⭐Aegon Magyarország Lakástakarékpénztár Zrt.
1 Aegon Magyarország Lakástakarékpénztár Zrt. Adat és titokvédelmi Szabályzata Hatályos: december 19-től2 I ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A szabályzat célja... 4 Jelen szabályzat célja A szabályzat személyi hatálya A jelen szabályzatban használt fogalmak jelentése Általános adatkezelési szabályok Az adatkezelés jogalapja A célhoz kötöttség elve A külföldre irányuló adattovábbítás szabályozása Automatizált egyedi döntés Adatbiztonság Az érintett tájékoztatása... 9 II MUNKAVÉGZÉSSEL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK Álláshirdetések, önéletrajzok, személyiség tesztek, kérdőívek, alkalmassági vizsgálat Önéletrajzok Személyiségi tesztek, kérdőívek Alkalmassági vizsgálat Személyes adatok továbbítása A munkavállaló jogai A szakszervezet jogai Kamerarendszerek Postai küldemények jellegű levelek Az internet használata A számítógép használata A munkavállaló földrajzi helyzetének meghatározása A munkavállaló adatkezelési nyilatkozata Beléptető rendszer Adatvédelmi oktatás rendje III A BANKTITOK ÉS AZ ÜZLETI TITOK A banktitok Üzleti titok Banktitok és üzleti titok kezelése A banktitok kiadása: A banktitok kiadása az ügyfél részére A banktitok kiadása harmadik személy részére A banktitok és az üzleti titok kezelése kiszervezett tevékenység keretében IV A KÖZVETLEN ÜZLETSZERZÉSI CÉLÚ ADATKEZELÉS SZABÁLYOZÁSA Közvetlen üzletszerzés (direkt marketing) A közvetlen üzletszerzés közlésének feltételei, a hozzájárulás3 2.1 Elektronikus, illetve postai út A hozzájáruló nyilatkozat visszavonása Az elektronikus hirdetés Telefonos megkeresés A kezelhető adatok köre Adatvédelmi nyilvántartások és vezetésük, bejelentésük szabályai Az Adatvédelmi biztos által vezetett adatvédelmi nyilvántartásba történő bejelentés eljárási szabályai Az adatalanyok tájékoztatásával kapcsolatos kötelezettségek A közvetlen üzletszerzés céljára kezelt adatok továbbítása, az adatok összekapcsolása, az adatkezelés megszűntetése Az adatok gyűjtésének forrásai V ADATKEZELÉS AZ ÜGYFFÉLÁTVILÁGÍTÁSI KÖTELEZETTSÉG TELJESÍTÉSE SORÁN VI BELSŐ ADATVÉDELMI FELELŐS VII Záró rendelkezések VIII MELLÉKLETEK4 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A szabályzat célja Jelen szabályzat célja rögzíteni azokat a szabályokat, amelyek betartása esetén biztosított a személyes adatok jogszerű kezelése, az adatok kezelésének célhoz kötöttsége, az adatok továbbításának, kezelésének jogszerűsége, és biztosítva legyen az adatok jogosulatlan személyek általi hozzáférhetetlensége. A Lakástakarék illetőleg tevékenységi körében az adatfeldolgozó köteles gondoskodni az adatok biztonságáról és védelméről ezért jelen szabályzat tartalmazza azokat a rendelkezéseket, amelyek az az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény (a továbbiakban Infotv.) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvény (a továbbiakban Hpt.) a kutatás és üzletszerzés célját szolgáló név- és lakcímadatok kezeléséről szóló évi CXIX törvényben (továbbiakban: Kktv.) a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló évi XLVIII. Törvényben (továbbiakban: Reklám tv.) az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társasdalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló évi CVIII. Törvényben (továbbiakban: Ekertv.), valamint az az elektronikus hírközlésről szóló évi C. törvényve (továbbiakban: Eht.) foglalt adatvédelmi és adatbiztonsági szabályok betartásához szükségesek. 2. A szabályzat személyi hatálya A szabályzat hatálya kiterjed az Aegon Magyarország Lakástakarákpénztár Zrt valamennyi munkaviszonyban álló munkavállalójára a munkavégzés helyétől függetlenül, és minden olyan megbízási/vállalkozási jogviszonyban álló partnereikre, aki/amely a megbízás/vállalkozás teljesítése során a Lakástakarék érdekében adatkezelést végez. 3. A jelen szabályzatban használt fogalmak jelentése 1. személyes adat: az érintettel kapcsolatba hozható adat - különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy vagy több fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző ismeret -, valamint az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés; 2. különleges adat: a) a faji eredetre, a nemzetiséghez tartozásra, a politikai véleményre vagy pártállásra, a vallásos vagy más világnézeti meggyőződésre, az érdekképviseleti szervezeti tagságra, a szexuális életre vonatkozó személyes adat, b) az egészségi állapotra, a kóros szenvedélyre vonatkozó személyes adat, valamint a bűnügyi személyes adat; 45 3. hozzájárulás: az érintett akaratának önkéntes és határozott kinyilvánítása, amely megfelelő tájékoztatáson alapul, és amellyel félreérthetetlen beleegyezését adja a rá vonatkozó személyes adatok- teljes körű vagy egyes műveletekre kiterjedő - kezeléséhez; 4. tiltakozás: az érintett nyilatkozata, amellyel személyes adatainak kezelését kifogásolja, és az adatkezelés megszüntetését, illetve a kezelt adatok törlését kéri; 5. adatkezelő: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, a ki vagy amely önállóan vagy másokkal együtt az adatok kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az adatfeldolgozóval végrehajtatja; 6. adatkezelés: az alkalmazott eljárástól függetlenül az adatokon végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így különösen gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása, lekérdezése, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának megakadályozása, fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép) rögzítése; 7. adattovábbítás: az adat meghatározott harmadik személy számára történő hozzáférhetővé tétele; 8. nyilvánosságra hozatal: az adat bárki számára történő hozzáférhetővé tétele; 9. adattörlés: az adatok felismerhetetlenné tétele oly módon, hogy a helyreállításuk többé nem lehetséges; 10.adatzárolás: az adat azonosító jelzéssel ellátása további kezelésének vég leges vagy meghatározott időre történő korlátozása céljából; 11.adatfeldolgozás: az adatkezelési műveletekhez kapcsolódó technikai feladatok elvégzése, függetlenül a műveletek végrehajtásához alkalmazott módszertől és eszköztől, valamint az alkalmazás helyétől, feltéve hogy a technikai feladatot az adatokon végzik; 12.adatfeldolgozó: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely szerződés alapján - beleértve a jogszabály rendelkezése alapján kötött szerződést is - adatok feldolgozását végzi; 13.EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam, továbbá az az állam, amelynek állampolgára az Európai Unió és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez; 14.harmadik ország: minden olyan állam, amely nem EGT-állam. 56 15.Személyesadat-nyilvántartó rendszer (nyilvántartó rendszer): személyes adatok bármely strukturált, funkcionálisan vagy földrajzilag centralizált, decentralizált vagy szétszórt állománya, amely meghatározott ismérvek alapján hozzáférhető. 16.Adatállomány: az egy nyilvántartó rendszerben kezelt adatok összessége. 17.Közvetlen üzletszerzés (direkt marketing): azoknak a közvetlen megkeresés módszerével végzett, tájékoztató tevékenységeknek és kiegészítő szolgáltatásoknak az összessége, amelyeknek célja termékek vagy szolgáltatások értékesítésével, szolgáltatásával vagy eladásösztönzésével közvetlen kapcsolatban álló, a Reklámtörvény 3. - ának d) pontja szerinti reklám továbbítása a fogyasztók vagy kereskedelmi partnerek (a továbbiakban együtt: ügyfelek) részére. 18.Lakástakarék: Aegon Magyarország Lakástakarékpénztár Zrt. 4. Általános adatkezelési szabályok 4.1. Az adatkezelés jogalapja Személyes adat akkor kezelhető, ha a) ahhoz az érintett hozzájárul, vagy b) azt törvény vagy - törvény felhatalmazása alapján, az abban meghatározott körben - helyi önkormányzat rendelete közérdeken alapuló célból elrendeli (a továbbiakban: kötelező adatkezelés). Különleges adat akkor kezelhető, ha a) az adatkezeléshez az érintett írásban hozzájárul, b) a fogalommeghatározás 2. pont a) alpontjában foglalt adatok esetében az törvényben kihirdetett nemzetközi szerződés végrehajtásához szükséges, vagy azt az Alaptörvényben biztosított alapvető jog érvényesítése, továbbá a nemzetbiztonság, a bűncselekmények megelőzése vagy üldözése érdekében vagy honvédelmi érdekből törvény elrendeli, vagy c) a fogalommeghatározás 2. pont b) alpontjában foglalt adatok esetében törvény közérdeken alapuló célból elrendeli. Kötelező adatkezelés esetén a kezelendő adatok fajtáit, az adatkezelés célját és feltételeit, az adatok megismerhetőségét, az adatkezelés időtartamát, valamint az adatkezelő személyét az adatkezelést elrendelő törvény, illetve önkormányzati rendelet határozza meg. Személyes adat kezelhető akkor is, ha az érintett hozzájárulásának beszerzése lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, és a személyes adat kezelése a) az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából szükséges, vagy b) az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából szükséges, és ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll. 67 Ha az érintett cselekvőképtelensége folytán vagy más elháríthatatlan okból nem képes hozzájárulását megadni, akkor a saját vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez, valamint a személyek életét, testi épségét vagy javait fenyegető közvetlen veszély elhárításához vagy megelőzéséhez szükséges mértékben a hozzájárulás akadályainak fennállása alatt az érintett személyes adatai kezelhetőek. A 16. életévét betöltött kiskorú érintett hozzájárulását tartalmazó jognyilatkozatának érvényességéhez törvényes képviselőjének beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása nem szükséges. Ha a hozzájáruláson alapuló adatkezelés célja az adatkezelővel írásban kötött szerződés végrehajtása, a szerződésnek tartalmaznia kell minden olyan információt, amelyet a személyes adatok kezelése szempontjából - e törvény alapján - az érintettnek ismernie kell, így különösen a kezelendő adatok meghatározását, az adatkezelés időtartamát, a felhasználás célját, az adatok továbbításának tényét, címzettjeit, adatfeldolgozó igénybevételének tényét. A szerződésnek félreérthetetlen módon tartalmaznia kell, hogy az érintett aláírásával hozzájárul adatainak a szerződésben meghatározottak szerinti kezeléséhez. Ha a személyes adat felvételére az érintett hozzájárulásával került sor, az adatkezelő a felvett adatokat törvény eltérő rendelkezésének hiányában a) a rá vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából, vagy b) az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából, ha ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll további külön hozzájárulás nélkül, valamint az érintett hozzájárulásának visszavonását követően is kezelheti. Az érintett kérelmére, kezdeményezésére indult bírósági vagy hatósági eljárásban az eljárás lefolytatásához szükséges személyes adatok tekintetében, az érintett kérelmére indult más ügyben az általa megadott személyes adatok tekintetében az érintett hozzájárulását vélelmezni kell. Kétség esetén azt kell vélelmezni, hogy az érintett a hozzájárulását nem adta meg. Ügyfélajánlás során a lakástakarékpénztár birtokába jutó személyes adatok esetén az érintettel haladéktalanul fel kell venni a kapcsolatot és kérni kell hozzájárulását adatainak kezeléséhez. Az érintett hozzájárulása nélkül az adat nem kezelhető A célhoz kötöttség elve Személyes adatot kezelni csak meghatározott célból, jog gyakorlása és kötelezettség teljesítése érdekében lehet. Az adatkezelésnek minden szakaszában meg kell felelnie e célnak. Csak olyan személyes adat kezelhető, amely az adatkezelés céljának megvalósulásához elengedhetetlen, a cél elérésére alkalmas, csak a cél megvalósulásához szükséges mértékben és ideig. Az érintettel az adat felvétele előtt közölni kell, hogy az adatszolgáltatás önkéntes vagy kötelező. Kötelező adatszolgáltatás esetén meg kell jelölni az adatkezelést elrendelő jogszabályt is. 78 Az érintettet - egyértelműen és részletesen - tájékoztatni kell az adatai kezelésével kapcsolatos minden tényről, így különösen az adatkezelés céljáról és jogalapjáról, az adatkezelésre és az adatfeldolgozásra jogosult személyéről, az adatkezelés időtartamáról, illetve arról, hogy kik ismerhetik meg az adatokat. A tájékoztatásnak ki kell terjednie az érintett adatkezeléssel kapcsolatos jogaira és jogorvoslati lehetőségeire is A külföldre irányuló adattovábbítás szabályozása Személyes adatot e törvény hatálya alá tartozó adatkezelő vagy adatfeldolgozó harmadik országban adatkezelést folytató adatkezelő részére akkor továbbíthat, vagy harmadik országban adatfeldolgozást végző adatfeldolgozó részére akkor adhat át, ha a) ahhoz az érintett kifejezetten hozzájárult, vagy b) az adatkezelésnek a törvényben előírt feltételei teljesülnek, és - a törvényben foglalt esetet kivéve - a harmadik országban az átadott adatok kezelése, valamint feldolgozása során biztosított a személyes adatok megfelelő szintű védelme. A személyes adatok megfelelő szintű védelme akkor biztosított, ha a) az Európai Unió kötelező jogi aktusa azt megállapítja, vagy b) a harmadik ország és Magyarország között az érintetteknek a törvényben foglalt jogai érvényesítésére, a jogorvoslati jog biztosítására, valamint az adatkezelés, illetve az adatfeldolgozás független ellenőrzésére vonatkozó garanciális szabályokat tartalmazó nemzetközi szerződés van hatályban. Személyes adatok a nemzetközi jogsegélyről, az adóügyi információcseréről, valamint a kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi szerződés végrehajtása érdekében, a nemzetközi szerződésben meghatározott célból, feltételekkel és adatkörben - a fenti feltételek hiányában is - továbbíthatók harmadik országba. Az EGT-államba irányuló adattovábbítást úgy kell tekinteni, mintha Magyarország területén belüli adattovábbításra kerülne sor Automatizált egyedi döntés Kizárólag automatizált adatfeldolgozással az érintett személyes jellemzőinek értékelésén alapuló döntés meghozatalára csak akkor kerülhet sor, ha a döntést a) valamely szerződés megkötése vagy teljesítése során hozták, feltéve hogy azt az érintett kezdeményezte, vagy b) olyan törvény teszi lehetővé, amely az érintett jogos érdekeit biztosító intézkedéseket is megállapítja. Az automatizált adatfeldolgozással hozott döntés esetén az érintettet - kérelmére - tájékoztatni kell az alkalmazott módszerről és annak lényegéről, valamint az érintettnek álláspontja kifejtésére lehetőséget kell biztosítani Adatbiztonság A Lakástakarék illetőleg tevékenységi körében az adatfeldolgozó köteles gondoskodni az adatok biztonságáról, köteles továbbá megtenni azokat a technikai és szervezési intézkedéseket és kialakítani azokat az eljárási 89 szabályokat, amelyek jogszabályban rögzített, valamint az egyéb adat- és titokvédelmi szabályok érvényre juttatásához szükségesek. Az adatokat védeni kell különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, valamint a véletlen megsemmisülés és sérülés ellen. A személyes adatok technikai védelmének biztosítása érdekében külön védelmi intézkedéseket kell tennie az adatkezelőnek, az adatfeldolgozónak, illetőleg a távközlési vagy informatikai eszköz üzemeltetőjének, ha a személyes adatok továbbítása hálózaton vagy egyéb informatikai eszköz útján történik Az érintett tájékoztatása Az érintettel az adatkezelés megkezdése előtt közölni kell, hogy az adatkezelés hozzájáruláson alapul vagy kötelező. Az érintettet az adatkezelés megkezdése előtt egyértelműen és részletesen tájékoztatni kell az adatai kezelésével kapcsolatos minden tényről, így különösen az adatkezelés céljáról és jogalapjáról, az adatkezelésre és az adatfeldolgozásra jogosult személyéről, az adatkezelés időtartamáról, arról, ha az érintett személyes adatait az adatkezelő az Infotv. 6. (5) bekezdése alapján kezeli, illetve arról, hogy kik ismerhetik meg az adatokat. A tájékoztatásnak ki kell terjednie az érintett adatkezeléssel kapcsolatos jogaira és jogorvoslati lehetőségeire is. Kötelező adatkezelés esetén a tájékoztatás megtörténhet az információkat tartalmazó jogszabályi rendelkezésekre való utalás nyilvánosságra hozatalával is. Ha az érintettek személyes tájékoztatása lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, a tájékoztatás megtörténhet az alábbi információk nyilvánosságra hozatalával is: a) az adatgyűjtés ténye, b) az érintettek köre, c) az adatgyűjtés célja, d) az adatkezelés időtartama, e) az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye, f) az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak és jogorvoslati lehetőségeinek ismertetése, valamint g) ha az adatkezelés adatvédelmi nyilvántartásba vételének van helye, az adatkezelés nyilvántartási száma. I. MUNKAVÉGZÉSSEL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK Ebben a körben jelen fejeztben nem szabályozott adatvédelmi kérdésekben elsődlegesen a Munka Törvénykönyve. és ILO gyakorlati kódexe, ajánlásai irányadóak. Valamennyi munkavállalónak, illetve az új dolgozóknak a Lakástakarékhoz történő belépéssel az 1. számú mellékletben található Titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatot kell aláírnia. A mellékletben található 1-3. pont aláírása a Lakástakaréknál történő alkalmazás feltétele. Amennyiben a nyilatkozat aláírását a leendő munkavállaló megtagadja, a szerződés nem köthető meg vele. A munkaviszonyban lévő dolgozóknál, a nyilatkozat 910 aláírásának megtagadása esetén a munkavállalói szerződés megszüntetését kezdeményezi a Lakástakarék. 1. Álláshirdetések, önéletrajzok, személyiség tesztek, kérdőívek, alkalmassági vizsgálat A hirdetésnek tartalmaznia kell: A feladó személyének pontos megjelölését, valamint, ha nem azonos vele a későbbi adatkezelő, akkor annak pontos megjelölését, Azt az információs módot, formát, melyen keresztül az érintett tájékozódhat az adatkezelés céljáról, a személyes adatainak kezeléséről, illetőleg, amelyben kérheti annak megszűntetését. Amennyiben a Társaság munkaerő-közvetítőt vesz igénybe, akkor köteles kérni, hogy a munkavállalók személyes adatait az ügynökség az ILO ajánlásainak betartásával kezelje. 2. Önéletrajzok A jelöltektől kapott önéletrajzok addig kezelhetők, amíg a jelölt alkalmazásáról döntés születik, illetve, ha jogviszony létrejön, a jogviszony megszűnését követő három évig. Ha Társaság úgy dönt valamelyik jelölt tekintetében, hogy nem kívánja alkalmazni, önéletrajzát csak akkor tarthatja meg, ha ehhez beszerzi a jelölt hozzájárulását az adatkezelés céljának, időtartamának, az adatkezelő személyének megjelölése mellett. Ha a jelölt a hozzájárulást megtagadja, az önéletrajzot a jelölt döntésétől függően vissza kell adni, vagy meg kell semmisíteni 3. Személyiségi tesztek, kérdőívek A teszt során csak olyan adatok vizsgálhatók, amelyek a munkavégzés betöltésével szoros kapcsolatban állnak. A teszt tartalmát, ha az csupán a jelölt alkalmasságát hivatott tisztázni megismerheti a teszt értékelője és az a személy, aki a foglalkoztatásról dönt. Ha teszt további, a jelölt személyiségjegyeinek minősítését célzó információkat is tartalmaz, a teszt eredményeinek továbbadásához (a munkáltatói jogot gyakorló személy esetében is) be kell szerezni a jelölt előzetes hozzájárulását. Ha a Társaság úgy dönt, hogy nem alkalmazza a jelöltet, nyilatkoztatni kell, hogy igényt tart-e a tesztre és az értékelésre, vagy hozzájárul a teszt és az értékelés megsemmisítéséhez. Az előző munkáltatótól történő adatgyűjtés csak a jelölt előzetes hozzájárulása után hajtható végre feltéve, hogy tájékoztatták az adatkezelés céljáról, az információ forrásáról, a kezelendő adat természetéről. Ha ezt az adatgyűjtést a Társaság megbízásából harmadik személy (pl. fejvadász) végzi, tevékenységét ellenőrizni kell, illetve ki kell oktatni az adatkezelés céljáról, az információ forrásáról, és a kezelendő adat természetéről. 4. Alkalmassági vizsgálat Az egészségügyi alkalmasság körében csak olyan egészségügyi adat kezelhető, amely az alkalmasság elbíráláshoz elengedhetetlenül szükséges. Az egészségügyi adatokat a munkavállalóra vonatkozó egyéb adatoktól elkülönítetten kell tárolni. 5. Személyes adatok továbbítása A munkáltató a munkavállalóra vonatkozó tényt, adatot, véleményt harmadik személlyel csak törvényben meghatározott esetben vagy a munkavállaló hozzájárulásával közölhet. 1011 A munkavállaló adatai a munkáltatón belül csak akkor továbbíthatók, és csak az arra feljogosított személynek, ha erre előzetesen felhívták a munkavállaló figyelmét. A munkavállaló adatainak kezelését a munkáltatónál a Humánpolitika és a Jövedelemelszámolás végzi. A szervezeti egységek a különféle célok eléréséhez szükséges mértékben az adatokat csak a munkavállaló előzetes tájékoztatása mellett, az adatkezelési cél, időtartam megjelölésével adhatják át más szervezeti egységnek. 6. A munkavállaló jogai A munkavállalónak joga van ahhoz, rendszeres időközönként tájékoztatást kapjon a nyilvántartott személyes adatairól, azok kezeléséről, amelybe beletartozik az is, hogy a nyilvántartásból másolatot kérhessen a saját adatairól. Biztonsági ellenőrzés esetén a Társaság az ellenőrzés ideje alatt megtagadhatja a munkavállaló hozzáférési igényének teljesítését, de csak olyan mértékben, amilyen mértékben az ellenőrzés célja azt indokolttá teszi. A személyes adat törlése, vagy helyesbítése esetén a Társaság köteles mindazokat tájékoztatni a korrekcióról, akiknek korábban a valótlan vagy hiányos adatot továbbította, kivéve, ha a munkavállaló ezt nem tartja szükségesnek. 7. A szakszervezet jogai A szakszervezet a munkavállalók tekintetében csak statisztikai jellegű adatot kérhet. Ha olyan személyes adatra van szüksége, amely alapján a munkavállaló személye azonosítható, ezt a munkavállalótól kell kérnie. 