Júliusi Éjszaka - Van, aki forrón szereti - Napvilág.Net (Színház hírek, kulturális cikkek)
Főoldal | Színház | Júliusi Éjszaka - Van, aki forrón szereti
2009. március 28.Árendás Éva
Júliusi Éjszaka - Van, aki forrón szereti
1920-as évek, Erdély. Eljegyzés egy főúri házban, a látszatboldogság gyorsan szertefoszlik, a vágyak és hazugságok felszínre kerülnek, hogy mindenki azé lehessen, akit igazán akar. Már ha sikerült letisztázni magukban, hogy kis is az. Klasszikus, polgári romantika várja a nézőt a Paulay Ede utcai teátrum deszkáin.
Hunyadi Sándor színpadi művét 2008 nyarán 1929 és 1987 után harmadszor tűzte műsorára fővárosi kőszínház. A darab lassan, boltívesen építkezik három felvonáson át. Esti eljegyzéssel kezdődik, éjjeli izzó vágyakkal, hűtlenséggel folytatódik, reggel pedig helyreáll a rend, a szeretők új párra lelnek.
A történet szerint e júliusi éjszakán egyetlen leányuknak (Botos Éva) eljegyzését ünneplik, aki szóval hitegeti, tettel hessegeti epekedő vőlegényét (Vass György). A forróvérű ifjú nem tud kiigazodni kedvese időjárásszerű viselkedésén, ahogyan a szexualitástól perzselő, gyönyörű özvegy (Bánsági Ildikó) sem tud napirendre térni mélabús szeretőjének (Huszár Zsolt) elhidegülése fölött. Bánsági Ildikó játéka lehengerlő, provokatív és tele van élettel, Huszár Zsolt pedig jól hozza a titokzatos, elérhetetlen férfit, akiről csak sejthető, milyen forró vért rejthet az intelektuális külső. Az özvegyet körberajongó ifjú férfiak nem legyezgetik eléggé a sértett nő hiúságát, így az a vőlegénnyel bonyolódik parázs flörtbe. A férfiben felébredt szenvedély más lehetőség híján az egyetlen készséges fehérnép erényére tör.
Mikor az előbb merész, majdan a főúri öleléstől visszakozó cselédlányt (Pokornyi Lia) saját vőlegénye (Derzsi János) a gazdája ágyában találja, egy pillanatra leveti a szolgáló szenvtelen álarcát, lövések dördülnek, a ház népe összesereglik. Aggdalomra azonban semmi ok, tragédia nem árnyékolja be ezt az éjszakát. A darab egyenletes mederben csordogál a kiszámítható végkifejlet felé. Amint az inas bocsánatot kér csapodár urától, az élet ismét mehet tovább a maga édeskés módján. A szereplők viszonyrendszere nem bonyolult, érzéseiket csak ők maguk nem látják át világosan. A vőlegény bátyja feláldozná saját boldogságát, és magára vállalná a cseléd elcsábítását is, ami a menyasszonyt ez arra kényszeríti, hogy végre elszámoljon vágyaival.
Bezerédi Zoltán, rendező a bemutató előtt azt nyilatkozta, hogy a darab remek szerepeket tartogat minden szereplőnek, ennek fényében még különösebb, hogy Huszár Zsolt állandóan öregségéről papoló alakja (szerepe szerint 37 éves) alig néz ki idősebbnek öccsénél, s az ifjú özvegyet oly’ briliánsan alakító Bánsági Ildikóval inkább nagynéni - unokaöcs relációban tudnánk elképzelni őket, mintsem szeretőknek. Az tüzes özvegynek kurizáló ifjak (Széll Attila és Kovács Krisztián) mosolyogtatóan zsengének tűnnek, míg Pokornyi Lia és Derzsi János szerelmes párosa szerepükkel disszonáns módon leginkább az "apa és leánya" üzenetet közvetítik a vizuális behatároltabb nézők felé. A ház úrnője (Takács Katalin) és állva is elalvó ura (Nagy Zoltán) nem sok lényegi szerephez jut a történet előmozdításában, hacsak azt nem számítjuk, hogy az anya fogalmazza meg, hogy minden ifjú férfi becstelen, így a nőknek, ha férjhez akarnak menni, nem marad más, mint a nagyvonalúság.
A vígjáték a férfiúi szabadosság mellett a múlt századi társadalmat szándékolja kinevetni. Ahol egy férfi vágyának útjába semmi sem állhat, és ahol az inasnak (aki menyasszonya erényét védi) elnézést kell kérnie, hogy lefogja a rá lövöldöző urat. A szobalány pénzt kap hallgatásáért, majd az úrnő beleegyezésével vőlegénye a csábító helyett a leányt veri kékre - zöldre. A család szeme fényét törékeny virágszálként vigyázzák, nehogy lelki békéjét, boldogságát beárnyékolja a valóság. A jellemek nem változnak, nem fejlődnek, inkább némi tapogatózás után visszatérnek a kezdeti állapothoz. A három felvonás közül a második, hálószoba jelenet a legrövidebb, pedig érzékelhetően igyekeztek feldúsítani a cselekményt. A nappali díszlet látványos, de a magasra épített fémszerkezetet fantáziadúsabban is ki lehetett volna használni. Életre szóló élményre ne számítsunk, de mindent összevetve kellemes esti szórakozásban lehet részünk, ha a Júliusi Éjszakát választjuk.
Váradi Katalin Hevesi Sándor-díjat vesz át a Színházi Világnapon
Ibusár - zenés-táncos huszerett bemutató Miskolcon