Vége az aratásnak, csúcson a traktorpiac - Agroinform.hu
Vége az aratásnak, csúcson a traktorpiac
2015. augusztus 20., 08:00|Agroinform.hu
Az Agroinform.hu augusztusi szakcikkeinek összefoglalója.
Ki tudja meddig tart ez a rekkenő hőség. Mert szinte naponta dőlnek meg a melegrekordok és többnapos országos hőségriadó van érvényben így július vége felé, amikor át kellene gondolni a következő hónap kiskert teendőit. Kertünkben még az árvakelésű napraforgó is elfordította fejét a tűző naptól. Banánérlelő meleg nyarunk lett és a híradások szerint érik is a banán a kaposvári lakótelep épületei között. Mi lehet a legfontosabb teendő tehát? Az éltető nedvesség, a víz megtartása a talajban. Mulcsozásról legutóbb már esett szó, beszéljünk most az öntözésről és a kapálásról – merthogy a talaj művelése is a nedvesség megőrzését szolgálja.
Vége az aratásnak, hogyan tovább?
Lekerült a repce és a búza is a táblákról. Ilyenkor jut egy pár hét nyaralásra is a gazdáknak, persze csak akkor, ha nem kell állatokról gondoskodni. Sokak fejében azért ilyenkor is jár a tervezgetés. Mekkora lesz a vetésterület repcéből? A zöldítő program miatt hány hektár zöldtrágya növényt kell vetni? Egy biztos, viszonylag szűk a termesztett növények palettája, így a kalászosok jelentős részét repce, a lekerült repcét pedig szinte biztosan őszi kalászos követi majd. Mindkét esetben a tarlóápolás részben már meghatározza, hogy a búza, vagy a repce milyen magágyba kerül, és milyen állapotban indul majd a télbe. A repceszár szinte biztosan a területen maradt, a gabonaszalmát vagy lehúztuk, vagy szintén a területen hagytuk. Akár így, akár úgy, mindenképpen még jelentős mennyiségű melléktermék marad a táblán. Vajon mi lesz a sorsa? El fog bomlani. A kérdés csak az, hogy mikorra.
Talán még a borászati szakemberek előtt sem kellően ismert, hogy tevékenységük során milyen nagy mennyiségben keletkeznek szilárd és folyékony szennyező anyagok. Ezt a kérdést Cipruson behatóan vizsgálták, minthogy a szigetország gazdasági életében a borturizmus jelentős szerepet játszik, így a bortermelés szerepe domináns. Megfigyelték a szigetországban, hogy a bortermelés során keletkező folyékony szennyezések több mint felét – biológiai kezelés nélkül – a földekre „vezetik”. Érthető, hogy ezért (is) a talajvíz szennyeződése milyen nagyfokú.
A 2015. év első felében visszaesett az itthon értékesített traktorok darabszáma az előző év azonos időszakához képest. A gazdák az év elején hiába vártak az idei géptámogatások bejelentésére. Áprilisban a kertészeti gépek beszerzésére benyújtható, reményteli pályázat már előrelépést ígért. Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap erre szánt keretösszege azonban rendkívül gyorsan kimerült: a kisösszegű támogatási pályázatokat mindössze 3 órán keresztül fogadták be. Kisebb értékű kertészeti gépekre több mint 1700 igény, nagy értékű gépekre pedig közel 300 pályázat érkezett. A Miniszterelnökségen működő Irányító Hatóság több mint 1800 kérelmet támogatott, melynek összértéke meghaladja a 18 milliárd forintot. A végleges támogatási döntések kipostázására augusztus első hetében került sor. A megvalósítási határidő és a kifizetési kérelem benyújtási határideje egységesen 2015. október 15-re változott. A kivárásnak vége: „ha nyert, ha nem” - megkezdődhetnek a traktorbeszerzések!
A szennyezett területek rekultivációjára, vagyis kármentesítésére jól beváltak bizonyos növényfajok. Az erre alkalmazott növények üdvös hatása legkülönbözőbb formákban nyilvánul meg (pl. nehézfémek kivonása és felhalmozása a növényi szövetekben). Kézenfekvőnek tűnik, hogyha már a szennyezett területeken növényeket termesztünk, érdemes lenne az ott termelt növényi biomasszát – vegyipari alapanyagok előállítására – hasznosítani. A biofinomítás lényege ebben rejlik, azaz a „letermelt” biomassza felhasználása alapanyagok termelésére. Ehhez a növényi biomasszát begyűjtik, aprítják, silózzák, a silózott anyagot préselik, aminek nyomán folyékony és szilárd fázist nyernek. Az előbbiekben a fő termék a számos helyen „alapvegyületként” kiválóan értékesíthető tejsav, az utóbbiban a szilárd présmaradványt (=pogácsát) főleg energetikai célokra (biogáz, égetés) lehet használni.
Az Európai Bizottság 2050-ig a térségi légszennyezettséget (emissziót) 80%-kal szeretné csökkenteni. A Világ Klímatanácsa (IPPC) szerint komoly remény van arra, hogy 2050-ben a termelt energiának kétharmada megújuló energiaforrásokból származzon. Ennek megvalósításához viszont kedvező politikai feltételekre és nagyobb ütemű befektetésre van szükség. Az IPC beszámolója szerint az emberiség a megújuló energiák kedvező növekedési üteme mellett sem mondhat le teljesen a szén, a gáz és a kőolaj felhasználásáról. Azt is figyelembe kell venni a befektetéskor, hogy gyakran a vártnál kisebb a haszon, viszont a fosszilis energiahordozók alkalmazásánál nem mindig veszik kellő mértékben figyelembe azokat a „mellékköltségeket”, melyek a Föld felmelegedése (=klímaváltozás) és az egészségügyi károsodás formájában jelentkeznek. A megújuló energiaforrások felhasználásával 560 gigatonnával kevesebb CO2 jutna a légtérbe, a felmelegedést jelentősen csökkentve.
Gyökérzöldségfélék tápanyagellátással összefüggő fejlődési rendellenességei
A gyökérzöldségfélék esetében több élettani betegség vezethető vissza a helytelen trágyázásra.
Sajnos egységes tápanyag-ellátási gyakorlatról a gyökérzöldségfélék esetében alig beszélhetünk, a termesztésükkel foglalkozó néhány nagyüzem is eltérő számítások alapján határozza meg a trágyaszükségletet, nem is beszélve a kisgazdaságokról, ahol talajvizsgálatokra alapozott trágyázási számítás gyakorlatilag alig létezik. Mint más növények esetében is, a fajlagos tápanyagigényből célszerű kiindulni és ennek alapján meghatározni a kijuttatandó tápanyagok mennyiségét.
Az UV-sugárzás miatt is félthetjük a növényeket
A napsugárzás rövid hullámhosszú tartománya (280-380 mm között) különféle káros hatásokat okozhat, a növények körében elsősorban a fotoszintetikus pigmentek fotooxidatív károsodásának útján. Különösen egyes algák, árnyéklakó mohák, páfrányok és árnyékadaptált fotolabilis (árnyékkedvelő) virágos növények érzékenyek a sugárzásra. A téma fontosságának ismeretében a németországi UFZ Környezetkutatási Központban az UV-B sugárzás káros ökológiai hatásainak vizsgálatával foglalkozva az állat- és növényfajok globális elterjedését, földrajzi eloszlását vizsgálták a klímaváltozás függvényében. A szakemberek előtt jól ismertek az UV-A és UV-B sugárzás közötti különbségek. Az előbbiek 315-400 mm, az utóbbiak 280-315 mm hullámhosszúságúak. Ez utóbbiak közvetlenül károsíthatják a DNS-t, elősegítve a bőrrák képződését.