Akinek van Csabagyöngye szőlője, az már csipegetheti, hiszen ez az egyik legkorábban érő fajtánk. Elterjedt szinte az egész világon, de Közép-Európában a leggyakoribb.
Igazi magyar fajta, még a XX. század elején a legendás Mathiász János nemesítette Kecskeméten, a Muscat Ottonel és a Bronnerstraube szőlők keresztezésével. Július közepétől érik be, jellegzetesen finom, muskotályos jellegű gyümölcsöt ad, ezért inkább csemegeszőlőként ismerjük. Ennek ellenére zamatos bort is készítenek belőle, amely jó eséllyel pályázhat az év első bora címre. Azt mondják, savakban szegény, ezért nem tartós, de ez nem okoz gondot, hiszen itatja magát és gyorsan elfogy. Maga a szőlő magas cukortartalma és vékony héja miatt ki van téve a darazsak támadásának, esős időben pedig könnyen megrothad.
A Csabagyöngye több szőlőfajta nemesítésének alapja lett. Például a szintén népszerű Irsai Olivérnek is egyik eleme, ami egyébként Magyarország második legelterjedtebb csemegeszőlője. Megszületése Kocsis Pál nevéhez fűződik, aki 1930-ban nemesítette a Pozsonyi és a Csabagyöngye keresztezésével. Háztájiban főleg csemegeszőlőként termesztik, míg a borászatokban intenzíven muskotályos zamatú és illatú bort készítenek belőle. Augusztus elején kezd érni, de az előzőnél sokkal tartósabb, vastagabb héjú. Emiatt fürtjei sokáig a tőkén hagyhatók, hosszabb időn át szedhetők. Borkészítés esetén azonban az optimális szedési időre ügyelni kell, mert túlérve az illat- és zamatanyagai már nem az igaziak. Közepes nagyságú fürtjei, kicsi bogyói miatt nem tartozik a tetszetős, piacos fajták közé. Viszont előnyös tulajdonságai közé tartozik, hogy nem rothad, jól tűri a fagyot és viszonylag igénytelen.
Szintén augusztusban érik egy ma már ritkaságnak számító magyar fajta, a Szőlőskertek királynője muskotály is. Ezt is Mathiász János állította elő, az Erzsébet királyné emléke és a Csabagyöngye keresztezésével 1916-ban. A nemesítők jó néhány fajta keresztezésében használták fel. Mivel nagyon igényes, csak kevés helyen terem bőven. Igen finom szőlő, de rothadásra hajlamos, ráadásul kifejezetten fagyérzékeny, s emiatt egyre kevesebben foglalkoznak vele.