Megbízható utalások vannak azzal kapcsolatban, hogy a nagyon nagy terhelésnek kitett izomban „javítások” mennek végbe, mégpedig speciális sejtek által, az úgynevezett őssejtek által, melyek a véráramom keresztül a hajszálereken át a rostokhoz jutnak, és ott szó szerint kifoltozzák az izomsejteket. Fehérje, és a „javítósejtek” attól kezdve az izomszövedék részévé válnak, és tovább vastagítják azt.
Ezzel párhuzamosan egy alkalmazkodási folyamat megy végbe a környező kötőszövetekben, inakban, szalagokban. A kötőszövetréteg ellenállóbb lesz, keményebb, és valószínűleg vastagabb is, és pont ez az alkalmazkodás nyújt védelmet a sérülések ellen, ha biztosítjuk a regenerálódáshoz szükséges időt. Ezeket a kellő nagyságú ingerek, tehát terhelés, vagy túlterhelés váltja ki. A nagy ingerek (itt a nagy alatt nem csupán a nagy súly értendő) minden bizonnyal egy olyan reakciót váltanak ki, ami által nagyobb terheléseknek jobban ellen tud állni. Mai napig vitatott, hogy esetleg az izomrostok számának növekedése is bekövetkezik (hiperplázia).
A normálnál gyorsabb ütemű, felfokozott sejtosztódás.
Tehát ha megpróbálod az izmot egyre jobban terhelni, a test alkalmazkodik, és egyre nagyobb számban húzódnak össze a rostok, hogy a folyamatosan növekvő követelményeknek eleget tudjon tenni. Ez azt jelenti, hogy az izomzatodat folyamatosan növekvő terhelésnek kell, hogy kitenned annak érdekében, hogy ezt az alkalmazkodási folyamatot képes legyél fenntartani.
A súlyzós edzés ezen kívül más reakciókat is von maga után, a rostok vastagodnak, az izmot körbevonó burok ellenállóbbá válik, és új hajszálerek képződnek, hogy több vért tudjanak erre a területre szállítani. Itt az izomsejtek megfelelő energiaszolgáltató anyagokkal való ellátása döntő fontosságú. Ezáltal töltődnek fel az izmok egy edzés után több izomglikogénnel, és fehérjével, mint edzés előtt.
akaraterő alakformálás edzésmódok edzőterem egészség egészséges életmód egészséges táplálkozás életmód étrend kalóriabevitel sport