Nagyon örülünk az alábbi személyek támogató munkájának:
Simone Leitman
Fenntartható gazdasági fejlesztés
November végéig egy kutatást fogok lebonyolítani a "zöld kosár" fejlesztési lehetőségeiről és az agro/ökoturizmus lehetőségeiről, de mindenekelőtt a helyi lakosság hozzáállásáról ezeket az ötleteket illetően.
Ezek a témák eléggé ismertek manapság: annak érdekében, hogy a helyiek pluszbevételhez jussanak, és ezáltal a falvakban maradjanak, jó lehetőséget jelenthet a termékeik közvetlen eljuttatása "zöld kosarakban" azokhoz a fogyasztókhoz, akiknek a jó minőségű élelmiszer beszerzése problémát jelent.
A zöldségek, gyümölcsök, tej, kenyér, stb. hagyományos módszerekkel készül kis mennyiségekben, szezonálisan, és sok esetben bio módon. A kis és közepes méretű, hagyományos családi gazdaságok támogatása azért szükséges, mert hozzájárulásuk a biológiai sokféleség és a gyönyörű táj megőrzéséhez nélkülözhetetlen.
A vidéki gazdaság fejlesztésének egy másik opciója az lehet, hogy megmutassuk a gazdáknak, hogy tudások és kemény fizikai munkájuk által oly módon járulnak hozzá a kulturális és természeti örökség védelméhez, amely kivívja a fenntartható turizmusban érdekelt személyek elismerését. A fenntartható élelmiszertermelés és az önellátó életmód alapszintű megismerését elősegítendő, olyan turistákat és személyeket lehetne fogadni, akiket érdekel a falusi életmód.
A fő kérdés az, hogy ezek az ötletek tudnak-e működni Románia vidéki térségeiben, illetve mennyire motiváltak a helyiek hogy ezt az utat járják. Erdély gazdag kultúrával, történelemmel, vadvilággal és biodiverzitással rendelkező térség, de rengeteg olyan problémával szembesül, amelyek veszélyeztetik értékes örökségét, például a fiatalok vidékről kivonulását vagy a mezőgazdaság hanyatláság, különösen a szarvasmarhatartást.
Interjúkat fogok készíteni Cosmin Ivascu (PhD diák a kolozsvári Babeş-Bolyai Tudományegyetemen Biológia Geológia karon) segítségével. Ezek információforrásként fognak szolgálni Doboka (Dăbâca) és Kolozsborsa (Borşa) falvak lakóinak, de ugyanakkor ihletet adhatnak vidékfejlesztéssel kapcsolatos projekthez is.
Önkéntesek, 2014. október-november
Ökoszisztéma szolgáltatások a hagyományos erdélyi tájban
"Ön büszke a falujára és annak környezetére? Mit szokott csinálni, amikor kint tartózkodik a falu határában? Szépnek tartja környezetét?" - egy pár kérdés abból a kérdéssorozatból, amelyre Kendilóna (Luna de Jos) község lakosai válaszoltak három hetes tartózkodásunk alkalmával. Mi, Beatrice és Claire, a münsteri egyetem hallgatói vagyunk, Németország észak-nyugati részén. 2014-ben október-november hónapokban Romániába utaztunk, hogy adatokat gyűjtsünk kutatási projektünkhöz, amelyet tájökológia témában kezdtünk el mesteri képzésünk alatt.
Az elmúlt években a tájökológia különböző ágai foglalkoztattak, legfőképp a botanika, de, mivel adott volt a lehetőség egy új területen való kutatásra, elkezdtük felfedezni a társadalmi ökológia területét. Beatrice már korábban együttműködött a MOZAIC Egyesülettel, ezért döntöttünk úgy, hogy Kendilóna községben folytassuk le a kutatást. Projektünk fő témaköre az ökoszisztéma szolgáltatások, kiemelten pedig a kulturális szolgáltatások.
Az ökoszisztéma szolgáltatások kifejezés olyan előnyöket és hasznokat jelent, amelyeket az emberek attól az ökoszisztémától kapnak, amelyben élnek. Ezek az előnyök lehet anyagiak (például fa, élelmiszer, víz, stb.), vagy immateriálisak (például rekreáció, esztétikai és társadalmi érték és egyebek). Utóbbiakat nevezzük kulturális szolgáltatásoknak, és minket ezek érdekeltek a legjobban.
Egyes kutatók szerint, ha egy olyan hagyományos tájat szeretnénk megőrizni, amelyben a természet és ember közötti kapcsolat hosszú idő alatt alakult ki, ezt tiszteletben kell tartani, és, ha szükséges, új kapcsolatokat kell beilleszteni. Ezek a kapcsolatok egyrészt az emberek által kialakított területhasználati módszerek, másrészt azokat az ökoszisztéma szolgáltatásokat jelentik, amelyeket az emberek kapnak cserébe a természettől. Következésképpen, e különleges társadalom-ökológiai rendszer megőrzése érdekében azonosítani kell a jelenlegi ökoszisztéma szolgáltatásokat, és ideális esetben, találni újakat. Tudnivaló, hogy, ha ismerjük az ökoszisztéma szolgáltatásokat, az ökoszisztémát sokkal hatékonyabban meg tudjuk védeni. Továbbá, a tudás elősegíti azt, hogy a lehető legkevesebb konfliktus keletkezzen az ökoszisztémában érdekelt különböző csoportok között, például gazdálkodók, falusiak, természetvédők és mások. Így érhető el, hogy minden érintett csoport érdeke tiszteletet élvezzen.
Ez a paradigma felkeltette a figyelmünket. Az erdélyi tájban található sokféle faj meghatározó tud lenni egész Európa számára, ugyanis ezt a régiót gyakran említik az érintetlen kulturális táj egyik legjobb példájának. Ebből kiindulva, azt szeretnénk feltárni, hogy mely ökoszisztéma szolgáltatások vannak jelen a helyiek mindennapjaiban. Módszerként fél-strukturált interjúkat használtunk, összpontosítva a kulturális szolgáltatásokra. A kulturális szolgáltatások "veszélyeztetettebbek", és, ha eltűnnek, nagyon nehezen lehet visszahozni vagy helyettesíteni őket.
Tartózkodásunk alatt az élet minden területén tevékenykedő helybelieket látogattunk meg és kérdeztünk ki. Interjúalanyaink különböző életkorúak és foglalkoztatottságiak voltak, férfiak és nők egyaránt. Az emberek mindig barátságosan fogadtak, ezért élmény volt az interjúkat lefolytatni. Az adatok és információk jelenleg feldolgozás alatt állnak, és reményeink szerint 2015-ben érdekes eredményeket tudunk bemutatni.