Miért alakítjuk át az egészségbiztosítási rendszert? | mszp20
Miért alakítjuk át az egészségbiztosítási rendszert?
2007, október 20 - 17:52
Éljünk minél többen, minél tovább, jobb életminőségben!!
Ezért kell átalakítani az egészségügyet! Hatékonyabb és igazságosabb működéssel, jobban képes legyen megőrizni és helyreállítani az egészségünket. Az egészségügyi reformfolyamat újabb szakaszához értünk: az egészségbiztosítási rendszer átalakításához, amelyhez az MSZP Országgyűlési Frakciója által kiadott tájékoztató segítséget nyújthat a leendő struktúra megismeréséhez. Választ ad a mit? és miért? kérdésekre.
Az előző kormányzati ciklusban fontos döntést hoztunk: kialakítjuk a biztosítási alapon működő korszerű egészségügyet. Tesszük ezt elsősorban annak érdekében, hogy jobb színvonalú szolgáltatásokat biztosítson a betegeknek. Az átalakítás célja az is, hogy csökkenjen a kiszolgáltatottság, erősödjenek a betegjogok, legyen egyértelmű és számon kérhető, hogy a biztosítási jogviszony keretén belül mire jogosultak a biztosítottak. Mindezek mellett fontos volt az is, hogy az átalakított egészségügy finanszírozása stabil és fenntartható legyen. Szűnjön meg az a helyzet, hogy a TB járulékot saját hibájukból elbliccelők költik el a tisztességesen fizetők pénzét. Váljon világossá, hogy kik után fizet az állam (nyugdíjasok, gyerekek, munkát keresők stb.) és kitől várjuk a járulékfizetést.
A biztosítási jogviszony következetes ellenőrzésének sikerét máris mutatja a járulékbevételek megnövekedése, ami hosszú évek óta először eredményezett többletbevételt az egészségbiztosítás forrásaiban. Ezért kaphatnak már idén 25 milliárd Ft többlettámogatást a kórházak.
A fenti célok érdekében hirdettük meg 2006-ban a Magyar Szocialista Párt egészségügyi programját. Ez a közösen vállalt programunk alkotja a kormányprogram egészségügyi fejezetének gerincét.
A koalíciós partnerünk is ragaszkodott saját értékeihez az elmúlt hónapokban folytatott tárgyalásokon, de mi sem hagytunk kétséget afelől, hogy alapvető baloldali értékeink feladására senki és semmi nem kényszeríthet bennünket. Ezeknek az értékeinknek az érvényre juttatása volt a legfontosabb célunk, vagyis az, hogy az átalakítási folyamat során erősítsük:
· az egységes nemzeti kockázatközösséget, vagyis az egészségbiztosítás egységét, amelyben minden biztosított egyforma ellátásra jogosult.
· a mindenki számára kötelező biztosítási jogviszonyt, amelyben senki nem maradhat ki önhibáján kívül az ellátásból.
· a szolidaritás eszméjét, amely szerint nem lehet anyagi helyzetük vagy életkoruk szerint „válogatni” a betegek között, és csökkenek az ellátás és az életesélyek igazságtalan területi különbségei.
A tárgyalásokon rögzítettük azt is, hogy az egészségbiztosítás átalakítása miatt nem változhat a járulékok mértéke és nem csökkenhet a biztosítottaknak járó szolgáltatások köre.
Azzal is tisztában voltunk, hogy az egészségügyben és az egészségbiztosításban fontos szempont lehet a verseny, mert ez az intézményeket teljesítményük növelésére ösztönzi, de nem bízhatunk mindent erre a tényezőre. Az elfogadott megállapodás szerint a szolgáltatói szektorban lévő és a pénztárak közötti verseny többségi állami jelenlét mellett és szabályozott módon történhet. Érvényesítettük a területi felelősség elvét részben a nyugodt átmenet kedvéért (a pénztárat nem választó biztosított automatikusan az adott térségért felelős pénztárhoz tartozik majd), részben azért, hogy könnyebben szervezhetőek legyenek a szolgáltatások.
Nem magán alapon működő, a profitérdeknek más szempontokat alárendelő biztosítási rendszert hozunk tehát létre, de szerepet szánunk a magánszektornak, hogy a maga hatékony szervezési elveivel és ellenőrzésével tegye ésszerűbbé az egészségügyi intézményrendszer működését, kerülje el a betegnek és a közös kasszának egyaránt felesleges megterhelést jelentő párhuzamos vizsgálatokat, a betegek ide-oda küldözgetését, várakoztatását. Szükség van a kisebbségi magántőkére azért is, hogy többlet forrásokat hozzanak be az egészségügybe, amelyek később nekik is, de az ellátottaknak is megtérülnek az időben felismert betegségek gyorsabb gyógyítása miatt. A magánszektor részvétele egyben érdekeltséget is teremt: az egyes pénztárak abban érdekeltek, hogy a pénztárak közt is folyó versenyben megtartsák biztosítottjaikat, ezért törődniük kell érdekeik képviseletével.
Mi fog tehát történni? Még ebben az évben megvitatjuk és elfogadjuk a szükséges törvényeket. Jövőre létrehozzuk a területi biztosítási pénztárakat. Ezután jelentkezhetnek az ezekben szerepet vállalni akaró vállalkozók, akik versenyben nyerik el a megfelelő, az egészségügyben maradó pénzösszeg fejében a részvétel jogát. Budapest – Pest megye összevont területén négy pénztár is alakul a nagyobb terület és az itt könnyebben elérhető verseny miatt, egyébként megyénként egy. A biztosítottak, ha akarják, megvizsgálják a pénztárak ajánlatait, és kiválasztják pl. a Budapest – Pest megyében működő négy közül a nekik tetszőt. Vidéken is megtehetik, hogy a megyéjükben működő pénztár helyett egy másikat választanak, amelynek ajánlatát kedvezőbbnek tartják. Az ajánlat vonatkozhat pl. a kötelező ellátáson felüli ingyenes szűrővizsgálatokra, a várakozási idő csökkentésére, az eddig üres háziorvosi praxis betöltésére stb. Az általuk választott pénztár a székhelyétől függetlenül a lakóhelyen történő ellátás érdekében ugyanúgy megköti szerződését a máshol lakó biztosított háziorvosával, szakrendelőjével, mint ezt a saját megyéjük pénztárja tenné. Aki nem akar választani, nem kell semmit csinálnia: róla a megyéjében (illetve Budapest és Pest megye adott részén) működő pénztár köteles jelentkezés nélkül is gondoskodni. Ő csak azt fogja észrevenni, amit remélhetőleg minden állampolgár: van kihez fordulnia panaszaival vagy kérdéseivel, és ellátása fokozatosan jobb körülmények között zajlik.