NÉGY UNIÓS ORSZÁG VEZETŐJE TANÁCSKOZIK A MÁRCIUSI EU-CSÚCS ELŐTT
Nem arról van szó, hogy mi négyen egymás között döntsünk arról, hogy mi legyen Európával… azonban négy fontos ország képviselői vagyunk, és ránk tartozik, hogy mit akarunk tenni a többiekkel együtt – mondta Hollande egy sajtótájékoztatón Málagában, ahol Mariano Rajoy spanyol kormányfővel tárgyalt kétoldalú ügyekről.
Újabb saller Brüsszelnek: az USA már nem érdekelt az európai integrációban
Mint írta, ez az elmozdulás rendkívül káros az Egyesült Államok biztonságára és gazdaságára nézve, az amerikai kormánynak ezért határozottan elleneznie kell a föderális elképzeléseket és inkább kétoldalú kereskedelmi kapcsolatokat kellene kialakítania az uniós országokkal. Szerinte mindazonáltal nem kívánatos az európai integráció azonnali felbomlása.
Ugyanakkor sürgette, hogy bocsássák népszavazásra az uniós tagság kérdését az EU minden országában.
Szerinte az Európai Unió egyre nyíltabban az amerikai érdekek ellen dolgozik, egyebek mellett a Közel-Keleten, Izraelben, Iránban, Kubában és az energiapolitika területén. Hozzátette, hogy az Egyesült Államok Trump elnöksége alatt már nem fogja ilyenkor elfordítani a fejét.
Merkel Orbán szövetségesénél Lengyelországban puhatolózik
Az Európai Unió kész befagyasztani Lengyelország szavazati jogát az integrációs szervezeten belül, ha Varsó nem a jogállamiság útján halad - jelezte hétfőn Berlinben Jyrki Katainen, az Európai Bizottság munkahelyteremtésért, növekedésért, beruházásokért és versenyképességért felelős alelnöke.
Angela Merkel német kancellár kedden Varsóba látogat, találkozik Beata Szydlo miniszterelnökkel és Andrzej Duda államfővel, valamint Jaroslaw Kaczynskivel, a kormányzó Jog és Igazságosság Párt (PiS) elnökével és ellenzéki vezetőkkel. Ezzel kapcsolatosan Katainen kifejezte reményét: a kancellár segít majd meggyőzni a lengyel vezetőket, hogy tartsák tiszteletben az európai alapértékeket./444.hu/
Privátbankár: Közép-Európa már érzi az EU végóráit?
A visegrádi együttműködésnek megvan a szellemi, társadalmi és ideológiai alapja: Csehország hagyományosan euroszkeptikus, Magyarországon 2010 óta Orbánnal szintén egy puha euroszkeptikus erő került hatalomra, Fico politikája pedig az orbáni populizmus tökéletes másának tekinthető. A PiS 2015-ös lengyelországi hatalomátvétele után az összes visegrádi országban tehát hasonló, politikailag rokonnak számító pártok kerültek hatalomra. Ezen pártok közös ideológiai jellemzője – legyenek baloldaliak vagy jobboldaliak – a következők: gazdasági nacionalizmus, vezérelvű, illiberális(ba hajló) demokrácia, puha euroszkepticizmus és komplexus a Nyugattal szemben. Nem véletlen, hogy a politikatudomány az euroszkeptikus pártok közt külön kategóriaként nevezi meg a kelet-európai euroszkepticizmust.
Csehország elutasítja a menekültek automatikus elosztását
A cseh diplomácia irányítója leszögezte, hogy Prága a menekültügyben a hatékony szolidaritás elvének híve, és ezt az álláspontot kívánja kövekezetesen képviselni az Európai Unióban. A "hatékony szolidaritás" elvének lényege, amelyet Szlovákia javasolt és a visegrádi országcsoport (V4) magáévá tett az, hogy minden uniós tagállam lehetőségei szerint kapcsolódik be a migrációs válság kezelésébe.
Orbán Viktor minden olyan javaslat ellen emeljen vétót a holnap kezdődő uniós csúcson, mely kötelezőnek mondja ki akár egyetlen menekült befogadását is – a mai kormányülésen minden bizonnyal erre kap felhatalmazást a miniszterelnök.
Kemény meccsre számít a magyar kormány az Európai Tanács ülésén: kormányzati források azt prognosztizálják, hogy december 16-án az Európai Bizottság kikényszerítheti a megfogalmazásuk szerint „brutális” zsarolási javaslatának elfogadását a tagországok számára kötelező kvótáról. Eszerint
az EU-ban egy olyan új elosztási mechanizmus lépne életbe, ami azt jelentené, hogy 78 millió forintnak megfelelő összeget kellene euróban fizetnie az uniós tagországnak minden egyes be nem fogadott bevándorlóért
"Különálló nemzetenként nem fogunk tudni létezni az Európai Unió nélkül" - mondta Juncker, aki szerint nem elég az európai integrációt a múltból kiindulva elmagyarázni. "Az EU-t azon keresztül kell megvilágítani, hogy mit tud adni a jövőre nézve" - magyarázta. A bizottság elnöke szerint a migrációs válság lerombolta azt az alapelvet, hogy az EU a közösen elfogadott szabályokon alapul. "Ez valami új. Európa világháború utáni történelmében először fordult elő, hogy nem minden tagállam alkalmazta a közösen elfogadott szabályokat" - fogalmazott.
Juncker szerint épp ezért egy másik pályát kell például kijelölni azon államok számára, amelyek nem akarnának minden területen annyira szorosan együttműködni, mint a többiek. "Ez nem lenne tragédia és válsághelyzet sem. Ez egy esély lenne" - mondta Juncker. "A szerződéseket a mai világhoz kell igazítanunk" - fogalmazott. A bizottsági elnök utalt rá, hogy egy ilyen másik pálya akár a nemrég az unióból való kiválást választó britek számára is vonzó lehetne.
Kijev és Varsó berágott az EU-ra
"Ukrajnát és Lengyelországot sokkolta az Európai Bizottság október 28.-i döntése, amellyel lehetőséget adtak a Gazpromnak, hogy növelje a gázszállítási mennyiséget Európába, Ukrajna megkerülésével" - derül ki a két elnök közleményéből. Hangsúlyozták, hogy a döntés aláássa az EU energiabiztonsági stratégiáját, és fenyegetést jelent Közép- és Kelet-Európa országainak energiabiztonságára.
Osztrák sajtó: "A populizmus nem tűnt el, csak elvarázsolták"
"Ausztrián túlmutató jelzésértéke van annak, hogy zöldpárti államfője lesz egy nyugat-európai országnak" - állapította meg Alexandra Föderl-Schmidt, a Der Standard című osztrák lap főszerkesztője. A véleménycikkében kifejti: Van der Bellen győzelmével nem kérdéses Ausztria "lehorgonyozása" az unió mellett. A szerző szerint
Van der Bellen azokat tudta mozgósítani, akik félnek, hogy eluralkodik Ausztriában az antiszemita és az idegengyűlölő közhangulat.
Kommentem a cikk végén
Orbán Viktor rádióinterjújában Brüsszel az energiapiaci hatósági árszabályozás szabálya ellen beszélt
"Buta, a magyarok számára káros javaslatok mellett nem tudok kiállni" – mondta Orbán, aki azt mondta, Brüsszelben meg akarják szüntetni a hatósági árszabályozást az energiapiacon, ez pedig a rezsicsökkentés kivezetését jelentené. Orbán kifejtette, szerinte az energiapiacon éppen, hogy nem vezet árcsökkenéshez a szabad verseny.
"Magyarország ragaszkodik a rezsicsökkentéshez, és ezt meg fogjuk védeni. Ez egy újabb front, de nem mi nyitottuk" – mondta a miniszterelnök, aki szerint van esély a sikerre is.