Bonaparte.hu : Sopron másképp... - Sopron-Suprun-Cyperon
You're here:Kezdőlap Cikkek Sopron-Suprun-Cyperon
Sopron-Suprun-Cyperon
Régóta foglalkoztat a város magyar nevének eredete is. A németről írtam már (http://www.bonaparte.hu/index.php?option=com_content&task=view&id=33&Itemid=39 ) és azt kell mondjam, hogy a magyar név eredetének vizsgálata sem jobban megnyugtató, mint a németé.
Szinte az összes várostörténeti forrás, útikönyv szerint valószínű Suprun ispán nevéből származik a magyar neve városunknak. Sajnos egyéb adatot az ispánról nem sikerült találni és a régi magyar nevek adatbázisában sem szerepel e név. Gömöri János kiváló könyve az ispáni várról is csak feltételezi, hogy az első ispánt hívták így. Érdekességképpen írom, hogy az Internet szerint Suprun eredeti ukrán családnév és Oroszországban is van egy Suprun nevű város. Az ukránok pedig egy görög névből eredeztetik a nevet.
A zürichi magyar történelmi egyesület 1990-ben a következőt teszi közzé: "Ezek után kerül sorra a SOPRON városnév kialakulásához fűződő hozzászólásunk. Mint már említettük , a Sopron környéki helynévegyüttes volt az erősebb, a magasabbrendű erődített udvari szálláshely. Ezt a jelleget a kor latinsága szerint a latin SZUPER, szuperum szóval jelölték, így Oppidum Szuperum-ként említhették. Magyarban a latin „sz“ gyakran „s“-re változott, pl.:szkola–iskola, szumma–summa, márciusz–március. Ilyeténképpen módosulhatott a szuperum latin szó is a magyaros kiejtésben „superum-superun-suprun-SOPRON“ variációban. Állításunk lehetőségét egy francia krónikás emlék is alátámasztja: ugyanis 1096-ban, a keresztes hadak vonulásaival kapcsolatban egy feljegyzésben Sopront „ad castellum Cyperon“ alakban említették, ami nagyon is emlékeztet bennünket a „szuperum“–superun szóalakra, azaz a SUPRUN-ból lett SOPRON-ra." (http://mek.niif.hu/06800/06833/06833.pdf)
Egy érdekes megközelítése az ügynek egy forrás nélküli weboldal, mely szerint, "A régi magyar Suprun személynevet ófranciául írták le először: Cyperon. Ez vált később hangzása miatt egyre inkább Sopronná." (www.kulturalis-turizmus.hu)
Póda Endre (1840. dec. 11.-Sopron, 1902. febr. 3.): plébános, kanonok volt a vezetője a Sopron monográfiáját összeállító bizottságnak, aki mélyen érdeklődött a város múltja iránt. Ő a A soproni kath. parochia és a soproni kath. hitközség története című művében a Cyperon névhez a következőt csatolja. Az Ikva patak völgye, ahol a város felépült egy mocsaras, nádas terület volt és erről kapta a Sopron a nevét. A Palka, Cyperus, a sásfélék családjába tartozó növénynemzetség. A tágan értelmezett nemzetségnek kb. 400 faja van, ezek legnagyobb része trópusi. Ilyen pl. a papirusz, Cyperus papyrus, Afrika és Szicília területén honos sás-féle az ókorban papírost gyártottak belőle, ma brikett készítésére használják. A szintén afrikai Cyperus esculentus gumói olaj- és cukortartalmúak, ehetők. A P. hazai fajait újabban több nemzetségre osztották szét, ezek az Acorellus, Pyereus, Douvaljouvea és a Chlorocyperus. A szűkebb értelemben vett Cyperus nemzetségnek csak egy hazai faja van, a Cyperus fuscus.
Már Mátyás király idejében foglalkoztatta az elméket az a városfalba falazott képmás, amelyet az idők folyamán egyesek, hol nőre (Sempronia), hol férfira (Sempronius)vonatkoztattak, így akarván megerősíteni Sopron város humanista neveinek(Sempronia, Sempronium) Bonfinis által forgalomba hozott magyarázatát. A város mai nevét egyesek szerint az ókorban itt állomásozó Sempronius Secundus, mások szerint Apronianus helytartó neve után kapta (Sopronium).
2014. Taschner Tamás
Sopron másképp - élménytúrák és idegenvezetés Sopronban!