⭐A kommunális szolgáltatások horizontális integrációja Győr példáján *
A kommunális szolgáltatások horizontális integrációja Győr példáján *
Download "A kommunális szolgáltatások horizontális integrációja Győr példáján *"
1 CZAKÓ KATALIN DR. DUSEK TAMÁS POREISZ VERONIKA SZABÓ ISTVÁN A kommunális szolgáltatások horizontális integrációja Győr példáján * A közösségi szféra hatékony működésével kapcsolatos kérdések, az olyan szervezeti megoldások keresése, amelyek csökkentik a működési költségeket, vagy javítják a szolgáltatások minőségét, elsőrendű gyakorlati jelentőséggel bírnak. Ezek, amellett, hogy a gyakorlati tevékenység, működés során is felvetődnek, számos tudományterület hatáskörébe tartoznak. A különféle típusú szervezeti integrációknak és általában a különböző szervezeti formák előnyeinek és hátrányainak hosszú múltra visszatekintő elméleti és empirikus szakirodalma alakult ki a szervezettudományban, a közigazgatás-tudományban, a stratégiai menedzsmentben, a vállalati pénzügyekben, a közösségi választások irodalmában, az új intézményi iskolában, az ügynökelméletben, a tranzakciós költségek közgazdaságtanában, a számvitelben és általában a bürokratikus, adminisztratív kérdésekkel foglalkozó szakirodalomban. Az elmélet szerint a szervezeti forma akár kis mértékű változása is jelentős működési változásokkal, előnyökkel vagy hátrányokkal járhat, így maga az integráció is növelheti a hatékonyságot. A neoklasszikus közgazdasági főáram ugyanakkor nem foglalkozik valódi szervezeti kérdésekkel, a főáramban a szervezet egy termelési függvénnyel vagy a termelési lehetőségek halmazával van leírva, amelyen belül egy fekete dobozban inputok alakulnak át automatikusan outputokká, az elérhető technológia, az árak és a kereslet függvényében. A közösségi szolgáltatások horizontális integrációján az ugyanazon földrajzi területen, korábban egymástól függetlenül tevékenykedő, eltérő szolgáltatást (például ivóvíz, szennyvízelvezetés, szemétszállítás, távhőszolgáltatás) nyújtó vállalkozások gyakorlatilag többféle formában megvalósulható szervezeti egyesülését vagy együttműködését értjük. Vertikális integráció az egymásnak inputokat és outputokat adó egységek (például egy erőmű és egy hőszolgáltató, egy vízkitermelő és elosztó) összeolvadásakor történik. Térségi integráció akkor valósul meg, ha az egymással szomszédos területek ugyanazon típusú szolgáltatást nyújtó vállalkozásai egyesülnek, de a térségi integráció együtt járhat horizontális és vertikális integrációval is. Az elmúlt években a magyar önkormányzatok egy része a közfeladatokat ellátó gazdasági társaságaikra egységes vállalatirányítási modellt vezetett be. Ezek szervezeti megoldási formáit, a holdingot, törzsház-konszernt és az egységes vállalatot mutatja be Szabó (2012). Jelen tanulmány elsődleges célja az önkormányzati vállalkozások Győrben megvalósult horizontális integrációja okainak és következményeinek a bemutatása. A gyakorlati szervezeti változtatás azt a ritka lehetőséget kínálja fel, hogy két eltérő szervezeti * A tanulmányt a TÁMOP A-11/1/KONV számú program (A győri járműipari körzet mint a térségi fejlesztés új iránya és eszköze) támogatta.2 564 CZAKÓ KATALIN DR. DUSEK TAMÁS POREISZ VERONIKA SZABÓ ISTVÁN megoldás (horizontális integráció, illetve nem integrált szervezetek) hatékonyságát nem csupán elméleti vagy spekulatív szempontból mérlegelhetjük, hanem konkrétan hasonlítsuk össze őket egymással, valamint az elmélet által előre jelzett megállapításokkal. A tanulmány első részében a szervezeti integrációval kapcsolatos néhány általános elméleti megfontolást és empirikus vizsgálatok eredményét vázoljuk fel. A térségi integráció kérdését nem érintjük, mert ez a győri változásoknál nem játszott szerepet. A második rész foglalkozik esettanulmányszerűen az integráció győri tapasztalataival. A tanulságok érdekesek lehetnek gyakorlati szempontból is, hiszen amennyiben az eltérő szervezeti megoldások különböző gazdasági hatékonysággal járnak együtt, akkor a szervezeti változtatásokkal lehetőség nyílik az önkormányzati gazdálkodás hatékonyabbá tételére. A szervezeti integráció melletti általános érvek, ellenérvek és empirikus tapasztalatok A szervezeti integráció előnyössége melletti érvek többsége azon alapszik, miszerint nagyobb méretű szervezetben lehetőség van a mérethatékonyságból fakadó és a nagyobb szaktudáson alapuló előnyök elérésére. Már 1927-ben azt írhatta a kérdésről Mackinney, hogy egyhangú ítélet szerint a legkülönbözőbb települési szolgáltatások (a parkgondozástól az utak fenntartásán át a közrend fenntartásáig, oktatásig, egészségügyig) centralizált, egységes szervezettel történő nyújtása nagyobb hatékonysággal, gazdaságosabban végezhető, és hogy az emellett szóló érvek nagyon különböző tevékenységeknél is gyakorlatilag ugyanazok: a hatékonyság és a gazdaságosság mellett a nyújtott szolgáltatások és az adminisztráció következetessége, egységessége, a szolgáltatás gyorsasága, a hiányhelyzetek és a túlzott kapacitáskiépülések elkerülése. A mérethatékonyságnak számos forrása lehet, amelyek három nagyobb típusba sorolhatók: hatékonyabb tőkekihasználás, hatékonyabb működés és a szervezeti, irányítási egységköltségek csökkenése. Amennyiben egy gazdasági tevékenységnél a tőke növekedése mellett a kibocsátás egységköltsége csökken, akkor természetes monopólium jöhet létre. A különféle hálózati szolgáltatások (víz, szennyvízelvezetés, elektromos energia, gáz, távhő, telefon) nyújtását többnyire természetes monopóliumnak tekintik, amelyek kínálatát vagy közösségi tulajdonban lévő vállalkozások által, vagy szabályozott magánvállalkozások által tekintik előnyösnek. Ennek okai a következők: maga a szolgáltatás alapvető, a fogyasztónak mégsincs választási lehetősége, hogy kitől vásárolja meg, elégedetlensége esetén nem fordulhat másik szolgáltatóhoz. Az ár magas lehet, mégis ki kell fizetni, a verseny költségcsökkentő és minőségjavító hatásai nem érvényesülhetnek ebben az esetben. Ez a tényező azonban nem szerepelhet a szervezeti integráció melletti érvek között, mivel a különböző szolgáltatók működőtőkéje nem helyettesíthető egymással, legfeljebb az irodaépületek és a járműpark közös felhasználása képzelhető el. Ez alapján csak az indokolható, hogy egy városban egyetlen vízmű, egyetlen csatornamű és egyetlen távhőszolgáltató legyen. A méret növekedéséből származó működési költségcsökkenésnek ugyanakkor számos forrása lehet különböző tevékenységet végző vállalkozások integrációjánál is. Egy nagyobb vállalkozás esetén fennáll annak a lehetősége, hogy kedvezőbb feltételekkel juthat hitelhez és más pénzügyi szolgáltatásokhoz. A különböző készletek beszerzésének központosítása a nagyobb tételszám miatt árengedmény elérését és a készletgazdálkodás optimalizálását teszi lehetővé. Ez különösen jelentős lehet az üzemanyag-beszerzésnél,3 A KOMMUNÁLIS SZOLGÁLTATÁSOK HORIZONTÁLIS INTEGRÁCIÓJA GYŐR PÉLDÁJÁN 565 de az elektromos energiánál és a telefonnál is fontos, valamint az olyan hagyományosabb tételeknél, mint az irodaszerek és járművek. A beszerzések központosításának hátrányai is lehetnek: meghosszabbodott belső rendelési idők, növekvő belső bürokrácia, ellenőrzés, belső elosztási költségek növekedése. A működési költségek csökkenthetők a ritkán használatos, de mindenképpen szükséges eszközök hatékonyabb kihasználásával. A hatékonyabb működést tenné lehetővé a munkakörök nagyobb specializáltsága, a nagyobb munkamegosztás is. Ennek azonban gátat szab ugyanaz a tényező, ami a tőke növekedéséből származó előnyöket is korlátozza, vagyis a jelentősen eltérő tevékenységek egyesítésénél nagyobb munkamegosztásra nincs lehetőség. Ugyanolyan szervezetek térségi integrációja lehetséges előnyeit is csökkentené, vagy megszüntetné az integrálódó egységek térbeli elkülönülése, ami miatt nem lenne értelme a vízszolgáltatókat vagy távhőszolgáltatókat egyetlen országos kiterjedésű nagy vízszolgáltatóba, illetve egyetlen nagy távhőszolgáltatóba átszervezni. A szervezeti jellegű előnyök két fő forrásból fakadhatnak: a párhuzamos tevékenységek megszüntetése vagy összehangolása és az adminisztráció szakmai színvonalának növekedése. Ezen lehetséges előnyök azonban már nehezebben megfoghatók és mérhetők a szervezet méretének jelentős változásakor, mivel a különböző méretek jellemzően teljesen eltérő szervezeti megoldásokkal, hierarchiával, irányítással, problémákkal járnak együtt. Egy néhány főből álló szervezet például többnyire nem alkalmaz külön jogászt, adószakértőt, hanem szükség esetén fordul jogászhoz vagy adószakértőhöz. Egy nagyobb szervezet állandó jogászokat és adószakértőket alkalmazhat, de a jogi vagy adóügyi megoldások minőségét ez az eltérés nem feltétlenül befolyásolja. A méret növekedéséből fakadó változások egy részét nemcsak az integráció mellett, hanem az integráció ellenében is meg szokták fogalmazni. A mérethatékonyság kihasználására csak akkor van lehetőség, ha a vállalkozás a termelési lehetőségek határán vagy annak közelében van, vagyis ha a méret növekedése nem vezet kihasználatlan kapacitásokhoz. Az optimális mérethatékonysághoz közeli nagyságú, nagy volumenű termelési kapacitások kihasználatlanságából fakadó költségveszteség a tapasztalatok szerint többnyire meghaladja az optimális méretnél kisebb, de jobban kihasznált termelés mérethatékonytalanságából fakadó veszteséget (Markowski Jubb 1989). A nagyobb szervezetek az irányítási szintek és a belső adminisztráció növekedéséhez, a piaci körülmények változásához való lassabb és rugalmatlanabb reakcióhoz, az innovativitás csökkenéséhez vezethetnek. Az egyes szervezeti részlegek közötti belső transzferárak használata hosszú távon előnytelenebb lehet a piaci árakat használó megoldáshoz képest. A központi irányítási, adminisztratív és egyéb oszthatatlan költségek egyes részlegek közötti felosztása szintén problémák forrása lehet hosszú távon, mert a különböző részlegek gazdálkodása a felosztás önkéntelen önkényessége miatt nehezebben ítélhető meg. Nem feltétlenül a szervezet méretbeli változásával, hanem általában a szervezeti változással járó következményként kell megemlíteni a munkaerő elégedettségére, komfortérzetére a munkakörnyezet változásából fakadó hatásokat. Ezek a változások lehetnek előnyösek és hátrányosak is. Egy bizonyos munkakör választásakor a munkavállaló mérlegeli a munkaköri környezetet, hogy az mennyire van összhangban személyes elvárásaival, értékeivel, életstílusával, elhelyezkedésével. A szervezeti változások hatására a munkakörnyezet drasztikusan megváltozhat, ami csökkentheti a munkaerő vállalat iránti elkötelezettségét.4 566 CZAKÓ KATALIN DR. DUSEK TAMÁS POREISZ VERONIKA SZABÓ ISTVÁN Az integrációt hatékonysági tényezőkkel indokoló és előnyösnek tartó nézet mellett létezik az integrációt pszichológiai okokkal magyarázó álláspont is. Az ügynökelmélet alapján a szervezetek vezetői személyes hasznukat szeretnék maximalizálni, így nem a szervezet nyereségességére, hanem a szervezet növekedésére törekszenek, minél nagyobb birodalmakat szeretnének építeni, hogy személyes hatalmukat, presztízsüket, befolyásukat, vagyonukat növelhessék. Az olyan külső fegyelmező erők mint a piaci verseny, a tulajdonosok és hitelezők ellenőrzése, a menedzseri munkaerőpiac, a különféle pénzügyi szabályozások, valamint a belső fegyelmező erők mint a vezetői ösztönzés szabályai, a belső ellenőrzés, a felügyelő bizottságok tevékenysége különféle empirikus munkák alapján is gyakran nem elégségesek a vezetői cezarománia megfékezéséhez. A birodalomépítésben segíti a vállalatvezetőket, hogy a vállalkozás tevékenységével kapcsolatos információkhoz ők férnek hozzá a legjobban, és ők képesek leginkább befolyásolni a vállalkozás helyzetéről való híreket és kommunikációt (Donaldson 1984, Bushman Smith 2001, Jensen 1986). Az ilyen típusú indokok annyiban nem érvényesek az önkormányzati vállalkozásokra, hogy a szervezetek menedzsmentjét az önkormányzati testületek nevezik ki, egy esetleges szervezeti átalakítással pedig megszűnhet az adott vezető pozíciója, aki így nem érdekelt az integrációban. A szervezeti integrációról döntő önkormányzatok választott vagy kinevezett vezetőit, képviselőit azonban motiválhatják személyes indítékok és a nagyobb szervezettel járó nagyobb presztízs elérése. A kommunális szolgáltatók horizontális integrációját elemző irodalom meglehetősen szerény, különösen a kettőnél több szervezet integrációjával kapcsolatosak. Az energiatermelés és -elosztás, vagy a vízszolgáltatás és szennyvízelvezetés vertikális integrációjára, vagy különböző térségi integrációkra vonatkozóan ugyanakkor gazdag empirikus irodalom halmozódott fel mind az öt földrész országaira vonatkozóan. Ahogyan az elméleti előrejelzések sem teljesen egyértelműek, vagyis a szervezeti integráció előnyös és hátrányos oldalai egyaránt megjelennek bennük, ugyanúgy az empirikus tanulmányok eredményei is ellentmondásosak. Ez alapvetően három okra vezethető vissza: a vizsgált tevékenységi körök eltérőségére, a konkrét földrajzi helyszín és időpont különbözőségére, valamint a vizsgálatok módszertani különbségeire. A módszertani különbségek megnyilvánulhatnak az adatok eltérő elérhetőségében, az outputok és költségek eltérő definíciójában, a többféle outputot előállító vállalkozások kezelésében, az állandó és változó költségek elkülönítésében, az alkalmazott függvényformákban, a különböző kontrollváltozók (például a népsűrűség hatása, minőségi eltérések, földrajzi jellegű eltérések) bevonásában és számos további apróbb technikai részletben. Az ellentmondásos elméleti előrejelzések és a nem egyértelmű tapasztalatok miatt különösen fontos mindegyik gyakorlati integráció külön vizsgálata. A magyarországi megyei jogú városok közül egységes irányítású vállalatok működnek Debrecen, Győr, Kaposvár, Miskolc, Pécs, Sopron és Veszprém önkormányzatainál. Ezek (Kaposvár kivételével) gazdálkodási helyzetének általános vonásait (árbevételük alakulása, a működési és fejlesztési támogatások mértéke) tárgyalja Szabó István (2012), a debreceni holding kialakítását Mező Ferenc (2001). A vízszolgáltatás, valamint a szennyvízelvezetés és -kezelés integrációjára vonatkozó irodalom egy része szerint nincsen költségelőnye az integrált vállalkozásoknak. Költségmegtakarítással a kisebb szolgáltatók egyesülése járhat (Cruz et al. 2013, Abbott Cohen 2009, Garcia et al. 2007, Torres Morrison 2006). A vizsgálatok ellentmondásossága Saal5 A KOMMUNÁLIS SZOLGÁLTATÁSOK HORIZONTÁLIS INTEGRÁCIÓJA GYŐR PÉLDÁJÁN 567 et al. (2013) áttekintéséből is kitűnik: számos vizsgálat mutatott ki olyan eredményt is, miszerint az integráció előnytelen. A többféle, eltérő jellegű szolgáltató integrációjára vonatkozóan nagyon kevés tapasztalat áll rendelkezésre és csekély számú tanulmány született napjainkig. Fraquelli et al. (2004), valamitn Piacenza és Vannoni (2004) a gáz-, víz- és áramszolgáltatók integrációját vizsgálta Olaszországban. Eredményeik szerint a kisméretű specializált szolgáltatókhoz képest előnyben vannak a kisméretű többféle szolgáltatást nyújtó vállalkozások. Farsi et al. (2003), valamint Farsi és Filippini (2009) svájci, ugyanilyen jellegű integrációkat vizsgálva hasonló következtetésre jutott: a kisméretű többféle szolgáltatást nyújtó vállalkozásoknál legnagyobb a költségelőny az egyféle szolgáltatást nyújtó vállalkozásokkal szemben, a közepes méretűeknél mérsékeltebb az előny, a nagyobbaknál pedig nincs különbség az egyféle és többféle szolgáltatást nyújtók között. Az energiatermelés és elosztás integrációjára vonatkozó elemzések többsége az integráció előnyös voltát mutatta ki, mivel csökkennek a koordinációs költségek és az energia értékesítési, illetve beszerzési kockázata is mérséklődik (Meyer 2012). A győri integrációval ezek az eredmények nincsenek összefüggésben, a hőszolgáltató energiatermelése és hőelosztó tevékenysége azonban a sikeres vertikális integráció jó példájának tekinthető. Mizuani és Uranishi (2013) tanulmánya többek között 23 ország 30 vasúttársasága alapján elemezte a személyszállítás és teherszállítás közötti horizontális integráció vagy szétválasztás, valamint a vasúti infrastruktúra fenntartása és a vasutak üzemeltetése tevékenységei közötti vertikális integráció előnyeit és hátrányait. A korábbi eredmények ellentmondásosak voltak, az integráció mellett és ellen is szóló tapasztalatokkal. Mizuani és Uranishi az ellentmondásos eredményeket a vasútsűrűség eltérésével magyarázza: ahol nagy a vasútsűrűség, ott az integráció előnyös, mert két vállalkozás közötti koordinációs költségek (egyeztetések a menetrendekről, a pályakarbantartás ütemezéséről) meghaladják a belső koordinációs költségeket. Kicsi vasútsűrűség mellett ugyanakkor a tevékenységek szeparálása az előnyösebb, az integráció költségesebb. Ezek az eredmények a szervezeti megoldások kontextusfüggőségét bizonyítják, ami a kommunális szolgáltatások kapcsán több település összehasonlításakor az eltérő településméretek és településszerkezet, népsűrűség lehetséges hatásai elemzésének fontosságára hívja fel a figyelmet. A Győrben megvalósult szervezeti integráció Az integráció története A 100%-ban a Győr megyei jogú város önkormányzatának tulajdonában álló GYŐR- SZOL Győri Közszolgáltató és Vagyongazdálkodó Zrt ben alakult meg október 1-jével olvasztották be a társaságba a következő négy korábbi, közszolgáltatást végző céget: az INSZOL Győri Vagyongazdálkodó és Szolgáltató Zrt.-t, a Győri Kommunális Szolgáltató Kft.-t, a Győri Hőszolgáltató Kft.-t, a Győri Városfejlesztési Kft.-t. A GYŐRHŐ Kft. távhőszolgáltatással, gázellátással, villamosenergia-termeléssel és kereskedelemmel foglalkozott. A KOMSZOL Kft. fő tevékenysége településtisztasági6 568 CZAKÓ KATALIN DR. DUSEK TAMÁS POREISZ VERONIKA SZABÓ ISTVÁN szolgáltatásokra, illetve köztisztasági szolgáltatásra terjedt ki, emellett a győri parkolórendszert is ők üzemeltették. Az INSZOL Zrt.-nek ingatlankezelés, -bérbeadás és -üzemeltetés volt a főtevékenysége. A tevékenységeket részletesebben az 1. táblázat foglalja össze. Fontos megemlíteni, hogy szeptember 1-jével az INSZOL Zrt.-be a tulajdonos önkormányzat döntésére beolvasztották a korábbi Piacok és Vásárcsarnok Kft.-t, valamint a Győri Innovációs és Marketing Centrum Kft.-t. Ez tekinthető a nagyobb integráció egy kezdeti lépésének, amelynek során egy kézben összpontosultak a város által kezelt ingatlanok és intézmények, valamint a marketing tevékenység. A Győri Városfejlesztés Kft.-nek a városfejlesztési program kidolgozása és megvalósítása volt a feladata. A 2010-es integrációval ezen tevékenységek egy vállalat alá kerültek. 1. táblázat A GYŐR-SZOL Zrt. és a beolvadt cégek tevékenységi körei Cég Tevékenységek az integráció előtt Tevékenységek az integráció után Gázellátás, légkondicionálás Villamosenergia-termelés, -kereskedelem Távhőszolgáltatás GYŐRHŐ Kft. Folyadék szállítására szolgáló közmű építése Vízvezeték-, gázvezeték-, fűtés-, légkondicionáló-szerelés Mérnöki tevékenység, műszaki tanácsadás Településtisztasági szolgáltatás Lakossági, intézményi kommunális jellegű hulladék gyűjtése Hulladékgyűjtés és -feldolgozás Köztisztasági szolgáltatás KOMSZOL Kft. Nyári, illetve téli úttisztítás Játszótér- és parkgondozás, parkrendezés Dísznövénytermesztés és -kereskedelem Parkolórendszer üzemeltetése Társasházkezelés Ingatlanok bérbeadása, üzemeltetése Ingatlanfejlesztés, projektmenedzsment, beruházás lebonyolítás INSZOL Zrt. Piacok és vásárcsarnok üzemeltetése Folyóiratok, időszaki kiadványok kiadása Városi gazdaságfejlesztési programjának kidolgozása, a program meg- Győri Városfejlesztési Kft. valósítása, a lehívható fejlesztési források sikeres felhasználása Forrás: A cégek éves beszámolói. Villamosenergia-termelés Gőz-, melegvízellátás (távhőszolgáltatás) Fűtéskorszerűsítés Településtisztasági szolgáltatás Lakossági és intézményi kommunális jellegű hulladék gyűjtése Hulladékgyűjtés és -feldolgozás Közterület-fenntartás Parkgondozás Sportingatlanok üzemeltetése Parkolórendszer üzemeltetése Társasházkezelés Ingatlankezelés, bérlemény üzemeltetés Takarítási szolgáltatások Piac és vásárcsarnok üzemeltetése Kiadványkészítés Beruházás/kivitelezés, vagyonkezelés GYŐR-SZOL üzletága Távhő üzletág Kommunális üzletág Ingatlan üzletág7 A KOMMUNÁLIS SZOLGÁLTATÁSOK HORIZONTÁLIS INTEGRÁCIÓJA GYŐR PÉLDÁJÁN 569 Az egyes üzletágak önállósága részben megmaradt, ami abban mutatkozik meg, hogy öt külön igazgatósággal végzi tevékenységét a cég, a központi irányítás pedig a közös vezérigazgatóság révén valósul meg. Az új szervezet felépítését az 1. ábra mutatja be. A külön üzletágak megtartása azzal magyarázható, hogy a tevékenységek jellege és forrásigénye eltérő. Míg a távhőszolgáltatás elsősorban tárgyi eszköz igényes, a kommunális szolgáltatásoknak az élő munka igénye már nagyobb, az ingatlankezelés pedig a leginkább emberi munka igényes. Az alábbi külön igazgatóságokból áll a vállalat szervezeti felépítése: városgazdálkodás, távhőszolgáltatás, beruházás és kivitelezés, ingatlangazdálkodás, gazdasági és pénzügyi igazgatóság. 1. ábra A GYŐR-SZOL Zrt. szervezeti felépítése telephelyekkel Forrás: a GYŐR-SZOL Zrt. honlapja, A cég külön média- és kommunikációs csoporttal rendelkezik, a többi adminisztratív feladatot pedig a gazdasági és pénzügyi igazgatóság alá tartozó osztályok látják el (például munka- és bérügyi osztály, számlázási és díjbeszedési osztály, informatikai osztály). A korábbi telephelyek hasznosításra kerültek, egyes osztályok telephelye megváltozott. Három ügyfélszolgálati irodát alakítottak ki a következő helyszíneken: az Orgona utcai8 570 CZAKÓ KATALIN DR. DUSEK TAMÁS POREISZ VERONIKA SZABÓ ISTVÁN ügyfélszolgálatot, az ETO Park ügyfélszolgálatot (Nagysándor J. utcai), valamint a Jókai úti ügyfélszolgálatot (a Jókai parkolóházban). A jogalkotói szándék megerősíti, hogy közös ügyfélszolgálatot alakítsanak ki a közműszolgáltatók. Az integráció előtt a cégeknek külön irodájuk működött eltérő helyszíneken. Az összeolvadás során a közös ügyfélszolgálatok létesítésénél a könnyű megközelíthetőség, az infrastruktúra kiépítettsége, a lakosság népsűrűsége és a parkolási lehetőségeket is figyelembe vették. Az Orgona utcai iroda a cég telephelyén került kialakításra, az ETO parki irodát pedig egy sportcentrum és sűrű népességű városrész közelében nyitották meg. A Jókai úti telephely a korábbi kommunális szolgáltató tulajdonában állt, a belvárosban található, így kiválóan megközelíthető a lakosság számára. Az új ügyfélszolgálati irodák előnye, hogy egy helyen lehet elintézni nemcsak a három korábbi szolgáltatóval (GYŐRHŐ, KOMSZOL, INSZOL) kapcsolatos ügyeket (számlaegyeztetés, befizetés, átíratás, engedélyeztetés), hanem a szervezeti integrációból kimaradt vízszolgáltató Pannon-Víz ügyintézése is elérhető ezeken a helyeken. A telephelyek hasznosításának egy további példája, hogy a Kálvária u szám alatti épületben konferenciatermeket adnak ki. Az önkormányzat több mint 60%-os szavazati aránnyal rendelkezik a Pannon-Víz Zrt.-ben, amely kimaradt a szervezeti integrációból, a beszerzések területén mégis együttműködés jött létre közte és az új szervezet között. A GYŐR-SZOL Zrt.-nek más, közszolgáltatási feladatot ellátó cégben is van részesedése (2. táblázat). 2. táblázat A GYŐR-SZOL Zrt. tartós részesedései más vállalkozásokban Megnevezés Vállalkozás A társaság tartós részesedései, Ft Tulajdonhányad, % Szavazati arány, % Kapcsolt Győri Nemzetközi Ipari Park Kft vállalkozás GYŐR+MÉDIA Zrt Egyéb tartós részesedés Jószív Temetkezési Szolgáltató és Kereskedelmi Kft ,82 33,82 Köztisztasági Egyesülés ,60 1,60 Forrás: a GYŐR-SZOL Zrt es éves beszámolójának kiegészítő melléklete. A GYŐR-SZOL Zrt. jelentős gazdasági erőt képvisel Győrben és országos szinten is. Jelenleg több mint 800 főt foglalkoztat, árbevétele is jelentős mértékű, 2012-ben 12,6 milliárd forint volt. A beolvadt cégek közül a KOMSZOL Kft. volt nagyvállalat besorolású (átlagosan több mint 600 foglalkoztatottal és több mint 3 milliárd forint árbevétellel), de a GYŐRHŐ Kft. és INSZOL Zrt. is kiemelkedett a térség középvállalatai közül. A győri közműrendszerre jellemző a megfelelő állapot, a vezetékek modernek, fel vannak újítva. Ezenkívül a cég eleget tesz az olyan közérdekű kötelezettségeinek, mint fűtéskorszerűsítés az iskolákban, önkormányzati intézményekben. A társasházak, lakóházak fűtéskorszerűsítését is támogatják kedvezmények nyújtásával és a rendszer kiépítéséhez is fordulhat a lakosság a GYŐR-SZOL felé.9 A KOMMUNÁLIS SZOLGÁLTATÁSOK HORIZONTÁLIS INTEGRÁCIÓJA GYŐR PÉLDÁJÁN 571 Az integráció motivációi Az integrációnak több oka és célja volt. Ezek közül elsőként egy olyan indokot emelünk ki, amelyet az első részben nem említettünk meg az általános indokok között, nevezetesen az adóoptimalizációt. Az integrálódó vállalkozások közül a hőszolgáltató minden évben nagyon jelentős nyereséget ért el (lásd a 3. táblázatot) és az INSZOL is nyereségesen gazdálkodott. A KOMSZOL tevékenységébe ugyanakkor számos olyan jellegű közfeladat tartozik, amelyek nem termelnek nyereséget: parkok, zöldterületek gondozása, köztisztasági feladatok, temetőfenntartás, szúnyogirtás stb. Ezen feladatok nonprofit jellegűek, az önkormányzati törvény értelmében kötelezően ellátandók. A győri önkormányzat feladatellátási és finanszírozási szerződést kötött a KOMSZOL-lal, a tevékenységek ellátáshoz pedig működési támogatást folyósított számára. A KOMSZOL Kft. az előbbieken felül olyan tevékenységet is ellátott, amelyekből árbevételt realizált: szemétszállítás, dísznövénytermesztés és -kereskedelem, illetve szállítási tevékenység külső megrendelésre. További bevételei a parkolási díjakból, parkolóhely bérbeadásából származtak, ám csak a felszíni parkolók voltak nyereségesek. Bevételt termelő tevékenységei azonban korántsem fedezték a korábban említett városüzemeltetéssel kapcsolatos költségeket (amelyek ellátására jött létre a cég, alapvetően nonprofit jellegű tevékenységeket végezve). Kötelezően ellátandó feladatai elvégzésére a KOMSZOL évente nagyjából egymilliárd forintot kapott a városi költségvetéstől a városüzemeltetési szerződés keretében ben már nem szerepelt támogatás a városi költségvetésben, az új vállalkozásnak kellett ezt az összeget kigazdálkodnia, alapvetően a hőszolgáltatás nyereségéből. Továbbá a GYŐR-SZOL-hoz lett telepítve a sportlétesítmények üzemeltetése és kezelése, amely korábban a városi költségvetésben volt betervezve. Az adóoptimalizáció tehát abban mutatkozik meg, hogy a nyereséges cégeket bevételt nem termelő közfeladatokat ellátó vállalatokkal vonták össze, aminek hatására az összevont társasági nyereségadó adóalapja kevesebb lesz. A további indokok valamilyen formában szerepeltek az általános részben. Párhuzamosan számos adminisztratív és fizikai tevékenység folyt, amelyek mind egységesítve lettek. Ezek közé tartozik a bérszámfejtés, a munkaügy, a pénzügy, az anyaggazdálkodás, a parkrendezés. Az utóbbit például mindhárom nagyobb szervezet végezte, a GYŐRHŐ is a maga területén, az INSZOL és a KOMSZOL is. A szervezetnek tehát az adminisztratív és a működési részén is megvalósult az egységesítés, amely elsősorban a fizikai munkaerő hatékonyabb kihasználását tette lehetővé. A közbeszerzési és más beszerzési rendszerek központosítása ugyanakkor azért látszott előnyösebbnek, mert nagyobb mennyiségek vásárlása esetén kedvezőbb beszerzési ár realizálható például az üzemanyag-beszerzés, az áram, a nyomtatványok, a tisztítószerek, a gépek, a járművek, az alkatrészek vásárlása terén és a mobiltelefon használatakor. A közös beszerzések szempontjából együttműködés alakult ki a Pannon-Vízzel is. Az egységes ügyféladatbázis használata mellett a követelések kezelése területén is vannak előnyei az integrációnak, koordinálni lehet a tartozások (lakbér, víz, távhő) nyilvántartását és behajtását is. Az egységesítés nemcsak a vállalkozások, hanem az ügyfelek számára is előnyös az egyablakos ügyintézés lehetősége miatt. Az indokok között megemlíthető a működés átláthatóbbá tétele, egységesítése is, mivel korábban a négy cég eltérő működési szabályzattal rendelkezett és a beszámolói sem10 572 CZAKÓ KATALIN DR. DUSEK TAMÁS POREISZ VERONIKA SZABÓ ISTVÁN voltak egységesek. Megtakarítás érhető el annak révén is, hogy nem szükséges négy különböző igazgatóság, illetve felügyelő bizottság a cégekhez, hanem elég egy is (jelenleg öttagú a felügyelő bizottság). A gazdálkodás az integráció előtt és után A 3. táblázatból jól látszik, hogy egyik beolvadt cég sem volt veszteséges, hiszen nemcsak árbevételük nőtt évről évre, hanem a mérlegfőösszeg és a saját tőke értéke is jelentős mértékben emelkedett az évek során. Azonban nagyon különböző okok miatt nem voltak veszteségesek a cégek. A GYŐRHŐ Kft. által éveken át elért magas nyereség főként a as gázerőmű beruházásnak volt köszönhető. A finanszírozásul szolgáló hitelt még a futamidő lejárta előtt visszafizették, így a GYŐR-SZOL Zrt-be nem egy eladósodott cég integrálódott be. A KOMSZOL ugyanakkor a városi költségvetés juttatásai nélkül működésképtelen lett volna, és az INSZOL is részesült tulajdonosi tőkeemelésben. A 3. táblázatban I III. negyedév adatai szerepelnek, mert ekkor készült el a négy cég utolsó beszámolója a beolvadás előtt. 3. táblázat A GYŐR-SZOL Zrt. és a beolvadt cégek legfontosabb adatai GYŐRHŐ Kft. Társaság, év KOMSZOL Kft. INSZOL Zrt. Győri Városfejlesztési Kft. GYŐR-SZOL Zrt. Mérlegfőösszeg Saját tőke Árbevétel Adózás előtti eredmény Adózott eredmény Létszám, fő ezer forint a) a) a) a) a) I III. negyedév alapján. Forrás: A cégek éves beszámolói.11 A KOMMUNÁLIS SZOLGÁLTATÁSOK HORIZONTÁLIS INTEGRÁCIÓJA GYŐR PÉLDÁJÁN 573 A beolvadt négy vállalat közül a legrosszabb eladósodottsági mutatókkal (kötelezettségek aránya az összes eszközhöz viszonyítva) a KOMSZOL Kft. rendelkezett (átlagosan 35,6%-os eladósodottsági mutató). A másik három cégnél átlagosan 15,1%-os volt ez az érték 2005 és 2010 között. Az integráció ezen a téren is kiegyenlítődést hozott, a GYŐR- SZOL Zrt. esetében 2011-ben 15,9, 2012-ben pedig 19,1% volt az eladósodottsági mutató, ami jónak tekinthető. Hosszú lejáratú hitellel jellemzően a KOMSZOL Kft. rendelkezett (2005-ben 21,2%, majd 2008-ra ez lecsökkent 12%-ra) ben ismét hitelt vett fel a cég (így a mutató értéke 42%-ra nőtt), amelyből parkolóházat épített, épületet újított fel, a sas-hegyi beruházás (új szeméttelep) önrészét finanszírozta, illetve számos tárgyi eszközt vásárolt (játszóterek építése, szeméttelep rekultivációja során) és lízingelt. 4. táblázat Jövedelmezőségi és hatékonysági mutatók Társaság, év ROE ROS ROA Eladósodottsági mutató a) Létszámhatékonyság b) Termelési költségszint c) Anyaghányad d) Bérköltséghányad e) % Ft % ,4 14,8 17,9 19, ,8 63,2 11, ,3 14,8 15,9 10, ,8 63,3 10, ,5 17,4 21,3 4, ,2 65,0 9,4 GYŐRHŐ Kft ,4 11,7 13,6 17, ,8 71,4 10, ,1 13,4 16,8 6, ,8 65,6 10, f) 7,4 8,9 7,1 1, ,7 67,4 9, ,0 1,3 1,4 33, ,6 37,7 47, ,5 1,0 1,0 30, ,5 39,8 45, ,8 1,2 1,2 29, ,9 41,2 48,3 KOMSZOL Kft ,6 0,4 0,7 25, ,0 43,5 45, ,8 0,6 0,5 47, ,0 41,6 46, a) 1,1 1,1 0,8 48, ,9 41,4 42, ,7 0,9 0,8 13, ,0 26,4 68, ,0 3,7 2,7 17, ,9 25,8 65,8 INSZOL Zrt ,7 10,0 7,0 23, ,7 25,1 67, ,3 4,4 2,5 30, ,3 29,7 66, ,8 4,0 1,7 16, f) 0,1 0,1 0,1 14, ,2 20,6 24, ,3 35,0 40,6 35, ,1 23,4 78,5 Győri Városfejlesztési ,9 30,1 12,6 9, ,6 101,2 117,0 Kft ,5 7,8 2,9 3, ,9 209,4 301, ,0 18,7 7,5 15, ,9 186,9 269, a) 17,5 12,8 15,9 6, ,8 50,2 54,6 GYŐR-SZOL ,4 1,6 0,5 15, ,6 72,3 24,4 Zrt ,3 1,5 0,9 19, ,6 75,9 22,8 a) A vállalkozás eladósodottságára utal. A hosszú lejáratú kötelezettségek aránya a hosszú lejáratú kötelezettségek és saját tőke összegéhez viszonyítva. b) Az árbevétel és a dolgozói létszám aránya. c) Arról informál, hogy a vállalkozás termelését milyen szintű ráfordításokkal folytatja. Az összes költség aránya a bruttó termelési értékből (bruttó termelési érték = nettó árbevétel + saját előállítású eszközök aktivált értéke +/ saját termelésű készletek állomány változása). d) Megmutatja, hogy a termelésen belül milyen súllyal szerepel az anyagráfordítás, anyag- vagy munkaigényes termelést folytat-e a vállalkozás. Anyagjellegű ráfordítások aránya a bruttó termelési értékhez viszonyítva. e) Megmutatja, hogy a bérköltség és közterhei milyen részarányt képviselnek a költségszerkezetben. Személyi jellegű ráfordítások aránya a bruttó termelési értékhez viszonyítva. f) Az I III. negyedév alapján. Forrás: A cégek éves beszámolói.12 574 CZAKÓ KATALIN DR. DUSEK TAMÁS POREISZ VERONIKA SZABÓ ISTVÁN A gazdasági mutatók kiegyenlítődése jól látható az éves adatokból (4. táblázat). A jövedelmezőségi mutatók (ROE saját tőke arányos jövedelmezőség, ROS Árbevétel arányos nyereség, ROA eszközarányos jövedelmezőség) vizsgálata során kiderül, hogy mindhárom adatsor esetén a GYŐRHŐ Kft. volt az, amely leghatékonyabban használta eszközeit, a legjobb magyar vállalatok által elért értékeket (12 16%) is felülmúlja. A jövedelmezőségi mutatók 5 7 % felett már jónak tekinthetők, így elmondható, hogy az INSZOL Zrt ben jól teljesített a jövedelmezőséget illetően (ingatlanértékesítések miatt). A Győri Városfejlesztési Kft. értékei nagy ingadozást mutatnak, a KOMSZOL Kft.-re pedig minden évben az alacsony jövedelmezőség volt a jellemző. A létszámhatékonyságról is elmondható az előbbi tendencia, a GYŐR-SZOL Zrt.-be való integrálás során a távhőszolgáltató kedvező értékei kiegyenlítik a másik három beolvadó cég alacsony mutatóit. A korábbi távhőszolgáltató cégnél a létszámot között viszonylag állandónak lehet tekinteni (5. táblázat). A Győri Városfejlesztés Kft. pedig nagyon alacsony létszámmal működött. Az INSZOL Zrt. és KOMSZOL Kft. esetében a 2005 óta zajló folyamatos létszámingadozásról lehet beszélni. Míg az ingatlankezelő vállalatnál egyre csökkent az átlagos statisztikai létszám, a KOMSZOL Kft ban érte el a foglalkoztatási csúcsát 673 fővel, majd a következő két évben 60, illetve 38 fős létszámcsökkenés következett be. A kommunális szolgáltató esetében azonban figyelembe kell venni azt is, hogy a fizikai dolgozóknak járó átlagbérek alacsonyak, amelyek miatt nagy a fluktuáció. Az összlétszámot tekintve látszik, hogy a 2007-es több mint 1100 főt foglalkoztató vállalatok munkaerő-állománya jelentősen csökkent, 2010-ben 974 főt foglalkoztattak összesen. Az integráció során a csökkenő tendencia folytatódik, 2011-ben a GYŐR-SZOL Zrt. 66 fővel kevesebbet foglalkoztat, mint előző évben a négy vállalat összesen re ismét alacsonyabb az alkalmazottak száma 73 fővel az előző évinél. A két év során öszszesen 139 fővel kevesebben dolgoznak közszolgáltató cégnél Győrben. Mindez nem annak tulajdonítható, hogy az elvégzendő feladatok köre is szűkült, hanem a feladatok körének kismértékű bővülése (mint korábban írtuk, a sportlétesítmények üzemeltetése új feladatként jelentkezett) mellett következett be a létszámcsökkenés. 5. táblázat Összes foglalkoztatott átlagos létszáma (fő) Vállakozás a) GYŐRHŐ Kft INSZOL Zrt KOMSZOL Kft Győri Városfejlesztés Kft Összesen GYŐR-SZOL Zrt a) Az I III. negyedév alapján. Forrás: a cégek éves beszámolói. Érdekes kérdés, hogy a létszámcsökkenés elsősorban a szellemi vagy a fizikai foglalkoztatottakat érintette nagyobb mértékben. Vizsgálatunk során áttekintettük a teljes munkaidős foglalkoztatottak számát szellemi és fizikai munkakör szerinti bontásban.13 A KOMMUNÁLIS SZOLGÁLTATÁSOK HORIZONTÁLIS INTEGRÁCIÓJA GYŐR PÉLDÁJÁN 575 A KOMSZOL Kft. esetében csak összesített, a teljes munkaidőben foglalkoztatottakról nyilvántartott adatok álltak rendelkezésre, ezért becsült fizikai foglalkoztatottsági hányadossal számoltunk (72%-os fizikai foglalkoztatottságot vettünk alapul, az értéknél figyelembe vettük a cég által végzett tevékenységek szellemi-fizikai munkaigényességét is). A Győri Városfejlesztés Kft. a nagyon alacsony létszámadatok miatt kimaradt ebből a vizsgálatból. A három nagy közszolgáltató cég összesített értékei azt mutatják, hogy a fizikai foglalkoztatásúak létszáma 2005 és 2010 között nagyobb mértékben csökkent, mint a szellemi foglalkoztatásúaké (a fizikai 56 fővel kevesebb, a szellemi 6 fővel kevesebb 2010-ben, mint 2005-ben). Külön-külön vizsgálva a három céget, a létszámcsökkenés megoszlása eltérő eredményeket mutat. Míg a GYŐRHŐ-nél hasonló mértékben csökkent a fizikai és a szellemi munkaerő, az INSZOL-nál nagyobb volumenű volt a fizikai dolgozók távozása. A KOMSZOL esetén a fizikai alkalmazottak nagyobb arányú létszámcsökkenése 2008 után vált jellemzővé, előtte mindkét kategóriában létszámnövekedés volt. Az integráció után a GYŐR-SZOL Zrt. létszámadatai alapján a szellemi foglalkoztatásúak száma alig csökkent (3 fővel kevesebb), míg a fizikai dolgozók 80-nal lettek kevesebben 2011-re ben az ismételt létszámcsökkenés eredményeképpen a szellemi foglalkoztatásúak 6 fővel lettek kevesebben, a fizikaiak pedig 70-nel. Az integráció összességében 9 fővel kevesebb szellemi foglalkoztatottat és 150 fővel alacsonyabb létszámú fizikai dolgozót eredményezett (6. táblázat). 6. táblázat Teljes munkaidős szellemi és fizikai foglalkoztatásúak száma Év GYŐRHŐ Kft. INSZOL Zrt. KOMSZOL Kft. Összesen GYŐR-SZOL Zrt. teljes szellemi fizikai szellemi fizikai munkaidős szellemi a) fizikai a) szellemi fizikai szellemi fizikai foglalkoztatottak száma, fő b) a) Becsült értékek, átlagosan 72%-os fizikai foglalkoztatottsági aránnyal számolva. b) Az I III. negyedév alapján. Vizsgálatunk során megállapítottuk, hogy a létszámleépítés elsősorban a fizikai foglalkoztatásúakat érintette, amelynek oka a párhuzamos tevékenységek megszüntetéséből fakad. Az adminisztratív feladatot ellátók létszáma azért nem csökkent nagymértékben, mert a szervezeti méret növekedéséből adódóan az olyan jellegű tevékenységek, mint például a pénzügy, számviteli bérszámfejtés, az összevonás után hasonló volumenben jelentek meg, mint a korábbi négyben együttesen. Az ügyfélszolgálat területén sem csökkentek az ellátandó feladatok, hiszen az ügyfélbázis mérete a lakosságszám függvénye.14 576 CZAKÓ KATALIN DR. DUSEK TAMÁS POREISZ VERONIKA SZABÓ ISTVÁN Összegzés A Győrben megvalósult szervezeti integráció a piaci szférában történő szervezeti integrációkhoz képest sajátosnak tekinthető annyiban, hogy gazdasági értelemben nagyon különböző tevékenységek között történt. Míg a szakirodalom főként a víz- és csatornahálózat, vagy az áramszolgáltatás területén fellelhető vertikális integrációra hoz példákat, tanulmányunk a távhőszolgáltatás, az energiatermelés, a kommunális és köztisztasági szolgáltatások, az ingatlankezelés és városfejlesztés horizontális integrációját vizsgálja, amelyre kevés példa akadt ez idáig. Bemutattuk, hogy az egyes területek mennyire eltérő forrásigényűek és jövedelmezőségük is különböző. Ennek ellenére lehetőség volt hagyományosnak mondható integrációs előnyök elérésére: párhuzamos tevékenységek megszüntetése révén racionalizálásra és létszámcsökkentésre, a fogyasztói kiszolgálási színvonal növelésére az egységes ügyintézéssel, ügyfélszolgálati irodákkal, és a beszerzési költségek csökkentésére, a készletgazdálkodás racionalizálására. A méretgazdaságosság értelmében az összehangolt működés révén megtakarításokat érhetnek el, az informatikai rendszerek egységesítése pedig az adminisztratív tevékenységek támogatása mellett az ügyfélelégedettségre is hatással van. Fontos integrációs előnyként jelenik meg a pénzügyi mutatók kiegyenlítődése, mert a beolvadt négy cég eltérő gazdasági teljesítménye az új vállalatban nem különül el, a jövedelmezőbb üzletágak kompenzálják azokat a közszolgáltatásokat, amelyek nem termelnek árbevételt. Az integráció megvalósulásával, a párhuzamos tevékenységek megszüntetésével a fizikai foglalkoztatásúak körében jelentős létszámleépítésre került sor. Az adminisztráció területén dolgozókat ez a létszámcsökkenés alig érintette, tevékenységükre továbbra is ugyanolyan létszámban volt szükség. Az eltelt idő rövidsége miatt ugyanakkor még nem lehet felmérni azt, hogy jelentkeznek-e az elmélet által lehetőségként leírt negatív hatások: nagyobb szervezeti rugalmatlanság, nagyobb bürokrácia és a belső transzferárak okozta hatékonyságromlás. A szervezet túl nagy méretének nyilvánvalóan hátrányai is lehetnek, megkezdődhet az egyes tevékenységek kiszervezése vagy dezintegrációja az átláthatóság és ellenőrizhetőség rovására, az információáramlásban, illetve hatáskör és feladatmegosztásban is okozhat fennakadásokat a túl bonyolult szervezeti felépítés. A közüzemi szolgáltatások szabályozásának változásai pedig további kihívást jelentenek a GYŐR-SZOL Zrt., illetve a tulajdonos önkormányzat számára. IRODALOM Abbott, M. Cohen, B. (2009): Productivity and efficiency in the water industry. Utilities Policy 17 (3-4): Bushman, R. M. Smith, A. J. (2001): Financial accounting information and corporate governance. Journal of Accounting and Economics 32 (1-3): Cruz, N. F. Carvalho, P. Marques, R. C. (2013): Disentangling the cost efficiency of jointly provided water and wastewater services. Utilities Policy 24: Donaldson, G. (1984): Managing Corporate Wealth. Praeger, New York. Farsi, M. Filippini, M. (2009): An analysis of cost efficiency in Swiss multi-utilities. Energy Economics 31 (2): Farsi, M. Fetz, A. Filippini, M. (2008): Economies of scale and scope in the Swiss multi-utilities sector. Energy Journal 29 (4):15 A KOMMUNÁLIS SZOLGÁLTATÁSOK HORIZONTÁLIS INTEGRÁCIÓJA GYŐR PÉLDÁJÁN 577 Fraquelli, G. Piacenza, M. Vannoni, D. (2004): Scope and scale economies in multi-utilities: evidence from gas, water and electricity combinations. Applied Economics 36 (18): Garcia, S. Moreaux, M. Reynaud, A. (2007): Measuring economies of vertical integration in network industries: An application to the water sector. International Journal of Industrial Organization 25 (4): Jensen, H. (1986): Agency Costs of Free Cash Flow, Corporate Finance, and Takeovers. American Economic Review 76 (2): Mackinney, F. W. (1927): The organization of municipial supplies. Public Economies 5 (3): Markowski, S. Jubb, C. D. (1989): The impact of microelectronics on scale in manufacturing industries. Australian Journal of Management 14 (2): Meyer, R. (2012): Economies of scope in electricity supply and the costs of vertical separation for different unbundling scenarios. Journal of Regulatory Economics 42 (1): Mező Ferenc (2001): Debrecen városfejlesztési lehetőségei. Területi Statisztika 41 (2): Mizuani, F. Uranishi, S (2013): Does vertical separation reduce cost? An empirical analysis of the rail industry in European and East Asian OECD Countries. Journal of Regulatory Economics 43 (1): Piacenza, M. Vannoni, D. (2004): Choosing among alternative cost function specifications: an application to Italian multi-utilities. Economic Letters 82 (3): Saal, D. S. Arocena, P. Maziotis, A. Triebs, T. (2013): Scale and scope economies and the efficient vertical and horizontal configuration of the water industry: a survey of literature. Review of network Economics 12 (1): Szabó István (2012): Az önkormányzati vagyongazdálkodás. Doktori értekezés. Széchenyi István Egyetem, Regionális- és Gazdaságtudományi Doktori Iskola, Győr. Torres, M. Morrison, P. (2006): Driving forces for consolidation or fragmentation of the US water utility industry: a cost function approach with endogenous output. Journal of Urban Economics 59 (1): Egyéb források: a vállalkozások beszámolói, GYŐR-SZOL Zrt. honlapja, Kulcsszavak: kommunális szolgáltatások, horizontális integráció, szervezeti hatékonyság, Győr. Resume The first part of this paper gives a general overview about the theoretical pros and cons and the contradictory previous empirical findings of the integration of local communal services. The second part of the paper presents the own empirical findings of the authors about the horizontal integration of communal waste, district heating, real estate services and other general services in the Western Hungarian town of Győr. Több megjelenítése
Mit kezdjünk a mechanikailag-biológiailag előkezelt hulladékkal? Előadó: Kövecses Péter városgazdálkodási igazgató GYŐR-SZOL Zrt Egységes vállalatba beolvadó társaságok INSZOL Győri Vagyongazdálkodó és Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 13953757-2-15 Bejegyző szerv: Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei bíróság Regisztrációs szám: 15-09-071493 Tömöttvár 2007 Közhasznú Nonprofit Kft 4900 Fehérgyarmat, Tömöttvár út 5-7. 2011 Fordulónap: Részletesebben A HM ipari részvénytársaságok 2010. I-III, negyedéves gazdálkodásának elemzése. 2009. év bázis. 2010. évi terv
A HM ipari részvénytársaságok 21. I-III, es gazdálkodásának elemzése 1./ HM Armcom Kommunikációtechnikai Zrt. Megnevezés 29. év bázis 21. évi 21. III. Adatok ezer Ft-ban Bázis Terv index index () () Nettó Részletesebben Megnevezés 2007 2008
Vagyon Tartósan befektetett eszközök aránya Befektetett eszközök / Eszközök összesen Befektetett eszközök fedezettsége Saját tőke / Befektetett eszközök Tárgyi eszközök fedezettsége Saját tőke / Tárgyi Részletesebben Smarter cities okos városok. Dr. Lados Mihály intézetigazgató Horváthné Dr. Barsi Boglárka tudományos munkatárs MTA RKK NYUTI
MTA Regionális Kutatások Központja Nyugat-magyarországi Tudományos Intézet, Győr Smarter cities okos városok Dr. Lados Mihály intézetigazgató Horváthné Dr. Barsi Boglárka tudományos munkatárs MTA RKK NYUTI Részletesebben 2010. A kisvállalkozások versenyképességének fejlesztése, foglalkoztatási kapacitásuk bővítése 2010.06.08.
2010. A kisvállalkozások versenyképességének fejlesztése, foglalkoztatási kapacitásuk bővítése 2010.06.08. Kedves Pályázó! Ezúton szeretném Önöket értesíteni az alábbi pályázati lehetőségről. Amennyiben Részletesebben MOVE NONPROFIT KÖZHASZNÚ ZRT. KÖZHASZNÚ JELENTÉS 2011
MOVE REHABILITÁCIÓS IPARI ÉS SZOLGÁLTATÓ NONPROFIT KÖZHASZNÚ ZRT. (8500 Pápa, Komáromi u. 87.) KÖZHASZNÚSÁGI E. december 31. Mellékletek: I. Számviteli beszámoló II. Költségvetési támogatás felhasználása Részletesebben A felügyelő bizottság jelentése a 2005. évi éves beszámolóról
Budapesti Ingatlan Hasznosítási és Fejlesztési Rt. -------------------------------------------------- 133 Budapest, Polgár u. 8-1. A felügyelő bizottság jelentése a 25. évi éves beszámolóról Budapest, Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18560293-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs 2053 szám: 4025 Debrecen, Barna u. 2. fsz./1. Közhasznúsági jelentés 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben Kiegészítő melléklet
BKV ELŐRE SPORT CLUB KÖZHASZNÚ SZERVEZET 2 2. Vezetői összefoglaló A BKV Előre SC elkészítette az egyesület 2010. évi gazdálkodásáról szóló Közhasznúsági Jelentését, a közhasznú eredmény kimutatást és Részletesebben MAGYAR VIDÉK HITELSZÖVETKEZET
MAGYAR VIDÉK HITELSZÖVETKEZET Székhely: 7623 Pécs, Köztársaság tér 2. Adószám: 11017897-2-02 KSH: 11017897-6419-122-02 Cg.: 02-02-060334 Honlap: www.mvhsz.hu ELŐTERJESZTÉS A 2. NAPIRENDI PONTHOZ Beszámoló Részletesebben az ÓZDINVEST Kft. átvilágításával, racionalizálásával kapcsolatos intézkedések végrehajtásáról
T á j é k o z t a t ó az ÓZDINVEST Kft. átvilágításával, racionalizálásával kapcsolatos intézkedések végrehajtásáról Előterjesztő: Ad hoc Bizottság elnöke Előkészítő: ÓZDINVEST Kft. PH. Településfejlesztési Részletesebben Vállalatgazdaságtan A VÁLLALAT PÉNZÜGYEI. A pénzügyi tevékenység tartalma
Vállalatgazdaságtan A VÁLLALAT PÉNZÜGYEI Money makes the world go around A pénz forgatja a világot A pénzügyi tevékenység tartalma a pénzügyek a vállalati működés egészét átfogó tevékenységi kört jelentenek, Részletesebben Bátai Szolgáltató KFT. 2013. évre vonatkozó Egyszerűsített éves beszámoló KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE (Az adatok ezer Ft-ban)
Bátai Szolgáltató KFT. 2013. évre vonatkozó Egyszerűsített éves beszámoló KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE (Az adatok ezer Ft-ban) 1. Általános háttér információ A Bátai Szolgáltató Kft. (továbbiakban: Társaság), Részletesebben BROADINVEST ÉPÍTŐIPARI SZOLGÁLTATÓ ÉS KERESKEDELMI KFT. Gépbeszerzés a Broadinvest Kft-nél
BROADINVEST ÉPÍTŐIPARI SZOLGÁLTATÓ ÉS KERESKEDELMI KFT. Gépbeszerzés a Broadinvest Kft-nél Szakmai anyag a Mezőföldi Híd Térségfejlesztő Egyesület Helyi Vidékfejlesztési Stratégiájából a Térségi és helyi Részletesebben Társadalmi Megújulás Operatív Program Esélyegyenlőségi célcsoportok a gazdaságban megváltozott munkaképességűek integrációja a munkaerőpiacon
PÁLYÁZAT Program neve: Támogatás szakmai iránya: Program kódja Megvalósítandó cél: Társadalmi Megújulás Operatív Program Esélyegyenlőségi célcsoportok a gazdaságban megváltozott munkaképességűek integrációja Részletesebben TÁJOLÓ. Információk, aktualitások a magyarországi befektetői környezetről. 2015. IV. negyedév
TÁJOLÓ 2013 2014 2015 Információk, aktualitások a magyarországi befektetői környezetről 2015. IV. negyedév 1 TARTALOM 1. Gazdasági növekedés 7 2. A konjunktúramutatók alakulása 10 3. Államadósság, költségvetés Részletesebben AZ ELI-ALPS ÉS A TERVEZETT SCIENCE PARK GAZDASÁGI HATÁSVIZSGÁLATA, ÉS ANNAK EREDMÉNYEI
AZ ELI-ALPS ÉS A TERVEZETT SCIENCE PARK GAZDASÁGI HATÁSVIZSGÁLATA, ÉS ANNAK EREDMÉNYEI Tamás DUSEK PhD Széchenyi István University Regional Science and Public Policy Department Győr Hungary, Europe Miklós Részletesebben Bodnár Sándor 4150, Püspökladány, Toldi u.10. Adószám: 47773275-2-29. Beszámoló
Bodnár Sándor 4150, Püspökladány, Toldi u.10. Adószám: 47773275-2-29 Beszámoló a Püspökladány város közigazgatási határán belül autóbusszal végzett menetrendszerinti helyi személyszállítási tevékenységről, Részletesebben Kiegészítő melléklet a 2012. évi beszámolóhoz
Társaság neve: TvNetwork Nyrt. Telefon: 890-2001 Társaság címe: 1138 Bp., Váci út 168/A Telefax: 890-1590 Ágazati besorolás: Távközlés E-mail cím: tozsde@tvnetwork.hu Beszámolási időszak: 2011.01.01-2011.06.30. Részletesebben Szállodavállalatok irányítási eszközei. Master of Arts International Hotel (Companies) Management
1 Master of Arts International Hotel (Companies) Management 9. Szállodavállalatok emberi erőforrás gazdálkodás irányítása Cél, az emberi erőforrás gazdálkodás szállodavállalati szintű irányításának áttekintése Részletesebben Példa az egyszerűsített éves beszámolót készítők részére
1. Az egyszerűsített éves beszámoló készítése lehetőségének meghatározása: A vállalkozás 2006. október 1-jével kezdte meg előtársaságként működését, a társaságot a cégbíróság október 31.-vel jegyezte be, Részletesebben FHB FÖLDHITEL- ÉS ÉS JELZÁLOGBANK RT. RT. 2005. évi, IFRS szerint konszolidált beszámoló
FHB FÖLDHITEL- ÉS ÉS JELZÁLOGBANK RT. RT. 2005. évi, IFRS szerint konszolidált beszámoló Közgyűlés Közgyűlés 2006. 2006. április április 21. 21. AZ FHB EREDMÉNYE A BANKSZEKTOR TÜKRÉBEN FHB - Mérlegfőösszeg Részletesebben Kiegészítő melléklet. A Transzin Kft. 2012. évi beszámolójához
Kiegészítő melléklet A Transzin Kft. 2012. évi beszámolójához I. Általános rész 1. A vállalkozás bemutatása A Társaság a Transz-In Bt-ből való átalakulással 2001.március 10-én kezdte meg működését. Tulajdonosai: Részletesebben Hajdúnánási Holding Zrt. 2012. évi Üzleti jelentés
Hajdúnánási Holding Zrt. 2012. évi Üzleti jelentés A Hajdúnánási Holding Zrt.-t 2011.06.24 dátummal alapította Hajdúnánás Város Önkormányzata. Tulajdonos: Hajdúnánás Város Önkormányzata 100 % tulajdoni Részletesebben 2013.06.05. A TakarékBank. és a Magyar Takarékszövetkezeti Szektor. MKVK Pénz és Tőkepiaci Tagozat rendezvénye. Budapest, 2013. június 5.
A TakarékBank és a Magyar Takarékszövetkezeti Szektor A TakarékBank tulajdonosi struktúrája megváltozott 2012. december 31. 2013. május 15. 5.07% 0.01% 3.22% 36.05% 55.65% 39.28% Takarékszövetkezetek MFB Részletesebben Eredmény és eredménykimutatás
1. oldal Bakony és Balaton Keleti Kapuja Közhasznú Egyesület Kiegészítő melléklete a 2012. évi beszámolóhoz /Adatok: ezer Ft -ban/ I. Általános rész 1./ Általános háttérinformációk Bakony és Balaton Keleti Részletesebben A vállalkozás bemutatása. A számvitelpolitika fő vonásai
A vállalkozás bemutatása A Társaság neve: Bóbita Bábszínház Nonprofit Kft Székhelye: Pécs, Felsővámház u 50. Alapító okirat kelte: 2011. 11.24. A Társaság által gyakorolt tevékenységek: Előadó művészet Részletesebben A turisztikai kis- és középvállalkozások helyzete és lehetőségei Mi van az étlapon?
Turizmus törvény Széchenyi Pihenőkártya Utazási irodák Idegenvezetők Éttermek Szakember utánpótlás Dohányzási tilalom Szállodák Kiemelt attrakciók Közterület foglalás Turistabuszok parkolása Információ Részletesebben Lorem ipsum dolor sit amet. Szép napot kívánok!
Lorem ipsum dolor sit amet Szép napot kívánok! 1 Energetikai korszerűsítések önkormányzati és vállalati környezetben Előadó: Arányi István UFS Group Divízióvezető - Leginnovatívabb partner - Arányi István Részletesebben Kórházi létesítmény gazdálkodás a MOLNÁR AT TILA ELNÖK EGÉSZSÉGÜGYI GAZDASÁGI VEZETŐK EGYESÜLETE
Kórházi létesítmény gazdálkodás a gyakorlatban MOLNÁR AT TILA ELNÖK EGÉSZSÉGÜGYI GAZDASÁGI VEZETŐK EGYESÜLETE A Kórház (szakrendelő, orvosi rendelő) mint létesítmény Egészségügyi intézmény egy speciális Részletesebben (az adatok ezer forintban értendők) *(a konszolidált táblázatok alatt minden esetben dőlt betűvel tüntettük fel a társaság nem konszolidált számait)
TR 2014 Szöveges magyarázat a 2014. üzleti évhez: Társaságunk a 2014. év során tőkeerejének növelését tűzte ki fő prioritásként. A kiemelt célok között szerepelt a korábbi bankhitelek saját forrásokkal Részletesebben Kiegészítő Melléklet a Art Motives Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. 2012. évi Egyszerűsített éves beszámolójához ÁLTALÁNOS RÉSZ Vállalkozás elnevezése: Art Motives Kereskedelmi és Szolgáltató Korlátolt Részletesebben A regionális E-Star sikeres félévet tud maga mögött. 2011. Szeptember 13.
A regionális E-Star sikeres félévet tud maga mögött 2011. Szeptember 13. Az öt éves stratégia tervekkel összhangban a 2011-es tervek teljesülnek 2011 2012 2013 2014 2015 Üzemeltetési irányítás ERP és CRM Részletesebben RAVICSA NONPROFIT KFT.
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a RAVICSA NONPROFIT KFT. 2011. évi EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓHOZ Rakamaz, 2012. április 20 Ling Béla ügyvezető igazgató Kiegészítő Melléklet a 2011. évi beszámolóhoz I. Általános Részletesebben Az egészségügyben, gazdasági műszaki területen dolgozók foglalkoztatási adatainak felmérése 2013.
Az egészségügyben, gazdasági műszaki területen dolgozók foglalkoztatási adatainak felmérése 2013. Készítette az Egészségügyi Gazdasági Vezetők Egyesülete Ezúton szeretnénk köszönetet mondani azoknak az Részletesebben DE! Hol van az optimális tőkeszerkezet???
DE! Hol van az optimális tőkeszerkezet??? Adósság és/vagy saját tőke A tulajdonosi érték maximalizálása miatt elemezni kell: 1. A pénzügyi tőkeáttétel hatását a részvények hozamára és kockázatára; 2. A Részletesebben Magyarország közép és hosszú távú élelmiszeripari fejlesztési stratégiája (ÉFS)
Előzmények 2010: Az élelmiszeripar fejlesztésére vonatkozó Tézisek kidolgozása 2011: Nemzeti Vidékstratégia Élelmiszer-feldolgozási részstratégia 2011: Kormányzati kezdeményezésre Élelmiszeripar-fejlesztési Részletesebben 2014/74 STATISZTIKAI TÜKÖR 2014. július 18.
14/74 STATISZTIKAI TÜKÖR 14. július 18. Szolgáltatási kibocsátási árak, 14. I. negyedév Tartalom Összegzés...1 H Szállítás, raktározás nemzetgazdasági ág... J Információ, kommunikáció nemzetgazdasági ág... Részletesebben DKV Debreceni Közlekedési Zártkörűenműködő Részvénytársaság. 2011 évi CXII törvény 1. melléklet I. pontja szerinti közérdekű adatai:
A DKV Debreceni Közlekedési Zártkörűenműködő Részvénytársaság 2011 évi CXII törvény 1. melléklet I. pontja szerinti közérdekű adatai: Szervezeti, személyzeti adatok I.1. A közfeladatot ellátó szerv hivatalos Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2009.
Adószám: 18997659-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs Pk. 60173/2007/4/I., 2007.12.14. szám: 4028, Debrecen, Damjanich u. 23. 2/9. 2009. Fordulónap: 2009. december 31. Beszámolási Részletesebben DÉL-BALATONI IDEGENFORGALMI ÉS KÖZGAZDASÁGI SZAKKÖZÉPISKOLA EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓJÁNAK KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE. Székesfehérvár, 2014. május 29.
ÜZLETI TERV Jelen üzleti terv elválaszthatatlan melléklete a Hitelkérelem című dokumentumnak. Vállalkozás neve Beruházás helye Igényelt kölcsön Futamidő hónap Türelmi idő hónap Új Széchenyi Beruházási Részletesebben ÉVKÖZI MINTA AZ EGÉSZSÉGÜGYI BÉR- ÉS LÉTSZÁMSTATISZTIKÁBÓL. (2006. II. negyedév) Budapest, 2006. augusztus
ÉVKÖZI MINTA AZ EGÉSZSÉGÜGYI BÉR- ÉS LÉTSZÁMSTATISZTIKÁBÓL (2006. II. negyedév) Budapest, 2006. augusztus Évközi minta az egészségügyi bér- és létszámstatisztikából Vezetői összefoglaló TARTALOM Módszertan Részletesebben PÁLYÁZATI LEHETŐSÉGEK. Unio Tender Europa Kft.
Adószám: Törvényszék: Bejegyző határozat száma: Nyilvántartási szám: 18191705-1-42 01 Fővárosi Törvényszék PK 60540 /2006/ 01/ / Barankovics István Alapítvány 1078 Budapest, István utca 44 2012 Fordulónap: Részletesebben KONSZOLIDÁLT VEZETŐSÉGI JELENTÉS 2014.
KONSZOLIDÁLT VEZETŐSÉGI JELENTÉS 2014. Pécs, 2015. március 26. Az Európai Parlament és Tanács 1606/2002. EK rendelet 4. cikke előírja, hogy a Tőzsdére bevezetett társaságok 2005. évtől kezdődően az összevont Részletesebben Bookline.hu Internetes Kereskedelmi 1Rt2 9 2 1 3 6 O 7 4 1 4 1 1 4 O 1 Statisztikai számjel
Ügyfél neve Mérlegkészítés helye Bookline.hu Internetes Kereskedelmi 1Rt2 9 2 1 3 6 O 7 4 1 4 1 1 4 O 1 Statisztikai számjel Budapest Mérlegzárás éve 25 O 1-1 O - O 4 4 8 4 1 Cégjegyzék szám Mérlegzárás Részletesebben Az MKB Értékpapír és Befektetési Rt. üzleti jelentése és pénzügyi kimutatásai
Az MKB Értékpapír és Befektetési Rt. üzleti jelentése és pénzügyi kimutatásai (MAGYAR SZÁMVITELI SZABÁLYOK ALAPJÁN) 1997. december 31. Az MKB Értékpapír és Befektetési Rt. üzleti jelentése A teljeskörû Részletesebben Beszerzési és elosztási logisztika. Előadó: Telek Péter egy. adj. 2008/09. tanév I. félév GT5SZV
Beszerzési és elosztási logisztika Előadó: Telek Péter egy. adj. 2008/09. tanév I. félév GT5SZV 2. Előadás A beszerzési logisztika alapjai Beszerzési logisztika feladata/1 a termeléshez szükséges: alapanyagok Részletesebben A MAGYARORSZÁGI IPARI PARKOK FEJLŐDÉSÉNEK NÉHÁNY FONTOSABB JELLEMZŐJE
1 A MAGYARORSZÁGI IPARI PARKOK FEJLŐDÉSÉNEK NÉHÁNY FONTOSABB JELLEMZŐJE 2003. év végéig 165 ipari terület nyerte el az Ipari Park címet, ezek közül Sárvár, Budaörs és Pécs ipari parkjai elnyerték az Integrátor Részletesebben Előterjesztés a Városgazdálkodási és üzemeltetési bizottság 2012. június 14. napján tartandó ülésére
MISKOLC MEGYEI JOGÚ VÁROS POLGÁRMESTERE Ügyiratszám: MH:17-074/100/2012 Üi.: Vincze Csaba Miskolc Megyei Jogú Város Közgyűlése Városgazdálkodási és üzemeltetési Bizottsága Melléklet: - Miskolc Holding Részletesebben Egyszerűsített éves beszámoló
a vállalkozás megnevezése a vállalkozás címe, telefonszáma 2011 évi Egyszerűsített éves beszámoló Éves zárómérleg P.H. 1 1 Egyszerűsített éves beszámoló MÉRLEGE "A" változat ESZKÖZÖK (AKTÍVÁK) Időszak: Részletesebben I/4. A bankcsoport konszolidált vagyoni, pénzügyi, jövedelmi helyzetének értékelése
I/4. A bankcsoport konszolidált vagyoni, pénzügyi, jövedelmi helyzetének értékelése Az ERSTE Bank Hungary Nyrt. 26. évi konszolidált beszámolója az összevont konszolidált tevékenység összegzését tartalmazza, Részletesebben A nagy hatásfokú hasznos hőigényen alapuló kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés terén elért előrehaladásról Magyarországon
A nagy hatásfokú hasznos hőigényen alapuló kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés terén elért előrehaladásról Magyarországon (az Európai Parlament és a Tanács 2004/8/EK irányelv 6. cikk (3) bekezdésében Részletesebben Optimista a magánszféra az egészségügyi ellátásban
Optimista a magánszféra az egészségügyi ban Egészségügyi szolgáltatással Magyarországon több, mint tízezer vállalkozás foglalkozik. A cégek jegyzett tőkéje meghaladja a 12 milliárd forintot, a saját tőke Részletesebben Ügyfél neve Bookline Magyarország Kft 1 2 6 o 2 1 8 o 5 2 4 7 1 1 3 o 1 Statisztikai számjel Mérlegkészítés helye Budapest
Ügyfél neve Bookline Magyarország Kft 1 2 6 o 2 1 8 o 5 2 4 7 1 1 3 o 1 Statisztikai számjel Mérlegkészítés helye Budapest Mérlegzárás éve 2005 o 1 - o 9-6 9 4 4 4 2 Cégjegyzék szám Mérlegzárás dátuma Részletesebben ÜZLETI JELENTÉS 2011. december 31.
BUSINESS TELECOM TÁVKÖZLÉSI ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG 6000 Kecskemét, Mindszenti krt. 27. Statisztikai számjel: 23486959-6190-114-03 Cégjegyzék szám: 03-10-100448 ÜZLETI JELENTÉS 2011. december Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a Pro Szentendre Városfejlesztési Kft. v.a. 2015.06.30-i tevékenységet záró egyszerűsített éves beszámolójához
MIKOM Nonprofit Kft. 2015. évi üzleti terve (Vezet i összefoglaló) Miskolc, 2015. 05.06 Üzleti Terv 2015 MIKOM Kft. Makro-gazdasági adatok, piaci környezet Eredmény-kimutatás Üzemi eredményre ható f bb Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2006.
Adószám: 18951987-1-20 Bejegyző szerv: Zala Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Apk.60.007/1994. 8900 Zalaegerszeg, Apáczai. Cs. J. tér 5/A. 2006. Fordulónap: 2006. december 31. Beszámolási időszak: 2006. Részletesebben A marketing tevékenység megszervezése a sepsiszentgyörgyi kis- és közepes vállalatok keretében
531 JEGYZETLAPOK Domokos Ernő Krájnik Izabella A marketing tevékenység megszervezése a sepsiszentgyörgyi kis- és közepes vállalatok keretében A kolozsvári Babeş Bolyai Tudományegyetem sepsiszentgyörgyi Részletesebben Hogyan tovább? a kis- és középvállalkozások fejlődése érdekében, fókuszban a női vállalkozások
Hogyan tovább? a kis- és középvállalkozások fejlődése érdekében, fókuszban a női vállalkozások Lakatosné Lukács Zsuzsanna Regionális és Kárpát-medencei Vállalkozásfejlesztési Főosztály MENTOR-NET találkozó Részletesebben Tárgy : Szentes Városellátó Nkft. 2015. I. negyedéves beszámolója Témafelelős: Varga Sándor Mell. : 2015 I. negyedéves mérleg Ikt. sz.
Szentes Városellátó Nonprofit Kft. 6600 Szentes, Kossuth tér 6. Tárgy : Szentes Városellátó Nkft. 2015. I. negyedéves beszámolója Témafelelős: Varga Sándor Mell. : 2015 I. negyedéves mérleg Ikt. sz. : Részletesebben A MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ÉVES JELENTÉSE
A MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK ÉVES JELENTÉSE A Magyar Evezős Szövetség 2016. évi rendes Közgyűlésére Budapest. 2016. május 06. Készítette: MESZ Felügyelő Bizottsága Pichler Balázs Nagy-Juhák Részletesebben Diplomás pályakövetés diplomás kutatás, 2010
Diplomás pályakövetés diplomás kutatás, 2010 A jogi és igazgatási képzési terület diplomásainak munkaerő piaci helyzete Az Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft. által végzett, Diplomás pályakövetés Részletesebben Éves beszámoló eredménykimutatása (összköltség eljárással) " A " változat. (adatok ezer forintban) Előző év(ek) módosítása i. Sorszá m.
1 0 7 0 6 9 9 6 6 8 3 2 1 1 4 0 1 Statisztikai számjel 0 1-1 0-0 4 1 7 6 8 Cégjegyzék száma Palota Holding Zártkörűen Működő Részvénytársaság a vállalkozás megnevezése 1156 Budapest, Száraznád u. 4-6., Részletesebben Munkaerő-piaci helyzetkép. Csongrád megye
CSONGRÁD MEGYEI KORMÁNYHIVATAL MUNKAÜGYI KÖZPONTJA Munkaerő-piaci helyzetkép Csongrád megye 2013. április 6721 Szeged, Bocskai u. 10-12. +36 (62) 561-561 +36 (62) 561-551 www.csmkh.hu csongradkh-mk@lab.hu Részletesebben A tétel megnevezése 2007.12.31 2008.12.31. a b d d
1.2.4.6.4.7.8.0./5.1.9.0./1.1.4/0.1. Statisztikai jel 01-10-044336 Cégjegyzék 0.1 BMSK Beruházási, Mőszaki Fejlesztési, Sportüzemeltetési és Közbeszerzési Zrt. MÉRLEG - 2008.01.01.- 2008.12.31. MÉRLEG Részletesebben Várakozások és eredmények - Hogy bizonyított az egykulcsos SZJA? Csizmadia Áron 2013
Várakozások és eredmények - Hogy bizonyított az egykulcsos SZJA? Csizmadia Áron 2013 Tartalomjegyzék 1. Problémafelvetés 2. Előzmények 3. A gyakorlati alkalmazás 4. A magyarországi bevezetés 5. Az egykulcsos Részletesebben ERP projektek gazdasági. esettanulmány ny egy mobil kiegészítés értékelésérőlrtékel
ERP projektek gazdasági gi értékelése: rtékelése: esettanulmány ny egy mobil kiegészítés értékelésérőlrtékel Rózsa TündeT egyetemi tanárseg rsegéd Debreceni Egyetem AMTC AVK GAIT Kutatásom Gazdaságossági Részletesebben Éves beszámoló. 2012. üzleti évről. 2 3 9 2 1 9 1 7 3 7 0 0 1 1 3 1 3 Statisztikai számjel. 1 3 0 9 1 5 6 2 9 2 Cégjegyzék száma
2 3 9 2 1 9 1 7 3 7 0 0 1 1 3 1 3 Statisztikai számjel 1 3 0 9 1 5 6 2 9 2 Cégjegyzék száma a vállalkozás megnevezése Érd és Térsége Csatorna-szolgáltató Kft a vállalkozás címe, telefonszáma 2030 Érd, Részletesebben VÁLLALKOZÁSFEJLESZTÉSI PROJEKT ADATLAP
VÁLLALKOZÁSFEJLESZTÉSI PROJEKT ADATLAP Tapasztalatok szerint Magyarországon a mikro- és kisvállalkozások, kevés kivételtől eltekintve, nem tudják kihasználni gazdasági adottságaikat és megvédeni saját Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
KOMÁROM-ESZTERGOM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT FŐJEGYZŐJE E L Ő T E R J E S Z T É S A Komárom-Esztergom Megyei Közgyűlés 2014. november 27-i ülésére Tárgy: A Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat 2015. évi belső Részletesebben Belső ellenőri ütemterv 2014. évre Tervezet
Belső ellenőri ütemterv 014. évre Tervezet 013. november 04. Sába-000 Kft 4031 Debrecen Trombitás utca 11 Ellenőrzési stratégia 014 Az Áht. alapján a belső ellenőrzés a jogszabályoknak és belső szabályoknak Részletesebben Sasadi és Farkasréti Öregdiákok Egyesülete
1. Általános kiegészítések 1.1.A gazdálkodó bemutatása 1.1.1. A gazdálkodó főbb adatai - Székhely: - Internetes honlap címe: (ha a beszámolót a honlapon is közzéteszi) - Működési forma: Társasdalmi Rgyesület Részletesebben Partneri kapcsolatok a pályázatkezelésben
Partneri kapcsolatok a pályázatkezelésben Egy pályázati nyertes közvetlen partnerei? 1. Közreműködő szervezet 2. Szállítók 3. Hitelezők 4. Pályázatíró, ill. projekt menedzsment cég 5. Széchenyi Programiroda Részletesebben II. évfolyam. Név: Neptun kód: Kurzus: Tanár neve: HÁZI DOLGOZAT 2. Számvitel 2 2013/2014. II. félév
II. évfolyam Név: Neptun kód: Kurzus: Tanár neve: HÁZI DOLGOZAT 2. Számvitel 2 2013/2014 II. félév 1. feladat (lekötött tartalék meghatározása, osztalékkal kapcsolatos számítások, saját tőke mérlegrészlet Részletesebben Méltányossági kérelem
Méltányossági kérelem Mutató: Név:.. Adószám:.. Székhely.. (Elérhetőség.: Tel:..) szám alatti székhelyű gazdasági társaság az alábbi kérelemmel fordul Szentes Város önkormányzati adóhatóságához: Indokolás:.... Részletesebben Városi közforgalmú közlekedés/5 A személyszállítás gazdasági szabályozása
Városi közforgalmú közlekedés/5 A személyszállítás gazdasági szabályozása Doktori Iskola 2015 http://www.sze.hu/~prile A személyszállítás sajátos tevékenység, amely sajátos szabályozást igényel Azonnali Részletesebben Becsült állományi érték A B C D E. Sorszám
Bakonyoszlop Községi Önkormányzat 6. melléklet a 4/2014. (V.15.)rendelethez VAGYONKIMUTATÁS értékkel szereplő eszközökről ezer forintban ESZKÖZÖK Bruttó Sorszám Könyv szerinti Becsült állományi érték A Részletesebben Magyar Kockázati és Magántőke Egyesület. 1013 Budapest, Pauler utca 11. 2011.01.01-2011.12.31
1013 Budapest, Pauler utca 11. 2011.01.01-2011.12.31 A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek Egyszerűsített éves beszámolója Kelt: Budapest 2012.április 21. egyéb szervezet vezetője Statisztikai Részletesebben Megállapodás a Tápszentmiklósi Közös Önkormányzati Hivatal létrehozásáról, közös fenntartásról és a feladatok ellátásáról. (egységes szerkezet)
Megállapodás a Tápszentmiklósi Közös Önkormányzati Hivatal létrehozásáról, közös fenntartásról és a feladatok ellátásáról. (egységes szerkezet) A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. Részletesebben A zárlat folyamata, A zárlat idõszaka, fajtái
MISKOLCI EGYETEM Gazdaságtudományi Kar Üzleti Információgazdálkodási és Módszertani Intézet Számvitel Tanszék A zárlat célja Üzleti számvitel XXIII. ea. Zárlat és éves beszámoló Dr. Pál Tibor 1 u Általánosan: Részletesebben AJÁNLAT. 2012. IV. negyedévében a mikro-, kis- és középvállalkozások számára kínált fejlesztési lehetőségek az Új Széchenyi Terv keretében
AJÁNLAT 2012. IV. negyedévében a mikro-, kis- és középvállalkozások számára kínált fejlesztési lehetőségek az Új Széchenyi Terv keretében IR Intelligens Régió Üzleti Kommunikációs Kft. 6725 Szeged, Kálvária Részletesebben Az időtényező szerepe a cég logisztikai költségeiben
Hogyan csökkentheti költségeit versenytársainál nagyobb mértékben? Dr. Szegedi Zoltán c. egyetemi tanár, Az MKT Logisztikai Szakosztályának elnöke Az időtényező szerepe a cég logisztikai költségeiben zoltan.szegedi@ameropa.hu Részletesebben - 1 - Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Munkaügyi Központ Sátoraljaújhelyi Kirendeltség TÁJÉKOZTATÓ. a munkanélküliség városi, térségi alakulásáról
- 1 - Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Munkaügyi Központ i Kirendeltség TÁJÉKOZTATÓ a munkanélküliség városi, térségi alakulásáról, 2006. május 31. Napjaink gyorsan változó világában a munkahely megszerzése Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
Adószám: 18125861-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 14.Pk.61.013/2006 1053 Budapest, Ferenczy István utca 28. 5. 4. 2013. Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási időszak: 2013. Részletesebben Beruházások Magyarországon és a környező országokban. A Budapest Bank és a GE Capital kutatása. 2013. május 28.
Beruházások Magyarországon és a környező országokban A Budapest Bank és a GE Capital kutatása 2013. május 28. A kutatásról A kutatás a GE Capital, a Budapest Bank anyavállalata és a Budapest Bank által Részletesebben Komló-Habilitas Nonprofit Közhasznú Kft. 2009. Kiegészítı melléklete. Wágner László ügyvezetı igazgató
Komló-Habilitas Nonprofit Közhasznú Kft. 2009. Kiegészítı melléklete Wágner László ügyvezetı igazgató Komló-Habilitas Nonprofit Közhasznú Kft. adószám: 22265434-2-02 Cégjegyzék szám: 02-09-074143 Statisztikai Részletesebben Balázs Árpád. 2014. május 22.
Mesterségem címere: pénzügyi vezető Balázs Árpád 2014. május 22. Pénzügyi vezető Bevezetés Befektetési döntések Finanszírozási döntések Osztalék politikai döntések Pénzügyi kockázatok Kérdések Szereplők Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés