„Teher alatt nő a pálma.”- interjú Farkas Ferenc Balázzsal – METSZET
„Teher alatt nő a pálma.”- interjú Farkas Ferenc Balázzsal
május 14, 2020 Gróza Kitti Katalin Interjú 0
Farkas Ferenc Balázzsal beszélgettünk kedden online, a koronavírus-járvánnyal kapcsolatban. A Semmelweis Egyetem ötödéves orvostan hallgatója, aki a PROKON-Budapest tagja is, elmondta, hogy látja az egészségügy jelenlegi helyzetét és a lehetséges járvány utáni jövőt.
Mit tapasztalsz? Mennyire viseli meg a védekezésben dolgozókat, vagy éppen Téged személyesen koronavírus miatt kialakult helyzet?
Alapvetően én azt látom, hogy mindenki nagy energiával és lelkesedéssel végzi a dolgát, de való igaz, hogy most már hónapok óta húzódik ez a helyzet és sokan kezdenek elfáradni. Úgy látom, hogy ez nem befolyásolja az ellátás minőségét, de az egész szakma örülne, ha most már vége lenne a járványnak és vissza lehetne térni a normális működésbe. Emellett nekem, mint egyetemi hallgatónak, ez valamivel több nehézséget okoz más hallgatókhoz képest, mivel az orvosi képzés alapvetően gyakorlat orientált, ezért mi nem tudtuk ugyanazt az oktatást kapni, mint egyébként az szükséges. Így pótolni kell bizonyos gyakorlatokat, ami felborítja az egész szemeszter beosztását. Ötödéves vagyok, így a szigorló év naptára is kérdéses. A hatodéveseknek az önkéntes munka mellett az államvizsga is csúszik, ha jól tudom. Összességében mindenki kitart, nagy lelki erő van az egészségügyi dolgozókban, de most már örülne mindenki, ha ez a helyzet a vége felé közeledne vagy véget érne.
Mi a véleményed az egészségügyet érintő új intézkedésekről? Előremutatóak esetleg, a járványhelyzeten túl is?
Összességében azt gondolom az egészségügyet érintő intézkedések, korlátozások a járvánnyal kapcsolatban abszolút helyénvalóak és időszerűek voltak, a statisztikákban és a nemzetközi összehasonlításban is megállják a helyüket. Nyilván az, hogy a COVID-19 egy fertőző betegség, az orvos beteg kapcsolat módszertanát is megváltoztatta. Ez okozta a legnagyobb nehézséget az egészben. Erre több olyan megoldás és intézkedés is született, ami szerintem hozzá fog járulni ahhoz, hogy a jövőben magasabb szintű ellátást lehessen biztosítani. Itt gondolok például arra, hogy a digitális egészségügyi megoldások és az elektronikus eszközökön keresztüli orvos-beteg találkozások egy kényszerű, de előremutató változást is jelenthetnek a rendszerben. Bizonyára a közoktatásban is hasonló nehézségek vannak, különösen a rövid határidővel történő digitális átállás tekintetében, de meggyőződésem, hogy teher alatt nő a pálma.
Van olyan, amin esetleg változtatnál vagy javasolnál, ha tehetnéd, hogy még hatásosabb legyen a védekezés?
Az elmúlt időszakban én kicsit óvatosabban álltam azokhoz a becslésekhez, várakozásokhoz, amik a médiában is megjelentek. Például a május 3-i tetőzés, illetve hogy nyáron hol tart majd a járványhelyzet. A Semmelweis egyetem rektora, Merkely Béla Professzor Úr szerint, a nyáron már „a Balatonban csobbanhatunk”. Kívánom, hogy legyen igaza a Professzúr Úrnak és csapatának, de mint mondtam én óvatosabb vagyok a kérdésben. Szerintem a fegyelmet most még nagyon fontos lenne megtartani és ezt az emberek fejében is nyomatékosítani, hogy igen kifelé tartunk a dologból az adatok szerint, de ez még nem jelenti azt, hogy véget ért a veszélyhelyzet. Ha nem működünk annyira együtt, mint eddig, nem tartjuk be a szabályokat, nem viselünk maszkot stb., akkor az eddigi eredmények gyorsan el tudnak fordulni egy rosszabb szcenárió irányába. A legfontosabb, hogy az emberek fejében fenn kell tartani a gondolatot, hogy továbbra is szükséges védekezni, még akkor is, hogyha az intézkedések enyhülnek és ez néhány szabadsági, döntési fokot visszaad az emberek kezébe. Nem szabad átesni a ló túloldalára.
Mit gondolsz a vérplazmás kezelésről valóban jelentős előrelépés a koronavírusos betegek gyógyításában?
Ez a kezelési mód az immunrendszer védekező képességén alapszik, pontosabban megfogalmazva azon, hogy egyes személyek immunrendszere, akik legyőzték a betegséget, hatékony antitesteket termel a vírus ellen. Ennél a plazmaterápiánál vagy szérumterápiánál (rekonvaleszcens szérumterápiának nevezzük a szakirodalomban) a felgyógyult emberből ezeket az antitesteket átadjuk a beteg ember szervezetébe és így próbáljuk őt védeni a súlyos, halálos szövődményekkel szemben. Egyébként ez nem egy új gondolat, gyakorlatilag már 100 éve kitalálták, de most, mivel nincsen bizonyítottan hatékony gyógyszerünk vagy vakcinánk, újra előtérbe került a módszer. Úgy tűnik – én a szakirodalmat elég szorosan követem nap, mint nap – hogy ez a terápia hatékonynak tűnik, tehát van benne szélesebb felhasználási körben is potenciál, nem véletlenül vették elő a „fiókból”. Ebben a szérumterápiában Magyarország abszolút az élvonalban van. Igaz, nem mi voltunk az elsők, akik ezt kipróbáltuk és alkalmaztuk a koronavírus ellen, de most azok a tanulmányok, amik folynak az országban ezzel kapcsolatban, teljes mértékben felveszik a versenyt a gazdagabb országokkal. Nyilván vannak olyan tényezők, amikkel egyszerűen fizikailag nem lehet nagyon versenyezni például, hogy Kínában közel 1.4 milliárd fő a lakosság, ott sokkal könnyebb annyi ember közül donort találni, de a nagy esetszámok miatt, ha Nyugat-Európába megyünk, ez ott is igaz. Nálunk 3380 fertőzött van a mai napon. Olaszországban 200 ezer, tehát ahol sokkal több fertőzött van, ott értelemszerűen megfelelő donort és beteget is könnyebb találni. A körülményeinkhez és lehetőségeinkhez mérten abszolút ott vagyunk az élvonalban ezzel a szérumterápiával.
Milyen hosszútávú hatásai lehetnek, ha az új magyar terápia beválik?
Én magától a szérumterápiától világfelforgató eredményt, nem várok, de sok olyan más kezdeményezés van Magyarországon, aminek abszolút lehetnek pozitív hozadékai hosszútávon is. Itt gondolok arra, hogy a favipiravir (ami egy koronavírus ellenes kísérleti gyógyszer) gyártása úgy néz ki, hogy meg fog indulni Magyarországon. Emellett, ha jól értesültem Kásler Miklós Miniszter Úr egy sajtótájékoztatón bejelentette, hogy Magyarország ismét vakcina gyártást fog végezni, amire évtizedek óta nem volt példa. De említhetnénk akár az egyetemek kollaborációjában kifejlesztett speciális lélegeztetőgépet is. Azt gondolom, hogy ezen törekvések, azt a lendületet adhatják meg, amivel Magyarország visszatérhet abba a szerepébe, amiben mondjuk a századfordulón és azt megelőzően volt, hogy tudomány és technika területén igenis ott vagyunk a világ élvonalában. Egyébként a magyar kutatók nemzetközi összehasonlításban is megbecsültek, de a jelen törekvések tovább erősíthetik, hogy a mi eredményeink igenis megbízhatóak és korszerűek a nemzetközi színtéren.
Milyen út vezet egy védőoltás megszületéséig?
Nagyon sok közlemény a szakirodalomban, arról értekezik, hogy egy oltóanyag fejlesztését mennyire szabad vagy mennyire nem szabad siettetni. Egy vakcina kifejlesztése hosszú éveket vesz igénybe tehát az, amit tavasszal lehetett hallani, hogy 12-18 hónap egy vakcina kifejlesztése az alapvetően egy világrekord gyorsaságot jelentene. Korábban még nem tapasztaltuk, hogy ennyire gyorsan ki lehet fejleszteni egy vakcinát, és akik ezeket a becsléseket nyilatkozták, azok a lehetőségek szerinti lehető leggyorsabb útvonalra gondoltak. A vakcina fejlesztésnek az első lépései ott kezdődnek, hogy találni kell egy célmolekulát, ezt különböző laboratóriumi kísérletek követik. A következő lépés az állatkísérletek, majd emberkísérletek, amiknek több lépcsőfoka van. Ez azért fontos, mert az oltásellenesek véleményével szemben a vakcinák biztonságossága egy abszolút elsőszámú szempont. Ezt nem lehet megkerülni, nem lehet átlépni. Ha bevezetnek egy vakcinát, annak biztonságosnak kell lennie. Ez is hozzájárul ahhoz, hogy egy vakcina kifejlesztése időben egy roppant hosszú folyamat. Mindezzel együtt az elmúlt napokban két közlemény is megjelent, amik azt mutatták, hogy főemlősökben (rézuszmajmokban és makákókban) már sikerült egyes vakcinák segítségével tartós védelmet kialakítani a koronavírus ellen. Sőt, már olyan kísérletek is vannak, például az Egyesült Királyságban, ahol vakcina hatóanyagot embereknek adtak be. Ezek a kísérletek már egészen jól előrehaladtak, de szerencsére, a társadalmi nyomás ellenére a kutatók tartják azt az alapvető princípiumot, hogy a biztonságosság az elsőszámú szempont.
Mennyi esélyt látsz arra, hogy idén elkészül a koronavírus elleni védőoltás?
Arra, hogy egy bizonyítottan működő védőoltás elkészüljön év végéig, egészen nagy esély van, de arra hogy ez kereskedelmi forgalomba is kerüljön és széles körben, mindenki számára elérhető legyen (és itt most nem csak Magyarországról beszélek, hanem globálisan) valamivel kevesebb az esély. Én azt gondolom, nem biztos, hogy lesz elérhető vakcina a lakosság számára 2020-ban. De azt elég valószínűnek tartom, hogy olyan vakcina szabadalom már lesz, mondjuk november-decemberben, amiről biztosan tudjuk, hogy működik. Így remélhetőleg a híradások és a különböző (és sokszor ellentmondásos) szakértői vélemények ellenére nem fogja évtizedekre megváltoztatni életünket a koronavírussal való együttélés. Én abban reménykedem, hogy fölül tudunk majd kerekedni a helyzeten.