Parányi falucska, gidres-gödrös kövezett utcája szerényen húzódik a Pogány-vár alatt.
A Szilágy-pataktól balra, a Zilah-Nagy-bánya főúttól egy kilométerre fekszik, a megyeszékhelytől északra. Közigazgatásilag Debren községhez tartozik.
Nevének első változata a Váradi Regestrumban található 1214-ből. További változatai: 1217 Villa Mona, 1326 Mony, 1454 Nagmon, 1459 Nag Mon, 1636 Nagimon. Petri Mór szerint neve a szláv eredetű molu (malom) szóból származik. Kiss Lajos szerint a Mon helynév puszta személynévből keletkezett magyar névadással. Kovács Kuruc János szerint származhatik a régi mon (tojás) szóból is.
Nagymon első birtokosai 1369-ben a kusalyi Jakcsok voltak. A Kolozsmonostori Konvent jegyzőkönyvei szerint a birtok vagy birtokrészek gyakran per tárgyát képezték és gazdát cseréltek. Tény, hogy még 1582-ben is özv. Jakcs Boldizsárné részbirtokos Nagymonban.
I. Rákóczi György aztán a hűtlenségbe esett nagydobai Spátzai Jánostól elvett birtokokból Nagymont görcsöni Serédi István Kraszna vármegyei főispánnak adományozta. 1732 előtt Fodor András a birtokos. Ugyanakkor a Dobai család kihalásával a Gencsi család bír egy részbirtokot.
A Pragmatica Sanctio korában, 1720-1721-ben végzett összeírás Nagymonban egyetlen adókötelest sem jegyzett be. 1797-ben azonban Nagymon községből a hadi segedelemhez hozzájárult: 4 adómentes és 34 adózó nemes. 1805-ben fegyverforgató nemeseket írtak össze: lóval 27-et, gyalog 31-et. Kurtanemesi falu lévén a Cziráky Conscriptio adatai között sem szerepel egyetlen puszta telek sem, jobbágycsalád vagy szolgáló ember.
Lakosainak száma: 1847-ben 373,1868-ban 240,1890-ben 259 személy: 249 magyar, 10 román. 1895-ben gazdaságainak száma 119, területe 624 kat. hold, 1900-ban 310 korona becsértékű cselekvő vagyona volt, állami egyenes adója 778 korona 52 f. 1920-ban 227 (224 magyar, 1 román, 2 zsidó), 1966-ban 181, 1992-ben 95 személy, mind magyar református, lakott a faluban.
Egyházára vonatkozóan Bunyitai Vince szerint 1367-ből van első adatunk, amikor már létezett fakápolnája, 1383-ban papjának neve András, egyháza pedig Boldogságos Szűz Mária tiszteletére szenteltetett.
Református egyházáról a 17. század elejéről vannak adatok. Akkor Nagymon és Nyírmon együtt tartottak prédikátort. 1620. április 24-én az egyházmegye meghagyta, hogy a nagymoniak és nyírmoniak is „az ő szokott fizetésöket s a prédikátor házára, kertjére, iskolára" gondot viseljenek. Első ismert református papja 1629-ben Mihályfalvi András.
Az oktatásra vonatkozó első adatunk ugyancsak 1620. április 24-ről van, amikor az egyházmegye „ecclesia tanítót küldött közikben, ki szolgáljon híven mindenekben". 1834. március 22-én kelt jegyzőkönyvben olvashatjuk „a Tzinterembe újj Rectori Házat építünk, hogy a templom annak tüzéből bátorságba helyezhetődjék azt fenyő Deszkával fegyük bé"; 1863. január 6-án: „Az Iskola ház úgy találtatott, hogy a kemence össze van ontva, romba hever, a padló a házból felfeszegettetett... Benyéki Áronnak kötelességévé teszi..., hogy az Iskolába történt romlásokat kiigazíttatva a házba visszaköltözzön, szorgalmatosan tanítson...
Az Iskola házhoz megkívántató épület fákat az egyház szerencsés volt a zsibói Báró Wesselényi uradalomtól megnyerni", április 24-én: „ez új iskola ház bár az Egyház reménye szerint a pénz hiánya miatt el nem készültetvén, a régi pedig elromolván a rectornak legalább őszig szállásról kell gondolkozni... az ócska ház fáját pedig a lehető áron adja el". 1910. november 3-án a tanító kéri, hogy a telekre egy kút állíttassék be, az pedig gárdjával hengerrel, lánccal, vederrel, elláttassák.
A Diariumban ez áll bejegyezve az új iskolaépületre vonatkozóan: „1936. esztendőben építi Nagymon, illetve a nagymoni református gyülekezet új, korszerű, tágas iskoláját, amely 1937 tavaszára készült el 87.000 lejért. Az új iskolaterembe beköltöztünk és a régit, melyik a tanítói lakással egy fedél alatt volt és 1864-ben épült, lebontottuk".
Egy 1889-ből származó Díjlevél szerint a nagymoni ev. ref. kántortanítónak jár: 2 hold szántó és 488 négyszögöl kaszáló; a régi temető fű- és gyümölcstermése; a régi tanítói telek haszonélvezete; 15 hektoliter szemes gabona az egyház magtárából; jelenleg 49 bérfizetőból 1 veder must váltságba, 69 félbér fizetőtől ennek fele; tandíj, első osztályostól 20 korona, második osztályos és azon felüli tanulótól 40 korona; jelenleg 49 fizetőtől 1/2 szekér fa váltságba 50 korona, félbér fizetésből ennek fele: államsegély 271 frt. Összes fizetés értéke: 400 Frt.
Nagymon gazdasági életét vizsgálva elmondhatjuk, hogy a hagyományos tövisháti életmód mindenben érvényes, az agrár jelleg dominál (gabona, szőlő, gyümölcstermesztés; állattenyésztés).
Hagyományos öltözködésük (férfiaknál: bőgatya, fekete lajbi, fekete kalap bokrétával, csizma; nőknél: piros blúz, lajbi, selyemcsíkú rózsás kendő; magyar ruha: piros kötő, piros lajbi, fehér szoknya, leeresztett hajszalag) a 40-es évek elejére eltűnt.
Petri Mór: Szilágy vármegye monographiája IV.: Szilágy vármegye községeinek története (L-Z). [Budapest]: Szilágy vármegye közönsége. 1902. 88-96. o.
Kovács Kuruc János: Nagymon, 443-447. old., in. Szilágysági magyarok, Kriterion, 1999.
Nagymon református temploma
A településnek 1367-ben már fakápolnája volt, az akkori keresztény hiveket András pap vezette.
Nagymoni Bálvány-hegy
Tövisháti népviselet