Nemzetközi TB segédlet
Oktatási Központ - NyitóoldalBeiratkozás
TanárainkTankönyvekTanirodaIntézményi garanciákVizsgagaranciaKedvezmények
TB ügyintéző tanfolyam - Nyitóoldal \ TB fogalmak \ Nemzetközi TB segédlet
Nemzetközi Tb
Tartalom: 5.1. Nyugdíjasként az EU-ban 5.1.1. Szociális és egészségügyi ellátás 5.1.2. Szabad mozgás és munkavállalás 5.2. Nyugdíjtípusok az EU-ban 5.2.1 Öregségi nyugdíj 5.2.2. Egyéb nyugdíjtípusok - hozzátartozói, özvegyi, baleseti stb. 5.3. Nyugdíjkorhatár és minimum biztosítási idő a tagállamokban 5.4 Európai Nyugdíj Barométer
Bevezetés A modern társadalom, a fejlett orvostudomány, és a széleskörű egészségügyi rendszer egyik nagy nyeresége, hogy az utóbbi évtizedekben megnőtt a várható élettartam. Ennek köszönhető, hogy nyugdíjas koruk elérése után az embereknek még hosszú, kiegyensúlyozott életre van kilátásuk.
Mindamellett, hogy a hosszú élet esélye a modernkor egyik legnagyszerűbb hozama, sajnos a születések számának csökkenése miatt egy olyan folyamatot is eredményez, hogy a modern társadalmak népessége folyamatosan öregszik. Kevesebb gyermek születik, de folyamatosan nő a 60 éven felüliek száma. Ennek a két folyamatnak az a következménye, hogy az országok lakosainak koreloszlása megváltozik. A korábbi piramisforma - alul sok gyermek, fölül kevés időskorú - megfordul. A gyerekek, a munkaképes korúak száma csökken, az időseké viszont egyre nő.
Ez az öregedő társadalomnak nevezett jelenség komoly kihívást jelent a világnak, így az Európai Uniónak is. Úgy kell egyre több emberről gondoskodni, biztosítani számukra a megélhetést, szociális ellátását, hogy egyre kevesebb azoknak a száma, akik gondoskodni tudnak róluk. Az elkövetkező években szükséges, hogy alapvető változások szülessenek tagállamszerte a nyugdíjpolitika, a szociálpolitika, a foglalkoztatás területén. Az Európai Unió úgy tesz lépéseket a helyzet kezelésére, hogy mindeközben biztosítja az időskorúak számára mindazokat a jogosultságokat, ami őket megilleti.
Mindezek mellett egy másik jelenség is foglalkoztatja az Uniót. Annak ellenére ugyanis, hogy a tagállamok nyugdíjrendszere a legtöbb nyugdíjas számára biztos megélhetést nyújt, még mindig sok embernek kell szembenéznie az időskori szegénység kockázatával. A témában elvégzett kutatások azt mutatják, hogy ennek mértéke tagállamonként változik ugyan, de jellemzően mindenütt jobban sújtja a nőket, mint a férfiakat.
Ennek a két jelenségnek a kezelése nem választható el egymástól. Az EU és a tagállamok együttesen törekszenek arra, hogy a szükséges reformokat minden tagállamban végrehajtsák, hogy a nyugdíjrendszereket fejlesszék, és hosszútávú fenntarthatóságukat biztosítsák. Mivel a terület tagállami hatáskörben maradt, az EU támogatást nyújt a reformok előkészítéséhez és végrehajtásához, és értékeli a reformok hatásait.
Az Európai Bizottság három prioritást fogalmazott meg a nyugdíjak tekintetében: 1. Megfelelő és fenntartható nyugdíjrendszer: a globalizáció és az öregedő társadalom kihívásaira reagálva olyan változtatásokat kell végrehajtani, melyek az államok részéről kifizethetőek, a nyugdíjasok számára pedig biztos megélhetést nyújtanak. Az erre irányuló törekvések magukba foglalják a nyugdíjpénztári rendszer fejlesztését, illetve a nyugdíjkorhatár alakítását, és az idősek számára a foglalkoztatási lehetőségek megteremtését. 2. A nyugdíjak hordozhatósága: annak biztosítása, hogy ha valaki egyik tagállamból a másikba költözik, akkor a már megszerzett nyugdíjjogosultságai ne vesszenek el, illetve nyugdíjasként a kapott juttatások hordozhatóak legyenek. Ennek megvalósulását uniós direktíva biztosítja. 3. Nyugdíj Fórum: az Európai Bizottság által 2000-ben felállított szerv, ahol a kormányok, a munkaerőpiac és a nyugdíjasok képviselőinek lehetősége nyílik megvitatni a problémákat, és az ezekre adható válaszokat.
A fenti célok megvalósulását az EU ajánlásokkal, adott esetben irányelvekkel segíti. A tagállamok között a szociálpolitika, így a nyugdíj területén is, a nyitott koordinációs mechanizmus szerint zajlik az együttműködés. Ennek keretében a tagállamok közös célokat fogalmaznak, mint például a foglalkoztatottsági ráta emelése vagy a nyugdíjak kiegyensúlyozása, amiknek elérésében egymást segítik a tapasztalatcserével és a legjobb gyakorlatok megismertetésével, a Bizottság pedig folyamatosan figyelemmel kíséri ezek végrehajtását.
5.1. Nyugdíjasként az EU-ban
A nyugdíjasokat az egyenlőség nevében ugyanolyan emberi, állampolgári és politikai jogok illetik meg az EU-ban, mint bárki mást. Sőt az Alapvető Jogok Európai Chartája külön cikkelyben foglalkozik az idősek jogaival. A Charta 25. cikkelye így hangzik:
„Az Unió elismeri, és tiszteletben tartja az idősek jogát a méltó és önálló élethez, a társadalmi és kulturális életben való részvételhez.”
Az Európai Uniónak nincs saját, önálló nyugdíjpolitikája, ez a terület továbbra is állami hatáskörben van. A tagállamokban nem egyformák a nyugdíjkorhatárok, nem egyformák a járulékfizetési kötelezettségek, a jogosultsági feltételek, és nem azonosak a nyugdíjak. Az EU nem is törekszik rá, hogy egyformák legyenek. Ehelyett olyan szabályozásokat hoz, melyek a nyugdíjasok védelmét és érdekeit szolgálják.
A szociális védelem területén hozott rendeletek a szabadság jogok érvényesülését kívánják biztosítani. Mivel az egyes tagállamok eltérő szabályrendszerek alapján működnek ezen a területen, szükséges volt olyan rendeleteket hozni, melyek úgy teszik lehetővé a tagállamok közötti szabad mozgást, munkavállalást és letelepedést, hogy közben a személyek szociális biztonsága is garantált marad.
5.1.1. Szociális és egészségügyi ellátás
Az uniós koordinációs szabályozás a jogosultságok kölcsönös elismerését szolgálja. Az újonnan csatlakozott országok, így hazánk esetében is, mód van a csatlakozás előtt megszerezett jogosultságok elismertetésére. A szabályozás hatálya a mindenkori EU tagállamokra és az Európai Gazdasági Térség tagállamaira (Izland, Liechtenstein, Norvégia), valamint külön egyezmény alapján Svájcra terjed ki. A szabályozás vonatkozik a munkavállalókra és önálló vállalkozókra, közszolgálati alkalmazottakra, diákokra, nyugdíjasokra, hontalanokra és menekültekre, valamint mindezek családtagjaira egyaránt. A rendelet hatálya alá tartozik valamennyi klasszikus társadalombiztosítási ellátás, így: a betegségi és anyasági ellátások, rokkantsági ellátások, öregségi nyugdíj, hozzátartozói nyugellátások, üzemi balesetek és foglalkozással járó baleseti ellátások, halál esetére járó ellátások, munkanélküli és családi ellátások. Ezek mellett ide tartoznak még a speciális, nem járulékköteles ellátások, mint a fenti ellátásokat kiegészítő, felváltó vagy pótló ellátások, illetve a fogyatékkal élő személyeknek járó ellátások.
Egészségügyi szolgáltatások igénybevétele
Az egészségügyi ellátás területén a koordináció a nyugdíjasok és hozzátartozóik védelmét szolgálja, ha arra a nyugdíjas valamely tagállamban jogosultságot szerzett. Ez alapján a nyugdíjasok lakóhelyük szerint vehetik igénybe az egészségügyi szolgáltatásokat, függetlenül attól, hogy a jogosultságot hol szerezték. Kikötés azonban, hogy a jogosultságot a hatóságok felé, a megfelelő E-jelű formanyomtatvánnyal igazolni kell. A formanyomtatvány a megyei egészségügyi pénztáraknál ingyenesen beszerezhető. A nyomtatvány egy éves időtartamra adható ki, de a továbbiakban korlátlanul meghosszabbítható. A magyar nyugdíjasok egészségügyi ellátását, más országba településük esetén a magyar Országos Egészségbiztosítási Pénztár fizeti. Ebben az esetben az ellátások teljes köre igénybe vehető. Természetesen a lakóhelytől eltérő országban történő átmeneti tartózkodás esetén sürgősségi ellátás mindenkinek jár.
A szociálpolitikai koordináció során meghatározott egyenlő elbánás elve értelmében minden tagállam olyan egészségügyi ellátásban köteles részesíteni a más tagállam állampolgárságával rendelkező nyugdíjasokat, amilyeneket saját állampolgárai számára biztosít. Ha valaki élete során több tagállamban szerzett egészségügyi jogosultságot, akkor főszabály szerint a tartózkodási hely szerinti állam kötelezett az ellátására.
Hosszabb-rövidebb idejű külföld tartózkodás esetén, az egészségügyi ellátások igénybevételéhez az Európai Egészségbiztosítási kártyát kell kiváltani. A kártya a lakóhely szerint illetékes megyei egészségügyi pénztárnál igényelhető. Kiváltásához a nyugdíjasoknak megfelelő dokumentumokkal, pl.: nyugdíjas igazolvánnyal, a nyugdíjban részesülést kell igazolni. A kártya érvényességi ideje egy év. A kártyával az utazó az orvosilag szükséges ellátásokat igénybe veheti. A szükséges ellátásokról a kezelőorvos dönt, tekintettel a biztosított állapotára, és arra, hogy mennyi időt tervez a tagállamban tölteni. Az ellátás a magyar egészségbiztosítás terhére nyújtható.
Külföldi gyógykezelés
A nyugdíjasoknak lehetőségük van arra, hogy amennyiben itthon nem jutnak hozzá, vagy a szükséges időn belül nem jutnak hozzá, akkor külföldön vegyenek igénybe gyógykezelést. Ehhez orvosi szakvélemény és a megfelelő, E 112-es formanyomtatvány beszerzése szükséges. A szakvéleményt nem a biztosító és nem a minisztérium, hanem a gyógykezelés jellege szerint illetékes orvosi bizottság nyújtja. A kezelés szükségességét alátámasztó orvosi szakvélemény esetén, a kezelés költségét az Országos Egészségbiztosítási Pénztár állja, és a gyógykezelés költségeinek vállalását az E 112-es formanyomt