Fõoldal Hírek Egyéb hírek (Nem a Kutatók éjszakáján, de) A fény nemzetközi évében, a fényképezésrõl
A Kutatók éjszakájára szánt elõadásom számára, amit más elfoglaltságom miatt abban az idõpontban nem tudtam megtartani, barátaimmal kerestünk más, a fény nemzetközi évéhez kapcsolódó rendezvényt. Végül a DÖFI (Debreceni Összefogás a Fizikáért Egyesület) rendezvénye, a LIGTtalk kínálkozott, ami e hét pénteken (2015. november 20-án), 14:00 órai kezdettel kerül megrendezésre Debrecenben, a Kísérleti Fizikai Tanszék Szalay Sándor termében. A fényképezésben a fényé a fõ szerep címû elõadásomra 15:45-kor kerül sor. A rendezvény teljes programja a címlap-képünk (a rendezvény plakátja) alábbi, kinagyított részletén olvasható.
A fényképezés ma (a digitális technológiának köszönhetõen) az egyik legjelentõsebb, legsokoldalúbban felhasznált fény-alapú technológia (a digitális fényképezést megalapozó elektronikus képérzékelõ, a CCD megalkotói, Willard Boyle és George Smith 2009-ben megosztott fizikai Nobel-díjat kaptak). Az elõadás címe arra hívja fel a figyelmet, hogy a fényképezéssel kapcsolatban szinte bármely téma kapcsán a fénnyel is kell foglalkoznunk. Az elõadásban áttekintjük a fénynek a fotózással kapcsolatos tulajdonságait (azaz a fénynek szinte valamennyi fontos tulajdonságát ─ de nem kell megijedni, nem a középiskolai tanulmányaink féyre vonatkozó részének öncélú átismétlésére kerül sor). Megnézzük, milyen szerepük van a fényképezésben a fény egyes tulajdonságainak.
Látásunkban is a fényé a fõ szerep ─ fény nélkül ugyanúgy nem látunk, ahogy fényképezni sem tudunk (az emberi látás is egy "fény alapú technológia"). Látó rendszerünk mûködése számos hasonlóságot mutat a (digitális) fényképezés munkafolyamatával. Ez ─ no meg hogy a fényképezés során ugyanazt az elénk táruló látványt rögzítjük ─ indokolja, hogy az emberi látás mûködésével is foglalkozzunk. Ennek során néhány rendkívül meglepõ tényt ismerünk meg.
Az ENSZ Közgyûlés 2013. december 20-ai határozatában, amelyben 2015-öt a Fény nemzetközi évének (pontosabban A fény és a fény-alapú technológiák nemzetközi évének) nyilvánította, a fénnyel kapcsolatos tudományok számos mérföldkövének évfordulójára utalt. A fényképezés kialakulásának és fejlõdésének több mérföldköve évfordulója is ebben az évben van, ami külön aktualitást ad az elõadásnak. A legfontosabb kerek évfordulók:
Elsõ fennmaradt fénykép, Joseph Nicéphore Niépce (1825 vagy 26, 190 éve)
Javaslat színes fotó készítésre 3 színszûrõvel, James Clerk Maxwell (1855, 160 éve)
Az elsõ 1000 db Leica fényképezõgép megjelenése, Oscar Barnack (1925, 90 éve)
A pixel elnevezés elsõ elõfordulása írásban, Fred C. Billingsley (1965, 50 éve)
Az elsõ digitális fényképezõgép prototípus megalkotása, Steven J. Sasson, Kodak (1975, 40 éve)
Az elsõ kompakt fényképezõgép, hátoldalán LCD monitorral, Casio QV-10 (1995, 20 éve)
Az elõadáson vetítésre kerülõ diasorozat letöltése itt érhetõ el .
1) az elõadáson vetített Prezi bemutató, tömörített fájlban történõ ketöltésének lehetõségét (a fájl rendkívül nagy mérete miatt) megszüntettem. Akit érdekel, keressen mailben ( Az email cím védve van a spam botoktól, a megtekintéséhez a JavaScript bekapcsolása szükséges ), megtalálom a módját, hogy eljuttassam.
2) A diák PREZIbõl konvertált PDF fájlban (FenykepezesFeny.pdf) továbbra is letölthetõk.
Ebben az egyes diák egy-egy lapon vannak (az elsõ, áttekintõ lap 2x szerepel).
Érdemes az AdobeReader nagyítást egész oldalra (szélesség és madgasság) illeszteni.
A diák (oldalak) léptetése itt is pl. a PgDown/PgUp billentyûkkel történhet.
Az elõadáson szóban elhangzó kommentár helyett némi magyarázat a bemutató (elõadás) szerkezetérõl:
A Prezi egy nem-lineáris felépítésû prezentációs eszköz. Egy nagy virtuális vászon/rajzlap,
amin szabadon elhelyezve találhatók a bemutató elemei,
keretekben diák, köztük pl. logikai kapcsolatokat jelzõ nyilak, egyéb feliratok.
A vászon kisebb-nagyobb darabjaiból is képezhetõ dia.
Az elsõ dia a teljes rajzlapot mutatja, amin jól megfigyelhetõ az elõadás 4 része:
Az indító dia (címlap) után
(1) bevezetõ diák (3 db, a címlaptól balra és jobbra fent)
(2) az 1. fõ rész, A fény (alcím-lap körül 6 ág, a fény alaptulajdonságai szerint)
(3) a 2. fõ rész, A látás (alcím-lap körül 3 ág)
(4) befejezõ diák (2 db, a címlaptól lefele)
Az egyes ágak elõtt megjelenik egy áttekintõ dia, a megfelelõ alcím-lappal, és környezetével.
A Prezi változat jobban áttekinthetõ, a dia-váltásoknál futólag követhetõ a navigálás a rajzlapon.
A .PDF változatban nem látható a navigálás a rajzlapon, az egy lineáris diasorozat.
http://hu.wikipedia.org/wiki/Prezi
Mindazok elnézését kérem a magyarázkodásért, akik jól ismerik a Prezit (alkalmasint nálam sokkal jobban).
Korábbi, fényképezéssel kapcsolatos népszerûsítõ elõadásaim diasorozatai ugyancsak elérhetõk:
A fényképezés digitális forradalma – forradalom a digitális fényképezésben (Kutatók éjszakája, 2012.)
A fényképezés háttértudományai (See Science Fesztivál, 2013.)
Etikus-e a fényképek manipulálása? Valóság nincs, felejtsd el! (Kutatók éjszakája, 2014.)