8. Kamerarendszerek A célhoz kötött adatkezelés elvéből fakadó követelmény, hogy a munkavállalókat nem lehet kamerarendszerek által ellenőrizni. A biztonsági okból kamerarendszer által megfigyelt területre fel kell hívni a figyelmet! 9. Postai küldemények A munkahelyre érkező postai leveleket két csoportra kell osztani, egyrészt a munkavállaló nevére érkező magánjellegű, másrészt a hivatalos tárgyú levelekre. A munkavállaló nevére szóló, láthatóan magánjellegű leveleket a munkavállalónak kell átadni, azt más személy nem bonthatja fel. Ha kétséges a levél magánjellege, azt a címzettel együtt kell felbontani, aki eldönti, hogy a levél hivatalos, vagy magánjellegű-e, iktatni kell-e avagy sem. Abban az esetben, ha egy magánjellegű levelet tévedésből mégis felbontanak, akkor azt le kell zárni, a levél borítékján fel kell tűntetni, hogy azt ki, mikor bontotta fel, a levelet pedig haladéktalanul át kell adni a címzettnek. Ha az érintett tartózkodási helye és a küldemény felbontásának helye egymástól távol van, akkor fel kell hívni az érintettet, vagy az asszisztensét, hogy rendelkezzen arról, mi legyen a levél sorsa jellegű levelek A névre szóló, személyes használatra szóló levelezési fiókok esetében a munkáltató a munkahelyen belüli hivatalos levelezést korlátlanul megismerheti, ellenőrizheti, míg a külső személlyel folytatott, illetve magán jellegű levelezés megismerése akkor is korlátozott a Társaság számára, ha az elektronikus postafiókot a Társaság csak munkavégzés céljából bocsátotta a munkavállaló rendelkezésére. Utóbbi levelek fejléce, tárgya megtekinthető a Társaság számára, tartalma nem. Ilyen levelek esetében a tartalom csak úgy ellenőrizhető a munkáltató által, ha a külső partner ehhez hozzájárul, vagy a munkavállaló a levelet kinyomtatott formában a Társaság rendelkezésére bocsátja. 1112 Amennyiben a munkavállaló munkaviszonya megszűnt, a rendelkezésére bocsátott postafiók címet meg kell szűntetni, és postafiókra érkező levelek küldőjét értesíteni kell, ha a Társaságot kívánja megkeresni, azt milyen címen teheti. Nem jogszerű az a gyakorlat, ha a megszűnt postafiókba érkező leveleket a rendszer egy másik munkavállaló, vagy vezető részére továbbítja. Az adatkezelési viták elkerülése érdekében a jogviszony megszűnésekor is külön kell választani a hivatali, illetve a magán jellegű levelezéseket. A munkavállaló írásba foglalt döntésétől függően kell a magánjellegűeket megsemmisíteni, vagy a munkavállalónak kiadni. A munkaviszony megszűnésekor a munkavállaló írásban nyilatkozik arról, hogy a levelezését áttekintette, a magán jellegű levelezését eltávolította. Ezt követően a hivatali levelezést a munkáltató lementi adathordozóra. Nem névre szóló, pl csoport mailbox/levelezési fiók esetében a munkavállaló magánjellegű levelezést nem folytathat, így a munkáltató a levelezési fiók tartalmát korlátozás nélkül megismerheti és ellenőrizheti. 11. Az internet használata Az internet használat társasági ellenőrzésének 3 formája lehetséges. A Társaság azokra a weboldalakra korlátozza az internet használatot, melyek a munka elvégzéséhez szükségesek, vagy a megnyitható oldalak címe és tartalma (pl. kulcs szavak) alapján korlátozza a használati jogot. A harmadik megoldás a munkavállaló által megnyitott weboldalak listázása, amely azonban már adatkezelésnek számít, ezért célhoz kötött és csak az ellenőrzési joggal felruházott személyek férhetnek hozzá. 12. A számítógép használata A számítógépen tárolt adatok ellenőrzése során a Társaság annak megállapítására jogosult, hogy a munkavállaló a kifejezett tiltás ellenére használta-e magáncélra a rendelkezésére bocsátott eszközt vagy sem. A munkavállaló kötelezettségszegésének megállapításához elegendő lehet a fájl formátuma (pl. fénykép, film, zenei fájl stb.), hiszen már ez alapján is bizonyítható a számítógép engedélyezettől eltérő használata. Ha a formátum alapján nem dönthető el a rendeltetésszerű használat, a munkáltató csak a munkavállalóval közösen vizsgálhatja a fájl tartalmát. A munkáltató egy központilag kezelt szerveren keresztül folyamatosan monitorozza és szűri a munkavállaló által látogatott oldalak listáját. Jogsértő a közvetlenül a számítógépre telepített,programok használata a munkavállaló által használt oldalak felderítésére. 13. A munkavállaló földrajzi helyzetének meghatározása A munkavállaló földrajzi helyzetének meghatározására vonatkozó eszközöket (pl. Gps.) csak akkor lehet használni, ha a munkavállalót előzetesen tájékoztatták annak részleteiről, különös tekintettel arra, hogy ez jogszerűen, csak munkaidő alatti nyomon követésre használható. 14. A munkavállaló adatkezelési nyilatkozata Valamennyi munkavállalónak illetve az új dolgozóknak a Társasághoz történő belépéssel a 1. számú mellékletben található Titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatot kell aláírnia. A nyilatkozat aláírása a társaságnál történő alkalmazás feltétele. Amennyiben a nyilatkozat aláírását a leendő munkavállaló megtagadja, a munkaszerződés nem köthető meg vele. A munkaviszonyban lévő dolgozóknál, a nyilatkozat aláírásának megtagadása esetén a munkavállalói szerződés megszüntetését kezdeményezi a társaság. 1213 Azon munkavállalók nyilatkozatát, akik nem járultak hozzá adataik harmadik személy részére történő adattovábbításhoz (közvetlen üzletszerzés, közvélemény-kutatás, vagy tudományos kutatás céljára) a Jövedelemelszámolás csoport részére meg kell küldeni. A Jövedelemelszámolás csoport az üzletszerzéshez kért hozzájárulás elutasítását köteles rögzíteni és a nyilatkozatot megküldeni a Humánpolitikának. Társasági üzleti akciók során ezen személyes adatok nem adhatók át az üzleti terület részére. 15. Beléptető rendszer A beléptetés során legfeljebb a beléptetett személy nevét, és a belépés időpontját lehet rögzíteni. Az adatok kezelését meg kell szűntetni: A rendszeres beléptetés esetén a belépésre való jogosultság megszűnésekor, de legkésőbb hat hónap elteltével, Alkalmi beléptetés esetén a távozástól számított 24 óra elteltével, illetve abban az időpontban amikor az adatkezelés szükségessége megszűnik. A beléptetésről készült adatbázist csak beléptetés végző vagyonőr/biztonsági szolgálat, illetőleg bűncselekmény, vagy szabálysértés gyanúja esetén, megkeresés alapján nyomozó, vagy a szabálysértési hatóság kezelheti. Az adatkezelő személyéről és az adatok kezelésének módjáról az érintettek számára, jól látható helyen és formában tájékoztatást kell elhelyezni. 16. Adatvédelmi oktatás rendje Valamennyi a Társasághoz belépő új dolgozó, a belépést követően adatvédelmi oktatásban kell részesüljön. A társaságnál az aktív állományban lévő alkalmazott részére kétévenként adatvédelmi oktatást kell tartani. Az oktatásban részt vett személyeknek jelenléti íven igazolni kell oktatás megtörténtét. Az adatvédelmi oktatás kétévenkénti lefolytatásáért a belső adatvédelmi felelős a felelős. II. A BANKTITOK ÉS AZ ÜZLETI TITOK 1. A banktitok Banktitok minden olyan, az egyes ügyfelekről a pénzügyi intézmény rendelkezésére álló tény, információ, megoldás vagy adat, amely ügyfél személyére, adataira, vagyoni helyzetére, üzleti tevékenységére, gazdálkodására, tulajdonosi, üzleti kapcsolataira, valamint a pénzügyi intézmény által vezetett számlájának egyenlegére, forgalmára, továbbá a pénzügyi intézménnyel kötött szerződéseire vonatkozik. A banktitokra vonatkozó rendelkezései szempontjából a lakástakarékpénztár ügyfelének kell tekinteni mindenkit, aki (amely) a lakástakarékpénztártól pénzügyi szolgáltatást vesz igénybe, így a lakáselőtakarékoskodót, illetve rendelkezési jogának megnyílásától kezdve a kedvezményezettet is. A lakástakarék által kezelt személyes adatok körét az Üzletszabályzat tartalmazza. 1314 2. Üzleti titok Üzleti titok a gazdasági tevékenységhez kapcsolódó minden olyan tény, információ, megoldás vagy adat, amelynek nyilvánosságra hozatala, illetéktelenek által történő megszerzése vagy felhasználása a jogosult - ide nem értve a magyar államot - jogszerű pénzügyi, gazdasági vagy piaci érdekeit sértené vagy veszélyeztetné, és amelynek titokban tartása érdekében a jogosult a szükséges intézkedéseket megtette. Ide tartoznak különösen: a lakástakarék belső működési-, eljárási szabályzatai, a szolgáltatókkal kötött szerződések adatai, a lakástakarék értékesítési stratégiájával, marketing tevékenységével kapcsolatos információk, a jutalékszabályzat minden olyan dokumentum, információ, amelyet a Lakástakarék igazgatósága titkosnak minősít. 3. Banktitok és üzleti titok kezelése A lakástakarék banktitkot kizárólag a pénzügyi szolgáltatási tevékenység folytatásával összefüggésben kezelhet. A lakástakarék a létre nem jött szerződéssel kapcsolatos személyes adatokat addig kezelhet, ameddig az elutasítással összefüggésben igény érvényesíthető. A lakástakarék nyilvántartásából törölni kell minden olyan, ügyféllel, volt ügyféllel vagy létre nem jött jogviszonnyal kapcsolatos személyes adatot, amelynek kezelése esetében az adatkezelési cél megszűnt, vagy amelynek kezeléséhez az érintett hozzájárulása nem áll rendelkezésre, illetve amelynek kezeléséhez nincs törvényi jogalap. A lakástakarék vezető tisztségviselője, alkalmazottja, ideértve a megbízás alapján foglalkoztatott személyeket, szervezeteket, illetőleg ezek alkalmazottait is, köteles a lakástakarék működésével kapcsolatban tudomására jutott banktitkot és üzleti titkot, valamennyi személyes adatot - időbeli korlátozás nélkül, ezen minősége megszűnését követően is - megtartani. E titoktartási kötelezettség kiterjed arra a személyre és szervezetre is, aki, illetve amely üzleti titoknak vagy banktitoknak minősülő információhoz jutott. Aki üzleti titok vagy banktitok birtokába jut, nem használhatja fel arra, hogy annak révén saját maga vagy más személy részére közvetlen vagy közvetett módon előnyt szerezzen, továbbá, hogy a lakástakaréknak vagy az ügyfeleknek hátrányt okozzon. Nem lehet üzleti titokra hivatkozással visszatartani az információt a közérdekű adatok nyilvánosságára és közérdekből nyilvános adatra vonatkozó, külön törvényben meghatározott adatszolgáltatási és tájékoztatási kötelezettség esetén. Ha törvény másként nem rendelkezik a partnerekkel kötött szerződésekben található adatokat, információkat, tényt valamennyi, a szerződésben résztvevő partner, így a lakástakarék is üzleti titokként kezeli, azokról információt harmadik fél számára kizárólag a szerződésben érintettek előzetes írásbeli engedélyével szolgáltathat ki. A természetes személyekkel kötött szerződések esetében az Infotv.-ben, a személyes adatok védelmére vonatkozó adatkezelési, adattovábbítási és adatbiztonsági szabályokat is érvényesíteni kell. 1415 Az üzleti titokra vonatkozó titoktartási kötelezettség nem áll fenn a feladatkörében eljáró a) az Országos Betétbiztosítási Alappal, betét- és intézményvédelmi alappal, valamint a szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági tárgyú jogszabályok módosításáról szóló törvény alapján a szövetkezeti hitelintézeti integráció feladatkörében eljáró központi bankjával és az ugyanezen törvényben leírt intézményvédelmi szervezettel és az ugyanezen törvényben nevesített és ott meghatározott feladatkörében eljáró kormánybiztossal szemben, b) MNB-vel, c) nemzetbiztonsági szolgálattal, d) Állami Számvevőszékkel, e) Gazdasági Versenyhivatallal, f) a központi költségvetési pénzeszközök felhasználásának szabályszerűségét és célszerűségét ellenőrző Kormány által kijelölt belső ellenőrzési szervvel, g) vagyonellenőrrel, h) a rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító, valamint a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervvel szemben. A titoktartási kötelezettség az eljárás alapját képező ügyre vonatkozóan nem áll fenn a feladatkörében eljáró a) nyomozó hatósággal, ügyészséggel szemben a folyamatban lévő büntetőeljárás, valamint a feljelentés kiegészítése keretében, b) a büntető-, valamint hagyatékkal kapcsolatos polgári ügyben, továbbá a csőd-, illetve felszámolási eljárás, valamint önkormányzati adósságrendezési eljárás keretében a bírósággal szemben. c) a törvényben meghatározott feltételek megléte esetén a titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervvel szemben. A pénzügyi intézmény és a pénzforgalmi intézmény a nyomozó hatóságot, a rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító, valamint a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervet a "halaszthatatlan intézkedés" jelzéssel ellátott, önálló jogszabályban előírt ügyészi jóváhagyást nélkülöző megkeresésére is köteles tájékoztatni az általa kezelt, az adott üggyel összefüggő, üzleti titoknak minősülő adatokról. Nem jelenti az üzleti titok sérelmét az MNB által a hitelintézetekről egyedi azonosításra alkalmas adatok szolgáltatása a) a nemzetgazdasági folyamatok elemzése, illetve a központi költségvetés tervezése céljából, vagy b) ha olyan helyzet áll elő, amely potenciálisan veszélyezteti a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitását az államháztartásért felelős miniszter és a pénz-, tőke- és biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszter részére. 4. A banktitok kiadása: 4.1. A banktitok kiadása az ügyfél részére 1516 Az ügyfél részére a rá vonatkozó banktitokról a személyazonosságának hitelt érdemlő bizonyítását követően adható felvilágosítás. A személyazonosság hitelt érdemlő igazolásnak számít: Személyes ügyfélfogadási helyen a személyazonosság igazolására alkalmas igazolvány bemutatása. Pl: személyazonossági igazolvány, útlevél bemutatása. Telefonon keresztül jelentkező ügyfél esetében: a név, születésének pontos dátuma, anyja neve valamint az egyéni számlaszám (vagy adóazonosító szám) egyidejű ismerete, valamint két biztonsági ellenőrző kérdés megfelelő megválaszolása. Postai úton beérkezett küldemények esetében akkor, ha a tag saját nevében írja alá a megkeresést. Internetes ügyfélszolgálaton: A Publikus Web Portál regisztráció feltétele három személyes azonosító megadása. Ezek a következők: szerződésszám vagy ügyfélazonosító és adóazonosító és születési dátum, illetve cím megadása. Az online rendszer a megadott adatokat továbbítja a számlanyilvántartó rendszer (SLC) felé, amely az adategyezőséget vizsgálja. Ha valamelyik adat eltér az SLC rendszerben nyilvántartott adattól, a regisztráció nem engedélyezett. Ha minden