Renáta Kissné
1 AZ ADATOK ÉRTÉKELÉSE Harminc év: csekély mennyiségi, jelentős összetételbeli változások Annak ellenére, hogy a magyarországi népszámlálások az intézetek számát a múlt század vége óta számba veszik, az adatok feldolgozásának hiánya miatt erre vonatkozóan csak 1970 óta vannak információink. A népszámlálás ekkor valamivel több mint 6200 intézetet regisztrált. Számuk az elmúlt három évtized alatt nem emelkedett jelentősen, 2001-ben 6679 volt. A növekmény nagyobb része, mintegy 300 intézettel, az időszak első évtizedére esett, 1980 óta számuk mindössze 159-cel emelkedett. Az utóbbi évtized változásai sajnos nem követhetők pontosan, mivel az évi népszámláláskor csak a lakott intézeteket írták össze. Az tehát nem tudható, hogy 1980-at követően miként alakult, pontosabban milyen mértékben módosult az intézetek száma, csupán a lakott intézetek számának változását lehet nyomon követni ben a népszámlálás 2427 lakott intézetet írt össze, számuk tizenegy év alatt közel ötszázzal, 2920-ra nőtt. Figyelemre méltó, hogy a lakott intézetek száma 1980-ban még közel 3700 volt, vagyis az intézetek rendeltetés szerinti átrendeződése már a rendszerváltozás előtt megkezdődött. Ezt támasztja alá az is, hogy amíg 1980-ban a lakott intézetek az összes intézet 56 százalékát adták, addig arányuk 2001-re 44 százalékra esett vissza, vagyis az elmúlt két évtizedben az időszak második felében bekövetkezett csökkenés ellenére összességében számottevően nőtt a nem lakott intézetek, így a vállalkozások, intézmények tulajdonában, használatában lévő üdülők, valamint a szintén a nem lakott intézetekként számba vett kereskedelmi szálláshelyek száma és aránya. Az intézetek számának alakulása, Év Összes Lakott Nem lakott Összes Lakott Nem lakott százalék , ,0 56,3 43, ,0 43,7 56,3 Míg 1970 óta az intézetek száma csupán 7 százalékkal emelkedett, addig háló- és kórtermeik száma az időszak eleji 125 ezerről 2001-re 37 százalékkal, közel 171 ezerre nőtt. Ez azt jelenti, hogy harminc év alatt az intézetekben lévő háló- és kórtermek átlagos száma 20-ról 26-ra változott, tehát az intézetek szobaszámmal mért átlagos nagysága érzékelhetően növekedett. Az intézetek száma 1970 óta területenként eltérően alakult. Budapesten a csökkenés folyamatos, az évi 1379 intézet 1980-ra valamivel több mint 300-zal, majd a következő húsz év alatt ismét lényegében ugyanennyivel esett vissza. A évi népszámláláskor számuk 751 volt. Ilyen látványos változás a megyék közül csak Somogyban figyelhető meg, ahol ellentétben a fővárossal 1970 és 1980 között még nőtt az intézetek száma, azt követően azonban közel 300-zal esett vissza, ezzel az évi szám alá csökkent. Ez utóbbi csökkenés minden bizonnyal összefügg azzal, hogy a rendszerváltozást követően a vállalatok, intézmények egy része bezárta vagy értékesítette a Balaton-menti üdülőterületeken lévő, a dolgozók és családtagjaik pihenését, üdülését szolgáló üdülőépületeket, az új tulajdonos pedig más célra hasznosította azt. Ez a tendencia feltételezhetően más üdülőterületeken is végbement, de az üdülők ottani lényegesen kisebb száma miatt ez az adatokban kevésbé tükröződik. Az intézetek számában történt visszaesés ellenére a megyék közül jelenleg is Somogyban van a legtöbb intézet (csak a fővárosban van több), de az üdülők számát tekintve nem sokkal marad el tőle a szintén Balaton-parti Veszprém megye sem. A legkevesebb intézet Nógrád megyében található, számuk nem sokkal haladja meg a 100- at, valamint Tolna és Komárom-Esztergom megyében is 200 alatt marad. 12 Terület (főváros, megye) Az intézetek területenként, Összes Lakott Összes Lakott intézetek száma Lakott intézetek megyén belüli aránya (százalék) Budapest ,2 Bács-Kiskun ,4 Baranya ,2 Békés ,4 Borsod-Abaúj-Zemplén ,6 Csongrád ,8 Fejér ,1 Győr-Moson-Sopron ,4 Hajdú-Bihar ,1 Heves ,6 Jász-Nagykun-Szolnok ,7 Komárom-Esztergom ,0 Nógrád ,7 Pest ,2 Somogy ,6 Szabolcs-Szatmár-Bereg ,3 Tolna ,2 Vas ,4 Veszprém ,4 Zala ,6 Összesen ,7 Az intézetek számában területenként bekövetkezett változásokat az is jól mutatja, hogy míg 1970-ben a fővárosban volt az intézetek 22 százaléka, addig ez az arány 2001-re éppen a felére, 11 százalékra csökkent. Az összes intézet további 10 százaléka található Somogy, 9 százaléka Veszprém megyében. A lakott intézetek között ettől eltérő arányok mutatkoznak: Budapesten van az összes lakott intézet 15 százaléka, míg ugyanez az arány Somogy megyében mindössze 4, Veszprém megyében 5 százalék körüli, azaz e két megyében az intézetek többségét a vállalkozások, intézmények tulajdonában, kezelésében lévő üdülők, valamint a többségükben szintén nem lakottként számba vett kereskedelmi szálláshelyek (szállodák, panzió, kempingek stb.) adják. Hasonló eredményre jutunk akkor is, ha azt vizsgáljuk, hogy az összes intézetből milyen arányt képviselnek a lakott, illetve a nem lakott intézetek ben a nem lakott intézetek aránya Somogy megyében (82 százalék), Veszprém megyében (76 százalék) és Heves megyében (66 százalék) volt a legmagasabb. Szabolcs-Szatmár- Bereg megyében csak minden harmadik intézet lakatlan ben a 2427 lakott intézet 38 százaléka szolgált munkavállalók elhelyezésére. A közben bekövetkezett gazdasági változásokat jellemzi, hogy ez az arány 2001-re 7 százalékra csökkent. Nőtt viszont egyrészt a törvényben szabályozott új intézettípusoknak (pl. rehabilitációs intézmények, lakóotthonok), másrészt az ápolást, gondozást nyújtó intézmények erős számbeli növekedésének köszönhetően a gyermekvédelmi és a tartós elhelyezést biztosító szociális intézmények részesedése. Az átmeneti elhelyezést biztosító szociális intézmények a két népszámlálás közötti időszakban kezdték meg működésüket, 2001-re arányuk elérte a lakott intézetek 7 százalékát. A politikai, társadalmi változások eredménye, hogy a kolostorok, rendházak száma nem egészen fél százalékról 2001-re a lakott intézetek körében 3 százalékra emelkedett ben központi költségvetési szerv volt a fenntartója, tulajdonosa a lakott intézetek 35 százalékának, 2001-ben arányuk már csak 13 százalék volt. Kisebb kört érint, de jelentős az egyházi fenntartók arányának növekedése. A nonprofit szervezetek mint intézményfenntartók 1990-ben még épp csak megjelentek, arányuk 2001-ben viszont már 11 százalék volt, és a vállalkozások működtette intézetek aránya is ha nem is ilyen látványosan 2 százalékról 7 százalékra nőtt. Az 1990-es években a kollégiumok fenntartásába az egyházak, a nonprofit szervezetek és a jogi személyiségű vállalkozások is bekapcsolódtak, a tartós elhelyezést biztosító szociális intézmények körében 23 pedig az állami szerepvállalás csökkenésével párhuzamosan a nonprofit szervezetek és kisebb mértékben az egyházak szerepének növekedése következett be. A 20 főnél kevesebb férőhellyel rendelkező lakott intézetek aránya az elmúlt évtizedben 20 százalékra, a férőhelyeseké 23 százalékra nőtt. Ez a növekedés egyrészt olyan új intézményi formák megjelenésével magyarázható, amelyeknél törvényi előírás az alacsony létszám (pl. lakóotthonok, lakásotthonok), másrészt bizonyos intézettípusokban a magasabb szintű ellátási követelmények teljesítéséhez elengedhetetlen az alacsonyabb férőhelyszám. Szembetűnő az ilyen irányú változás a gyermekvédelemben és az idősek tartós szociális ellátását biztosító intézményekben ben a 2427 lakott intézetben személy élt, kevéssel több, mint tíz évvel később. Az intézeti népesség intézettípusok szerinti megoszlásában bekövetkező átalakulás a gazdasági-társadalmi folyamatokat tükrözi: a diákotthonokban, kollégiumokban élők szinte változatlan aránya mellett jelentősen (közel egynegyedről 4 százalékra) csökkent a munkavállalók intézményeiben élők hányada, miközben a tartós szociális elhelyezést igénybevevők száma nem egészen 44 ezerről 62 ezerre nőtt. Ezzel összhangban kisebb mértékű emelkedés figyelhető meg az intézeti lakók életkorában. A 25 évesnél fiatalabbak aránya 69 százalékról 62 százalékra csökkent, miközben a 70 évesnél idősebb korosztály 7 százalékos részesedése közel kétszeresére nőtt. Ez okozza, hogy a nőtlenek, a hajadonok és a házasságban élők csökkenésével egyidejűleg 10 százalékról 17 százalékra nőtt az özvegyek és elváltak hányada. Az iskolai végzettségekre vonatkozó adatokban tükröződnek a fiatalabb generációk iskolai végzettségében és az iskolai struktúra egészében az utóbbi évtizedben történt változások. Az általános iskola 8. évfolyamát végzettek és az érettségit nem szerzett középiskolát végzettek közé 1990-ben az intézeti háztartásban élők 53 százaléka, ben 45 százaléka tartozott. Ugyanezen idő alatt az érettségizettek és a felsőfokú végzettségű, de főiskolai, egyetemi oklevelet még nem szerzettek együttes aránya 19 százalékról 27 százalékra emelkedett ben a munkavállalók elhelyezésére szolgáló intézményekben az általános iskola 8. évfolyamát végzettek, valamint a középiskolai tanulmányaikat érettségi nélkül befejezők csoportjába az intézeti lakók 65 százaléka tartozott ben arányuk 44 százalék volt, miközben a felsőfokú végzettséggel rendelkezőké több mint kétszeresére nőtt. Az intézetben élők gazdasági aktivitási összetétele jelentősen változott a két népszámlálás között. A foglalkoztatottak aránya 24 százalékról 16 százalékra esett vissza. Ez összefüggésben van azzal, hogy a munkavállalók elhelyezésére szolgáló intézmények és az ilyen intézményben élők száma is drasztikusan lecsökkent ben a foglalkoztatottaknak több mint fele dolgozott az iparban, építőiparban, további 43 százalékuk a szolgáltatásban vállalt munkát, szemben a 2001-ben megfigyelt 23 százalékos ipari, építőipari és a 73 százalékos szolgáltatási hányaddal. A bentlakásos szociális ellátások bővülése miatt az elmúlt évtizedben az inaktív intézeti lakók aránya 11 százalékról 25 százalékra emelkedett. Az intézetek száma, összetétele A évi népszámlálás adatai alapján február 1-jén Magyarországon 6679 intézet működött. Az intézetek 35 százaléka kereskedelmi szálláshely, leggyakrabban szálloda vagy panzió volt. Az idősek, fogyatékosok, pszichiátriai és szenvedélybetegek, valamint a hajléktalanok szociális intézményeinek aránya együttesen 16 százalékot tett ki, többségük tartós elhelyezést biztosító otthon, lakóotthon és rehabilitációs intézmény volt, kisebb hányaduk, kb. minden ötödik tartozott az ideiglenes elhelyezést nyújtó gondozóházak, átmeneti otthonok és átmeneti szállások körébe. Mindkét csoportban az időskorúak ellátását szolgáló otthonok, gondozóházak voltak a leggyakoribbak (69, illetve 50 százalék). Az átmeneti elhelyezést biztosító intézmények körében ezeken kívül meghatározó (46 százalék) volt a hajléktalanokról gondoskodó éjjeli menedékhelyek és átmeneti szállások részesedése. 34 Az intézetek megoszlása rendeltetés szerint 4% 3% 4% 7% Fekvőbeteg-ellátó intézmény Munkavállalók elhelyezésére szolgáló intézmény 36% 12% Gyermekvédelmi és gyermekjóléti szociális intézmény Diákotthon, kollégium 18% 16% Tartós és átmeneti elhelyezést biztosító szociális intézmény Üdülő Kereskedelmi szálláshely Egyéb Az intézetek közel 18 százaléka vállalatok, intézmények kezelésében lévő üdülő: üdülőszálló, hétvégi pihenő, továbbá egyéb kikapcsolódási és sportcélú intézmény. Minden nyolcadik intézet diákotthonként, kollégiumként működik, számuk meghaladja a 800-at. A gyermekvédelmi törvény hatálya alá eső gyermekvédelmi szak- és gyermekjóléti alapellátást nyújtó otthonok részesedése 7 százalék körüli. Az intézetek közel 4 százalékát adják a munkavállalók elhelyezésére szolgáló munkásszállók és alkalmazotti szálláshelyek, 3 százalék a kórházak aránya. Az intézetek körét a kevés számú kolostor, otthonház, laktanya, büntetés-végrehajtási intézet és menekülteket befogadó állomás teszi teljessé. Az intézetek fenntartóinak vizsgálatakor többes jelölés esetén (a kérdésre legfeljebb három válasz volt adható) a válaszlehetőségek közül az elsőt vettük figyelembe. Eszerint központi költségvetési szerv a fenntartója a laktanyákon és a büntetés-végrehajtási intézeteken kívül a kórházak, a kollégiumok és a munkásszállások jelentős részének. A települési önkormányzatok kezelésében többnyire diákotthonok, a gyermekjóléti alapellátás intézményei és más szociális intézmények, ezen belül is elsősorban az átmeneti elhelyezést biztosító intézmények vannak. Megyei önkormányzat felügyeli a tartós elhelyezést biztosító szociális intézmények 29, a fekvőbeteg-ellátó intézmények 34, valamint a gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézetek 75 százalékát. Az intézetek fenntartásában jelentős szerepet vállalnak a jogi személyiségű nonprofit szervezetek, alapítványok: ők tartják fenn a lakóotthonok többségét, valamint a gyermekjóléti intézetek, a kolostorok, rendházak és a hajléktalanokat ellátó intézmények jelentős hányadát. Meghatározó a vállalkozások jelenléte a munkásszállások és a vállalati, intézményi üdülők, kiemelkedően magas a kereskedelmi szálláshelyek körében. Húsznál kevesebb férőhellyel az intézetek 27 százaléka, valamivel több mint 1800 intézet üzemel. A gyermekvédelem intézményei, az időskorúak és a fogyatékosok átmeneti elhelyezést biztosító gondozóházai közül az ilyen befogadóképességű intézetek aránya meghaladja az 50 százalékot, míg a lakóotthonok körében kizárólagos a részesedésük. A személy elhelyezésére szolgáló intézetek száma meghaladja az 1900-at, arányuk a gyermekjóléti ellátás területén, az otthonházak, az átmeneti elhelyezést biztosító szociális intézmények körében és a kereskedelmi szálláshelyek közül a panziók esetében az átlagosnál magasabb intézetben van lehetőség fő elhelyezésére, a szállodák közel egyharmada kerül ki ebből a csoportból. A 100 férőhely feletti intézetek száma némileg meghaladja az 1600-at, többnyire a központi költségvetési vagy önkormányzati kezelésű diákotthonok, kórházak, valamint a laktanyák és a büntetés-végrehajtási intézmények tartoznak ide. Az étkeztetést az intézetek közel 50 százalékában helyi konyha biztosítja. Helyben főznek a laktanyák, a börtönök, a pszichiátriai betegek tartós és átmeneti elhelyezést biztosító intézetei, a fogyatékosokat ellátó tartós elhelyezést biztosító intézetek és a gyermekvédelmi intézetek túlnyomó többségében. Az időseket és a fogyatékosokat ellátó átmeneti elhelyezést biztosító szociális intézményekbe többnyire máshonnan szállítják az ételt. Nincs étkeztetés a munkavállalók elhelyezésére szolgáló intézmények közel kétharmadában, az üdülők jelentős részében és a panzi- 45 ók 38 százalékában. Az átmeneti hajléktalanszállások 36 százaléka és a diákotthonok, kollégiumok egynegyede is étkezési lehetőség nélkül üzemel. Az intézetek 65 százaléka városban működik. A kórházak, a kollégiumok, a munkásszállások, a gyermekjóléti és kisebb mértékben a gyermekvédelmi intézmények, valamint a laktanyák, a büntetés-végrehajtási intézetek és a menekült-befogadó állomások jellemzően a városokra koncentrálódnak. A munkavállalók szálláshelyeinek közel egyharmada a fővárosban van. Községben található az üdülők 51, a tartós elhelyezést biztosító szociális intézetek 43, továbbá a kereskedelmi szálláshelyek 42 százaléka. A legkevesebb, 779 intézet az észak-alföldi régióban, a legtöbb, 1191 Közép-Magyarországon található. 900 alatti az intézetek száma Nyugat-Dunántúlon és a kelet-magyarországi régiókban is. Közép-Magyarországon működik a központi költségvetés által fenntartott intézetek 30 százaléka, a nonprofit fenntartású intézmények egynegyede és minden harmadik egyházi tulajdonú intézet. Az intézetek túlnyomó többsége, 85 százaléka egy épületből áll. Az intézeti ellátás rendszerint a kórházak és kisebb mértékben a tartós elhelyezést biztosító szociális intézmények esetében terjed ki több épületre. Ezeken kívül az üdülőkre jellemző, hogy több, általában kisebb épület tartozik egy intézet irányítása alá. A büntetésvégrehajtási intézetek, a laktanyák és a menekülteket befogadó állomások épületeinek számbavételére az adatfelvétel nem terjedt ki. Az intézeti épületek A 6679 intézet 9475 épületben működött, 1 ezek 47 százaléka egy-, egynegyede kétszintes, a három- és négyszintesek együttes aránya 20 százalék. A 641 ötszintes vagy magasabb épület jellemzően a szállodák, a kórházak és a diákotthonok közül kerül ki Az intézeti épületek száma az intézet rendeltetése és az épület építési éve szerint Építési év 5 Ismeretlen 1990-ben vagy később előtt 0 Gyermekvédelmi és gyermekjóléti szociális intézmény Diákotthon, kollégium Munkavállalók elhelyezésére szolgáló intézmény Tartós és átmeneti elhelyezést biztosító intézmény Fekvőbeteg-ellátó intézmény Kereskedelmi szálláshely Üdülő Egyéb 1 Az intézetek száma tartalmazza az összesen 106 laktanyát, büntetés-végrehajtási intézetet és menekülteket befogadó állomást, amelyek épületeinek összeírására a népszámlálási adatfelvétel nem terjedt ki. 56 Az épületek több mint 50 százaléka 1970 óta épült. A kereskedelmi szálláshelyeken kívül ez elsősorban a lakóotthonok és az otthonházak épületeire jellemző. A kolostorok és rendházak túlnyomó többségét a II. világháború előtt (63 százalék), illetve a rendszerváltozás óta (24 százalék) építették. Az állami, önkormányzati tulajdonú intézetek többnyire régi építésűek, így a tartós elhelyezést biztosító szociális intézmények, különösen a pszichiátriai és szenvedélybetegeket ellátó intézetek, illetve a kórházak intézeti ellátást nyújtó épületei között nagy számban találhatók 1945 előtt épített épületek. Az építés óta új szárny, épületrész kialakítására az épületek mintegy egynegyedében került sor. A kilencvenes években közel 1300 épületet bővítettek, ebben az időszakban a tartós és átmeneti elhelyezést nyújtó szociális intézetekben az új építések helyett a bővítések jellemzőek. A háló- és kórtermek ágyszám szerinti aránya néhány kiemelt intézettípusban Gyermekvédelmi és gyermekjóléti szociális intézmények Fekvőbeteg-ellátó intézmények 3% 1% 22% 33% 31% 27% 42% 40% Tartós elhelyezést biztosító szociális intézmények Átmeneti elhelyezést biztosító szociális intézmények 15% 1% 6% 19% 43% 29% 56% 32% 1 2 ágyas 3 4 ágyas 5 10 ágyas 11 X ágyas Az épületek közel 60 százalékában egész évben folyamatos a működés, csak minden harmadikban korlátozódik ez a nyári időszakra. Az utóbbi csoportba az üdülők és a kereskedelmi szálláshelyek, közülük is főként az üdülőházak, a turistaszállók, az ifjúsági szállók és a kempingek tartoznak. Az 500 körüli, működésében a tanévhez igazodó 67 intézeti épület főleg diákotthon, kollégium. A kevés számú, csak télen üzemelő épületben többnyire hajléktalanok átmeneti ellátását szolgáló menhely működik. Az intézeti elhelyezés minőségét nagymértékben meghatározza a háló- és kórtermekben elhelyezett ágyak száma. Az otthonházak, az egyházi intézetek és a szállodák túlnyomórészt 1 2 ágyas szobákban biztosítanak elhelyezést, az ilyen helyiségek aránya a panziókban, az idősek otthonaiban, valamint az alkalmazotti szálláshelyeken is 60 százalék feletti. A gyermekotthonokban, valamint a hajléktalanok, a fogyatékosok és a szenvedélybetegek tartós ellátását biztosító szociális intézményekben magas, 25 százalékot meghaladó az öt- vagy többágyas hálótermek aránya, a különösen zsúfoltnak mondható, pszichiátriai betegeket ellátó intézményekben pedig 45 százalék a részesedésük. A hajléktalanok átmeneti szállásain minden tizedik hálóteremben legkevesebb 11 rászoruló kap elhelyezést. Az épületek több mint 90 százaléka hálózati vízvezetékkel ellátott. Némileg elmarad ettől az értéktől az üdülőépületek és a kevésbé komfortos kereskedelmi szálláshelyek, valamint a szenvedélybetegek számára tartós elhelyezést biztosító szociális intézmények ellátottsága. Az épületek csatornázottsága 97 százalékos, a csatornázott épületek közel egynegyede házi csatornát használ. A többnyire vidéken található lakóotthonok, rehabilitációs intézetek körében a házi csatornával rendelkező épületek aránya eléri, illetve meghaladja az 50 százalékot. A központos fűtéssel ellátott épületek hányada 58 százalék, a gyermekvédelmi és gyermekjóléti intézményekben, a diákotthonokban, a munkásszállásokon, az egyházi intézetekben, valamint a tartós elhelyezést nyújtó szociális intézetek között arányuk 80 százalék feletti. A fekvőbeteg-ellátó intézetek, az otthonházak, valamint a pszichiátriai és fogyatékos betegek számára átmeneti elhelyezést biztosító intézetek épületeinek csaknem mindegyike központos fűtésű. A hálótermek 46 százaléka fürdőkáddal, zuhanyozóval ellátott; a kereskedelmi szálláshelyek mellett ez különösen az otthonházakra jellemző. A csak mosdóval rendelkező háló- és kórtermek aránya 28 százalék, részesedésük a fekvőbeteg-ellátó intézményekben a legmagasabb (70 százalék). A hálótermek közel fele rendelkezik vízöblítéses WC-vel, ez az arány a panziók és a szállodák, valamint az otthonházak esetében 80 százalék feletti. Felszereltség nélküli a teljes háló- és kórteremállomány egynegyede, ezen belül a pszichiátriai betegek és a fogyatékosok tartós elhelyezést biztosító intézményeiben ez az arány eléri a százalékot. A gyermekvédelmi intézmények hálótermeinek háromnegyede ilyen, de arányuk az átmeneti elhelyezést biztosító szociális intézményekben is meghaladja a 70 százalékot, a hajléktalanok éjjeli menedékhelyein pedig kiugróan magas: 84 százalék. Az intézeti háztartásban élők A évi adatok alapján a 6679 intézetben élő személy közel fele kollégista diák, egynegyede tartós elhelyezést nyújtó szociális intézet, többségében időseket ellátó intézmény lakója. Minden tizedik intézeti lakó férfi katonai szolgálati idejét tölti, 12 százalékukat írták össze büntetés-végrehajtási intézetben. A nőknél az átlagosnál magasabb (31 százalék) a tartós elhelyezést biztosító szociális intézetben élők hányada, a 70 év feletti korosztályban számuk (21 322) háromszorosa a férfiakénak. Közel 80 ezer intézetben élő ellátását a központi költségvetés finanszírozza, nagyrészt kollégiumokban, diákotthonokban, büntetés-végrehajtási intézetekben és a laktanyákban élők tartoznak ide. Önkormányzati fenntartású intézetben 126 ezer személy él, ebből a fővárosi és a megyei önkormányzatok által fenntartott intézetekben él mintegy 32 ezer tartós elhelyezésű szociális gondozott, valamint a gyermekvédelmi intézetek lakóinak nagy többsége. A települési önkormányzatok felügyelete alá tartozó intézetekben elhelyezettek zömét a kollégiumokban élők közel egyharmada és a tartós elhelyezést biztosító szociális intézetek lakói adják. Az egyházi fenntartású intézetek lakóinak száma 15 ezer körüli, nagyobb részük kolostorokban él, 31 százalék a szociális gondozottak hányada. Nonprofit szervezet 13 ezer intézetben élőről gondoskodik, ők főleg szociális intézetek és diákotthonok lakói. Üzleti alapon működtetett intézetben tízezer körüli személy él, többségük kollégiumokban, kereskedelmi szálláshelyeken és munkásszállásokon. Az intézetben élők 62 százaléka 25 évesnél fiatalabb, 13 százaléka a 70 évesnél idősebb. Ez a sajátos korszerkezet is okozza, hogy 78 százalék a nőtlenek, illetve hajadonok részesedése, és csupán 5 százalékuk házas, miközben az özvegyek és az elváltak aránya közel megegyező a teljes népességben megfigyelttel (10, illetve 6 százalék). A hajléktalanok szociális intézményeiben élők között kiugróan magas, 44 százalék az elváltak hányada. A fiatal korszerkezet eredménye a gyermekek alacsony száma is. Az intézetben élő nők 80 százaléka gyermektelen, a gyermekes anyák többsége (72 százalék) az időseket ellátó szociális intézetek lakói közül kerül ki. 78 Százalék Az intézetben élők korcsoport és nemek szerint Férfi 15 Nő év X A fogyatékkal élő intézeti lakók száma megközelíti a 46 ezret, ami a fogyatékkal élő teljes népesség 8 százaléka. Nagy többségük (70 százalék) tartós elhelyezést nyújtó intézetek, elsősorban időseket és fogyatékosokat ellátó intézmények lakója, 12 százalékuk él kollégiumokban, diákotthonokban, további 7 százalékukról a gyermekvédelem gondoskodik. Az intézetben élők legmagasabb iskolai végzettsége lényegében követi a teljes népességét, azonban némileg kevesebb az érettségizettek és a diplomások aránya, miközben a kollégisták magas száma miatt az egyetemre, főiskolára járók hányada 10 százalékponttal meghaladja (12 százalék) a népesség átlagát. A intézetben élők túlnyomó többsége (96 százalék) magyar állampolgár. A közel tízezer nem magyar állampolgárságú személy főként kollégiumokban (58 százalék), menekülteket befogadó állomásokon (17 százalék), büntetésvégrehajtási intézetben (9 százalék) és munkavállalók szálláshelyein (7 százalék) él. Az intézeti lakók 4 százaléka, mintegy kilencezer személy tartozik a Magyarországon bejegyzett nemzetiségekhez, közülük 64 százalék vallotta magát cigány nemzetiségűnek, a németek aránya 12 százalék, a többi nemzetiséghez tartozók hányada ennél alacsonyabb. A cigány nemzetiségűek aránya átlagot meghaladó a gyermekvédelmi intézményekben és a büntetés-végrehajtás intézményeiben, átlag alatti a diákotthonokban és a kollégiumokban. A vallási hovatartozás tekintetében az intézeti népesség körében szembetűnő az egyházhoz, felekezethez nem tartozók és a kérdésre nem válaszolók magas aránya. Ennek oka az intézmény típusától függően lehet a fiatal életkor vagy a társadalmi kirekesztettség érzése. A laktanyákban, a büntetés-végrehajtási intézetekben és a gyermekvédelem intézményeiben az egyházhoz, felekezethez nem tartozók részesedése meghaladja a 30 százalékot, és közel ilyen magas a hányaduk gyermekjóléti és a tartós elhelyezést nyújtó intézetek közül a fogyatékosokat ellátó intézményekben is. A választ megtagadók részesedése különösen magas a fogyatékosok és a pszichiátriai betegek szociális intézeteiben, a gyermekvédelmi és gyermekjóléti intézményekben. Az intézetben élőknek csupán 16 százaléka foglalkoztatott, akiknek 73 százaléka a szolgáltatási szektorban, közel egynegyede az iparban, építőiparban dolgozik. A mezőgazdasági tevékenységet végzők túlnyomó többsége (92 százalék) a büntetés-végrehajtási intézetek lakói közül kerül ki. A szociális intézetek gondozottai főként (72 százalék) az iparban, építőiparban, a kollégiumok lakói pedig zömében (92 százalék) a szolgáltatási ágazatban dolgoznak. Az intézetben élőket vizsgálva az intézeteknél mértnél is nagyobb a városok jelentősége, az itt élő intézeti népesség száma meghaladja a 200 ezret. A községi intézetekben élő 44 ezer személy nagyrészt tartós elhelyezést biztosító szociális intézet (58 százalék), kollégium (12 százalék) és gyermekotthon (8 százalék) lakója. A községekben élő összes intézeti lakó számával megegyező a fővárosi intézeti népesség nagysága, míg a megyék közül Pest megyében veszik igénybe a legtöbben, 17 ezren az intézeti elhelyezést. Az intézeti lakók száma Nógrád megyében nem éri el a négyezret, és nyolcezer alatt marad Tolna, Komárom, Zala, Vas és Heves megyében is. 8 Hasonló dokumentumok
SAJTÓTÁJÉKOZTAT KOZTATÓ 2013. március m 28. 1. NépessN pesség g száma és s jellemzői 2. HáztartH ztartások, családok 3. A lakásállom llomány jellemzői 1. A népessn pesség g száma és s jellemzői 1.1. ábra. Részletesebben BARANYA MEGYE MUNKAERŐ-PIACI HELYZETE AUGUSZTUS
BARANYA MEGYE MUNKAERŐ-PIACI HELYZETE Megnevezés A NYILVÁNTARTOTT ÁLLÁSKERESŐK FŐBB ADATAI 216. aug. Változás az előző hónaphoz képest Változás az előző évhez képest Főben %-ban Főben %-ban Nyilvántartott Részletesebben Beruházás-statisztika
OSAP 1576 Beruházás-statisztika Egészségügyi ágazat Önkormányzatok és önállóan jelentő egészségügyi szolgáltatók 2011 Önkormányzatok és önállóan jelentő egészségügyi szolgáltatók beruházási és felújítási Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ BARANYA MEGYE MUNKAERŐ-PIACI HELYZETÉNEK ALAKULÁSÁRÓL ÁPRILIS
TÁJÉKOZTATÓ BARANYA MEGYE MUNKAERŐ-PIACI HELYZETÉNEK ALAKULÁSÁRÓL Megnevezés A NYILVÁNTARTOTT ÁLLÁSKERESŐK FŐBB ADATAI 213.. Változás az előző hónaphoz képest Változás az előző évhez képest Főben %-ban Részletesebben 1. A gyermekjóléti szolgáltatás fenntartói megyénként, 2006. Az intézmény fenntartója. Összesen. Terület
1. A gyermekjóléti szolgáltatás fenntartói megyénként, 2006 1. Gyermekjóléti alapellátások Az intézmény fenntartója önkormányzat a) egyház, egyházi intézmény alapítvány, közalapítvány egyesület egyéni Részletesebben OSAP Bér- és létszámstatisztika. Vezetõi összefoglaló
OSAP 1626 Bér- és létszámstatisztika Vezetõi összefoglaló 2003 Egészségügyi Stratégiai Kutatóintézet Vezetői összefoglaló Az OSAP 1626/02 nyilvántartási számú bérstatisztika adatszolgáltatóinak köre a Részletesebben TÁBLAJEGYZÉK. 1/l A éves foglalkoztatottak munkahelyre történő közlekedése nemek és a házastárs/élettárs gazdasági aktivitása szerint
TÁBLAJEGYZÉK A munkahelyre történő közlekedés formái 1/a A 15 64 éves foglalkoztatottak munkahelyre történő közlekedése nemek és korcsoportok szerint 1/b A 15 64 éves foglalkoztatottak munkahelyre történő Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ BARANYA MEGYE MUNKAERŐ-PIACI HELYZETÉNEK ALAKULÁSÁRÓL MÁRCIUS
TÁJÉKOZTATÓ BARANYA MEGYE MUNKAERŐ-PIACI HELYZETÉNEK ALAKULÁSÁRÓL Megnevezés A NYILVÁNTARTOTT ÁLLÁSKERESŐK FŐBB ADATAI 213.. Változás az előző hónaphoz képest Változás az előző évhez képest Főben %-ban Részletesebben 9.1 GYERMEKJÓLÉTI SZOLGÁLTATÁS A gyermekjóléti intézmények száma megyénként, Családi napközik
9.1 GYERMEKJÓLÉTI SZOLGÁLTATÁS 9.1.1 A gyermekjóléti intézmények megyénként, 2002 Gyermekjóléti szolgálatok Bölcsődék Családi napközik Házi gyermekfelü gyeletek Gyermekek átmeneti gondozása Helyettes szülők Részletesebben BARANYA MEGYE MUNKAERŐPIACI HELYZETE NOVEMBER
BARANYA MEGYE MUNKAERŐPIACI HELYZETE Megnevezés A NYILVÁNTARTOTT ÁLLÁSKERESŐK FŐBB ADATAI 2016. nov. Változás az előző hónaphoz képest Változás az előző évhez képest Főben %-ban Főben %-ban Nyilvántartott Részletesebben A kiművelt emberfők térszerkezetének alakulása Magyarországon: diplomások a térben
Területi változatosság és hálózatok Szeged, 2016.szeptember 28. A kiművelt emberfők térszerkezetének alakulása Magyarországon: diplomások a térben Dövényi Zoltán Németh Ádám Pécsi Tudományegyetem Földrajzi Részletesebben 2.3.2 Szociális ellátás
2.3.2 Szociális ellátás A szociális szolgáltatások, ellátások, juttatások célja a szociális jogok érvényre juttatása, a szociális biztonság megteremtése, megőrzése. A szociális ellátás intézményrendszeréhez Részletesebben BARANYA MEGYE MUNKAERŐPIACI HELYZETE OKTÓBER
BARANYA MEGYE MUNKAERŐPIACI HELYZETE Megnevezés A NYILVÁNTARTOTT ÁLLÁSKERESŐK FŐBB ADATAI 2016. aug. Változás az előző hónaphoz képest Változás az előző évhez képest Főben %-ban Főben %-ban Nyilvántartott Részletesebben TURIZMUS ÉS REGIONALITÁS
A magyarországi turisztikai régiók vendégforgalma 2002-ben 1 Kiss Kornélia Sulyok Judit kapacitása 2002-ben 2 Magyarországon 3377 kereskedelmi szálláshely mûködött, összesen 77 155 szobával és 335 163 Részletesebben MTA KIK Tudománypolitikai és Tudományelemzési Osztály. A hazai tudományos kibocsátás regionális megoszlása az MTMT alapján (2007-2013)
MTA KIK Tudománypolitikai és Tudományelemzési Osztály A hazai tudományos kibocsátás regionális megoszlása az MTMT alapján (2007-2013) Projektszám: TÁMOP-4.2.5.A-11/1-2012-0001 A Magyar Tudományos Művek Részletesebben Újabb gazemberség: államosítás Fidesz módra. Korózs Lajos Szociológus Elnökségi tag
Újabb gazemberség: államosítás Fidesz módra Korózs Lajos Szociológus Elnökségi tag A Kormány 1106/2012. határozata A megyei intézményfenntartó központok által átvett a szociális intézményekkel kapcsolatos Részletesebben Az Állami Foglalkoztatási Szolgálat munkanélküli nyilvántartásának fontosabb adatai szeptember FOGLALKOZTATÁSI HIVATAL
Az Állami Foglalkoztatási Szolgálat munkanélküli nyilvántartásának fontosabb adatai FOGLALKOZTATÁSI HIVATAL A munkaerőpiaci helyzet alakulása 2004. szeptemberében az Állami Foglalkoztatási Szolgálat adatai Részletesebben TÁJÉKOZTATÁS az együttes finanszírozás szabályairól
TÁJÉKOZTATÁS az együttes finanszírozás szabályairól Tisztelt Felhasználók! 2015. január 1-től több jogszabály tételesen rendelkezik arról, hogy az egyes szociális, és gyermekjóléti szolgáltatások, valamint Részletesebben Az Állami Foglalkoztatási Szolgálat munkanélküli nyilvántartásának fontosabb adatai augusztus FOGLALKOZTATÁSI HIVATAL
Az Állami Foglalkoztatási Szolgálat munkanélküli nyilvántartásának fontosabb adatai FOGLALKOZTATÁSI HIVATAL A munkaerőpiaci helyzet alakulása 2004. augusztusában az Állami Foglalkoztatási Szolgálat adatai Részletesebben Projekt azonosítószáma: TÁMOP / vagy, attól függően melyik projekthez kapcsolódik DOKUMENTUM 5.
Projekt azonosítószáma: TÁMOP-4.1.1-08/1-2009-005 vagy, attól függően melyik projekthez kapcsolódik Projekt azonosítószáma: TÁMOP-4.1.1/A-10/1/KONV-2010-0019 DOKUMENTUM 5. Foglalkoztatottság és munkanélküliség Részletesebben SZOCIÁLIS FOGLALKOZTATÁS 2011.évi feladatmutató módosítás főigazgatói döntés alapján ELFOGADOTT kérelmek 2011. szeptember 29.
SZOCIÁLIS FOGLALKOZTATÁS 2011.évi feladatmutató módosítás i döntés alapján ELFOGADOTT kérelmek Feladatmutatóra jutó támogatás összege Békés Megyei Hajnal István Szociális 1 SZF-SZ-002/2-2010 Békés Megyei Részletesebben Diplomás pályakövető rendszer május-június
Diplomás pályakövető rendszer 2010. május-június KUTATÁSI TANULMÁNY Tervezet BGK - 14 éves korban BGK - jelenleg KGK - 14 éves korban KGK - jelenleg KVK - 14 éves korban KVK - jelenleg NIK - 14 éves korban Részletesebben Átadásra került informatikai eszközök megyei bontásban. 1. ütem 2. ütem. KLIK Szakszolgálati Intézmény megnevezése
A TÁMOP-3.4.2.B Sajátos nevelési igényű gyermekek integrációja (ok fejlesztése) kiemelt projekt keretében beszerzett és a pedagógiai szakszolgálatok számára átadott informatikai eszközök Átadásra került Részletesebben SZOCIÁLIS ÁGAZATI PORTÁL Várakozók számának elemzése a június 1-jei állapot szerint
SZOCIÁLIS ÁGAZATI PORTÁL Várakozók számának elemzése a 2016. június 1-jei állapot szerint BEVEZETÉS A várakozók számának jelentését a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. Részletesebben Tovább nőtt az orvoshoz forduló betegek száma. Az influenza B vírus felelős a megbetegedések többségéért.
Az Országos Epidemiológiai Központ tájékoztatója az influenza figyelőszolgálat adatairól Magyarország 2016. 6. hét Tovább nőtt az orvoshoz forduló betegek száma. Az influenza B vírus felelős a megbetegedések Részletesebben Munkaerő-piaci helyzetkép
A tartalomból: Főbb megyei adatok 2 Munkaerő-piaci helyzetkép Csongrád megye 2015. augusztus Álláskeresők száma 3 Álláskeresők aránya 3 Összetétel adatok 4 Ellátás, iskolai végzettség 5 Áramlási információk Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ ápr.
TÁJÉKOZTATÓ A DÉL-DUNÁNTÚLI RÉGIÓ MUNKAERİ-PIACI HELYZETÉNEK ALAKULÁSÁRÓL A NYILVÁNTARTOTT ÁLLÁSKERESİK FİBB ADATAI Nevezés 2011. Változás az elızı hónaphoz képest Változás az elızı évhez képest Fıben Részletesebben székhelye: település közterület neve jellege szám emelet, ajtó irányítószám típusa: állami, nem állami, egyházi ágazati azonosító 1 : adószám: - -
A A működési engedély kiadása iránti kérelemhez (a szociális szolgáltatók és intézmények működésének engedélyezéséről és ellenőrzéséről szóló 321/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet 5. -a alapján a fenntartó Részletesebben A munkaerő-piac fontosabb jelzőszámai a Közép-magyarországi régióban 2010. május
Pályázathoz anyagok a TÁMOP 4.1.1/AKONV2010-2019 Munkaerőpiaci alkalmazkodás fejlesztése 1/b képzéskorszerűsítési alprojekt Munkaerőpiaci helyzetkép II. negyedév Negyed adatok régiókra bontva 2010. 1. Részletesebben A Dél-Alföld általános gazdasági helyzete és a mögötte meghúzódó EMBER
A Dél-Alföld általános gazdasági helyzete és a mögötte meghúzódó EMBER Központi Statisztikai Hivatal Szegedi főosztálya Kocsis-Nagy Zsolt főosztályvezető Bruttó hazai termék (GDP) 2012 Dél-Alföld gazdasági Részletesebben Munkaerő-piaci helyzetkép. Csongrád megye
CSONGRÁD MEGYEI KORMÁNYHIVATAL MUNKAÜGYI KÖZPONTJA Munkaerő-piaci helyzetkép Csongrád megye 2013. április 6721 Szeged, Bocskai u. 10-12. +36 (62) 561-561 +36 (62) 561-551 www.csmkh.hu csongradkh-mk@lab.hu Részletesebben Vukovich Gabriella: Egyedülálló szülők és gyermeküket egyedül nevelő szülők
Vukovich Gabriella: Egyedülálló szülők és gyermeküket egyedül nevelő szülők (elektronikus verzió, készült 2006-ban) A tanulmány eredetileg nyomtatásban megjelent: Vukovich Gabriella (1999): Egyedülálló Részletesebben Munkaerő-piaci helyzetkép. Csongrád megye
CSONGRÁD MEGYEI KORMÁNYHIVATAL MUNKAÜGYI KÖZPONTJA Munkaerő-piaci helyzetkép Csongrád megye 2013. március 6721 Szeged, Bocskai u. 10-12. +36 (62) 561-561 +36 (62) 561-551 www.csmkh.hu csongradkh-mk@lab.hu Részletesebben Az Állami Foglalkoztatási Szolgálat munkanélküli nyilvántartásának fontosabb adatai április FOGLALKOZTATÁSI HIVATAL
Az Állami Foglalkoztatási Szolgálat munkanélküli nyilvántartásának fontosabb adatai FOGLALKOZTATÁSI HIVATAL A munkaerőpiaci helyzet alakulása 2004. áprilisában az Állami Foglalkoztatási Szolgálat adatai Részletesebben 14. 14. A népesség iskolázottsága
14. 14. A népesség iskolázottsága Központi Statisztikai Hivatal 2011. ÉVI NÉPSZÁMLÁLÁS 14. A népesség iskolázottsága Budapest, 2014 Központi Statisztikai Hivatal, 2014 ISBN 978-963-235-347-0ö ISBN 978-963-235-471-2 Részletesebben Bács-Kiskun megye gyermekvédelmi szakellátó rendszere
Bács-Kiskun megye gyermekvédelmi szakellátó rendszere Bács-Kiskun megyében a gyermekvédelmi szakellátás sokszínű, több szolgáltató vesz részt az otthont nyújtó ellátásban. Ez a teljes körű ellátás minden Részletesebben A magyar lakosság 40%-a ül kerékpárra több-kevesebb rendszerességgel
A magyar lakosság 40%-a ül kerékpárra több-kevesebb rendszerességgel Friss országos adatok a kerékpárhasználatról 2010. tavaszától a Magyar Kerékpárosklub háromhavonta országos reprezentatív adatokat fog Részletesebben Munkaerőpiaci mutatók összehasonlítása székelyföldi viszonylatban
HARGITA MEGYE TANÁCSA ELEMZŐ CSOPORT RO 530140, Csíkszereda, Szabadság Tér 5. szám Tel.: +4 0266 207700/1120, Fax.: +4 0266 207703 e-mail: elemzo@hargitamegye.ro web: elemzo.hargitamegye.ro Munkaerőpiaci Részletesebben A megyei és a kiskunmajsai munkanélküliség jellemzői
A megyei és a kiskunmajsai munkanélküliség jellemzői Bács-Kiskun megyében, 2015 januárjában egy év távlatában csökkent a nyilvántartott álláskeresők száma 1456 fővel (5,6%-kal). A nyilvántartott álláskeresők Részletesebben AZ ADATOK ÉRTÉKELÉSE
AZ ADATOK ÉRTÉKELÉSE Magyarország népessége az első hivatalos népszámláláskor (1870) a mai területre számítva 5 011 310 fő volt, a 2005. április 1-jei eszmei időpontú mikrocenzus adatai alapján 10 090 Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ febr.
TÁJÉKOZTATÓ A DÉL-DUNÁNTÚLI RÉGIÓ MUNKAERİ-PIACI HELYZETÉNEK ALAKULÁSÁRÓL A NYILVÁNTARTOTT ÁLLÁSKERESİK FİBB ADATAI Nevezés 2011. Változás az elızı hónaphoz képest Változás az elızı évhez képest Fıben Részletesebben A személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézmény nem állami fenntartóját megillető támogatások
8. melléklet a 2015. évi C. törvényhez A személyes gondoskodást nyújtó szociális, közfeladatot ellátó intézmény nem állami fenntartóját megillető támogatások A központi költségvetés a nem állami szociális Részletesebben AZ ORSZÁGOS NYUGDÍJBIZTOSÍTÁSI FŐIGAZGATÓSÁG STATISZTIKAI ZSEBKÖNYVE
8 AZ ORSZÁGOS NYUGDÍJBIZTOSÍTÁSI FŐIGAZGATÓSÁG STATISZTIKAI ZSEBKÖNYVE 2008 Kiadja az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság Budapest, XIII. Visegrádi u. 49. Postacím: 1392 Bp. Pf. 251. Telefon: 270-8000; Részletesebben A MAGUKAT BAPTISTÁNAK VALLÓK SZOCIODEMOGRÁFIAI SAJÁTOSSÁGAI. Készítették: Kocsis-Nagy Zsolt Lukács Ágnes Rövid Irén Tankó Tünde Tóth Krisztián
A MAGUKAT BAPTISTÁNAK VALLÓK SZOCIODEMOGRÁFIAI SAJÁTOSSÁGAI Készítették: Kocsis-Nagy Zsolt Lukács Ágnes Rövid Irén Tankó Tünde Tóth Krisztián 2013 1 Tartalomjegyzék 1. Előszó...3 2. Bevezető...3 3. A baptisták Részletesebben JELENTKEZÉSI LAP adatgyűjtői, kérdezői munkakör elnyerésének esélyét növelő programra
JELENTKEZÉSI LAP adatgyűjtői, kérdezői munkakör elnyerésének esélyét növelő programra Tisztelt Jelentkező! Kérjük, gondosan töltse ki ezt a Jelentkezési Lapot kézzel, majd szkennerje be és PDF formátumban Részletesebben A nők társadalmi jellemzői az észak-alföldi megyékben
A nők társadalmi jellemzői az észak-alföldi megyékben Központi Statisztikai Hivatal 2012. március Tartalom Bevezető... 2 Demográfiai helyzetkép... 2 Egészségügyi jellemzők... 12 Oktatás és kutatás-fejlesztés... Részletesebben Fenntartó szervezet neve: Pest Megye Önkormányzata. Címe: 1052 Budapest, Városház u. 7.
Fenntartó szervezet neve: Pest Megye Önkormányzata Címe: 1052 Budapest, Városház u. 7. Telefon: 06-1-485-680 Fax: 06-1-318-1946 E-mail: pestmegye@pestmegye.hu Fenntartó képviselője: Dr. Szép Tibor főjegyző Részletesebben TOVÁBB CSÖKKENT AZ ÁLLÁSKERESŐK SZÁMA
A MUNKAERŐ-PIACI HELYZET ALAKULÁSA A NEMZETI FOGLALKOZTATÁSI SZOLGÁLAT LEGFRISSEBB ADATAI ALAPJÁN 2014. július TOVÁBB CSÖKKENT AZ ÁLLÁSKERESŐK SZÁMA NYILVÁNTARTOTT ÁLLÁSKERESŐK SZÁMA, ÖSSZETÉTELE ÉS ARÁNYA Részletesebben 9.1 GYERMEKJÓLÉTI SZOLGÁLTATÁS A gyermekjóléti intézmények férőhelyinek száma megyénként, Házi gyermekfelü gyeletek
9.1 GYERMEKJÓLÉTI SZOLGÁLTATÁS 9.1.1 A gyermekjóléti intézmények férőhelyinek megyénként, 2003 Bölcsődék Családi napközik Házi gyermekfelü gyeletek Gyermekek átmeneti gondozása Helyettes szülők Gyermekek Részletesebben 2.2.1 Foglalkoztatottság, munkanélküliség
2.2.1 Foglalkoztatottság, munkanélküliség A kilencvenes években a több évtizedes szünet után tömegesen jelentkező munkanélküliség, az ország területi társadalmi folyamatainak meghatározó elemévé vált. Részletesebben Az ápolási díj rendszere
Az ápolási díj rendszere Bódiné Pájer Marianna vezető-tanácsos Szociális és Munkaügyi Minisztérium Pénzbeli Ellátási és Nyugdíjbiztosítási Főosztály Az ellátás szabályozása A szociális igazgatásról és Részletesebben ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZAT MONTHLY REPORT OF THE HUNGARIAN NATIONAL EMPLOYMENT OFFICE augusztus / August 2006
ÖSSZEFOGLALÓ TÁBLÁZAT MONTHLY REPORT OF THE HUNGARIAN NATIONAL EMPLOYMENT OFFICE / August 2006 Megnevezés / Number of 2006 aug. Aug. 2006 Változás az előző hónaphoz képest / Changes compared to previous Részletesebben Központi Statisztikai Hivatal. Tájékoztatási főosztály Területi tájékoztatási osztály BUDAPESTI MOZAIK. 2. szám
Központi Statisztikai Hivatal Tájékoztatási főosztály Területi tájékoztatási osztály BUDAPESTI MOZAIK 2. szám Demográfiai jellemzők Gazdasági aktivitás, foglalkoztatottság Háztartás, család Lakáskörülmények Részletesebben TÁMOP 4.1.3. CSAK AZOKTÓL, AKIK AZ I.1.a. KÉRDÉSRE AZ 1 VAGY 3 VÁLASZT JELÖLTÉK MEG!
TÁMOP 4.1.3 III. VÉGZETT HALLGATÓK PÁLYAKÖVETÉSE KÉRDŐÍVMODUL CSAK AZOKTÓL, AKIK AZ I.1.a. KÉRDÉSRE AZ 1 VAGY 3 VÁLASZT JELÖLTÉK MEG! III.1/a. Mi az Ön jelenlegi lakóhelyének (a település, ahol ténylegesen, Részletesebben KORMÁNYZATI KEZDEMÉNYEZÉSEK, A FIATALOK MUNKAERŐ-PIACI HELYZETE. SZOMBATHELY, 2013. október 17.
KORMÁNYZATI KEZDEMÉNYEZÉSEK, A FIATALOK MUNKAERŐ-PIACI HELYZETE SZOMBATHELY, 2013. október 17. Az egy főre jutó bruttó hazai termék a Nyugat-Dunántúlon Egy főre jutó bruttó hazai termék Megye, régió ezer Részletesebben Bajka Gábor: A munkaerőpiaci helyzet változása 1990-ben
Bajka Gábor: A munkaerőpiaci helyzet változása 1990-ben (elektronikus verzió, készült 2006-ban) A tanulmány eredetileg nyomtatásban megjelent: Bajka Gábor (1992): A munkaerőpiaci helyzet változása 1990- Részletesebben 2011 SZEPTEMBERÉBEN A SZEZONÁLISAN KIIGAZÍTOTT ADATOK SZERINT IS CSÖKKENT A NYILVÁNTARTOTT ÁLLÁSKERESŐK SZÁMA
2011 SZEPTEMBERÉBEN A SZEZONÁLISAN KIIGAZÍTOTT ADATOK SZERINT IS CSÖKKENT A NYILVÁNTARTOTT ÁLLÁSKERESŐK SZÁMA A foglalkoztatás és a munkanélküliség jellemzően szezonális jelenségek. Az időjárásnak kitett Részletesebben Vokony Éva - Rózsa Judit. Bölcsődék működési adatai 2002
Vokony Éva - Rózsa Judit Bölcsődék működési adatai 2002 Bölcsődék és férőhelyek száma 2002. december 31-én 520 bölcsőde működött az országban. Az előző évhez viszonyítva a fővárosban 2, vidéken 4 létesült, Részletesebben 2007 DECEMBERÉBEN A SZEZONÁLISAN KIIGAZÍTOTT ADATOK SZERINT IS NŐTT A MUNKANÉLKÜLIEK SZÁMA
2007 DECEMBERÉBEN A SZEZONÁLISAN KIIGAZÍTOTT ADATOK SZERINT IS NŐTT A MUNKANÉLKÜLIEK SZÁMA A foglalkoztatás és a munkanélküliség jellemzően szezonális jelenségek. Az időjárásnak kitett ágazatok miatt és Részletesebben Munkaerő-piaci helyzetkép. Csongrád megye
CSONGRÁD MEGYEI KORMÁNYHIVATAL MUNKAÜGYI KÖZPONT Munkaerő-piaci helyzetkép Csongrád megye 2011. július 6721 Szeged, Bocskai u. 10-12. +36 (62) 561-561 +36 (62) 561-512 www.csmkh.hu csongradkh-mk@lab.hu Részletesebben OSAP 1626. Bér- és létszámstatisztika. Egészségügyi ágazat
OSAP 1626 Bér- és létszámstatisztika Egészségügyi ágazat Vezetõi összefoglaló 2005 Egészségügyi Stratégiai Kutatóintézet Vezetői összefoglaló Az OSAP 1626/05 nyilvántartási számú bér- és létszámstatisztika Részletesebben OSAP 1626. Bér- és létszámstatisztika. Egészségügyi ágazat. Vezetõi összefoglaló
OSAP 1626 Bér- és létszámstatisztika Egészségügyi ágazat Vezetõi összefoglaló 2004 Egészségügyi Stratégiai Kutatóintézet Az OSAP 1626/04 nyilvántartási számú bér- és létszámstatisztika adatszolgáltatóinak Részletesebben Munkaerő-piaci helyzetkép. Csongrád megye
CSONGRÁD MEGYEI KORMÁNYHIVATAL MUNKAÜGYI KÖZPONTJA Munkaerő-piaci helyzetkép Csongrád megye 2012. október 6721 Szeged, Bocskai u. 10-12. +36 (62) 561-561 +36 (62) 561-551 www.csmkh.hu csongradkh-mk@lab.hu Részletesebben 2008 DECEMBERÉBEN A SZEZONÁLISAN KIIGAZÍTOTT ADATOK SZERINT IS NÖVEKEDETT A MUNKANÉLKÜLIEK SZÁMA
2008 DECEMBERÉBEN A SZEZONÁLISAN KIIGAZÍTOTT ADATOK SZERINT IS NÖVEKEDETT A MUNKANÉLKÜLIEK SZÁMA A foglalkoztatás és a munkanélküliség jellemzően szezonális jelenségek. Az időjárásnak kitett ágazatok miatt Részletesebben Az otthoni szakápolás jogszabályváltozásai
Az otthoni szakápolás jogszabályváltozásai a társadalombiztosítási finanszírozás tükrében 2010. és 2015. között Dr. Kőrösi László Országos Egészségbiztosítási Pénztár Általános Finanszírozási Főosztály Részletesebben Központi Statisztikai Hivatal. 2011. ÉVI NÉPSZÁMLÁLÁS 3. Területi adatok 3.3. Baranya megye
Központi Statisztikai Hivatal 2011. ÉVI NÉPSZÁMLÁLÁS 3. Területi adatok 3.3. Baranya megye Pécs, 2013 Központi Statisztikai Hivatal, 2013 ISBN 978-963-235-347-0ö ISBN 978-963-235-999-9 Készült a Központi Részletesebben Módszertani leírás a Munkaerő-felmérés II. negyedévi Megváltozott munkaképességűek a munkaerőpiacon című kiegészítő felvételhez
Az alapfelvétel jellemzői Módszertani leírás a Munkaerő-felmérés 2011. II. negyedévi Megváltozott munkaképességűek a munkaerőpiacon című kiegészítő felvételhez A Központi Statisztikai Hivatal a lakosság Részletesebben Munkaerő-piaci helyzetkép. Csongrád megye február
Heves Megyei Kormányhivatal Munkaügyi Központja T Á J É K O Z T A T Ó a munkaerőpiac bb folyamatairól Heves megyében 2012. ius A megye munkáltatói több mint ezer új álláshelyet jelentettek be kirendeltségeinken Részletesebben Az egész országot érinti az influenzajárvány Kiugróan magas volt az orvoshoz forduló betegek száma
Az Országos Epidemiológiai Központ tájékoztatója az influenza figyelőszolgálat adatairól Magyarország 2015. 5. hét Az egész országot érinti az influenzajárvány Kiugróan magas volt az orvoshoz forduló betegek Részletesebben AZ ÁLLÁSKERESŐK SZÁMA 400 EZER ALÁ CSÖKKENT
A MUNKAERŐ-PIACI HELYZET ALAKULÁSA A NEMZETI FOGLALKOZTATÁSI SZOLGÁLAT LEGFRISSEBB ADATAI ALAPJÁN 2014. szeptember AZ ÁLLÁSKERESŐK SZÁMA 400 EZER ALÁ CSÖKKENT NYILVÁNTARTOTT ÁLLÁSKERESŐK SZÁMA, ÖSSZETÉTELE Részletesebben Átalakuló társadalomúj folyamatok és következmények a megyékben. L. Rédei Mária, D.Sc.
Átalakuló társadalomúj folyamatok és következmények a megyékben L. Rédei Mária, D.Sc. Miből élünk jövőre? És Hosszútávon? XIX. Országos Urbanisztikai Konferencia, 2013. 04.17-19. Mosonmagyaróvár Megállapítható Részletesebben A 25-x éves korú népességből felsőfokú végzettségűek aránya 2001. Jelmagyarázat. százalék 11.1-23.8 8.6-11.0 7.1-8.5 5.6-7.0 3.4-5.
2.1.3 Tudásbázis A sikeres térségekben a munkaerő tudásbázisa magas, rugalmasan tud alkalmazkodni a változásokhoz. A kilencvenes évek magyarországi területi folyamatai is azt támasztják alá, hogy a társadalmi-gazdasági Részletesebben Elmozdult a mélypontról a lakásépítés Lakásépítések, építési engedélyek, 2014. I. negyedév
Közzététel: 2014. május 5. Következik: 2014. május 6. Kiskereskedelem, 2014. március (első becslés) Sorszám: 59. Elmozdult a mélypontról a lakásépítés Lakásépítések, építési engedélyek, 2014. I. negyedév Részletesebben LUDÁNYHALÁSZI NÉPMOZGALMI ÉS LAKÁSADATAI
Központi Statisztikai Hivatal Nógrád Megyei Igazgatóság 1. számú melléklet LUDÁNYHALÁSZI NÉPMOZGALMI ÉS LAKÁSADATAI Másodlagos publikálás, valamint az adatok más felhasználó részére történő átadása csak Részletesebben Az országos jelentési és férőhelyfigyelő rendszerben nyilvántartott adatok
A A mőködési engedély kiadása iránti kérelemhez (a szociális szolgáltatók és intézmények mőködésének engedélyezésérıl és ellenırzésérıl szóló 321/2009. (XII. 29.) Korm. rendelet 5. -a alapján a fenntartó Részletesebben Elérte hazánkat az influenzajárvány
Az Országos Epidemiológiai Központ tájékoztatója az influenza figyelőszolgálat adatairól Magyarország 2015. 3. hét Elérte hazánkat az influenzajárvány A figyelőszolgálatban résztvevő orvosok jelentései Részletesebben 12. 12. Lakásviszonyok
12. 12. Lakásviszonyok Központi Statisztikai Hivatal 2011. ÉVI NÉPSZÁMLÁLÁS 12. Lakásviszonyok Budapest, 2014 Központi Statisztikai Hivatal, 2014 ISBN 978-963-235-347-0ö ISBN 978-963-235-467-5 Készült Részletesebben Központi Statisztikai Hivatal. 2011. ÉVI NÉPSZÁMLÁLÁS 3. Területi adatok 3.19. Veszprém megye
Központi Statisztikai Hivatal 2011. ÉVI NÉPSZÁMLÁLÁS 3. Területi adatok 3.19. Veszprém megye Veszprém, 2013 Központi Statisztikai Hivatal, 2013 ISBN 978-963-235-347-0ö ISBN 978-963-235-415-6 Készült a Részletesebben Munkaügyi Központja. A nyilvántartott álláskeresők számának alakulása Tolna megyében november november
Munkaügyi Központja A MUNKAERŐ-PIACI HELYZET ALAKULÁSA TOLNA MEGYÉBEN - 2011. NOVEMBER 2011. november 20-án a Tolna megyei munkaügyi kirendeltségek nyilvántartásában 12 842 álláskereső szerepelt, amely Részletesebben Budapest geopolitikai helyzete
Budapest geopolitikai helyzete Miért éppen itt? A Kárpát-medence legenergikusabb pontja. Medence-közepi fekvés, a centrális úthálózat központja A Duna vízi útja. Ideális dunai átkelőhely a nemzetközi utakat Részletesebben (Az adatok a budapesti adatokat nem jelenítik meg!)
Megyei egyenlõbánásmód-referensek ügyfélfogadási adatai kommunikáció, ügyfélfelégedettség-mérés, ügyfélforgalom 2009. szeptember 1. és 2015. január 31. közötti idõszakban (Az adatok a budapesti adatokat Részletesebben Az Országos Epidemiológiai Központ tájékoztatója az influenza figyelőszolgálat adatairól Magyarország 2015. 7. hét
Az Országos Epidemiológiai Központ tájékoztatója az influenza figyelőszolgálat adatairól Magyarország 2015. 7. hét Országosan nem változott az influenzaaktivitás A figyelőszolgálatban résztvevő orvosok Részletesebben 1 1.sz. melléklet. Szeged város lakónépességének megoszlása évben
1 1.sz. melléklet Szeged város lakónépességének megoszlása 2012-2014. évben 2012. évben 2013. évben 2014. évben Férfi 78790 79006 79388 Nő 91213 91438 91589 Összesen: 170003 170444 170977 Forrás: eközig Részletesebben Munkaerő-piaci helyzetkép. Békés Megyei május. Főbb Békés megyei adatok. Áramlási információk. A tartalomból: Álláskeresők száma 2
Békés Megyei Kormányhivatal Munkaügyi Központja Munkaerő-piaci helyzetkép Békés megye Főbb Békés megyei adatok Békés Megyei Kormányhivatal Munkaügyi Központja Szervezési Osztály Békéscsaba, Árpád sor 2/6. Részletesebben A évi demográfiai adatok értékelése. Dr. Valek Andrea Országos Gyermekegészségügyi Intézet
A 212. évi demográfiai adatok értékelése Dr. Valek Andrea Országos Gyermekegészségügyi Intézet Tartalom Népesség száma, megoszlása Élveszületések Magzati veszteségek Születés körüli halálozás Csecsemőhalálozás Részletesebben A halálozások haláloki jellemzői, elvesztett életévek
II. évfolyam 176. szám 2008. december 17. 2008/176 Összeállította: Központi Statisztikai Hivatal A halálozások haláloki jellemzői, elvesztett életévek A tartalomból 1 Bevezető 1 A haláloki struktúra változásai Részletesebben Központi Statisztikai Hivatal. 2011. ÉVI NÉPSZÁMLÁLÁS 3. Országos adatok
Központi Statisztikai Hivatal 2011. ÉVI NÉPSZÁMLÁLÁS 3. Országos adatok Budapest, 2013 Központi Statisztikai Hivatal, 2013 ISBN 978-963-235-347-0ö ISBN 978-963-235-417-0 Készült a Központi Statisztikai Részletesebben T Á J É K O Z T A T Ó a munkaerőpiac főbb folyamatairól Heves megyében április
Heves Megyei Kormányhivatal Munkaügyi Központja T Á J É K O Z T A T Ó a munkaerőpiac bb folyamatairól Heves megyében 2012. ilis A megye munkáltatói 1,7 ezer új álláshelyet jelentettek be kirendeltségeinken Részletesebben Az egész büntetőeljárás időtartama a kizárólag fiatalkorú terheltek ellen indult ügyekben
1. sz. táblázat Az egész büntetőeljárás időtartama a kizárólag fiatalkorú terheltek ellen indult ügyekben Ügyészségek A nyomozás elrendelésétől számított A nyomozás elrendelésétől a jogerős bírósági 1 Részletesebben Fejér megye munkaerőpiacának alakulása I-III. negyedév
Közép-Dunántúli Regionális Munkaügyi Központ Elemzési Osztály Fejér megye munkaerőpiacának alakulása 2009. I-III. negyedév Készült: Székesfehérvár, 2009. október hó 8000 Székesfehérvár, Sörház tér 1., Részletesebben Szociális segítő. 54 762 01 0010 54 03 Szociális, gyermek- és ifjúságvédelmi ügyintéző É 1/10
A 10/2007 (II. 27.) SzMM rendelettel módosított 1/2006 (II. 17.) OM rendelet Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről alapján. Szakképesítés, Részletesebben KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL GYŐRI IGAZGATÓSÁGA NYUGDÍJASOK, NYUGDÍJAK A NYUGAT-DUNÁNTÚLI RÉGIÓBAN
KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL GYŐRI IGAZGATÓSÁGA NYUGDÍJASOK, NYUGDÍJAK A NYUGAT-DUNÁNTÚLI RÉGIÓBAN GYŐR 2006. május KÉSZÜLT A KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL GYŐRI IGAZGATÓSÁGÁN ISBN 963 215 974 8 ISBN Részletesebben Munkaerő piaci helyzetkép. Csongrád megye
CSONGRÁD MEGYEI KORMÁNYHIVATAL MUNKAÜGYI KÖZPONTJA Munkaerő piaci helyzetkép Csongrád megye 2011. október 6721 Szeged, Bocskai u. 10-12. +36 (62) 561-561 +36 (62) 561-512 www.csmkh.hu csongradkh-mk@lab.hu Részletesebben Az egészségügyi és gazdasági indikátorok összefüggéseinek vizsgálata Magyarországon
Az egészségügyi és gazdasági indikátorok összefüggéseinek vizsgálata Magyarországon Készítette: Bakos Izabella Mária SZIE-GTK Enyedi György RTDI PhD-hallgató Kutatási téma Az egészségügyi állapot (lakosság Részletesebben IV. Népegészségügyi Konferencia, Megnyitó 2013. A 2012. év szűrővizsgálatainak eredményei. Homonnai Balázs ACNIELSEN
IV. Népegészségügyi Konferencia, Megnyitó 2013. A 2012. év szűrővizsgálatainak eredményei Homonnai Balázs ACNIELSEN Programstatisztika 2010-2011-2012 Összesen 528 helyszínen o 2010: 144 o 2011: 191 o 2012: Részletesebben HEP SABLON 1. számú melléklet. Helyi Esélyegyenlőségi Program elkészítését segítő táblázatok
HEP SABLON 1. számú melléklet Helyi Esélyegyenlőségi Program elkészítését segítő táblázatok Az alábbi adattáblák Olcsva község önkormányzata HEP HE-éhez készültek. A táblák kitöltésének dátuma: 2013.06.24 Részletesebben A Közép-dunántúli régió foglalkoztatási, munkaerő-piaci helyzetének alakulása
Munkaerőpiaci információk a Közép-Dunántúlon A Közép-dunántúli régió foglalkoztatási, munkaerő-piaci helyzetének alakulása 2008. 1. A régió területi, földrajzi, népesség jellemzői A Közép-dunántúli régió Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés