08.12-i adás - nyelvtanulás ötven fölött
Létrehozta: admin (2015. augusztus 12. )
Utolsó hozzászóló: admin (2015. augusztus 12. )
Két, a szenior nyelvtanulással kapcsolatos beszélgetést hallanak ma. Az elsőt azért idézzük fel, mert hátha kedvet csinálunk azoknak, akik még nem tudják, hogy szeptembertől hogyan szeretnék frissen tartani az agyukat. A Babilon nyelvstúdióban egy éve tanulnak nagy lelkesedéssel a Nagy Generáció tagjai. Egy 2014-es felvételen Kalauz Dóra angoltanár és tanítványai beszélnek arról az örömről, amit a heti két angolóra jelent nekik...
A múlt héten, az Ördögkatlan fesztiválon egy olyan, magyar származású osztrák nővel találkoztam, akinek Napóleon felesége volt az ükanyja, a nagyapja nevét pedig a Vylyan pincészet egyik bora viseli. Montenuovo-Kübeck Franciskát, mint kiderült, nem érdekli családja történelmi múltja, de 52 évesen mégis elkezdett magyarul tanulni. A Nagy Generáció mai adásának második részében vele beszélget Mélykuti Ilona.
Mi motiválja az embert, hogy ötven fölött nyelvet tanuljon? Iván Mária a hetvenes évek második felében egyszer már eljutott az angol középszintig, de mivel nem használta, tudása lassan megkopott. Mikor nyugdíjba ment, úgy érezte, elő kell vennie, fel kell frissítenie hajdani tudását. A nyelviskolában tanultakat azonban ma már olvasásra, beszélgetésre is használja. Szépfalviné Ágnes is igen vidáman beszél a tanulás nehézségeiről. Kalauz Dóra minden korosztályt tanít, s úgy tapasztalja, hogy az agyonterhelt 20-30 éveseket a legnehezebb tanítani. A szenior korosztállyal azért könnyebb, mert ők élvezetből tanulnak, nem kényszerből, s ez a teljesítményen is meglátszik.
Harmadik rész, 13.29 perc
A műsor hátralévő részében egy olyan, magyar származású osztrák hölgyet ismerhetnek meg, aki ötven fölött tanult meg magyarul, de már drámákat fordít németre. Bár igencsak történelmi ősökkel büszkélkedhetne, de ez nem érdekli. Néhány éve egy budapesti üzletben véletlenül látta meg egy borcímkén családja nevét. Nyomozni kezdett, és megtudta, hogy a Vylyan szőlőbirtok 20 éve engedéllyel használja a nevet, így tisztelegve a szőlő telepítője, Montenuovo Nándor előtt, akit arisztokrata származása ellenére Dachauba hurcoltak, mert nem értett egyet a zsidótörvényekkel. A háború után a nagyapát az ÁVÓ agyonverte, vagyonát széthordták, csak a szőlő maradt meg. Kübeck-Montenuovo Franciska már Ausztriában született, osztráknak tartja magát, de ötven fölött mégis nekiállt magyarul tanulni.
A nyelvtanulás után Franciska beiratkozott Budapesten a Balassi Intézetbe, és műfordítást tanult. Fordított Mándyt és Rakovszky Zsuzsát, Petri Györgyöt (az nagyon nehéz volt, de legszívesebben drámát, Háy Jánost ültetett át németre. Már vannak kedvenc magyar szavai, de van, ami nagyon nehéz, a káromkodások például sokkal durvábbak a magyar nyelvben. Most, hogy befejezte tanulmányait, csak remélni tudja, hogy Ausztriában talál kiadót majd fordításainak. És hogy milyennek látja Franciska Magyarországot? Budapestet európai színvonalúnak, de a vidéket sokszor borzasztónak. A műsor utolsó perceiben arról beszél, hogy milyen volt ötven fölött együtt tanulni a fiatal egyetemistákkal. Miben inspirálták őt, s hogyan fogadták maguk közé azok, akik a gyerekei lehettek volna.