló, e törvény szerint kötelezõen tárolandó készlet; 2. biztonsági kõolajkészlet felszabadítására irányuló nemzetközi döntés: a Nemzetközi Energia Ügynökség kormányzótanácsának döntése, amely a tagjai készleteinek felszabadításával, illetve kiegészítõ intézkedésekkel kõolajat vagy kõolajterméket tesz elérhetõvé a piac számára; 3. az ellátás súlyos zavara: az Európai Unió vagy valamely tagállam kõolaj- vagy kõolajtermék ellátásának jelentõs és hirtelen csökkenése függetlenül attól, hogy eredményezett-e biztonsági kõolajkészlet felszabadítására irányuló nemzetközi döntést; 4. fizikai hozzáférés: a kõolajkészlet kitárolása, szabad forgalomba hozatala, valamint a felhasználók részére történõ eljuttatása annak érdekében, hogy enyhítse vagy megoldja az esetlegesen felmerülõ ellátási problémákat, valamint lehetõvé tegye a készletek karbantartásával, frissítésével kapcsolatos feladatok ellátását; 5. kõolaj- és kõolajtermék-ellátási válsághelyzet: az a helyzet, amikor a behozatal belföldi fogyasztáshoz mért csökkenése eléri a 7%-ot, és a belföldi felhasználási igény csak a biztonsági kõolajkészlet terhére elégíthetõ ki, továbbá az, amikor az Európai Unió vagy a Nemzetközi Energia Ügynökség válsághelyzeti intézkedéseket rendel el, így különösen a készletek felszabadítására irányuló nemzetközi döntést hoz; a nyersolaj és a kõolajtermékek hazai árának alakulása következtében kialakuló helyzet nem minõsül kõolaj- és kõolajtermék-ellátási válsághelyzetnek. * A törvényt az Országgyûlés a március 18-i ülésnapján fogadta el.
14 6456 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám 2. A biztonsági kõolajkészlet mértékének kiszámítása, a különleges kõolajkészlet képzése, a biztonsági kõolajkészlet tárolása és felhasználása 2. (1) Az 1. mellékletben meghatározott finomítói alapanyagok és kõolajtermékek (2) bekezdés szerinti idõszakban behozott átlagos napi nettó mennyisége alapján az e törvényben meghatározott módon és mértékben biztonsági kõolajkészletet kell létrehozni és fenntartani. (2) Az átlagos napi nettó behozatalt a) a január 1-jétõl március 31-ig tartó idõszak vonatkozásában a tárgyévet megelõzõ utolsó elõtti naptári év, b) az április 1-jétõl december 31-ig tartó idõszak vonatkozásában a tárgyévet megelõzõ év (a továbbiakban: referencia év) figyelembevételével kell számítani. (3) Az átlagos napi nettó behozatal mértékét a Magyar Szénhidrogén Készletezõ Szövetség (a továbbiakban: Szövetség) minden év március 31-ig, az 1. mellékletben meghatározott számítási módszer alkalmazásával számítja ki. 3. (1) A biztonsági kõolajkészletet a Szövetség a 2. mellékletben meghatározott nyersolajból és kõolajtermékekbõl, az ott meghatározott módon, a (2) és (3) bekezdésre figyelemmel képezi. (2) A tárolt biztonsági kõolajkészlet összetételének meghatározásakor tekintettel kell lenni Magyarország energiaellátásának biztonságára, kõolajimport-függõségére, valamint figyelembe kell venni a hazai kõolaj-termelési és -feldolgozási, valamint termékfogyasztási mutatókat. (3) A biztonsági kõolajkészlet legalább egyharmadát a 2. melléklet 1. pont b) f) alpontja szerinti kõolajtermékekbõl kell képezni, kivéve, ha a Szövetség igazgatótanácsa (a továbbiakban: igazgatótanács) különleges kõolajkészlet képzésérõl dönt. (4) A biztonsági kõolajkészlet mértékének minden év augusztus 1-jétõl a következõ év március 31-ig meg kell felelnie legalább 90 napi, a 2. (2) és (3) bekezdése szerint számított átlagos napi nettó behozatalnak. (5) Az átlagos napi nettó behozatal 90 napi mennyiségét meghaladó készletet az igazgatótanács döntése esetén a tárgyév során értékesíteni lehet, figyelemmel a készletezési kötelezettség várható alakulására. Az értékesítés nem zavarhatja meg a piac mûködését. Ha az igazgatótanács az értékesítésrõl dönt, a Szövetség az értékesítést honlapján meghirdeti. (6) A biztonsági kõolajkészlet a Szövetség tulajdonában áll. (7) A biztonsági kõolajkészlet kitárolására kizárólag a Szövetség elõzetes írásbeli engedélyével kerülhet sor. 4. (1) A Szövetség az igazgatótanács döntése esetén különleges kõolajkészlet képzésére jogosult. A különleges kõolajkészletet a 3. melléklet szerinti módon, mértékben és az ott meghatározott kõolajtermékekbõl lehet képezni. (2) Az a készlet, amely mind a biztonsági, mind a különleges kõolajkészletre e törvényben megállapított feltételeknek megfelel, mindkét készletbe beszámítható. 5. (1) A Szövetség a biztonsági és a különleges kõolajkészletrõl elkülönült, naprakész nyilvántartást vezet és a nyilvántartásban foglalt adatokat az adatrögzítésétõl számított 5 évig megõrzi. (2) A nyilvántartás tartalmazza a) a tároló helyét, b) a készlet mennyiségét, c) a készletet alkotó nyersolaj és kõolajtermékek megnevezését. (3) A nyilvántartásba az energiapolitikáért felelõs miniszter (a továbbiakban: miniszter) bármikor betekinthet. 6. A biztonsági és a különleges kõolajkészletre zálogjog nem alapítható. 7. A biztonsági kõolajkészletet mûködésre engedélyezett, mûszakilag ellenõrzött, a biztonságtechnikai és környezetvédelmi jogszabályok elõírásainak megfelelõ, olyan tárolótérben kell raktározni, amely alkalmas arra, hogy a) a kõolajkészlet minõségét megõrizze, b) a kõolajkészlet rendelkezésre állását és ellenõrzését bármely idõpontban biztosítsa, c) a kõolajkészlethez való fizikai hozzáférést, ki- és betárolását a készletezési, illetve a készlet felszabadítási feladatok ellátása érdekében lehetõvé tegye.
15 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám (1) A Szövetség a biztonsági kõolajkészletet és a különleges kõolajkészletet az Európai Unió más tagállamának területén kormányközi megállapodás esetén tárolhatja. Az Európai Unió más tagállamának készletezésre kötelezettje biztonsági kõolajkészletet tárolhat Magyarország területén. (2) Ha az Európai Unió más tagállamának készletezésre kötelezettje Magyarország területén biztonsági kõolajkészletet tárol, e készlet felett mindenkor e készletezésre kötelezett jogosult rendelkezni. (3) Ha valamely belföldi természetes személy, jogi személy, jogi személyiség nélküli gazdasági társaság (a továbbiakban: gazdasági szereplõ) az Európai Unió más tagállamának készletezésre kötelezettje részére belföldön biztonsági vagy különleges kõolajkészletet kíván tárolni, a szerzõdés létrejöttéhez a miniszter jóváhagyása szükséges. (4) A Szövetség honlapján kõolajtermék-kategóriánként tájékoztatást tesz közzé a szabad tárolói kapacitásokról és a kapacitások lekötésének feltételeirõl. (5) Ha a készletezésre az Európai Unió más tagállamából érkezõ megbízás alapján kerül sor, a megbízott a megbízást nem ruházhatja át. 9. (1) Ha a kõolaj- és kõolajtermék ellátás és a fogyasztás egyensúlya felbomlik és a felhasználási igények meghaladják a beszerzés lehetõségeit, a miniszter rendeletében az egyensúly helyreállításához szükséges és azzal arányos mértékû, fogyasztást korlátozó intézkedéseket rendelhet el. (2) A biztonsági kõolajkészletet az ellátás súlyos zavara esetén, és kõolaj- és kõolajtermék-ellátási válsághelyzetben vagy tüzelõanyag (tüzelõolaj, fûtõolaj, földgáz) ellátási nehézség esetén a miniszter rendelete alapján szabad felhasználni. (3) A (2) bekezdés szerinti rendeletben meg kell határozni: a) a felhasználásra engedélyezett kõolaj, kõolajtermék megnevezését és mennyiségét, b) a felhasznált készletek visszapótlásának határidejét, termékek szerinti összetételét. (4) A (2) bekezdés szerinti rendeletben a miniszter a) meghatározhatja a felhasználás célját, b) meghatározhatja a felhasználás ütemét, c) az ország mûködését biztosító felhasználók részére a felszabadított biztonsági készlethez elsõbbségi hozzáférést engedhet, d) fogyasztást korlátozó intézkedéseket rendelhet el, e) a kõolajfinomítóval rendelkezõ gazdálkodó szervezetek részére elõírhatja a felhasználásra felszabadított készlet bérfeldolgozásának legkisebb hozamát és ütemezését. (5) A (2) bekezdés alapján felhasználásra engedélyezett készleteket a rendeletben elõírt módon és feltételek szerint a Szövetség értékesíti. (6) A kõolajat és a kõolajtermékeket olyan áron kell értékesíteni, hogy az fedezetet nyújtson a készlet visszapótlásának várható költségeire. (7) A miniszter a biztonsági kõolajkészletbõl történõ felhasználás elõírása esetén haladéktalanul tájékoztatja az Európai Bizottságot (a továbbiakban: Bizottság) és a Nemzetközi Energia Programról szóló, Párizsban, november 18-án kelt Egyezmény és annak Jegyzõkönyvei, valamint a Gazdasági Együttmûködési és Fejlesztési Szervezetnek a Nemzetközi Energia Ügynökséget létrehozó C(74)203 (végsõ) határozatának kihirdetésérõl szóló évi XXXIX. törvénynek (a továbbiakban: évi XXXIX. törvény) megfelelõen a Nemzetközi Energia Ügynökséget a) azon idõpontról, amikor a biztonsági kõolajkészlet a kötelezõ szint alá csökken, b) a felhasználás indokairól, c) a felhasznált készletek visszapótlása érdekében tett intézkedésekrõl, d) a készletek elõre látható alakulásáról a visszapótlás végrehajtásáig. 10. (1) A Bizottság által létrehozott kõolaj- és kõolajtermék-biztonsági egyeztetõcsoportban Magyarországot a miniszter képviseli. (2) Ha a Bizottság vizsgálatot indít Magyarország kõolaj- és kõolajtermék-ellátási válsághelyzetre való felkészültsége és a biztonsági készletezés ellenõrzése érdekében, a miniszter a vizsgálatban részt vevõ tisztviselõt az általa vezetett minisztérium állományába tartozó kormánytisztviselõk közül jelöli ki. (3) A (2) bekezdés szerinti vizsgálat esetén a Szövetség és a vizsgálattal érintett hatóságok együttmûködnek a Bizottsággal, a készletekkel kapcsolatos dokumentumokba betekintést engednek, a készleteket tartalmazó tárolókhoz a vizsgálat elvégzése érdekében hozzáférést biztosítanak. (4) A (2) bekezdés szerinti vizsgálatban részt vevõ kormánytisztviselõ, a (3) bekezdés szerinti érintett hatóság, valamint a Szövetség a vizsgálat során tudomásukra jutott bizalmas információkat kötelesek megõrizni.
16 6458 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám 11. (1) A miniszter az évi XXXIX. törvény 2. -a szerinti nemzetközi szerzõdés II. Fejezet 5. Cikk 1. pontjára is figyelemmel elkészíti és folyamatosan naprakészen tartja az ellátás súlyos zavara esetén alkalmazandó készenléti tervet. (2) A Bizottság kérésére a miniszter megküldi a jóváhagyott készenléti tervet a Bizottság részére. 3. A Magyar Szénhidrogén Készletezõ Szövetség 12. (1) A Szövetség mint központi készletezõ szervezet feladata a biztonsági kõolajkészlet megvásárlása, tárolása és értékesítése, az ehhez szükséges tárolók létesítése, mûködtetése és fejlesztése, valamint a földgáz biztonsági készletezésérõl szóló évi XXVI. törvényben (a továbbiakban: Fbkt.) meghatározott feladatok teljesítése. (2) A Szövetség feladata továbbá, hogy a 3. (1) bekezdése szerinti biztonsági kõolajkészlet, illetve a tagi hozzájárulás mértékének megalapozott számítása, valamint a kõolajtermékek forgalmazásához kapcsolódó adók beszedése hatékonyságának növelése érdekében olyan ellenõrzõ és jelölõ rendszert mûködtessen, amely folyamatosan lehetõvé teszi a szabad forgalomba bocsátott, behozott és felhasznált, a (3) bekezdésben megjelölt kõolajtermékek megfigyelését. (3) A Szövetség a (2) bekezdés szerinti feladat teljesítése érdekében a , , , , , vámtarifa szám alatt nyilvántartott termékeket termékcsoportonként különbözõ ellenõrzõ jelölõ anyaggal látja el. (4) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott tevékenység ellátása érdekében a (3) bekezdés szerinti kõolajtermékeket elõállító, szabad forgalomba bocsátó, behozó vagy importáló köteles együttmûködni a jelölést és ellenõrzést végzõ Szövetséggel. 13. (1) A Szövetség jogi személy, mûködését saját bevételeibõl fedezi, a bevételeket a készletezési költségek fedezésére, kõolaj-, kõolajtermék-tároló vásárlására, létesítésére, fejlesztésére, a tároló társaságokban való tulajdonszerzésre és hiteleinek törlesztésére, a jelölési és az ellenõrzési költségek fedezésére, a Szövetség mûködésére, valamint az Fbkt.-ban meghatározott feladatai teljesítésére fordíthatja. A Szövetség nem alanya a társasági adónak. (2) A Szövetség szervezete kõolaj- és kõolajtermék készletezési szekcióból (a továbbiakban: kõolaj szekció), valamint földgáz-készletezési szekcióból (a továbbiakban: földgáz szekció) áll. 14. (1) A 40. (2) bekezdése szerinti tevékenységet végzõ gazdasági szereplõ kötelezõen a Szövetség tagja. (2) A szövetségi tagság a 40. (2) bekezdés szerinti tevékenység megkezdésének idõpontjában jön létre. A szövetségi tagság megszûnik, ha a tag a készletezési kötelezettséggel járó tevékenységet legalább egy évig nem folytatja. 15. A 9. (4) bekezdés c) pontja alapján a miniszter által meghatározott célból kijelölt felhasználók ellátására felszabadított készleten felül, a felszabadított készletek vonatkozásában a kõolaj szekció tagjait, a készlet felszabadítást megelõzõ naptári év forgalmának egyenlege alapján esedékessé vált és teljesített nettó tagi hozzájárulásuk arányában elõvásárlási jog illeti meg. A nettó tagi hozzájárulás összege a befizetett, valamint a visszaigényelt és levont tagi hozzájárulás egyenlege. 16. A Szövetség az e törvényben és az Fbkt.-ben elõírt földgáz biztonsági készletezési tevékenységen kívül, csak az azzal összefüggõ az alapszabályban meghatározott tevékenységek gyakorlására jogosult. 17. (1) A Szövetség a miniszter által jóváhagyott alapszabály alapján mûködik. (2) A Szövetség alapszabályában meg kell határozni: a) a Szövetség székhelyét, b) a Szövetség szervezeti felépítését és mûködését, c) a tagsági viszony létrejöttének és megszûnésének részletes szabályait, d) a Szövetség tagjainak e törvényben nem szabályozott jogait és kötelezettségeit, továbbá e kötelezettségek elmulasztásának jogkövetkezményét, e) a Szövetség gazdálkodási rendjének részletes szabályait, f) a felszabadított biztonsági kõolaj- és földgázkészlet értékesítésének rendjét, g) a Szövetség tagjai által a Szövetségnek fizetendõ tagi hozzájárulás megfizetésének részletszabályait,
17 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám 6459 h) a kõolaj- és kõolajtermék-készletezés rendszerének részletes szabályait, különösen ha) a készlet azonosításának, számbavételének módszereit, nyilvántartásának rendjét, hb) a készletállomány összetételére vonatkozó termékszerkezet-összetételi arányok, valamint a mennyiségi és minõségi paraméterek meghatározásának módját, hc) a készlet vagy annak része tulajdonjoga megállapíthatóságának és bírósági végrehajtás alóli mentességének biztosítása érdekében alkalmazandó jelölés módját, i) a kõolaj- és kõolajtermék készletek minõségének megõrzése céljából történõ kõolaj és kõolajtermék cserélésének gyakoriságát, módját és rendszerét, a normatív veszteségre és annak pótlására vonatkozó elõírásokat, továbbá a földgázkészletezés minõségellenõrzésére vonatkozó eljárását, j) a tag és a Szövetség közötti elektronikus kapcsolattartás szabályait, valamint az üzemszüneti rendelkezéseket, k) a földgázkészletezés rendszerének részletes szabályait, l) a Szövetség adatszolgáltatási kötelezettségét, m) a 38. (3) bekezdése szerinti fizetési haladék esetén alkalmazandó kamat és biztosíték összegét, valamint a fizetési haladék iránti kérelem elbírálása során alkalmazandó mérlegelési szempontokat, n) a 40. (6) bekezdése szerinti vagyoni biztosítékadás részletszabályait, o) mindazokat a kérdéseket, amelyeket e törvény és az Fbkt. kötelezõen elõír. (3) A Szövetség alapszabályát a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenõ Hivatalos Értesítõben és a Szövetség honlapján közzé kell tenni. (4) A Szövetség alapszabálya és annak módosítása a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenõ Hivatalos Értesítõben való közzétételtõl kezdõdõen alkalmazandó. 18. A Szövetség szervei a közgyûlés, az igazgatótanács, a felügyelõ bizottság és az igazgatóság. 4. A közgyûlés 19. A Szövetség legfõbb szerve a közgyûlés, amely a kõolaj- és a földgáz szekció tagjainak összességébõl áll. 20. (1) A közgyûlést évente két alkalommal össze kell hívni (rendes közgyûlés). (2) Rendkívüli közgyûlést kell összehívni, ha az összes szavazatok legalább 15%-ával rendelkezõ tagok ok és cél megjelölésével írásban kérik. (3) A közgyûlés összehívásáról az igazgató értesíti a tagokat a közgyûlés idõpontját megelõzõen legalább 4 héttel a napirendi javaslat egyidejû megküldésével. (4) A közgyûlés határozatképes, ha azon mindkét szekcióban az összes szavazatok több mint 50%-át képviselõ tag jelen van. (5) Ha a közgyûlés nem határozatképes, a 8 napon belüli idõpontra összehívott második közgyûlést az eredeti napirenden szereplõ ügyekben a megjelentek számától és szavazathányadától függetlenül határozatképesnek kell tekinteni. 21. A közgyûlés feladata a) a Szövetség alapszabályának elfogadása és módosítása, b) az igazgatótanács és a felügyelõ bizottság tagjainak megválasztása, felmentése, tagjai díjazásának megállapítása, az igazgató és az igazgatóhelyettes megválasztása, és felmentése, c) döntéshozatal minden olyan ügyben, amelyet e törvény, az Fbkt. vagy az alapszabály a közgyûlés hatáskörébe utal. 22. A közgyûlés a 21. a) és b) pontjaiban meghatározott ügyekben a jelenlévõ tagok kétharmados szavazattöbbségével, más ügyekben ha az alapszabály minõsített többséget nem ír elõ a jelen lévõ tagok egyszerû szavazattöbbségével határoz. 23. (1) A közgyûlés döntésének meghozatala során minden szövetségi tag rendelkezik egy szavazattal. Ez jelenti az összes szavazatok 50%-át. A szavazatok másik fele olyan arányban oszlik meg a két szekció tagjai között, amilyen mértékben az elõzõ naptári évben nettó tagi hozzájárulást fizettek.
18 6460 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám (2) A közgyûlési határozat érvényességéhez a kõolaj- és kõolajtermék-készletezéssel kapcsolatos kérdésben az ezen szekciót képviselõ tagok többségi szavazata, a földgáz-készletezéssel kapcsolatos kérdésben a földgáz szekciót képviselõ tagok többségi szavazata szükséges. 5. Az igazgatótanács 24. (1) Az igazgatótanács a) a közgyûlés elé terjeszti a Szövetség éves költségvetési tervét, b) a közgyûlés elé terjeszti a Szövetség elõzõ évi költségvetésének végrehajtásáról szóló beszámolót, c) javaslatot tesz a közgyûlésnek a Szövetséget megilletõ, az éves költségvetésben elért bevételi többlet vagy kiadási megtakarítás felhasználására, d) jóváhagyja a Szövetség üzletszabályzatát, e) javaslatot tesz a közgyûlésnek e törvényben meghatározott feladatainak ellátásához szükséges hitel felvételére, f) felügyeli az igazgatóság tevékenységét, g) megbízást ad az e törvényben meghatározott ellenõrzés folytatására, h) megvitat minden olyan kérdést, amelyet az igazgatóság számára elõterjeszt, i) javaslatot tesz a miniszternek a 9. szerinti intézkedés kezdeményezésére, j) javaslatot tesz az igazgató és az igazgató-helyettes személyére. (2) Az igazgatótanács az igazgatóság tagjaitól jelentést kérhet és számukra utasítást adhat. (3) Az igazgatótanács csak olyan személyt javasolhat igazgatónak vagy igazgató-helyettesnek, akit a miniszter, az államháztartásért felelõs miniszter és a Magyar Energia Hivatal (a továbbiakban: MEH) képviselõi közül legalább három támogat. 25. Az igazgatótanács tizennégy tagból áll. Hat tagot a kõolaj szekcióból, négy tagot a földgáz szekcióból a közgyûlés választ három évre. A további négy tagja közül kettõ a miniszter, egy az államháztartásért felelõs miniszter és egy a MEH képviselõje. 26. Az igazgatótanács tagjai közül egy elnököt és egy elnökhelyettest választ. A választás egyszerû szavazattöbbséggel történik. 27. Ha az igazgatótanács választott tagjának megbízatása a 25. -ban meghatározott idõtartam letelte elõtt megszûnik, a hátralévõ idõre új tagot kell választani. Az új tagot a legközelebbi közgyûlésen választják meg. 28. (1) Az igazgatótanács akkor határozatképes, ha legalább nyolc tag és ebbõl a mindkét szekció 50%-át képviselõ tag jelen van. (2) Az igazgatótanács határozatait általában egyszerû szavazattöbbséggel hozza, szavazategyenlõség esetén az elnök szavazata dönt. A 30. (2) bekezdés szerinti új igazgatósági tag kijelöléséhez a jelenlévõ tagok kétharmados szavazattöbbsége szükséges. (3) Az igazgatótanácsi határozat érvényességéhez szükséges a kõolaj- és kõolajtermék-készletezéssel kapcsolatos kérdésben ezt a szekciót képviselõ tagok többségi szavazata, a földgázkészletezéssel kapcsolatos kérdésben a földgáz szekciót képviselõ tagok többségi szavazata. 6. A felügyelõ bizottság 29. (1) A felügyelõ bizottság hat tagból áll. A felügyelõ bizottság két tagját a miniszter, egy tagját az államháztartásért felelõs miniszter delegálja, két tagját a kõolaj szekció, egy tagját a földgáz szekció jelölésére a közgyûlés választja három évre. A tagok maguk közül elnököt választanak. A felügyelõ bizottság határozatképes, ha legalább három tagja jelen van. A felügyelõ bizottság határozatát egyszerû többséggel hozza és szavazategyenlõség esetén az elnök szavazata dönt. A felügyelõ bizottság ügyrendjét maga állapítja meg és a közgyûlés hagyja jóvá. (2) A felügyelõ bizottság ellenõrzési jogköre a Szövetség mûködésének, tevékenységének jogszerûségi szempontból történõ vizsgálatára terjed ki.
19 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám 6461 (3) A felügyelõ bizottság a (2) bekezdés szerinti ellenõrzés során köteles megvizsgálni: a) a közgyûlés napirendjén szereplõ minden üzletpolitikai elõterjesztést, b) minden olyan elõterjesztést, amely a közgyûlés kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyre vonatkozik, c) a számvitelrõl szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Számvtv.) szerinti éves beszámolót. (4) A közgyûlés csak a felügyelõ bizottság írásbeli jelentésének birtokában határozhat a (3) bekezdés a) és c) pontjában foglalt kérdésekben. (5) A felügyelõ bizottság a közgyûlés felügyelete alá tartozik és tevékenységérõl köteles a közgyûlésnek beszámolni. A felügyelõ bizottság tagjai a közgyûlésen tanácskozási joggal vesznek részt. A felügyelõ bizottság tagjai a közgyûlés által megállapított tiszteletdíjban részesülhetnek. A felügyelõ bizottság tagjainak összeférhetetlenségére a gazdasági társaságokról szóló évi IV. törvény 23. (1) és (2) bekezdésében, valamint 25. -ában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni. (6) A felügyelõ bizottság tagjai személyesen kötelesek eljárni. A Szövetség vezetõitõl felvilágosítást, jelentést kérhetnek, a Szövetség könyveit és iratait megvizsgálhatják. (7) Amennyiben a Szövetség tevékenysége jogszabályba, a Szövetség alapszabályába vagy határozatába ütközik, a felügyelõ bizottság jogosult rendkívüli közgyûlést összehívni és annak napirendjére javaslatot tenni. (8) Ha a felügyelõ bizottság tagjának megbízatása az (1) bekezdésben meghatározott idõtartam letelte elõtt megszûnik, a hátralévõ idõre új tagot kell választani. Az új tagot a legközelebbi közgyûlésen választják meg. (9) A felügyelõ bizottság a tevékenységérõl szükség szerint, de legalább félévente a miniszternek beszámol. 7. Az igazgatóság 30. (1) Az igazgatótanács javaslata alapján a közgyûlés választja meg a Szövetség igazgatóját és igazgató-helyettesét (a továbbiakban együtt: igazgatóság tagjai). A Szövetség igazgatóságának ügyvezetõje az igazgató, akit akadályoztatása esetén az igazgató-helyettes teljes jogkörrel helyettesít. Az igazgatót és az igazgató-helyettest a közgyûlés határozatlan idõre választja meg. (2) A közgyûlés az igazgatót vagy az igazgató-helyettest a Szövetség alapszabályában meghatározott okból felmentheti. Ha az igazgató vagy az igazgató-helyettes megbízatása megszûnik, az igazgatótanács jogosult az új igazgatósági tagot kijelölni, akit a közgyûlés a következõ ülésén tisztségében megerõsít vagy új tagot választ. 31. Az igazgató a) ellátja a Szövetség ügyvezetését és gyakorolja a munkáltatói jogokat, b) elkészíti a Szövetség éves költségvetésének, és annak végrehajtásáról szóló beszámoló tervezetét, és azt az igazgatótanács elé terjeszti, c) határoz a Szövetség azon ügyeiben, amelyek más szerv hatáskörébe nem tartoznak, d) megküldi a miniszternek a közgyûlés határozatát, valamint a miniszternek és az államháztartásért felelõs miniszternek a Szövetség éves költségvetését és annak végrehajtásáról szóló beszámolót, e) ha e törvény másképpen nem rendelkezik, képviseli a Szövetséget, f) a 12. (2) és (3) bekezdésében meghatározott feladat ellátására olyan, Magyarországon bejegyzett gazdasági társasággal köthet szerzõdést, amellyel a miniszter, az államháztartásért felelõs miniszter és a MEH igazgatótanácsi tagjai közül legalább három egyetért. 8. A Szövetség gazdálkodása 32. (1) A Szövetség éves költségvetés alapján gazdálkodó, a Számvtv. szerinti egyéb szervezet, gazdálkodásáról december 31-ei fordulónappal éves beszámolót készít. (2) A Szövetség könyvvezetésére a kettõs könyvvitel elõírásai vonatkoznak. A Számvtv. elõírásait a 37. -ban foglaltak figyelembevételével kell alkalmazni. (3) A Szövetség eszközeit és forrásait, bevételeit és ráfordításait a kõolaj- és kõolajtermék-készletezési, valamint a földgáz-készletezési tevékenységenként, illetve azokat a nem készletezési tevékenységeitõl belsõ számvitelében elkülöníti, valamint azokat az éves beszámoló kiegészítõ mellékletében bemutatja. A készletezési tevékenységhez közvetlenül nem kapcsolódó költségeket, ráfordításokat a kõolaj- és kõolajtermék-készletezési, valamint a földgáz-készletezési tevékenységek között fele-fele arányban kell felosztani.
20 6462 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 51. szám 33. (1) A készletezéshez, a készletnöveléshez, továbbá a Szövetség egyéb feladatai ellátásához és mûködéséhez szükséges eszközöket az éves költségvetés alapján a tagok pénzbeli tagi hozzájárulás formájában bocsátják a Szövetség rendelkezésére. (2) A Szövetség e törvényben meghatározott feladatai ellátásához a közgyûlés által jóváhagyott mértékig hitelt is felvehet. Ezen hitelek kamatait a mûködés ráfordításai között kell elszámolni. (3) A Szövetség éves költségvetésében megtervezi: a) a biztonsági kõolaj- és földgázkészletezés, b) a 12. (2) és (3) bekezdésében meghatározott feladat ellátásának, valamint c) a mûködésének várható ráfordításait. (4) A Szövetség a tagi hozzájárulásból eredõ bevételét oly módon tervezi meg, hogy az figyelembe véve a Szövetség egyéb jogcímen (nem a tagi hozzájárulásból származó) tervezett bevételeit fedezze a (3) bekezdésben meghatározott, várható ráfordításokat. A készletértékesítésbõl származó bevétel kizárólag hiteltörlesztésre, vagy új készlet beszerzésére fordítható. (5) A Szövetség az éves költségvetés alapján meghatározza a termékcsoportonkénti egységnyi tagi hozzájárulás mértékét, amelynek számítása a következõk figyelembevételével történik: a) a tagi hozzájárulás termékcsoportonkénti egységnyi mértékének a 12. (2) és (3) bekezdésében meghatározott feladat ellátásához szükséges része nem lehet kevesebb, mint a NAV által, a személyi jövedelemadóról szóló évi CXVII. törvény 82. (2) bekezdésében foglaltak szerint közzétett, a költségvetés közgyûlés általi elfogadása évének elsõ hat hónapjára alkalmazható havi üzemanyagár átlagának 1%-a; b) amennyiben a tagi hozzájárulás termékcsoportonkénti egységnyi mértékének az a) pont alapján számított részébõl, tervezett bevétel több mint amennyi a 12. (2) és (3) bekezdésében meghatározott feladatának ellátásához szükséges, a többlet figyelembe veendõ a tagi hozzájárulás termékcsoportonkénti egységnyi mértékének végleges meghatározásánál. (6) A termékcsoportonkénti tagi hozzájárulás mértékét a miniszter a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenõ Hivatalos Értesítõben közzéteszi. 34. (1) A következõ évi költségvetést az igazgatóság november 30-ig készíti el, amelyet a közgyûlés hagy jóvá. (2) A költségvetés közgyûlés elé terjesztéséhez a miniszter, az államháztartásért felelõs miniszter és a MEH igazgatótanácsi képviselõinek hozzájárulása szükséges. 35. (1) A Szövetség éves beszámolójának a tárgyévet követõ május 31-ig történõ elfogadásakor felülvizsgálja a 33. szerinti költségvetését. (2) Amennyiben a közgyûlés nem fogadja el az igazgatótanács által beterjesztett éves beszámolót, az államháztartásért felelõs miniszter igazgatótanácsi képviselõje az Állami Számvevõszék vizsgálatát kezdeményezi. 36. (1) A termékcsoportonkénti egységnyi tagi hozzájárulás mértékét az igazgatótanács naptári éven belül egyszer módosíthatja, kivéve, ha a naptári éven belüli második alkalommal történõ módosításra kõolaj- és kõolajtermék-ellátási válsághelyzet miatt van szükség. (2) Az igazgatótanácsnak módosítania kell a termékcsoportonkénti egységnyi tagi hozzájárulás mértékét akkor, ha enélkül a Szövetség fizetésképtelenné válna. 37. (1) A Szövetség a naptári évvel azonos üzleti évrõl éves beszámolót készít, legkésõbb az üzleti évet követõ év május 31-ig. A költségvetés teljesítésének részletes, számszerû és szöveges indokolását az üzleti jelentés tartalmazza. (2) A mérleget a Számvtv. 1. számú mellékletében elõírt szerkezetben és tartalommal kell elkészíteni, továbbrészletezését a Szövetség alapszabálya tartalmazza. (3) Az eredménykimutatást a Számvtv. 2. számú mellékletében elõírt szerkezetben és tartalommal kell elkészíteni. Az eredménykimutatás éves költségvetéssel azonos továbbrészletezését a (4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével a Szövetség alapszabálya tartalmazza. (4) A tagi hozzájárulás összegét a Szövetség az egyéb bevételek között számolja el. (5) A Szövetség éves beszámolóját a honlapján közzéteszi.