LAM 2002;12(4):250-4.
Az orvosi p�lyaszocializ�ci�
Ahogyan a hallgat�k l�tj�k
Moln�r Regina (levelez� szerz�): Szegedi Tudom�nyegyetem, �ltal�nos Orvostudom�nyi Kar, N�peg�szs�gtani Int�zet, 6720 Szeged, D�m t�r 10. E-mail: mregina@freemail.hu, dr. Moln�r P�ter: Debreceni Egyetem, Orvos- �s Eg�szs�gtudom�nyi Centrum, Magatart�studom�nyi Int�zet
BEVEZET�S – A szerz�k – Merton meghat�roz�s�t tekintve kiindul�pontnak – komplex megk�zel�t�si m�don �rtelmezik az orvosi foglalkoz�si szocializ�ci�t.
M�DSZEREK – Kvalitat�v szociol�giai, m�lyinterj�s m�dszer.
EREDM�NYEK – Az orvostanhallgat�k jelenlegi p�lyav�laszt�si motiv�ci�i megegyeznek a kor�bbi �vtizedekben tapasztaltakkal. A szocializ�ci�s szakaszok j�l kimutathat�k a k�pz�s sor�n, empirikus vizsg�latoknak is alapj�t k�pezhetik. A magatart�s-tudom�nyi t�rgyak szerepe jelent�s; oktat�suk m�dszertan�r�l megoszlanak a hallgat�i v�lem�nyek. A p�lyaszocializ�ci�ban el�nyt jelent a valamely csal�dtaghoz kapcsol�d� mintak�vet�s, valamint az eg�szs�g�gyben szerzett munkatapasztalat. A p�lyaelhagy�s ter�n �j jelens�g a r�szleges vagy �tmeneti id�re sz�l� p�lyaelhagy�s.
K�VETKEZTET�SEK – A kvalitat�v vizsg�lati m�dszerek saj�toss�gait tekintve jelen elemz�s eredm�nyei tov�bbi reprezentat�v mint�ra �p�l� empirikus vizsg�latok kiindul�pontj�t k�pezhetik.
orvosi hivat�s, m�lyinterj�
�rkezett: 2001. j�nius 29. Elfogadva: 2002. janu�r 23.
Az elm�lt �vtizedekben t�bb szempontb�l �talakult a gy�gy�t�s k�rnyezete, ezen bel�l megv�ltoztak az orvosl�s k�r�lm�nyei is. Ezekhez a v�ltoz�sokhoz a friss diplom�soknak is alkalmazkodniuk kell, hogy mind a t�rsadalom, mind �nmaguk �s az �ltaluk ell�tott betegek szempontj�b�l megfelelhessenek az orvosi hivat�s elv�r�sainak.
Eld�ntend�, hogy a jelenlegi k�pz�s felk�sz�t-e a napjainkban az orvostudom�nyban szinte egyszerre zajl�, ellent�tes ir�ny� folyamatok elv�r�saira: egyr�szt a specializ�ci� term�szettudom�nyos kih�v�saira, amely szinte m�rhetetlen tud�sanyag �s gyakorlati k�szs�g elsaj�t�t�s�t k�veteli meg; m�sr�szt k�pess� teszi-e a hallgat�kat az interdiszciplin�ris paradigm�nak megfelel�en a beteget teljes biopszichoszoci�lis val�s�g�ban l�tni �s gy�gy�tani (1).
Jelen �r�s alapja egy 2001-ben v�gzett kvalitat�v szociol�giai vizsg�lat, amelynek keretei k�z�tt 20 m�lyinterj� k�sz�lt a Szegedi Tudom�nyegyetem �ltal�nos Orvostudom�nyi Kara hallgat�i k�r�ben. A hallgat�k szem�lyes felk�r�s alapj�n vettek r�szt a vizsg�latban – 12 l�ny �s nyolc fi� –, k�z�l�k hat szigorl�, n�gy-n�gy �t�d- �s negyed�ves, egy harmad�ves, n�gy m�sod�ves, egy els��ves volt. Tekintve a vizsg�latban r�sztvev�k sz�m�t �s a kvalitat�v interj�k saj�toss�gait, e vizsg�lat a p�lyaszocializ�ci� t�mak�r�ben v�gzett olyan tanulm�nynak tekinthet�, amelynek eredm�nyei nagyobb mint�n v�gzend� vizsg�lat sor�n tov�bbi elemz�sre v�rnak (2–7).
A p�lyaszocializ�ci� – az �ltalunk alkalmazott k�t elm�leti megk�zel�t�s szerint – egyr�szt az a folyamat, amely sor�n a hallgat�k konkr�t tud�st, ismereteket, k�szs�geket, viselked�si mint�kat, be�ll�t�d�st �s �rt�keket saj�t�tanak el �s tanulnak meg kreat�van kombin�lni �gy, hogy motiv�ltak �s k�szek legyenek az orvosi szerepet professzion�lisan �s t�rsadalmilag j�v�hagyott m�don gyakorolni. E szocializ�ci�s folyamat legfontosabb – nem kiz�r�lagos – int�zm�nye az egyetem, amely vizsg�latunk f�kusz�ban �ll, ahol k�zvetlen m�don is alak�tj�k a hallgat�k szem�lyis�g�t (8).
A p�lyaszocializ�ci� fogalma meghat�rozhat� olyan folyamatk�nt is, amely sor�n az orvostanhallgat� egyfel�l megismeri az orvost�rsadalom saj�tos �rt�keit, magatart�sszab�lyait, szereprendszer�t, m�sfel�l azonosul azokkal (9, 10).
Vizsg�latunkban komplex megk�zel�t�si m�dot v�lasztva, a p�lyaszocializ�ci�t olyan folyamatnak tekintett�k, amelyben n�gy fontos szakasz k�l�n�thet� el:
– P�lyav�laszt�s, els� tal�lkoz�s az egyetemmel.
– I–III. �vfolyam: legfontosabb jellemz�je az alapok, az elm�leti ismeretek elsaj�t�t�sa.
– IV–VI. �vfolyam: gyakorlati tapasztalatok gy�jt�se �s a k�szs�gek alakul�sa.
– Diplomaszerz�s ut�ni els� munkahely, �jabban a rezidensi �vek, a szakma gyakorl�s�nak megkezd�se. (Jelen vizsg�latunk a p�lyakezd� orvosokra, k�vetkez�sk�ppen e szakasz jellemz�s�re nem terjedt ki, tov�bbi vizsg�latainknak azonban t�rgy�t k�pezi.)
Ennek megfelel�en a m�lyinterj�k legfontosabb k�rd�sk�rei a k�vetkez�k voltak:
– P�lyav�laszt�s, motiv�ci�.
– K�pz�s.
– Hivat�s �s hivat�studat.
– J�v�beli tervek a p�ly�val, a csal�ddal kapcsolatban.
E tanulm�nyban az interj�kban kirajzol�d� legfontosabb tendenci�kat v�zoljuk.
A p�lyav�laszt�s
Ebben a tekintetben a hallgat�k v�laszai �sszhangban �lltak a kor�bbi vizsg�latok eredm�nyeivel (8, 11, 12). Gyakran jelent meg – az orvosi hivat�s v�laszt�s�ra m�s foglalkoz�sokn�l jellemz�bb m�don – a kora gyermekkori azonosul�s, tov�bb� valamely csal�dtag, k�zeli ismer�s p�ld�j�nak k�vet�se, illetve az orvosegyetemen megszerezhet� tud�snak kij�r� tisztelet, valamint a m�soknak ny�jtand� altruisztikus seg�ts�g bels� ig�nye (13).
Kor�n r�mutattak annak jelent�s�g�re, hogy a p�lyav�laszt�s motiv�ci�i befoly�solj�k az egyetem �ltal felk�n�lt �rt�kekkel val� azonosul�st, a tanul�si strat�gi�kat, de az orvosi p�lya konfliktusos jelleg�t m�g tov�bb er�s�theti a t�l korai v�laszt�s, a t�lidealiz�lt szerepekkel val� azonosul�s (12, 14).
A „bet�r�s” id�szaka
Orvosegyetemre felv�telt nyerni m�g ma is nagy preszt�zsn�veked�ssel j�r a bar�tok, csal�dtagok k�r�ben, b�r m�r k�zel sem oly m�rt�kben, mint n�h�ny �vtizede. A preszt�zscs�kken�s h�tter�ben a m�s diplom�s szakm�kban val� gyorsabb �rv�nyes�l�s �ltal�nosan felismert lehet�s�ge h�z�dhat meg.
A sikeres felv�telit k�vet� euf�ri�t azonban gyorsan felv�ltja az orvosegyetem (pontosabban az �ltal�nos orvosi kar) realit�saival val� szembes�l�s negat�v �lm�nye. El�sz�r a hatalmas mennyis�g� tananyag elsaj�t�t�s�nak k�nyszer�t �lik meg jelent�s frusztr�ci�s �lm�nyk�nt. Az els� k�t �vben a hallgat�k szinte kiz�r�lag elm�leti k�pz�sben r�szes�lnek, teljesen meg kell felelni�k az elm�leti int�zm�nyek elv�r�sainak, ez hatalmas teher sz�mukra. Az els� �vekben az annyira �h�tott szakmai szerepeket szinte nem is gyakorolhatj�k. A „hallgat�k leh�t�s�nek” nevezik a szakirodalomban ezt a jelens�get. A di�kok r�j�nnek, pontosabban r� kell j�nni�k, hogy az el�tt�k �ll�, szinte sokkol� hat�s� k�vetelm�nyek miatt a legjobb �s szinte egyetlen megold�s a beh�dol�s, az alkalmazkod�s (9, 14).
A pr�bat�tel �veinek nevezhet� az orvoss� v�l�s els� szakasza, amely sokszor okoz probl�m�kat, komoly fesz�lts�geket, hiszen betegek helyett szinte csak k�nyvekkel, legfeljebb pipett�val tal�lkoznak; az igazi orvosi szerepbe val� bepillant�s m�g v�rat mag�ra. Ez a v�rakoz�s �n�rzet�ket is s�rti, hiszen „nem ez�rt j�ttek”, az idealiz�lt gy�gy�t� orvosi szerep el�rhetetlen messzes�g�nek t�nik. Ez is hozz�j�rulhat ahhoz, hogy az orvosegyetemr�l vallott laikus elk�pzel�s sokakban cinizmussal sz�nez�dik. Az egyetemet gyakran kritiz�lj�k, els�sorban az elm�leti tant�rgyak t�ls�ly�t kifog�solva (14).
�gy a hallgat�k az elm�leti k�pz�st j�nak, hasznosnak, sz�nvonalasnak, n�ha „t�l j�nak”, t�l r�szletesnek, a k�pz�sben indokolatlanul domin�nsnak tartj�k. Az interj�kban elhangz� v�lem�nyek megegyeztek egy 2000-ben a Debreceni Egyetem Orvos- �s Eg�szs�gtudom�nyi Centrum hallgat�i �s oktat�i k�r�ben v�gzett vizsg�lat eredm�nyeivel, ahol a megk�rdezett hallgat�k 87,45%-a a debreceni orvosk�pz�s f� er�ss�g�nek az elm�leti k�pz�st tartotta, �s csak 4,06%-uk vallotta ugyanezt a klinikai �s gyakorlati k�pz�sr�l (15).
Az esetek t�bbs�g�ben az els� �vek kem�ny munk�j�nak, kudarcainak pozit�v hozad�k�t n�h�ny �v m�lva sokra �rt�kelik, illetve eredeti v�lem�ny�ket �t�rt�kelik. Ennek k�vetkezt�ben n�h�ny �v ut�n �ll�spontjuk k�zeledik a realit�sokhoz: fokozatosan ismerik fel (�s el) a megfelel� elm�leti alapok fontoss�g�t.
Ebben az id�szakban alakul ki az orvosl�sra oly jellemz� szomatikus, biomedik�lis szeml�let is, amelynek megalapoz�s�ban nagy szerep jut az anat�mi�nak, valamint az �lettan tant�rgyaknak, amelyek pszich�s, szoci�lis t�nyez�kt�l f�ggetlen�l is magyar�z� erej�ek (16). �gy alakul ki az a k�s�bbi l�t�sm�d, amelyhez az egyetemi oktat�s keretein bel�l nagyon neh�z �j szempontokat illeszteni, �j, sz�lesebb l�t�k�rt nyitni, az orvosl�st biopszichoszoci�lis egys�g�ben (1) elfogadtatni a hallgat�kkal.
Anticipat�v szocializ�ci�
Az els� �vek komoly er�fesz�t�sei ut�n harmad�vt�l k�vetkeznek az igazi „sz�rnypr�b�lgat�sok”, a gyakorlatok. Ekkor kezdenek a hallgat�k igaz�n belel�tni v�lasztott hivat�sukba.
Merton �s munkat�rsai szerint valamennyi �rtelmis�gi szakm�ra jellemz�, hogy a relev�ns, k�pz�s�rt felel�s szem�lyek a szakmai szocializ�ci� specifikum�t az elk�telezetts�g kialak�t�s�ban, az �nszab�lyoz�son alapul� normat�v szocializ�ci�ban l�tj�k. A k�ls� k�nyszeren alapul� szereptanul�s csup�n r�vid ideig, a k�pz�s elej�n jellemz�. Ezt nevezik anticipat�v szocializ�ci�nak, amelyben a r�sztvev�k �lland�an pr�b�lgatj�k j�v�beli szerepeiket, tal�lkoznak betegekkel, megel�legezik maguknak az orvosi magatart�st (8). Ebben a szakaszban fontosak a modellk�nt szolg�l� orvosok, valamint a laikusokkal val� tal�lkoz�sok, amelyekben a hallgat�t egy�rtelm�en orvosi szerepbe k�nyszer�tik, orvosi tan�csot k�rve t�le, megel�legezve sz�mukra term�szetesen az orvosi szerep gyakorl�s�val j�r� privil�giumokat is.
A hallgat�k az elm�leti k�pz�st indokolatlanul domin�nsnak tartj�k.
A vizsg�kt�l val� f�lelem helyett a szakmai �tkeres�s, �rdekl�d�s kell(ene), hogy motiv�lja a tanul�st.
Negyed�vt�l szereznek a hallgat�k val�s tapasztalatot az orvosi munka igazi term�szet�r�l. A gyakorlati k�pz�ssel kapcsolatban az interj�alanyok v�lem�nye mark�nsan egyezett: a gyakorlati k�pz�st kev�snek, nem el�gg� hat�konynak – sokszor t�l elm�leti jelleg�nek – tartj�k.
A debreceni vizsg�latban az egyetemi k�pz�s sz�nvonal�nak emel�se kapcs�n is az volt a hallgat�k legf�bb �haja, hogy t�bbet tal�lkozhassanak a betegekkel, nagyobb hangs�lyt kapjon a gyakorlati oktat�s (15).
Az orvoss� v�l�s els� szak�ban alakul ki az orvosl�sra oly jellemz� szomatikus, biomedik�lis szeml�let is.
V�rin� Szil�gyi Ibolya 1976-ban publik�lt tanulm�ny�ban a k�pz�sr�l elhangz� v�lem�nyek f�lelmetes egybees�st mutatnak a 2000-ben v�gzett empirikus vizsg�lattal, valamint a 2001-ben �ltalunk r�gz�tett interj�kban elhangz� v�lem�nyekkel, amelyek szerint ellentmond�sos a p�lyakezd� orvosok szakmai kompetencia�rz�se. Bizonytalans�guk az orvosi szerep �n�ll� gyakorl�s�ra vonatkozik. Az interj�kban r�szt vev� hallgat�k is szinte kiv�tel n�lk�l besz�moltak a hi�nyz� gyakorlati rutinr�l, s emiatt f�lelemmel tekintenek majdan v�gzend� �n�ll� orvosi munk�jukra. Elgondolkodtat�, hogy a jelenlegi �s a hivatkozott vizsg�lat elk�sz�t�se k�z�tt majdnem 30 �v telt el �s a probl�ma l�nyeg�ben ugyanaz maradt, �ltal�ban az eg�szs�g�gy �s k�l�n�sen az oktat�s felt�teleinek jelent�s korszer�s�t�se mellett is (15, 17).
„Szocializ�ci�s hiba”
Harmad�v ut�n – amikor m�r t�bbsz�r vesznek r�szt gyakorlatokon –, megd�l a hallgat�k „laikus idealizmusa”, ekkor kell(ene) igaz�n a gy�gy�t�s fel� orient�l�dniuk (16). Ez a t�rekv�s�k sokszor sikertelen; az okok nagyon szerte�gaz�ak. Keresend�k a klinikai orvosok, az oszt�lyok t�lterhelts�g�ben, az eszk�zhi�nyban, de a hallgat�k besz�moltak egy tov�bbi �rdekes jelens�gr�l is: az els� n�h�ny �v folyam�n olyan m�rt�kben azonosulnak a passz�v tanul�ssal, hogy k�s�bb neh�zs�get okoz sz�mukra a motiv�lt tanul�sra val� �tt�r�s. Tudj�k, milyen fontosak a gyakorlati �r�k, nem is �rdektelens�gb�l, de valami�rt m�gsem veszik komolyan azokat.
A magatart�s-tudom�nyi t�rgyak szerepe
Az orvoss� v�l�s folyamat�ban nagy jelent�s�get tulajdon�tottunk a magatart�s-tudom�nyi t�rgyak, vagyis az orvosi pszichol�gia, szociol�gia, etika, antropol�gia curriculumba val� bevezet�s�nek (18, 19).
A hallgat�k v�lem�nye megoszlott e t�rgyak fontoss�g�r�l, illetve oktat�si form�juk helyess�g�r�l (20). T�bbnyire hasznosnak �rezt�k a k�l�nb�z� magatart�s-tudom�nyi szemin�riumokat, azt gondolj�k, ismereteiket b�v�ti, k�s�bbi gy�gy�t�tev�kenys�g�ket seg�ti, s�t, orient�lnak a megfelel� szak�g kiv�laszt�s�ban is.
Ugyanakkor nem �rzik megfelel�nek e t�rgyak oktat�s�nak m�dszertan�t. Arr�l sz�moltak be, hogy sokszor a beteg�gyn�l nem tudj�k megfelel�en alkalmazni az orvos-beteg kapcsolatr�l, kommunik�ci�r�l szerzett ismereteiket.
Az orvosk�pz�sben az elm�lt �vtizedekben sz�mos fontos el�rel�p�s �s v�ltoz�s t�rt�nt, b�r a magatart�s-tudom�nyi t�rgyak �rasz�ma sehol nem �ri el az �sszes �rasz�m 3%-�t (21). Engel (1) oly sokat emlegetett, imm�r negyedsz�zados biopszichoszoci�lis modellj�t nyomon k�vetve m�giscsak gazdagodott az orvosegyetemi k�pz�s a m�r fent eml�tett magatart�s-tudom�nyi t�rgyakkal, az orvosi–gy�gy�t� b�lcsess�g harmadik arc�t is megadva: a strukt�ra �s funkci� b�lcsess�ge mellett a magatart�s�t, �gy k�zvet�tve a hallgat�k fel� a gy�gy�t�s sz�lesebb l�t�k�r�t (1, 22–25).
Hivat�s �s hivat�studat
Fontosnak tartottuk annak vizsg�lat�t, hogy mik�nt v�lekednek a hallgat�k az orvosi foglalkoz�sr�l, miben l�tj�k annak m�ss�g�t. A hallgat�k szerint v�lasztott hivat�suk legfontosabb megk�l�nb�ztet� jele – amely m�s foglalkoz�sok f�l� is emeli – az, hogy ez az egyetlen olyan foglalkoz�s, amely ember�letekkel b�nik, „�let-hal�l ura”, amelyhez szorosan kapcsol�dik a szolg�lat eszm�nye, a napi 24 �r�s k�szenl�t eg�sz �letform�t meghat�roz� jellege, amely a civil �letet is ennek rendeli al�, vagyis a b�rmikor seg�teni akar�s.
Ezzel szemben az orvosi hivat�s preszt�zs�r�l ellentmond�sosan nyilatkoztak a hallgat�k. A fentiekb�l k�vetkez�en igazolt �s nagy t�rsadalmi elismerts�get jelent orvosnak lenni, de m�s „sikerszakm�kkal” �sszehasonl�tva m�r vesz�tett r�gi f�ny�b�l.
A hallgat�k a k�pz�s hivat�studatot form�l� szerep�r�l negat�van nyilatkoztak.
A hivat�studat pedig azt jelenti sz�mukra, hogy tiszt�ban kell lenni�k e fent eml�tett elv�r�sokkal, amelyeknek lelkiismeretesen, elk�telezetts�get, �ldozatot v�llalva is megfelelni akarnak, �r�mmel v�gezve majd az orvosi gy�gy�t�munk�t.
A k�pz�s hivat�studatot form�l� szerep�r�l, ennek teljes�l�s�r�l meglehet�sen negat�van nyilatkoztak a hallgat�k. B�r a k�pz�s sor�n sok j�, k�vetend� p�ld�t is l�tnak, ezt ig�nylik is: fontosnak tartj�k a k�vetend�, „ut�nz�sra alkalmas” orvosok p�ldamutat�s�t.
A m�r eml�tett debreceni vizsg�lat eredm�nyei szerint is szigor�an �t�lt�k meg az oktat�kat. T�bbs�g�k egyet�rtett azzal az �ll�t�ssal, hogy kiz�r�lag olyan szakembereket lenne szabad egyetemi oktat�k�nt foglalkoztatni, akik az oktat�munk�t kiemelt preszt�zs� feladatnak tekintik (15).
V�lem�ny�k szerint a k�pz�s nem igaz�n k�zvet�t fel�j�k hivat�studatot, ennek okait legf�k�ppen az eg�szs�g�gy kedvez�tlen anyagi helyzet�ben �s az orvosok t�lterhelts�g�ben v�lt�k megtal�lni. Nem kev�sb� a trad�ci�k �t�r�k�t�s�nek hi�ny�ban.
El�ny�k a p�lyaszocializ�ci�ban
A p�lyaszocializ�ci� folyamat�ban el�nyk�nt �rtelmezt�k azt, ha valaki kevesebb kudarc, csal�d�s, kisebb �ldozatok �r�n k�pes azonosulni az egyetem elv�r�saival olyan form�n, hogy ezalatt megtal�lja saj�t hely�t is, k�pess�geinek, elv�r�sainak megfelel�en tud sikeresen felk�sz�lni az orvosi szerepre.
E szempontb�l el�ny�s helyzet�ek azok a hallgat�k, akik gyakorlatot szereztek, p�ld�ul dolgoztak k�rh�zi �pol�k�nt vagy a ment�kn�l.
El�nyt jelent a hallgat�knak, ha orvoscsal�db�l sz�rmaznak.
A p�lyaelhagy�s
A kor�bbi �vtizedekben valamennyi �rtelmis�gi foglalkoz�s k�z�l az orvosokn�l volt a legalacsonyabb a p�lyaelhagy�k sz�ma. Ezt sz�mos okra vezett�k vissza, legf�k�ppen a k�l�n�sen er�s �s korai azonosul�sra, valamint arra a t�nyre, hogy az orvosi egyetemnek nem volt „v�szkij�rata”, nem ny�lt m�d levelez� vagy m�s jelleg� k�pz�s keret�ben elv�gezni, m�s szakm�t v�lasztani pedig mindenk�ppen kudarcot jelentett. Ez a speci�lis helyzet az �vism�tl�k magas ar�ny�t, illetve az egyetemet v�glegesen elhagy�k alacsony sz�m�t eredm�nyezte. Csak el�re lehetett „menek�lni”, el kellett v�gezni az egyetemet minden�ron (11).
Az interj�k tan�s�ga szerint a p�ly�val val� nagyfok� azonosul�s term�szetesen ma is �l a hallgat�kban, napjainkban azonban �j folyamatoknak is tan�i lehet�nk.
A konkr�t p�lyaelhagy�s sz�nd�k�t az interj�alanyok nem eml�tett�k ugyan, de az orvosi hivat�s gyakorl�sa mellett, illetve helyett sz�mos „v�szkij�ratra” ny�lik lehet�s�g; ezek k�z�l a legfontosabbak: a tov�bbtanul�s jog�sz, k�zgazd�sz, term�szetgy�gy�sz ter�leten, a felduzzasztott sz�mban tal�lhat� gy�gyszerismertet� �ll�s, amely tulajdonk�ppen r�szleges p�lyaelhagy�snak tekinthet�, hiszen ha nem is gy�gy�t� orvosk�nt, de az eg�szs�g�gy k�zel�ben maradnak, sokszor fontolgatva, lehet�s�gk�nt fenntartva a visszat�r�s alternat�v�j�t is. E mellett azonban egy �rdekes jelens�gr�l sz�moltak be a hallgat�k. Az orvosi hivat�s gyakorl�sa mellett biztons�gi l�p�sk�nt igyekeznek valamilyen p�nzkereseti lehet�s�get is tal�lni – ford�t�s, aerobikoktat�s, informatikai v�llalkoz�s –, amely ellentmond�sban van a hivat�s fogalm�val.
A m�lyinterj�kb�l kirajzol�d� tendenci�k tov�bbi empirikus vizsg�latokat alapoznak meg. A legfontosabb annak �rt�kel�se, hogy a p�lyaszocializ�ci� mely elemei el�gtelenek, valamint melyek lenn�nek �talak�that�ak az eg�szs�g�gy, oktat�s jelenlegi, kedvez�tlen k�r�lm�nyei k�z�tt is. A tendenci�kat empirikusan is igazol� vizsg�latok alapj�t kell, hogy k�pezze a csal�di sz�rmaz�si h�tt�r felt�r�sa: kik azok, akik ma az orvosi egyetemet v�lasztj�k. A k�l�nb�z� t�rsadalmi h�tter� hallgat�k hogyan j�rj�k be az orvosi p�lyaszocializ�ci� �tj�t, mennyire sikeresek az �rv�nyes�l�sben.
A vizsg�lati eredm�nyek igazi �rt�k�t az adja, hogy hozz�j�rulhatnak a k�pz�s tov�bbfejleszt�s�hez. Az orvostanhallgat�kkal kapcsolatosan eddig megjelent irodalom �s jelen vizsg�lat elemz�se is azt igazolj�k, hogy bizonyos szempontb�l a hallgat� „�r�k” idealizmussal �rkezik, t�bb-kevesebb kudarc �r�n megtanulja, hogyan tud az egyetem elv�r�sainak megfelelni, szakmai szerepe elsaj�t�t�s�val p�rhuzamosan t�bb�-kev�sb� re�lis szeml�letre tesz szert. A k�pz�snek viszont – folyamatosan meg�julva, alakulva – minden korban t�kr�znie kell a v�ltoz�sokat, hiszen csak �gy felelhet meg annak a k�vetelm�nynek, hogy a hivat�st v�laszt�kat val�ban felk�sz�tse p�ly�juk eredm�nyes gyakorl�s�ra. A kreditrendszer k�zelg� bevezet�se k�l�n�sen aktu�liss� teszi az ilyenfajta elemz�seket.
Engel. The need of a new medical model. A challenge for biomedicine. Science 1997;196:129-36.
Somlai P�ter. Szocializ�ci�. Budapest: Corvina; 1997.
Bagdy Em�ke. A pedag�gus hivat�sszem�lyis�ge. KLTE, Pszichol�gia Int�zet; 1997.
Erikson EH. Childhood and Society. New York: Norton; 1963.
Szil�gyi Kl�ra, V�lgyesy P�l. A p�lyafejl�d�s vizsg�lat�nak m�dszertani lehet�s�gei a fels�oktat�sban. Budapest: Oktat�skutat� Int�zet; Fels�oktat�si T�macsoport; 1985.
Coombs RH. Mastering Medicine. New York: The Free Press; 1978.
Besenyi S�ndor. A sz�l�k t�rsadalmi helyzete �s az orvosegyetemi hallgat�s�g �sszet�tele. Szociol�gia 1976;2:324-50.
Merton RK, Reader GG, Kendall PL (eds.). The Student-Physician. Introductory Studies in the Sociology of Medical Education. Cambridge: Harvard University Press; 1957.
S�gi Matild. Az orvostanhallgat�k foglalkoz�si szocializ�ci�ja. Szociol�gia 1987;4:491-512.
Bourdieu P. Hatalmi mez�, �rtelmis�gi mez� �s oszt�lyhabitus. In: Husz�r (szerk.). Korunk �rtelmis�ge. Budapest: Gondolat; 1978. p. 158-9.
B�nlaky P�l, K�r�sz Gyul�n�, Solymosi Zsuzsa. Orvosok Magyarorsz�gon. Budapest: Akad�miai Kiad�; 1981.
Csabai M�rta, Bartha Krisztina. Az orvosi identit�s alakul�sa: orvostanhallgat�k n�zete az orvosi p�ly�r�l, az orvosszerepr�l. LAM 2000;10:638-44.
Lupton D. Doctors on the medical profession. Sociology of Health and Illness 1997;19(4):480-97.
Becker HS. Boys in White. Chicago: University of Chicago Press; 1961.
Bartha Krisztina, Csabai M�rta. V�lem�nyek az orvosegyetemi k�pz�sr�l. Z�r�jelent�s a Debreceni Egyetem Orvos- �s Eg�szs�gtudom�nyi Centrum Min�s�gbiztos�t�si Bizotts�g�nak felm�r�s�r�l. 2000.
Cs�szi Lajos. A laikus idealizmus elveszt�se. Vil�goss�g 1984;10: 623-30.
V�rin� Szil�gyi Ibolya. Az orvosk�pz�s n�h�ny probl�m�j�r�l – ahogyan p�lyakezd� orvosaink l�tj�k. Szociol�gia 1976;1:118-38.
Moln�r P�ter. A hi�nyz� emberk�p nyom�ban. V�geken 1994;5.
Buda B�la, Kopp M�ria, Nagy Emese (szerk.). Magatart�studom�nyok. Budapest: Medicina K�nyvkiad� Rt.; 2001.
B�nfalvi Attila, Moln�r P�ter. Az orvosi antropol�gia st�tus�r�l. LAM 2000;10(11-12):916-22.
Kopp M�ria, Pik� Bettina. A magatart�studom�nyok oktat�sa Magyarorsz�gon, a pszichi�tria �s a magatart�studom�nyok, a magatart�sorvosl�s kapcsolata az orvosk�pz�s �s a szakk�pz�s ter�let�n. Psychiatria Hungarica 2001;16(2):183-90.
Moln�r P�ter. A magatart�s b�lcsess�ge – az orvosi-gy�gy�t� kompetencia harmadik arca. Illei Gy�rgy (szerk.). K�z�ss�gi �pol�s. P�cs: POTE eg�szs�g�gyi f�iskolai jegyzet; 1996.
Kretschmer. Medizinische Psychologie. Stuttgart: Thieme; 1963.
Moln�r P�ter, Csabai M�rta. A gy�gy�t�s pszichol�gi�ja. Budapest: Springer Hungarica; 1994.
Csabai M�rta, Moln�r P�ter. Eg�szs�g, betegs�g, gy�gy�t�s. Budapest: Springer Kiad�; 1999.
SOCIALISATION IN THE MEDICAL PROFESSION AS REFLECTED BY THE STUDENTS
INTRODUCTION – This article analyses the socialisation in the medical profession using complex approach, and taking Merton�s definition as a starting point.
METHODS – Qualitative sociological, semi-structured deep-interview method.
RESULTS – The motivation of medical students in choosing their profession have not changed in the past years. The socialisational phases can clearly be observed during their training, these can serve as a basis for empirical observations. The role of classes related to behavioural studies is significant, while the opinion of the students about the teaching methods is diverse. Taking a family member as a model or work experience gained in medical fields is an advantage in the socialisational process. Temporal or partial leaving of the profession are new phenomena.
CONCLUSION – Considering the characteristics of qualitative observational methods, the results of the present analysis may serve as a starting point for further empirical observations based on a representative model.
medical professionalisation, semi-structured deep-interview