adat egyezik, az online ügyfélszolgálat en egy titkos jelszót küld az ügyfél részére, amit az első bejelentkezéskor meg kell változtatnia. Amennyiben az ügyfélnek SLC rendszerben nincs címe nyilvántartva, Call Centeren keresztül végezheti el a regisztrációt. Az operátor a beazonosítás után rögzíti az ügyfél címét az SLC rendszerbe, majd elküldi az ügyfél számára a titkos jelszót. Amennyiben az ügyfelünk az ajánlati nyomtatványon már jelezte online ügyfélszolgálat igénybevételi igényét, a regisztráció elvégzésére nincs szükség, részére szintén ben kerül kiküldésre a jelszó A banktitok kiadása harmadik személy részére Banktitok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha a) a pénzügyi intézmény ügyfele, annak törvényes képviselője a rá vonatkozó kiszolgáltatható banktitokkört pontosan megjelölve közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan kéri, vagy erre felhatalmazást ad; nem szükséges a közokiratba, teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalás, ha az ügyfél ezt az írásbeli nyilatkozatát a pénzügyi intézménnyel történő szerződéskötés keretében nyújtja, b) a Hpt. a banktitok megtartásának kötelezettsége alól felmentést ad, c) a pénzügyi intézmény érdeke ezt az ügyféllel szemben fennálló követelése eladásához vagy lejárt követelése érvényesítéséhez szükségessé teszi. A banktitok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn a) a feladatkörében eljáró Országos Betétbiztosítási Alappal, Magyar Nemzeti Bankkal, Állami Számvevőszékkel, Gazdasági Versenyhivatallal, a Pénzügyi Békéltető Testülettel, az önkéntes intézményvédelmi és 1617 betétbiztosítási alapokkal, az európai támogatások felhasználásának szabályszerűségét ellenőrző Európai Csalásellenes Hivatallal (OLAF), b) a hagyatéki ügyben eljáró közjegyzővel és jegyzővel, valamint a feladatkörében eljáró gyámhatósággal, c) a csődeljárás, felszámolási eljárás, önkormányzati adósságrendezési eljárás, illetve végelszámolás ügyében eljáró vagyonfelügyelővel, felszámolóval, pénzügyi gondnokkal, illetve végelszámolóval, d) a folyamatban lévő büntetőeljárás keretében eljáró, valamint a feljelentés kiegészítését végző nyomozó hatósággal, ügyészséggel, e) a büntető-, valamint polgári ügyben, a csőd-, illetve felszámolási eljárás, továbbá a kényszertörlési eljárás, valamint önkormányzati adósságrendezési eljárás keretében a bírósággal, f) a külön törvényben meghatározott feltételek megléte esetén a titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervvel, g) a főigazgató eseti engedélye alapján a törvényben meghatározott feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági szolgálattal, h) a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatási rendszeréről szóló évi LXXXIX. törvény 17. (5) bekezdésében meghatározott esetben a helyi önkormányzatokért felelős miniszterrel és az államháztartásért felelős miniszterrel, i) az adó-, vám- és társadalombiztosítási kötelezettség teljesítésének ellenőrzése, valamint az ilyen tartozást megállapító végrehajtható okirat végrehajtása, továbbá a jogalap nélkül felvett ellátás összegének megtérülése érdekében eljáró adóhatósággal, vámhatósággal, illetve társadalombiztosítási szervvel, j) bírósági végrehajtási eljárásban és a bírósági végrehajtó által lefolytatott közigazgatási végrehajtási eljárásban - ideértve az évi LIII. törvény 79/C. (2) bekezdés alapján a közös számla nem adós tulajdonosának nevére és címére vonatkozó megkeresést is - eljáró végrehajtóval, valamint a bírósági végrehajtási eljárásba a lakáscélú állami támogatásokról szóló kormányrendelet alapján bekapcsolódni szándékozó kincstárral, k) a feladatkörében eljáró alapvető jogok biztosával, valamint pénzügyi jogok biztosával l) a pénzügyi közvetítőrendszer stabilitásáról szóló törvény szerinti feladatkörében eljáró államháztartásért felelős miniszterrel, a pénz-, tőkeés biztosítási piac szabályozásáért felelős miniszterrel és az Európai Közösségeket létrehozó Szerződés 87. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó állami támogatások - az Európai Közösségeket létrehozó Szerződés I. mellékletében szereplő mezőgazdasági termékek előállításához és kereskedelméhez nyújtott támogatások és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott támogatások, valamint külön jogszabályban más miniszter feladatkörébe utalt támogatások kivételével - versenyszempontú ellenőrzésének hazai koordinálásáért felelős miniszterrel m) a lakáscélú támogatások igénybevételének és felhasználásának jogszerűsége céljából feladatkörében ellenőrzést végző, továbbá a jogalap nélkül felvett fogyatékossági támogatás összegének megtérülése érdekében eljáró kincstárral, n) a feladatkörében eljáró Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal 1718 o) a Magyar Könyvvizsgálói Kamara által a pénzügyi intézménynél működő vagy volt könyvvizsgálója ellen indított fegyelmi eljárás keretében a Magyar Könyvvizsgálói Kamarával p) a feladatkörében eljáró kormányzati ellenőrzési szervvel szemben e szerveknek a pénzügyi intézményhez intézett írásbeli megkeresése esetén. A banktitok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben sem, ha a) az adóhatóság és az MNB nemzetközi szerződés, illetve együttműködési megállapodás alapján, külföldi hatóság írásbeli megkeresésének teljesítése érdekében írásban kér adatot a pénzügyi intézménytől, amennyiben a megkeresés tartalmazza a külföldi hatóság által aláírt titoktartási záradékot, b) a hitelintézet az adózás rendjéről szóló évi XCII. törvény ának (8) bekezdése alapján szolgáltat adatot. c) a pénzügyi intézmény a hitelszerződésből eredő kötelezettségeiknek eleget tenni nem tudó természetes személyek lakhatásának biztosításáról szóló évi CLXX. törvény 13. (1) bekezdése alapján szolgáltat adatot. Az írásbeli megkeresésben meg kell jelölni azt az ügyfelet vagy bankszámlát, akiről vagy amelyről a megjelölt szerv vagy hatóság a banktitok kiadását kéri, valamint a kért adatok fajtáját és az adatkérés célját, kivéve, ha a feladatkörében eljáró MNB helyszíni ellenőrzést folytat. A pénzügyi intézmény a törvényben felsorolt esetekben az adatok kiszolgáltatását - titoktartási kötelezettségére hivatkozva - nem tagadhatja meg. A banktitok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben sem, ha a) a pénzügyi intézmény a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben (a továbbiakban: Pmt.) meghatározott bejelentési kötelezettségét teljesíti, b) a magyar bűnüldöző szerv nemzetközi kötelezettségvállalás alapján külföldi bűnüldöző szerv írásbeli megkeresésének teljesítése céljából - harmadik ország bűnüldöző szerve esetén, amennyiben a megkeresés tartalmazza a harmadik országbeli adatkérő által aláírt titoktartási záradékot - írásban kér banktitoknak minősülő adatot a pénzügyi intézménytől, c) a pénzügyi információs egységként működő hatóság a Pmt.-ben meghatározott feladatkörében eljárva vagy külföldi pénzügyi információs egység írásbeli megkeresésének teljesítése céljából - harmadik ország pénzügyi információs egysége esetén, amennyiben a megkeresés tartalmazza a harmadik országbeli adatkérő által aláírt titoktartási záradékot - írásban kér banktitoknak minősülő adatot a pénzügyi intézménytől. Az MNB jogszabályban a pénzügyi intézmény számára előírt adatszolgáltatás során is jogosult banktitokhoz jutni. A banktitok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben, ha a pénzügyi intézmény az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó 1819 intézkedések végrehajtásáról szóló törvényben meghatározott bejelentési kötelezettségének tesz eleget. A pénzügyi intézmény a nyomozó hatóság, a nemzetbiztonsági szolgálat és az ügyészség írásbeli megkeresésére haladéktalanul kiszolgáltatja a kért adatot a nála vezetett bankszámláról és az általa lebonyolított ügyletről, ha adat merül fel arra, hogy a bankszámla vagy az ügylet a) kábítószerrel visszaéléssel (1978. évi IV. törvény /C. ), kábítószer-kereskedelemmel (Btk ), kábítószer birtoklásával (Btk ), kóros szenvedélykeltéssel (Btk ), kábítószer készítésének elősegítésével (Btk ) vagy új pszichoaktív anyaggal visszaéléssel [1978. évi IV. törvény 283/B., illetve Btk (1) bekezdés b) pont], b) terrorcselekménnyel (1978. évi IV. törvény 261., illetve Btk ), terrorcselekmény feljelentésének elmulasztásával (Btk ), terrorizmus finanszírozásával (Btk ), c) robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel (1978. évi IV. törvény 263., illetve Btk ), d) lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaéléssel (1978. évi IV. törvény 263/A., illetve Btk ), e) pénzmosással (1978. évi IV. törvény /A., illetve Btk ), f) bűnszövetségben vagy bűnszervezetben elkövetett bűncselekménnyel, g) bennfentes kereskedelemmel, vagy h) piacbefolyásolással van összefüggésben. A fenti rendelkezést a rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító, valamint a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szervre a hatáskörükbe tartozó bűncselekményekkel összefüggő adatok tekintetében kell alkalmazni. A pénzügyi intézmény a megkeresések teljesítése során köteles a minősített adat védelméről szóló törvényben és egyéb, a minősített adat kezelésére vonatkozó jogszabályokban előírt követelmények betartásával eljárni. A Hpt. 51. (2) bekezdés d), f), g) és p) pontja, az 51. (7) bekezdése, az 52., valamint az 54. (1) bekezdésének p) pontja alapján történő adatátadásról a pénzügyi intézmény az érintett ügyfelet nem tájékoztathatja. Az adatkérő a felsorolt esetek kivételével az ügyfelet az adatkérésről köteles tájékoztatni. Nem jelenti a banktitok sérelmét a) az olyan összesített adatok szolgáltatása, amelyből az egyes ügyfelek személye vagy üzleti adata nem állapítható meg, b) a pénzforgalmi számlatulajdonos nevére, pénzforgalmi számlájának számára vonatkozó adatszolgáltatás, továbbá téves utalás esetén a teljesített átutalási megbízás megbízója, illetve a megbízó számlavezetője javára történő adatátadás, a megbízás szerint kedvezményezett, nem pénzforgalmi számlatulajdonos nevére, címére vonatkozóan, c) a Hpt. 3. (1) bekezdésének b)-g) pontjában foglalt tevékenységek legalább egyikét végző pénzügyi intézmény, valamint a kizárólag garanciavállalással, illetőleg készfizető kezesség vállalásával foglalkozó jogi személy részéről a külön törvényben meghatározott központi hitelinformációs rendszerbe, illetve e rendszerből a külön törvényben 1920 meghatározott referenciaadat-szolgáltató részére nyújtott referenciaadatszolgáltatás, d) a pénzügyi intézmény által felhatalmazott könyvvizsgálóknak, a megbízott vagyonellenőrnek, jogi vagy egyéb szakértőnek, valamint a pénzügyi intézmény részére biztosítási fedezetet nyújtó biztosítónak a biztosítási szerződés teljesítéséhez szükséges mértékben történő adatátadás, e) a pénzügyi intézmény igazgatóságának írásbeli hozzájárulásával a pénzügyi intézményben minősített befolyással rendelkező tulajdonosnak vagy az ilyen befolyást szerezni kívánó személy (társaság), az üzletág átvételét tervező társaság, illetve az ilyen tulajdonos vagy esetleges jövőbeni tulajdonos által felhatalmazott könyvvizsgálónak, jogi vagy más szakértőnek történő adatátadás, f) a bíróság megkeresése esetén a peres fél számlája felett rendelkezésre jogosultak aláírásmintájának bemutatása, g) az MNB által - a banktitokra vonatkozó szabályok betartásával - a hitelintézetekről egyedi azonosításra alkalmas adatok szolgáltatása 1. statisztikai célra a Központi Statisztikai Hivatal, 2. a nemzetgazdasági folyamatok elemzése, illetve a központi költségvetés tervezése céljából az államháztartásért felelős miniszter részére. h) a pénzügyi intézmény által a külföldi pénzügyi intézmény számára történő adattovábbítás, abban az esetben, ha a pénzügyi intézmény ügyfele (adatalany) ahhoz írásban hozzájárult és a külföldi pénzügyi intézménynél (adatkezelőnél) a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatkezelés feltételei minden egyes adatra nézve teljesülnek, valamint a külföldi pénzügyi intézmény székhelye szerinti állam rendelkezik a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatvédelmi jogszabállyal, i) a külföldi pénzügyi intézmény székhelye szerinti felügyeleti hatóság számára a felügyeleti tevékenységéhez szükséges, és a külföldi felügyeleti hatóság és az MNB között együttműködési megállapodásban rögzített módon történő adattovábbítás, amennyiben a megállapodás tartalmazza az adatok bizalmas kezelésére, illetőleg felhasználására vonatkozó rendelkezést, továbbá az MNB hozzájárulását a külföldi felügyeleti hatóságnak átadott adatok külföldi illetékes bűnüldöző szervnek történő továbbításához, j) a hitelintézet által kiszervezett tevékenység végzéséhez szükséges adatátadás a kiszervezett tevékenységet végző részére, k) a Hpt. XIV. és XIV/A. fejezetében, a Tpt. XIX/A. és XIX/B. fejezetében, valamint a Bit. Nyolcadik részének III/A. fejezetében foglalt rendelkezések teljesítése érdekében történő adatátadás, l) az MNB által a hitelintézetekről egyedi azonosításra alkalmas adatok szolgáltatása a feladatkörében eljáró Gazdasági Versenyhivatal részére, m) az Országos Betétbiztosítási Alap által külföldi betétbiztosítási rendszerek, valamint külföldi felügyeleti hatóságok részére együttműködési megállapodásban rögzített módon történő adattovábbítás, ha az adatok kezelésére, illetve felhasználására vonatkozóan a magyar szabályozással legalább egyenrangú védelem biztosított, n) a pénzügyi intézmény által vállalt kockázat fedezetét nyújtó harmadik személy részére, a kockázatvállalás alapján fennálló követelés összegére és esedékességére vonatkozó adatszolgáltatás, o) a pénzátutalásokat kísérő megbízói adatokról szóló, november 15-i, 1781/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében 20 Több megjelenítése
Ügyféltájékoztató és Biztosítási feltétel-csomag az Astra Lakásbiztosítási termékeihez ASTRA OTTHON. NYUGALOM Hatályos: 2015.01.01-től Tisztelt Ügyfelünk! Az Astra S.A. Biztosító Magyarországi Fióktelepe Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. Üzleti titok és banktitok Üzleti titok Banktitok Fizetési titok Információ adása Adatkezelés, adatvédelem
é ö á Á Á Á á ó á á ú á á á á á ó Í é ö ü á é ó 2 TARTALOMJEGYZÉK I. Általános rendelkezések Üzletszabályzat jogi jellege, hatálya Üzletszabályzat alkalmazása Üzletszabályzat nyilvánossága, módosítása Részletesebben ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT
Pannon Takarék Bank Zrt. ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT Elfogadva az Igazgatóság I-8/2015.01.30. számú írásos határozatával Hatályba lép: 2015. február 1-jén. TARTALOMJEGYZÉK I ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 5 I.1. Részletesebben 2011. évi CXII. törvény Hatályos: 2014.05.06-2011. évi CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról1
2011. évi CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról 1 Az Országgyűlés az információs önrendelkezési jog és az információszabadság biztosítása érdekében, a személyes Részletesebben III. fejezet Belső Adatvédelmi Szabályzat
III. fejezet Belső Adatvédelmi Szabályzat Szakmai témafelelős: Telefon/mobil: E-mail: Közérdekű adatok: dr. Kókay Éva Mária +36-30/771-5098 Kokay.EvaMaria@posta.hu Adatvédelem: dr. Hencz János László +36-30/771-3416 Részletesebben Érd és Vidéke Takarékszövetkezet ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT
ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT Tartalom I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 1.) Az Üzletszabályzat hatálya, a Hitelintézet és az Ügyfél jogviszonyát rendező egyéb előírások... 3 2.) Üzletszabályzat alkalmazása... Részletesebben 1992. évi LXIII. törvény. I. fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. A törvény célja. A törvény hatálya. Értelmező rendelkezések
1992. évi LXIII. törvény a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról Az Országgyűlés - a Magyar Köztársaság Alkotmányában foglaltakkal összhangban - a személyes adatok védelmét, Részletesebben Balmazújváros és Vidéke Takarékszövetkezet ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZATA
Balmazújváros és Vidéke Takarékszövetkezet ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZATA Módosítva az 5/2015. (I.30.) számú Igazgatósági Határozat alapján. Hatályos: 2015. február 1. 1. oldal I. Általános rendelkezések Hitelintézet Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRŐL ÉS BIZTOSÍTÁSI TITOKRÓL
TÁJÉKOZTATÓ SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRŐL ÉS BIZTOSÍTÁSI TITOKRÓL 1. Fogalmak: a) személyes adat: az érintettel kapcsolatba hozható adat - különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy vagy több Részletesebben Adatvédelmi Szabályzata
A Adatvédelmi Szabályzata Hatályos 2012. június 1-jétől Azonosító: 1/2012 Adatvédelmi szabályzat Állapot: végleges Verzió: 1. Szabályzat címe: A Adatvédelmi Szabályzata Személyi hatály: Backoffice, Frontoffice, Részletesebben ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva)
Nyúl és Vidéke Takarékszövetkezet 9023 Győr, Sport u. 4/a. ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva) Egyesülési engedély száma: I-1627/2004. (június 29.) PSZÁF határozat Részletesebben BROSS FAKTORING ZRT. ÜZLETSZABÁLYZAT a work-out faktoring tevékenység végzésére
BROSS FAKTORING ZRT ÜZLETSZABÁLYZAT a work-out faktoring tevékenység végzésére A BROSS FAKTORING Zrt. a Magyar Nemzeti Bank H-EN-I-369/2013. számú határozata alapján végzi tevékenységét. A Társaság a hitelintézetekről Részletesebben 1992. évi LXIII. törvény. a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról. I. fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK.
1992. évi LXIII. törvény a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról Az Országgyűlés - a Magyar Köztársaság Alkotmányában foglaltakkal összhangban - a személyes adatok védelmét, Részletesebben TAKARÉKSZÖVETKEZETI ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT
7500 Nagyatád, Kossuth Lajos u. 16. Telefon: (+36-82) 553-820 Fax: (+36-82) 553-821 E-mail: info@somogytakarek.hu www.somogytakarek.hu Cégjegyzékszám:14-02-000320 Adószám: 10115521-2-14 KSH: 10115521-6416-122-14 Részletesebben GYÖNGYÖS-MÁTRA Takarékszövetkezet ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT
GYÖNGYÖS-MÁTRA Takarékszövetkezet ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT Az Igazgatóság a 10/2012.12.18. sz. határozatával elfogadta. Hatályba lépés napja: 2012.12.18. Módosítva a 15/2013.06.12. sz. Ig.hat.-tal Hatályos: Részletesebben Adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzat. Készítette / Author Tárgy / Purpose Verzió / Version Dátum / Date
Adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzat Készítette / Author Tárgy / Purpose Verzió / Version Dátum / Date.A.S.A. Magyarország Kft. adatvédelem, adatbiztonság v2 09. 10. 2013 1. Az adatvédelmi és adatbiztonsági Részletesebben ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva)
Nyúl és Vidéke Takarékszövetkezet 9023 Győr, Sport u. 4/a. ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva) Egyesülési engedély száma: I-1627/2004. (június 29.) PSZÁF határozat Részletesebben Különleges adat: A Diófa Alapkezelő Zrt. Adatkezelési tájékoztatója
A Diófa Alapkezelő Zrt. Adatkezelési tájékoztatója A Diófa Alapkezelő Zrt. (a továbbiakban: Alapkezelő) tiszteletben tartja Ügyfeleinek személyes adatai kezeléséhez fűződő jogait, Ügyfelei adatait bizalmasan Részletesebben Adatvédelmi szabályzat. A Lochner Vagyonvédelmi és Kereskedelmi Kft., mint a vagyonvedelem.hu
Adatvédelmi szabályzat Lochner Vagyonvédelmi és Kereskedelmi Kft. (vagyon-vedelem.hu) Adatvédelmi szabályok A Lochner Vagyonvédelmi és Kereskedelmi Kft., mint a vagyonvedelem.hu weboldal üzemeltetője kijelenti, Részletesebben ÚJSZÁSZ ÉS VIDÉKE KÖRZETI TAKARÉKSZÖVETKEZET ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZATA
1 ÚJSZÁSZ ÉS VIDÉKE KÖRZETI TAKARÉKSZÖVETKEZET ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZATA Jóváhagyva a 35/2004.(10.26.) számú Ig. határozattal. Módosítva a 44/2004.(12.08.) számú Ig. határozattal. Módosítva a 5/2005.(03.31.) Részletesebben ÚJSZÁSZ ÉS VIDÉKE KÖRZETI TAKARÉKSZÖVETKEZET ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZATA
1 ÚJSZÁSZ ÉS VIDÉKE KÖRZETI TAKARÉKSZÖVETKEZET ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZATA Jóváhagyva a 35/2004.(10.26.) számú Ig. határozattal. Módosítva a 44/2004.(12.08.) számú Ig. határozattal. Módosítva a 5/2005.(03.31.) Részletesebben DV INFO INFORMATIKAI KFT
1 ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT. Hatályba lépés időpontja: 2012. október 12. 2 Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 24 (3) bekezdés alapján az alábbi Részletesebben 17/1999. (II. 5.) Korm. rendelet
17/1999. (II. 5.) Korm. rendelet a távollevők között kötött szerződésekről A Kormány a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény 55. -ának e) pontjában foglalt felhatalmazás alapján a következőket Részletesebben ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT
Endrőd és Vidéke Takarékszövetkezet 5502 Gyomaendrőd ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT Érvényes: 2013. február 1-től Hatályba helyezte a Takarékszövetkezet Igazgatósága 10/2013. (01.28.) számú határozatával. Módosításokkal Részletesebben LEASING RISK KFT ADATKEZELÉSI SZABÁLYZAT. Hatályos: 2014. november 20-tól
LEASING RISK KFT ADATKEZELÉSI SZABÁLYZAT Hatályos: 2014. november 20-tól Az adatkezelő adatai, elérhetősége: Név: Leasing Risk Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. Cím: 1191 Budapest, Ady Endre u. 42-44. 3./7. Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés