Magyarországi szakrális helyek - Magyar György :: Déli Magyar Krónika - Bíró Csaba Oldala
Kezdőlap > Magyarországi szakrális helyek - Magyar György
Magyarországi szakrális helyek - Magyar György
2014.03.08 15:30
Szakrális és Vallási eredetű helyek azok, ahol a nagyobb hatású és pozitív energiák összpontosultak, zarándoklatok és szertartások céljaira szolgáltak, templomoknak, kolostoroknak adtak otthont. Számos szakrális épület, emlékhely, és az ezeket összekötő zarándokút rendszer hálózza be keresztül és kasul az országot, illetve illeszkedik bele nagyobb nemzetközi zarándokutak véráramába..
-- A saját erőhelyünket úgy találjuk meg, ha megfigyeljük, érzékeljük azt, hol érezzük magunkat jól, hol esik jól időzni, hol töltődik fel lelkünk, szellemünk, és hol enyhülnek testi bajaink.
-- Más esetben csodás jelek utaltak a hely különlegességére. Aradi Lajos Pilis-kutató szerint elterjedt volt az a hit is, mely szerint egy varázserejű állat egy egész nemzetet vezethet a csodálatos vidékre. Erre a magyar mondavilágban is akad példa, gondoljunk csak a turulmadár vagy a csodaszarvas legendájára.
-- A régebbi korok emberei a szentélyeket és templomokat is olyan helyekre építették, ahol a legnagyobb pozitív energiák összpontosultak, hogy a hívők a szentélyben emelkedettebb lelkiállapotba kerüljenek.
Badacsonytomaj - Badacsony hegy és Szent György hegy. A Badacsony a Tapolcai-medence legmagasabb tanúhegye: 437 méter, a Balaton két öble közé ékelődve magasodik. A csaknem kerek hegy kerülete 11 km, észak-déli irányban kissé megnyúlt tetőrégiójának átmérője 1,5 km. Oldalát 280 méteres magasságig – szőlőtermesztésre kiválóan alkalmas – különféle laza üledékek borítják, efelett szürke bazaltsziklák és kőfolyások bukkannak elő az erdő sűrűjéből. A Szent György-hegy a Badacsony mellett a Balaton-felvidék másik legjelentősebb tanúhegye, magassága: 415 méter. Oldalán hatalmas bazaltoszlopok, bazalorgonák találhatóak. A két hegy rendkívül nagy és pozitív energiákat ad ki magából, a pompás hegyekről csodás panoráma nyílik az egész Balatonra.
A Balatonudvari temetőben - szív-alakú sírkövek találhatóak. A szív alakú sírkövek, fehér mészkőből faragottak, csúcsaikkal mélyednek a földbe. A több mint hatvan sírkő, mint népi műemlék különlegességnek számít, mert hazánkban hozzájuk hasonlót csak egy-két helyen látni. A műemlék temetőt az 1770-80-as években nyitották meg a református és római katolikus hívek számára. A szív-alakú sírköveket a monda szerint egy "udvari" kőműveslegény készítette az akali határban fejtett kövekből.
A Cserépváraljai - kaptárkövek hazánk legmonumentálisabb kaptárkövei 10 lelőhelyen 20 kaptárkövet ismerünk, amelyeken összesen 132 fülke számolható össze, Cserépváralja határában, a Mangó-tetőn találhatóak. A nagy kaptárkő déli oldala szabályos kúpformájú, majd 10-13 méter magas, és 25 fülke található benne. Tőle keletre, kb. 25 méterre látható a kisebb kúp, amelyben 5 fülke van. A kaptárkövek zöme kúpformájú, köztük impozáns méretűek is vannak. Talán a legismertebb a Mangó-tető déli oldalából kimagasló Nagykúp, amelyet az idősebb lakosok Ördögtorony néven is emlegetnek.
Csíksomlyó - Kegyhely. Csíksomlyó az egykori Magyarországhoz tartozó Erdélyben található, Hargita megyében, Csíkszereda mellett. Csíksomlyó 1959-óta Csíkszereda településrésze. A falu Csíkszereda központjától 3 km-re északkeletre, a Somlyó-patak völgyében található. Csíksomlyó a vallásos székelyek híres Mária-kegyhelye, búcsújáróhelye, és szellemi életének több évszázados központja. Minden évben pünkösdkor itt zajlik a híres, több százezer zarándok részvételével a Csíksomlyói búcsú. Már az 1300-as években is volt itt kegyhely. A mai kegytemplomot az 1800-as években építették, belső berendezésének kialakítása 72 évig tartott. A Madonna-szobra a fafaragó művészet remeke, 1520-ban készült, a korabeli Madonna-szobrok közül ez a legnagyobb.
A Fertőrákosi - Mithras szentély, Fertőrákoson ma a Világörökséggé nyilvánított területen található a 6000 éves vallás Fertőrákosi sziklakápolnája, amelyben Julianus római császár is mutatott be áldozatot. A szentélyt a Carnuntum-i római légióban szolgáló katonák hozták létre Mithras, a győzhetetlen napisten tiszteletére 1800 évvel ezelőtt. Lajtamészkőbe vésett, a bikaölő Mithrast ábrázoló eredeti római, festett dombormű látható. Sopron közelében, Fertőrákos és az ausztriai Fertőmeggyes között, a Fertő- Hanság Nemzeti Parkon át vezető kerékpárút mellett római kori templomot rejt az erdő. Az irodalom Mithras-szentély, Mithras-barlang, Mithraeum néven említi.
A Majkapusztai - Kamalduli remeteség, Majkpuszta, Oroszlány városnál található. A cellaegyüttest, templomot és apátsági épületet tartalmazó remeteség a némasági fogadalmat tett kamalduli rend ősi reguláinak megfelelően épült barokk stílusban 1733-1769 között F. A. Pilgram tervei alapján. A zárt kerítéssel körülvett térségben szabályos rendben sorakoznak a fehér falú, piros cserepes remetelakok. A középpontban felépült templomnak ma már csak a harangtornya áll.
Máriakéménd - Mária kegyhely, Magyarország déli részén, Baranya megyében, Pécstől 25 kilométerre található. A búcsújáró hely kialakulása egy csodás jelenéshez kötõdik. 1740 áprilisában a Szent Miklós-templom romjai között néhány helybeli kislány füvet gyűjtött, amikor egy mélyedésben a kis Jézust karján tartó Szûzanya fényben tündöklõ szobrát pillantották meg. A szobrot nem tudták kiemelni a földbõl, eltűnt. A jelenés hírére hamarosan közelrõl és távolról jöttek zarándokok. 1746-ban kezdték meg a kizárólag a zarándokok által gyűjtött adományokból a régi kápolna helyén egy új nagy templom építését.
1753-ban fejezõdött be a nagyobb templom építése. Az egy évtizeddel korábbi Mária-kápolna - a középkori romokon - az új templom szentélye lett. A kéméndiek 1754-ben rózsafüzér-társulatot alakítottak..
Pákozd - Ingókövek, a Velencei-tó északi parján, Pákozdnál találhatóak. A Velencei-hegység lepusztult felszínéből előbukkanó gránittömbök ellenálltak az eróziónak, s a köztük lévő hasadékokból a víz és a szél felszínalakító munkája hordta ki a törmeléket és a mállási anyagot. Napjainkra a környezetükből kiemelkedő, lekerekített élű, egymásra tornyozódó sziklacsoportok formájában bukkannak a felszínre. Némelyikük festői, esetenként bizarr formációt alkotva olybá hat, mintha a bizonytalan egyensúlyi helyzetű sziklákat emberkéz hányta volna egymásra.
Petőfiszállás - Szentkút, a Pálosszentkút Petőfiszállás határában található. A Kiskunság népének búcsújáróhelye Bács-Kiskun megyében, a volt Kiskunfélegyházi járásban, a Kalocsa-kecskeméti egyházmegye területén lévő kegyhely volt mindig is. Pálosszentkút - Petőfiszállási kegyhely alkalmas a világ zajától való elvonulásra, a magányos vagy kisebb csoportos lelki programokra, az elmélyedésre. A régi kolostorépület Mária-múzeumában nemcsak a kegyhellyel, hanem általában a Mária-tisztelettel kapcsolatos tárgyi emlékek láthatók a világ minden tájáról: szobrok, rózsafüzérek, képek és könyvek
Pécs - Ókeresztény sírkamrák. A Pécsi ókeresztény sírkamrák elnevezésű régészeti bemutatóhely Pécs belvárosának északnyugati részén, a Pécsi székesegyház környékén található. A Világörökségek listájára felvett műemlékegyüttes több részlete már látogatható. A Pécsi ókeresztény sírkamrák a Szent István tér alatt található, IV-VI. századi ókeresztény temető húzódik alatta. Az eddigi kutatások és ásatások különböző sírépítményeket, és több mint száz sírt tártak fel itt, egy háromkarélyos sírkápolna (Cella Trichora), egy hétkarélyos temetői épület (Cella Septichora) és egy mauzóleum köré csoportosulva. Magyarország legnagyobb és legjelentősebb ókori temetői épülete az Ókeresztény Mauzóleum.
Pécsvárad - Zengő. A helyi néphagyomány és az ezzel egybecsengő rádioesztéta mérések eredményei egyaránt arról tanúskodnak, hogy a Mecsek-hegység legmagasabb pontja, a Zengő csúcs - 682 méter is a Föld rendkívüli erejű energiakibocsátású pontjainak egyike. A tervezett és szerencsére meghiúsult NATO-radarállomás e csúcson történő létesítésének szándéka nem a puszta véletlenen múlott. A hadászati szakemberek be voltak avatva a Zengő geomantikai kulcsszerepébe, és azzal is tisztában voltak, hogy az az erőkoncentráció, mely itt érvényesül, kedvező módon befolyásolná a katonai radar működését. Elsősorban ennek az erőnek és a sajátos és egyedüli talaj- és klimatikus viszonyoknak is köszönhető, hogy egy Európa-szerte egyedülálló növényritkaság, a Bánáti Bazsarózsa (Paeonia officinalis ssp. banatica) csak és kizárólag itt virágzik és itt tenyészik. A világon fellelhető teljes állomány 90 %-a itt van jelen.
A Pilisszántói - keresztes-kő a Pálosokig vezet vissza, a faluban Pálos kolostor működött a 13. századtól, melynek romjai még feltárásra várnak. Itt a Pilisszántói temetőben találták 2000-ben a Keresztes Kővet. A Pálos Keresztes Kő nevet kapta, mivel többek szerint ez a kődarab a Pálos rendet alapító Özséb sírkövének egy darabja lehet. A kőlap jelenleg a Pilisszántói római katolikus templom közepén, a padozat alatti üregben, úgy 1,5 m mélyen, jól láthatóan, vastag üveglap alatt van elhelyezve. Keresztes kő, egy nagy, és két kisebb keresztet ábrázoló kő. A krónikák szerint a kolostort Özséb a Pilis-hegy lábánál, a forrás és a hármas barlang szomszédságában alapította.
Dobogó-kő - Pilisszentkereszt. A Dobogó-kő népszerű kiránduló- és üdülőhely, a Visegrádi-hegység legmagasabb pontja: 700 méter. A hegycsúcson húzódik: Komárom-Esztergom megye (Dömös) és Pest megye (Pilisszentkereszt) határa. Dobogókő mint településrész Pilisszentkereszthez tartozik, állandó lakosainak száma 135 fő. Az ősi és ezoterikus nézetek szerint Dobogókőn és környékén, a Pilisben található - "a Föld szívcsakrája”, azaz „bolygónk dobogó szíve”, ami az ott tartózkodók szervezetét feltölti energiával. Az Ősmagyar Táltos Egyház szerint a szívcsakra a Rám-hegyen, a Ferenczy-sziklánál található; vezetőjük Laoszi lámákat és Buddhista szerzeteseket is elvitt oda. Eredeti nevén Buda, mai nevén Buddha őrzi a környék ősi eredetét.
Somogybabodi - Szentkút egy csodás hely, a település környéke pazar természeti látnivalókat kínál. A szentkút csodatevő vízre esküsznek a helybeliek. Az egykori búcsújáró helyet egy helyi lakos fedezte fel ismét. 1917-ig Nagyboldogasszony napján zarándokoltak ide a hívek, s két kisebb tó is volt itt. Egy gátszakadás után elfolyt a víz, a területet elhanyagolták. A 90-es években az önkormányzat szabályozta a forrás vízét, s parkerdő létesítését tervezik, hogy újra kedvelt kirándulóhellyé váljon Szentkút és Somogybabod térsége.
Szatmárcseke - Csónakos fejfás temető, műemlék jellegű református temető. Páratlan látványt nyújt a közel 600, embermagasságú, stilizált emberfejet, illetve csónakban, fekvő embert szimbolizáló sötét fejfával benépesített sírkert. Egyelőre megdönthetetlen magyarázat nincs a csónakos fejfák eredetére. Vannak, akik úgy vélik, hogy az ősi ugor csónakos temetkezési szokás utolsó emléke, ez azonban romantikus tévhit. Mások szerint azért temetkeztek így, mert a falut körülvevő vizek áradásakor a halottakat csak csónakban vihették a temetőbe, azonban errefelé ladikkal jártak és a bárkás, félbárkás és deszkás temetés volt a hagyományos.
Tápiószentmárton - Attila domb. Tápiószentmárton Pest megye délkeleti részén, Budapest és Szolnok között félúton, az Alföld és a Gödöllõi dombság találkozásánál helyezkedik el. Tápiószentmárton - Attila domb, Kincsem lovaspark. A 15 hektáron érezhető természeti erő, mely a köztudatban „energia” fogalomként ismert, az egész Kincsem Lovaspark területén megnyilvánul, beleértve annak létesítményeit: szálloda, étterem, istállók, udvar is. A feljegyzések szerint már az õskor óta lakott a település, melyet a falu határában talált "szkíta aranyszarvas" is bizonyít. Elsõ okleveles említése 1459-bõl származik. Ma a település területe 17.500 hektár, 5087 lakosával a Tápió-mente legnagyobb lélekszámú faluja.
A Villányi - Szársomlyó hegy. A Szársomlyó-hegy, más nevei: Harsányi-hegy, Nagyharsányi-hegy, a Villányi hegység legmagasabb: 447 méteres hegye Villánynál, Baranya megyében. A Szársomlyó lábánál elhelyezkedő települések: Kisharsány, Nagyharsány, Villány. A középhegység vonulatával nem összefüggő, nyugati irányból cukorsüveg látványú mészkő szigethegy hossza mintegy 3,2, szélessége 1,7 kilométer. Mintegy 300 méterrel emelkedik a Drávasík fölé. Nevébe azért került a „tar, kopasz” jelentésű szár előtag, mert meredek, sziklás oldalain nem tudott megkapaszkodni erdő. A hegy pozitív hatása és klímája mediterrán jellegzetességeket mutat, különösen déli oldala meleg, ahol a Villányi szőlőültetvények találhatók.
Visegrád - Várhegy, Fellegvár - 328 méter. Visegrád városkája Pest megye északi részén, a Dunakenyarban található. Magyarország egyik legkisebb, de egyik legrégibb városa. Népszerű kirándulóhely, régészeti jelentősége kiemelkedő. A Dunakanyarban, a Duna folyam jobb partján, Budapesttől északra 30 km-re található, a Visegrádi-hegységhez tartozó hegyek koszorújában. A Várhegy 328 méter magas. Visegrád egy energia központ, gazdag régészeti lelőhely: -neolitikus, -rézkori, -bronzkori, -vaskori telepek jellemzik, -avar, -hun, -kelta, -római kori lelőhelyek veszik körbe..
A Zalaszántói - Sztupa. Európa legnagyobb, Kelet-Európa első Buddhista szentélye (sztúpája). A Zalaszántói Sztupa a szentély a Zalaszántó mellett található Kovácsi-hegyen, egy erdei tisztás közepén épült fel 1992-ben. Benne: Buda (Buddha) földi maradványának néhány darabját őrzik, díszes tartóban lévő apró csontszilánkokat. A hófehér építmény 30 m magas és 24 m széles. A Sztúpa szent épületébe ereklyék és felszentelt tárgyak nyertek elhelyezést - közelében békességet és nyugalmat talál minden zarándok.
Zamárdi - Szamárkő - Pogány szertartás helye. A nyári napforduló ünnepe, a kultikus tűzgyújtások ideje. Ez egyrészt a nap, másrészt a megtisztulás szimbóluma is. Az érdekes, sziklatömböt Zamárdi nyugati faluvégén, a Kiserdő dombhajlatai között találjuk meg. Zamárdi, Szamárkő - pogány szertartás helye, honfoglalás előtt áldozati hely volt. Évezredekkel ezelőtt egy ismeretlen nép "termékenység-varázslatot" mutatott be a kő körül bizonyos szertartások között. A pogány isten-anya és a napisten tiszteletére terményeket, állatokat áldoztak fel, égettek el annak érdekében, hogy bő termésük és sok állatuk legyen. Később a kelták is használták a helyet, és a kő körül földvárat építettek.koszorújában.
A Magyarországon található Szent György-vonalak, ide érdemes ellátogatni
Az ősi elképzelés szerint Szent György-vonalak, vagy más néven Ley-vonalak, Sárkány-vonalak hálózzák be a Földet. Kialakulásuk a Föld mágnesességére vezethető vissza. Ezek egyfajta rezgések, energiarendszerek. Ahol a vonalak keresztezik egymást, azok az akupunktúrás pontok, hasonlóan az emberi test akupunktúrás pontjaihoz. A töbszörös metszetek egyben szakrális, szentnek tekintett helyek. Magyarországon - 60. ilyen fő hely, ilyen fő csomópont található...
---- Magyarországon Található 60. Szent György Pontok ----
-- Az ősi elképzelés szerint Szent György-vonalak vagy más néven Sárkány-vonalak hálózzák be a Földet. Kialakulásuk a Föld mágnesességére vezethető vissza. Ezek egyfajta rezgések, energia rendszerek. Ahol a vonalak keresztezik egymást, azok az akupunktúrás pontok, hasonlóan az emberi test akupunktúrás pontjaihoz. A töbszörös metszetek egyben szakrális, szentnek tekintett helyek.
-- A régi embereknek pontos ismeretei voltak a Föld nevű élőlény testén futó energia vonalak (geomantika) és ezek kereszteződési- és csomópontjainak a hollétéről. Magyarországon e vonalrendszert Szent György-vonalaknak, Nagy-Britanniában Ley-vonalaknak, Kínában a sárkány-vonalaknak nevezik. Én ezt a jelenséget a Föld idegrendszerének hívom.
-- Ezek a szakadások hasonlítanak ahhoz, mint amikor egy finom kábelhálózatban zárlatok és szakadások keletkeznek - az információátvitel hiányos lesz, az öngyógyító mechanizmusok hiányosan fognak működni, ezért előbbutóbb elváltozások jelentkeznek a testen is. A „szent helyek”, energiapontok segítenek ezeket a szakadásokat újra összeforrasztani, vagyis beindítani az öngyógyulás folyamatát, ha ez szükséges, és ezáltal energikusabbak, önbizalommal teltebbek is vagyunk, mintha ezer szakadáson, lyukon szökne az életenergiánk…