Jóna Péter: Budakeszi új városközpontjával kapcsolatos közlekedési gondolatok | A MI kisvárosunk
Jóna Péter: Budakeszi új városközpontjával kapcsolatos közlekedési gondolatok
2016. 06. 22 - szerző: Vendég
A legutóbbi "Kedd 9. Beszélgetések a Tanne étteremben a Városközpontról. http://www.amikisvarosunk.hu/cikk/kedd-9-beszelgetesek-tanne-etteremben-... már említést tettünk róla, hogy az ott ismertetett gondolatok csak részletei a Budakeszin élő közlekedési szakember, Jóna Péter által elmondottaknak, Most, ahogyan ígértük, teljes egészében elolvashatják az ott elhangzottakat.
A Budakeszin valaha megfordult emberek számára aligha jelent újdonságot, hogy a település Fő utcájának forgalma némely időszakban elviselhetetlenül nagy, a torlódása okozta kedvezőtlen, káros hatások a város központjában jelentkeznek. Sajnos a nagy közúti forgalommal együtt kell élnünk. A kevés előnyös tulajdonságok egyike, hogy a nagy forgalom vonzó is lehet bizonyos üzleti, befektetői társaságok részére. A művelődési ház helyére tervezett üzletek az itt közlekedő napi kb 15 ezer jármű utasainak egy részére alapozva tervezheti el vállalkozását.
Az új központot azonban biztonságosan, lehetőleg a torlódásokat nem növelve meg is kell(ene) közelíteni, nem csak elszáguldani, akarom mondani elaraszolni előtte. Az újjáépült központi rész megközelítése a Kossuth L. utca felől lehetne legkívánatosabb közlekedésszervezési szempontból.
A jelenlegi kialakításban a Fő utca – Kossuth L. utca kereszteződés biztosan nem lesz alkalmas a megjelenő nagyobb forgalom kiszolgálására. Hozzá kéne nyúlni az állami tulajdonban lévő országos közúthoz, a Fő úthoz, aminek itt lenne már az ideje.
Az országos közúton - a két évvel ezelőtti újraaszfaltozási, azaz fenntartási munkákat leszámítva - lényegében nem történt fejlesztés a jelzőlámpák 20-25 évvel korábbi telepítése óta. A jelzőlámpás csomópontokat irányató készülékek már telepítésük idejében is elavultnak számítottak. A gyalogos átkelőhöz telepített nyomógombok, illetve az aszfaltba telepített detektorok már nem működnek, a lámpákat irányító gépek programozási lehetősége, összehangolása korlátos, nem lehetséges. Igazságtalannak érzem, ha az elmaradt fejelsztések most az új városközpont építés terhére és költségére lennének megvalósítva. Nagyon megérett már az idő a teljes Fő utca forgalmának intelligens szabályzására, a hiányzó vagy veszélyes gyalogos átkelőhelyek kiépítésére, néhány csomópont korszerúsítésére. Mindezt az új városközpont koncepciójával összahangban, de nem annak terhére kellene megvalósítani.
Ugyan még pontos számítások nem állnak rendelkezésre, de feltételezhető, hogy az új városközponttal terhelt Kossuth L. utca forgalma nem éri el a Temető utcán áthaladó járművek számát. Ezáltal biztos vagyok abban, hogy továbbra sem itt lesz a szűk keresztmetszet, azaz a Fő utca forgalmának kapacitáscsökkentésével lényegében nem kell számolni a Kossuth L. utca csomópontjának szakszerű átépítése esetén.
A Budapest felől érkezők számára balra kanyarodó sávot kell majd építeni, ami következtében a közút kiemelt szegélyek közötti burkolata valószínűleg kiszélesedik, átépül, magával „rántva” az érintett közművek, közvilágítás, gyalogos átkelőhely, stb. esetleges átépítését is.
Jelenleg tervezés alatt van az M0 Megyeri-híd folytatásaként a főváros körúli autóút 10. és 11. sz főutak közötti szakaszának tervezése. Ha az elkészül - legkorábban 2020 körül - akkor félő, hogy tovább növekszik a Budakeszin átmenő tranzit forgalom nagysága, hiszen „csak” a Budakeszi-Solymár szakaszt kell letudnia annak, aki pl. az M7-M3 autópálya tengelyen közlekedik, ami rövidebb errefelé, mint az M0 dél, M31 gyorsforgalmi utakon. Ez tranzit, s nem átmenő forgalomnak nevezhető, aminek a település szempontjából lényegében csak kára keletkezne, mivel kevésbé valószínű, hogy igénybe venné az új szolgáltatlásokat, üzleteket.