Index - Külföld - Milosevics a börtönből is parancsol
Milosevics a börtönből is parancsol
2001.04.28. 17:43 Szlobodan Milosevics bukott diktátor nem tétlenkedik: börtöncellájából igyekszik irányítani a pártját, s e helyről adott utasítást a szocialista párton belüli tisztogatásra is, no meg arra is, hogy a szerb és jugoszláv vezetőket emlékeztessék arra, kerülhetnek még ők is ilyen helyre. A volt államfő ellen eközben újabb vádiratot készítenek a hágai ügyészek, akik közül néhányan a szerb Állambiztonsági Szolgálat különleges alakulata után is nyomoznak. Szlobodan Milosevics volt jugoszláv elnök felesége, Mirjana Markovics által üzente meg, hogy a Szerbiai Szocialista Pártból (SPS) alkotmányos árulás miatt ki kell zárni Milan Milutinovicsot, Szerbia elnökét, pénzügyi árulás miatt Dragan Tomicsot és tolvajlás miatt Milan Bekot - írta a Glasz javnoszti szombati számában. A belgrádi napilap szerint Markovics az SPS végrehajtó bizottságának értekezletén adta át férje üzeneteit a párt vezetőségének. Milosevics elrendelte, hogy a szocialisták főbizottságában kapjon helyet Goran Trivan, a Srbijasume, azaz a szerb erdőgazdálkodási vállalat egykori igazgatója, s azt is, hogy pártja alakítson bizottságot, melynek feladata lenne kivizsgálni az SPS egyes tagjainak bűncselekményeit. E bizottság munkájának célja az lenne, hogy a szófogadatlan párttagokat átadja a rendőrségnek az őket terhelő dokumentumok kíséretében. 'Ők is kerülhetnek ilyen helyre
Zoran Djindjics Milosevics ugyanakkor párttársait arra is utasította, hogy április 27-e, Jugoszlávia államiságának napja alkalmából az SPS helyi bizottságai táviratok özönét zúdítsák Vojiszlav Kostunica jugoszláv elnökre, Zoran Djindjics szerbiai miniszterelnökre és Vladan Batics köztársasági igazságügy miniszterre. A Kostunicának szóló táviratoknak tartalmazniuk kell azt a kérést, hogy Milosevicset helyezzék házi őrizetbe, míg a Djindjics és Batics címére érkezőkben benne kell lenni annak a fenyegetésnek is, hogy "egy napon őket is utoléri a bosszú, mert törvényellenes módon viselkednek" - írta a SRNA. Újabb vádemelés készül a volt elnök ellen
Újabb vádirat készül Milosevics ellen
Carla del Ponte, a hágai Nemzetközi Törvényszék főügyésze bejelentette: Szlobodan Milosevics volt jugoszláv elnök ellen ez a bíróság a jövő hónap folyamán újabb vádakat emel majd. Az új vádiratok Milosevicset a Bosznia-Hercegovina és Horvátország területén elkövetett népirtással is vádolják majd. "Meggyőződésem, hogy éppen elég bizonyítékunk van ahhoz, hogy Milosevicset elítéljük népirtás miatt. A hágai bíróság hozzájutott bizonyos dokumentumokhoz, melyek súlyosan terhelik a volt elnököt, s tanúvallomások - köztük közvetlen környezetéhez tartozó emberek vallomásai is - alátámasztják a vádakat" -- mondta del Ponte. Az ügyésznő elmondta: Hága vádiratot készített elő Franjo Tudjman horvát elnök ellen is a Vihar és Villám fedőnevű katonai akciók során elkövetett bűncselekmények miatt, azonban a vádemelést a horvát elnök halála akadályozta meg. Az állambiztonsági hivatal különleges egységei célkeresztben
A hágai Nemzetközi Törvényszék Belgrádban lévő nyomozói igen erősen érdeklődnek a szerb Állambiztonsági Hivatal (SDB) különleges osztagainak az elmúlt időszakban végzett ténykedése iránt is. Ennek kapcsán a nyomozók pénteken beszélgettek Rajko Danilovics, Dragomir Todorovics és Nikola Barovics ügyvédekkel, akik a minap felszólították Zoran Djindjics szerbiai miniszterelnököt, hogy számolja fel ezt a különleges osztagot. Danilovics ügyvéd a B92 Rádiónak nyilatkozva elmondta: a hágai nyomozók érdeklődést tanúsítottak továbbá az ibari autóúton történt négyszeres gyilkosság, Ivan Sztambolics eltűnése és Szlavko Csuruvija - egy független hetilap tulajdonosának - meggyilkolása ügyében folyó eljárások iránt is. "Leginkább a különleges egységek parancsnoka, Legija érdekelte őket, s nemcsak, hogy érdeklődést tanúsítottak iránta, de például ismertek minden nevet, melyet ez az ember az elmúlt időszakban használt" - mondta az ügyvéd. A hágai nyomozókat az is érdekli, hogy az SDB különleges osztagának milyen szerepe volt a boszniai, horvátországi háborúkban és a koszovói összetűzésekben. "Mivel nekünk semmiféle közvetlen vagy közvetett értesüléseink ezekről az aktivitásokról nincsenek, a nyomozókat Dusan Mihajlovics úrhoz, a köztársasági belügyminiszterhez irányítottuk, aki több ízben nyilvánosan is kijelentette: a különleges egységek mai osztaga valójában annak az egységnek a megreformált 'változata', melyet az SDB az említett háborúkban vetett be" - mondta Danilovics. Hozzátette: kollégáival felhívták a hágai nyomozók figyelmét, hogy a Boszniában, Horvátországban és Koszovóban elkövetett háborús bűnök, valamint az ibari autóúton történtek, illetve a Csuruvijával és Sztamboliccsal kapcsolatos ügyek között nagyfokú hasonlóságok mutatkoznak. A montenegrói szocialisták: fél évig ne legyen népszavazás!
Zoran Zsizics jugoszláv kormányfő szerint nem szabad népszavazást szervezni az önrendelkezésről Montenegróban hat hónapon belül, és a voksolást mindenképpen párbeszédnek kell megelőznie. A Jugoszlávia egységét szorgalmazó montenegrói koalícióhoz tartozó Zsizics, akinek a Tanjug idézte szavait, úgy vélekedett, hogy az április 22-én Montenegróban tartott törvényhozói választások "megosztottságot mutattak a függetlenség kérdésében", éppen ezért van szükség a mielőbbi párbeszédre. A szavazást a Milo Djukanovics elnök vezette függetlenségpárti szövetség nyerte meg, kis különbséggel. Zsizics szerint Montenegrónak "belső harmonizációra, valamint a jugoszláv föderáció új meghatározására" van szüksége. A jugoszláv miniszterelnök egy esetleges népszavazás feltételeként szabta a választói névjegyzékek megvizsgálását, valamint a sajtó és a rendőrség nagyobb szabadságát, mivel - állította - "mindkettő a jelenlegi hatalom teljes ellenőrzése alatt áll." Mivel Milo Djukanovics koalíciójának nincsen abszolút többsége a montenegrói parlamentben, az elnöknek szüksége van a radikális függetlenségi Liberális Szövetség támogatására. A liberálisok azonban ennek fejében több minisztériumot követelnek, valamint azt, hogy a népszavazásról szóló új törvény elfogadását követő hat hónapon belül voksoljanak az önrendelkezésről.