JELENTÉS az európai műholdas rádiónavigációs programok (Egnos és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról - A6-0144/2008
Eljárás : 2004/0156(COD)
Válasszon egy dokumentumot : A6-0144/2008
484k 534k
az európai műholdas rádiónavigációs programok (Egnos és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslatról
(Megismételt Parlament elé utalás)
Előadó: Barsi-Pataky Etelka
(Együttdöntési eljárás: első olvasat – megismételt Parlament elé utalás)
– tekintettel a Bizottság az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett módosított javaslatára (COM(2007)0535),
– tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2004)0477),
– tekintettel a 2005. szeptember 6-i első olvasatban elfogadott álláspontjára(1),
– tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére és 156. cikkére, amelyek alapján a Bizottság újból benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C6-0345/2007),
– tekintettel 2007. június 20-i állásfoglalására az európai műholdas rádiónavigációs programnak (GALILEO) a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás és a 2007-2013-as többéves pénzügyi keret szerinti finanszírozásáról(2),
– tekintettel eljárási szabályzata 51. cikkére és 55. cikkének (1) bekezdésére,
– tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A6–0144/2008),
2. Approves the joint declaration annexed hereto, which will be published in the Official Journal together with the final legislative act;
3. Draws attention to the Commission statements annexed hereto;
4. felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha lényegesen módosítani szándékozik a javaslatot, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni
A PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI(3)*
az európai műholdas rádiónavigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról
tekintettel a Bizottság║ javaslatára,
tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére(5),
a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően(6),
(1) Az európai műholdas rádiónavigációs politika célja, hogy az Európai Közösség két műholdas rádiónavigációs rendszerrel (GNSS) rendelkezzen. Ezeket a rendszereket külön-külön az EGNOS- és a Galileo-program (a továbbiakban: a programok) hozta létre. Mindkét infrastruktúra műholdakat és globális földiállomás-hálózatot foglal magában.
(2) A ▌programok teljes mértékben megfelelnek a szubszidiaritás elve követelményeinek. A műholdas rádiónavigáció infrastruktúrájának létrehozása túllépi egy egyedül cselekvő tagállam pénzügyi és technikai képességeit, ezért a közösségi szint jelenti a fellépés legmegfelelőbb szintjét e programok céljának elérése érdekében▌.
(3) A Galileo-program célja, hogy létrehozza az első olyan világméretű műholdas rádiónavigációs és helymeghatározó infrastruktúrát, amelyet kifejezetten polgári célokra terveztek. A Galileo-program által létrehozott rendszer teljes mértékben független a már létrejött vagy a később potenciálisan létrejövő rendszerektől.
(4) Az EGNOS-program célja a meglévő globális műholdas navigációs rendszerekből▌érkező jelek minőségének javítása.
(5) Az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság folyamatosan feltétlen támogatásáról biztosította az európai GNSS-programokat.
(6) ▌A műholdas rádiónavigáció fejlesztése minden tekintetben illeszkedik a lisszaboni stratégia és más közösségi politikák, például a Bizottság fehér könyvében(7) foglalt közlekedési politika keretébe. A Bizottságnak a többéves munkaprogramban szükség esetén külön figyelmet kell fordítania a GNSS-alkalmazások és -szolgáltatások fejlesztésére.
(7) A programok a Bizottság által javasolt és az Európai Tanács által jóváhagyott növekedési kezdeményezésben meghatározott kiemelt projektek közé tartoznak. Továbbá a jövőbeni európai űrprogram egyik fő eredményének tekinthetők, ahogy azt az európai űrpolitikáról szóló közlemény(8) is megemlíti.
(8) A Galileo-program egy meghatározási, egy fejlesztési, egy kiépítési és egy hasznosítási szakaszból áll. A kiépítési szakasz várhatóan 2008-ban kezdődik, és 2013-ban ér véget. A rendszer előreláthatólag 2013-ra lesz működőképes.
(9) A Galileo-program meghatározási és fejlesztési szakaszait ▌ – amelyek a program kutatásra szánt részeit képezik – a transzeurópai hálózatok közösségi költségvetése és az Európai Űrügynökség finanszírozta. A kiépítési szakaszt a tervek szerint teljes egészében az Európai Közösség finanszírozza. Egy későbbi szakaszban hozható olyan döntés, hogy a rendszer 2013 utáni üzemeltetése és utánpótlása a köz- és magánszféra partnersége vagy a magánszektorral kötött egyéb szerződés útján is történhet.
(9a) Meg kell jegyezni, hogy az Életvédelmi Központ dönthet úgy, hogy teljes körűen minősített, egyenértékű Galileo Műholdirányító Központtá alakul, amelynek eszközeit a Közösség birtokolja. Az ezen átalakuláshoz szükséges beruházás nem jelent további költségeket az európai GNSS-programok vonatkozásában a 2007–2013-as időszakra jóváhagyott közösségi költségvetésen felül. Meg kell jegyezni, hogy az oberpfaffenhofeni és fucinói rendszer működési kapacitását nem érintve a Bizottság ebben az esetben gondoskodik arról, hogy a fenti központ 2013 végéig működési szempontból teljes körűen Galileo Műholdirányító Rendszernek minősüljön – feltéve, hogy eleget tesz az összes központra vonatkozó valamennyi szükséges követelménynek –, továbbá felvegyék a fent említett három központból álló Galileo-hálózatba.
(10) Fontos, hogy az EGNOS-rendszer finanszírozását ▌ – üzemeltetését, fenntarthatóságát és kereskedelmi forgalmazását is ideértve – az Európai Közösség biztosítsa. Amíg nem integrálódik a Galileo üzemeltetésébe, az EGNOS üzemeltetése egy vagy több – különösen a magánszektorral kötött – közszolgáltatási szerződés keretében is biztosítható.
(21) Mivel az európai műholdas rádiónavigációs programok olyannyira kiérlelődtek, hogy már jelentős mértékben túlhaladták az egyszerű kutatási projektek kereteit, indokolttá vált, hogy egy olyan konkrét jogi aktus alapjaira helyezzék őket, amely jobban igazodik az igényeikhez, és eleget tesz a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás követelményének.
(21a) Az európai műholdas rádiónavigációs programok alapján létrehozott rendszerek transzeurópai hálózatokként létrehozott infrastruktúrák, amelyek használata nagymértékben túlterjed a tagállamok nemzeti határain. Ezen túlmenően, az ezen rendszereken keresztül kínált szolgáltatások a közlekedési, a távközlési és az energiaipari infrastruktúra területén különösképpen hozzájárulnak a transzeurópai hálózatok fejlesztéséhez. Az európai GNSS-programok végrehajtása folytatásának biztosítására ezért a Szerződés 156. cikke a rendelet megfelelő jogalapja.
[korábbi (17) preambulumbekezdés]
(21b) A Galileo- és az EGNOS-rendszerek megfelelő közirányítása egyrészt feltételezi a Bizottság, az Európai GNSS Ellenőrző Hatóság (a továbbiakban: GSA) és az Európai Űrügynökség (a továbbiakban: ESA) közötti szigorú hatáskörmegosztást, másrészt hogy a Bizottság által képviselt ▌Közösség gondoskodik a programok irányításáról. A Bizottságnak létre kell hoznia a megfelelő eszközöket, és rendelkeznie kell a szükséges forrásokkal, különösen a segítségnyújtás tekintetében.
(21c) Figyelembe véve az európai GNSS-programok jelentőségét, egyedülállóságát és összetettségét, a programok által létrehozott rendszerek közösségi tulajdonjogát, valamint a 2008–2013-as időszakban a programoknak a közösségi költségvetésből történő teljes körű finanszírozását, az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság elismeri a három intézmény közötti szoros együttműködés hasznos voltát. Ennek érdekében az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság a ../../2008 együttes nyilatkozatnak megfelelően a Galileo intézményközi panelben (GIP) ül össze.
[korábbi (12) preambulumbekezdés]
(21d) Az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendelet(9) létrehozta a GSA-t. A GSA közösségi ügynökség, amelyre, mint a költségvetési rendelet 185. cikke szerinti szervre, a közösségi ügynökségekre megállapított kötelezettségek vonatkoznak.
(21e) A Bizottság programvezető szerepét tiszteletben tartva és a Bizottság által adott iránymutatásoknak megfelelően a GSA-nak biztosítania kell a rendszer biztonsági akkreditációját és a Galileo biztonsági központ működtetését, továbbá hozzá kell járulnia a rendszerek kereskedelmi forgalomba hozatalának előkészítéséhez a zökkenőmentes működés és szolgáltatás, valamint a széles körű piaci elterjedtség érdekében. A GSA-nak ezenkívül képesnek kell lennie egyéb olyan feladatok elvégzésére, amelyekkel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 54. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság megbízza, különös tekintettel az alkalmazások és szolgáltatások előmozdítására és a rendszerösszetevők tanúsításának biztosítására.
(21f) Az Európai Parlament és a Tanács felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot annak érdekében, hogy az 1321/2004/EK rendeletben előírt, a programokat üzemeltető struktúrákat hivatalosan a Bizottság és a GSA új szerepéhez igazítsa.
[korábbi (13) preambulumbekezdés]
(21g) Az EGNOS- és a Galileo-program folytatásának biztosítása érdekében indokolt egy megfelelő pénzügyi és jogi keret létrehozása, amely lehetővé teszi az Európai Közösség számára a programok további finanszírozását. Célszerű továbbá meghatározni azt az összeget, amely a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban szükséges a Galileo fejlesztési szakasza befejezésének és kiépítési szakaszának, ▌az EGNOS üzemeltetésének, valamint a programok hasznosítási szakaszára való felkészülésnek ▌a finanszírozásához.
(21h) Az Európai Parlament és a Tanács úgy határozott(10), hogy a Galileo- és EGNOS-rendszerek üzemeltetésének teljes becsült költsége a 2007 és 2013 közötti időszakra folyó árakon 3405 millió EUR. A jelenlegi pénzügyi programozás (2007–2013) 1005 millió eurót már előirányzott. A költségvetési hatóságnak a jelenlegi pénzügyi keret (2007–2013) felülvizsgálata során hozott döntése alapján ez az összeg további 2000 millió euróval egészült ki. Ezenkívül 400 millió EUR áll rendelkezésre a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramból(11), így a 2007–2013-as időszakra a programokra rendelkezésre álló teljes költségvetés 3405 millió EUR.
(21i) Az említett közösségi pénzeszközök elosztása során alapvető fontosságúak a legjobb ár-érték arányt, az eredmények biztos elérését, a programok zökkenőmentes folytonosságát, a kockázatkezelést és a javasolt ütemezés betartását biztosító hatékony beszerzési eljárások és szerződéskötési tárgyalások. Ezekről a Bizottság gondoskodik.
(21j) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 18. cikkével összhangban a tagállamok, valamint harmadik országok és nemzetközi szervezetek megfelelő megállapodások alapján pénzügyi formában vagy természetben hozzájárulhatnak a programokhoz.
[korábbi (15) preambulumbekezdés]
(21k) Fontos jelezni, hogy a Galileo- és az EGNOS-rendszer beruházási és üzemeltetési költségeire vonatkozó, a 2007-től 2013-ig terjedő időszakot érintő becslések nem veszik számításba azokat az előre nem látható pénzügyi kötelezettségeket, amelyeket az Európai Közösségnek adott esetben teljesítenie kell, különös tekintettel azokra a szerződésen kívüli felelősségen alapuló kötelezettségekre, amelyek a rendszerek köztulajdoni jellegéből erednek, különös tekintettel a vis maior és a végzetes meghibásodás esetére.
(21l) Ezenkívül szükséges, hogy a Galileo- és az EGNOS-rendszer – különösen a Galileo kereskedelmi szolgáltatásán (CS) keresztüli – üzemeltetéséből származó bevételek az Európai Közösséget illessék, ezzel biztosítva korábban eszközölt beruházásai ellentételezését. A magánszektorral ▌megkötött bármely szerződés rendelkezhet azonban egy bevételmegosztási mechanizmusról.
(21m) Az Európai Közösségnek a programok műszaki és tervezési vonatkozásairól szóló többéves hatáskör-átruházási megállapodást kell kötnie az ESA-val. Annak érdekében, hogy a Bizottság az Európai Közösség képviselőjeként teljes körűen gyakorolhassa ellenőrzési jogkörét, a hatáskör-átruházási megállapodásnak tartalmaznia kell az ESA-ra bízott pénzügyi források kezelésére vonatkozó általános feltételeket.
(21n) Mivel a programokat az Európai Közösség fogja finanszírozni, a programok keretében sorra kerülő közbeszerzéseknek meg kell felelniük a közbeszerzésekre alkalmazandó közösségi szabályoknak, és elsősorban a ráfordítás megtérülésére, a költségek ellenőrzésére és a kockázatok enyhítésére, továbbá a hatékonyság növelésére és az egyetlen forrástól való függés csökkentésére kell irányulniuk. A tagállamokban az ipari beszállítói lánc teljes hosszában nyílt hozzáférésre és tisztességes versenyre kell törekedni, ami az iparágban minden szinten – a kkv-ket is ideértve – kiegyensúlyozott esélyt biztosít a részvételre. El kell kerülni a fölénnyel való esetleges visszaéléseket vagy az egyetlen beszállítótól való hosszú távú függőséget. A programmal járó kockázatok enyhítésének, az egyetlen forrás helyzetéből eredő függőségek kiküszöbölésének, valamint a program, annak költségei és ütemterve megfelelőbb általános ellenőrzésének érdekében lehetőség szerint kettős forrásból való beszerzést kell alkalmazni. Az európai ipar számára lehetővé kell tenni, hogy a minőség és költségek tekintetében bizonyítottan jelentős előnyök esetében nem európai forrásokra támaszkodjon egyes elemek és szolgáltatások vonatkozásában, az európai GNSS-programok stratégiai jellegének, valamint az európai biztonsági és az exportszabályozási követelményeknek a szem előtt tartása mellett. Ki kell aknázni a befektetéseket és az ipari tapasztalatokat és kompetenciákat – ideértve az európai GNSS-programok meghatározási és fejlesztési szakaszai során megszerzett tapasztalatokat és jártasságokat is –, annak egyidejű biztosításával, hogy az a versenyeztetést nem érinti.
(21o) A Galileo kiépítési szakasza tevékenységeinek keretén belüli valamennyi munkacsomagot a lehető legnagyobb versenynek kell kitenni, az EU beszerzésekre vonatkozó alapelveivel összhangban, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az űrprogramokkal kapcsolatos beszerzések nyitottabbak legyenek az új belépők és kkv-k számára, a technológiai kiválóság és gazdaságosság biztosítása mellett;
[korábbi (20) preambulumbekezdés]
(21p) E rendelet végrehajtása során indokolt, hogy a Bizottságot egy „Európai GNSS-programok Bizottsága” elnevezésű bizottság segítse. Mivel a megfelelő közirányításhoz biztosítani kell a programok irányításának egységességét, a gyorsabb döntéshozatalt és az információkhoz való egyenrangú hozzáférést, a GSA és az ESA képviselői részt vehetnek az Európai GNSS-programok Bizottságának munkájában.
(21q) Az Európai Unióról szóló szerződés V. és/vagy VI. címének kizárólagos hatálya alá tartozó ügyek nem tartoznak az európai GNSS-programok bizottságának hatáskörébe.
(21r) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal(12) összhangban kell elfogadni.
(21s) A Bizottságot különösen a rendszerek kompatibilitásának és interoperabilitásának biztosítását szolgáló szükséges intézkedések elfogadására vonatkozó hatáskörrel kell felruházni. Mivel a szóban forgó intézkedések hatálya általános, céljuk pedig az, hogy ezt a rendeletet nem alapvető fontosságú elemek hozzáadásával kiegészítsék, az 1999/468/EK határozat 5a. cikke szerinti, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell őket elfogadni.
(21t) A programok keretében létrehozott vagy kifejlesztett tárgyi eszközök és immateriális javak összességének az Európai Közösség tulajdonát kell képeznie. A tulajdonhoz fűződő alapjogok teljes körű tiszteletben tartása érdekében azonban a jelenlegi tulajdonosokkal megállapodásokat kell kötni.
(21u) Különös figyelmet kell fordítani az EGNOS-nak minden közlekedési mód, különösen a légi közlekedés tekintetében történő tanúsítására annak érdekében, hogy a rendszert működésben lévőnek lehessen nyilvánítani, és minél előbb használható legyen.
(22) A programok folytatása érdekében e rendelet pénzügyi keretet állít fel, amely a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi megállapodás(13) 37. cikke értelmében az éves költségvetési eljárás során elsődleges hivatkozási alapot teremt a költségvetési hatóság számára.
(23) Biztosítani kell, hogy az Európai Parlament és a Tanács rendszeres tájékoztatást kapjon a ▌programok végrehajtásáról,
A RENDELET TÁRGYA ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK
Az európai GNSS-rendszerek és -programok
1. Az EGNOS- és a Galileo-program (a továbbiakban: a programok) magában foglal minden olyan tevékenységet, amely a két európai globális műholdas rádiónavigációs rendszer (GNSS), azaz az EGNOS-rendszer és a Galileo-program keretében megvalósuló rendszer (a továbbiakban: a rendszerek) meghatározása, fejlesztése, validálása, felépítése, üzemeltetése, megújítása és javítása érdekében szükséges.
2. Az EGNOS-rendszer olyan infrastruktúra, amely ▌a meglévő globális műholdas navigációs rendszerek által kibocsátott jelek nyomon követését és korrekcióját végzi. ▌Földi állomásokat és geostacionárius műholdakon ▌elhelyezett számos transzpondert foglal magában.
3. A Galileo-program keretében megvalósuló rendszer egy önálló GNSS-infrastruktúra, amely műholdak konstellációját és földi állomások globális hálózatát foglalja magában.
4. A programok konkrét célkitűzéseit a melléklet tartalmazza.
E rendelet meghatározza a programok végrehajtása során alkalmazandó ▌szabályokat, beleértve azokat is, amelyek az irányításra és az Európai Közösség pénzügyi hozzájárulására vonatkoznak.
A Galileo-program szakaszai
A Galileo-program az alábbi szakaszokból áll:
– a 2001-ben véget ért meghatározási szakasz, melynek során megtervezték a rendszer struktúráját és meghatározták annak elemeit;
– fejlesztési és validációs szakasz, amely magában foglalja az első műholdak megépítését és fellövését, az első földi infrastruktúrák létrehozását, valamint mindazon munkálatokat és műveleteket, amelyek lehetővé teszik a rendszer keringési pályán való jóváhagyását. Ez a szakasz a tervek szerint 2010-ben ér véget;
– kiépítési szakasz, amely az űrbeli és a földi infrastruktúrák összességének kiépítéséből, valamint az ehhez kapcsolódó műveletekből áll. Ez a szakasz a tervek szerint 2008-tól 2013-ig tart. A kiépítési szakasz magában foglalja a hasznosítási szakasz előkészítését;
– hasznosítási szakasz, amely magában foglalja az infrastruktúra irányítását, a rendszer karbantartását, folyamatos tökéletesítését és megújítását, a programhoz kapcsolódó hitelesítési és szabványosítási műveleteket, a rendszer kereskedelmi forgalmazását, továbbá minden olyan tevékenységet, amely a rendszer fejlesztéséhez és a program megfelelő végrehajtásához szükséges. A hasznosítási szakasz legkésőbb a kiépítési szakasz végeztével veszi kezdetét.
A Galileo-program finanszírozása
1. A fejlesztési és validációs szakaszt az Európai Közösség és az Európai Űrügynökség (a továbbiakban: ESA) finanszírozza.
2. A kiépítési szakaszt ▌az Európai Közösség finanszírozza a (4) és (5) bekezdés rendelkezéseinek sérelme nélkül.
3. A Bizottság felkérést kap, hogy a rendszer köztulajdoni jellegéből eredő felelősségével összhangban 2010-ben félidős felülvizsgálatával együtt nyújtsa be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 2014-ben kezdődő pénzügyi programozási időszakra vonatkozó, a szükséges közfinanszírozással és kötelezettségvállalásokkal – beleértve a hasznosítási szakaszhoz szükséges esetleges kötelezettségeket – kapcsolatos javaslatát, az olyan, árpolitikával kapcsolatos célkitűzésekre vonatkozó javaslatát, amelyek biztosítják, hogy a vevő méltányos áron kiváló minőségű szolgáltatásokhoz jusson, továbbá a hasznosítási időszakhoz szükséges bevételmegosztási mechanizmussal kapcsolatos javaslatát. E javaslatnak magában kell foglalnia különösen a magánszektor bevonásával megvalósuló koncessziós szolgáltatási szerződések vagy közszolgáltatási szerződések alkalmazásának előnyeire és hátrányaira vonatkozó, indokolással ellátott megvalósíthatósági tanulmányt.▌
Adott esetben a Bizottság a félidős felülvizsgálattal együtt olyan megfelelő intézkedéseket is javasol, amelyek megkönnyítik a műholdas navigációs alkalmazások és szolgáltatások fejlesztését.
4. A tagállamok további finanszírozást nyújthatnak a programhoz annak érdekében, hogy adott esetben fedezzék az elfogadott rendszerfelépítés eléréséhez szükséges befektetéseket. Az ilyen hozzájárulásokból származó bevétel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban célhoz kötött bevételnek minősül(14).
Az átlátható irányítás elvének megfelelően a Bizottság az előző albekezdés alkalmazása által a programra esetlegesen gyakorolt hatásról tájékoztatja a 14. cikk alapján létrehozott bizottságot.
4a. Harmadik országok és nemzetközi szervezetek szintén biztosíthatnak kiegészítő finanszírozást a programhoz. Az Európai Közösség által harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel az EK-Szerződés 300. cikkének megfelelően kötött megállapodásoknak rendelkezniük kell az ilyen országok és szervezetek bevonásának feltételeiről és részletes szabályairól.
Az EGNOS-rendszer üzemeltetése legfőképpen az infrastruktúra irányítását, a rendszer karbantartását, folyamatos tökéletesítését és megújítását, a programhoz kapcsolódó hitelesítési és szabványosítási műveleteket, valamint a forgalmazást öleli fel▌.
1. Az EGNOS üzemeltetését az Európai Közösség finanszírozza az egyéb – többek között a 3. és 4. bekezdésekben említett – forrásokból származó hozzájárulások sérelme nélkül.
2. Az EGNOS üzemeltetésére kezdetben ▌egy vagy több közszolgáltatási szerződés keretében kerül sor.
2a. A tagállamok az EGNOS-program vonatkozásában további finanszírozást nyújthatnak az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban.
2b. Harmadik országok és nemzetközi szervezetek szintén biztosíthatnak kiegészítő finanszírozást a programhoz. Az Európai Közösség által harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel az EK-Szerződés 300. cikkének megfelelően kötött megállapodásoknak rendelkezniük kell az ilyen országok és szervezetek bevonásának feltételeiről és részletes szabályairól.
1. A Bizottság mindent megtesz az EGNOS- és a Galileo-rendszerek, -hálózatok és-szolgáltatások kompatibilitásának és interoperabilitásának biztosítása érdekében, és törekszik azoknak az előnyöknek a kihasználására, amelyek az EGNOS-nak és a Galileónak a más navigációs rendszerekkel és, ha lehetséges, a hagyományos navigációs eszközökkel való kompatibilitásából és interoperabilitásából származnak.
2. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló – az (1) bekezdéshez kapcsolódó – szükséges intézkedéseket a 14. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
A programok keretében létrehozott vagy kifejlesztett tárgyi eszközök és immateriális javak összességének az Európai Közösség tulajdonát kell képeznie, ezért ennek érdekében – ahol ez megfelelő – megállapodásokat kell kötni a harmadik felekkel a fennálló tulajdonjogokra vonatkozóan.
1. A programok céljára e rendelet alapján elkülönített közösségi költségvetési előirányzatok az alábbiakat finanszírozzák:
a) a Galileo-program fejlesztési és validációs szakaszának befejezéséhez kapcsolódó tevékenységek;
b) a Galileo-program kiépítési szakaszához kötődő tevékenységek, beleértve e szakasz irányítási és nyomon követési műveleteit▌;
c) az EGNOS üzemeltetéséhez, valamint a programok hasznosítási szakaszát megelőző vagy előkészítő intézkedésekhez kapcsolódó tevékenységek.
2. A programok költségeinek és különböző szakaszainak egyértelmű azonosítása érdekében a Bizottság az átlátható irányítás elvének megfelelően évente tájékoztatja a 14. cikk alapján létrehozott bizottságot a közösségi pénzügyi forrásoknak az 1. bekezdésben említett tevékenységekhez való hozzárendeléséről.
1. A 7. cikkben meghatározott tevékenységek végrehajtására rendelkezésre álló összeg ▌a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakra folyó árakon 3 405 millió euró, amely magában foglalja a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramból biztosított 400 millió eurót(15).
2. Az előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi évente a többéves pénzügyi keret által rögzített határokon belül. Végrehajtásuk az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet szabályainak megfelelően történik.
3. A programokhoz kapcsolódó költségvetési kötelezettségvállalásokat éves részletekben kell teljesíteni.
1. A rendszerek üzemeltetéséből származó bevételek az Európai Közösséget illetik; e bevételeket a közösségi költségvetésnek juttatják, és a ▌programok céljára különítik el. Amennyiben az elkülönített bevétel ▌meghaladja a programok végrehajtásához szükséges összeget, az allokálási elvet a Bizottság javaslata alapján a költségvetési hatóság hagyja jóvá.
2. A magánszektorral adott esetben megkötött szerződés vagy szerződések előírhatnak bevételmegosztási mechanizmust a fenti bevételek vonatkozásában.
1. A programok közirányítása a Bizottság által képviselt Európai Közösség, az Európai GNSS Ellenőrző Hatóság (a továbbiakban: GSA) és az ESA közötti szigorú hatáskörmegosztás elvén alapul.
2. A Bizottság – a 14. cikk alapján létrehozott bizottság segítségével – felelős a programok irányításáért és azokat átlátható módon irányítja. Elkerüli a struktúrák és funkciók megkettőzését a feladatoknak a GSA-val és az ESA-val történő egyértelmű felosztása által. Kérheti ▌a tagállamok szakértőinek támogatását, és pénzügyi, valamint műszaki auditot végez.
3. A Bizottság létrehozza a megfelelő eszközöket – ideértve a Galileo-program valamennyi szintjére kiterjedő integrált kockázatkezelés, valamint a kockázatok azonosítására, ellenőrzésére, enyhítésére és nyomon követésére szolgáló strukturális intézkedések végrehajtását –, és gondoskodik arról, hogy rendelkezzen az e feladat teljesítéséhez szükséges forrásokkal. Ebből a célból a Bizottság a 14. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően a programok végrehajtásának felülvizsgálataira vonatkozó kulcsfontosságú döntési szakaszokat határoz meg.
1. A Bizottság kezeli a rendszerek biztonságát érintő valamennyi kérdést, megfelelően figyelembe véve a felügyeletet és a biztonsági követelményeknek a program egészébe történő integrálását.
2. A Bizottság a 14. cikk (2a) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően elfogadja a rendszerek biztonságát nyújtó technológiákhoz való hozzáférésnek és e technológiák kezelésének ellenőrzésére vonatkozó főbb technikai követelményeket megállapító végrehajtási intézkedéseket.
3. A Bizottság gondoskodik arról, hogy megtegyék a fenti intézkedések érvényre juttatásához szükséges lépéseket, valamint hogy teljesüljön a rendszerek biztonságával kapcsolatos minden további követelmény, teljes mértékben figyelembe véve a szakértők tanácsait.
4. Amennyiben a 2004/552/KKBP együttes fellépésben meghatározottak szerint a rendszerek üzemeltetése befolyással lehet az Európai Unió vagy tagállamai biztonságára, az együttes fellépés eljárásai alkalmazandók.
5. Az Európai Unióról szóló szerződés V. és/vagy VI. címének kizárólagos hatálya alá tartozó ügyek nem tartoznak az európai GNSS-programok 14. cikk szerinti bizottságának hatáskörébe.
A biztonsági szabályok alkalmazása
1. A tagállamok a programok tekintetében EU minősített információkat kezelő, a területükön lakóhellyel rendelkező természetes, illetve székhellyel rendelkező jogi személyekre vonatkozóan kötelesek olyan biztonsági szabályokat alkalmazni, amelyek a 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat(16) mellékletében foglalt bizottsági biztonsági szabályokkal, valamint a 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozat(17) mellékletében foglalt tanácsi biztonsági szabályzattal legalább egyenértékű védelmet biztosítanak.
2. A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot az 1. bekezdésben említett nemzeti biztonsági szabályok elfogadásáról.
3. Ahhoz, hogy a harmadik országokban lakóhellyel rendelkező természetes, illetve székhellyel rendelkező jogi személyek a programok tekintetében EU minősített információkat kezelhessenek, ezen országokban olyan biztonsági szabályok hatálya alá kell tartozniuk, amelyek a 2001. november 29-i 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat mellékletében foglalt bizottsági biztonsági szabályokkal, valamint a 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozat mellékletében foglalt tanácsi biztonsági szabályzattal legalább egyenértékű védelmet biztosítanak. E tekintetben az ESA biztonsági szabályai egyenértékűnek minősülnek. A harmadik országban alkalmazott biztonsági szabályok egyenértékűsége elismerhető az adott országgal kötött megállapodás keretében.
Programozás▌
1. A programok céljára e rendelet alapján elkülönített pénzeszközöket az Európai Bizottság kezeli.
2. A Bizottság az e rendeletben foglalt követelményeknek megfelelően elfogadja a munkaprogram kialakítására vonatkozó, a mellékletben megállapított célkitűzések megvalósításához szükséges stratégiai keret meghatározását szolgáló intézkedéseket, többek között a főbb intézkedéseket, a tervezett költségvetést és az ütemezést.
▌ Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására vonatkozó intézkedéseket a 14. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
4a. A Bizottság az évente felülvizsgált munkaprogramot, program-végrehajtási tervet és vonatkozó finanszírozást, valamint ezek esetleges módosításait az e rendelet 14. cikke (2) bekezdésében meghatározott irányítóbizottsági eljárás szerint fogadja el.
5. Az e rendelet értelmében finanszírozott intézkedéseket az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó, az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel módosított költségvetési rendelettel összhangban kell végrehajtani.
Az Európai GNSS Ellenőrző Hatóság (GSA) szerepe
A 10. cikk rendelkezéseire is figyelemmel és a Bizottság programvezető szerepét tiszteletben tartva a GSA a Bizottság által adott iránymutatásoknak megfelelően az alábbi feladatokat végzi a programokon belül:
a) a programok biztonságával kapcsolatban, a 10a. és 10b. cikk rendelkezéseinek sérelme nélkül biztosítja az alábbiakat:
- biztonsági akkreditáció; ennek érdekében kezdeményezi és ellenőrzi a biztonsági eljárások végrehajtását, és rendszerbiztonsági ellenőrzéseket folytat;
- a Galileo biztonsági központ működtetése, amelyet a 10a. cikk alapján hozott döntéseknek és a 2004/552/KKBP együttes fellépés értelmében kiadott utasításoknak megfelelően kell végezni;
b) hozzájárul a rendszerek kereskedelmi forgalomba hozatalának előkészítéséhez, beleértve a szükséges piacelemzést is;
c) egyéb feladatokat végezhet, amelyekkel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének b) pontjával összhangban a Bizottság megbízza, a programokhoz kapcsolódó alábbi konkrét területeken:
- a műholdas navigációs piaci alkalmazások és szolgáltatások előmozdítása;
- annak biztosítása, hogy a rendszerek összetevőit a megfelelő, erre feljogosított tanúsító szervezetek tanúsítsák.
A Galileo-program kiépítési szakaszához kapcsolódó közbeszerzési elvek
1. A Galileo-program kiépítési szakaszára a Közösség közbeszerzési szabályai – különösen a nyílt hozzáférés és tisztességes verseny az ipari beszállítói lánc teljes hosszában, az átlátható és időben nyújtott tájékoztatás alapján történő versenyeztetés, az alkalmazandó beszerzési szabályok, a kiválasztás kritériumai és bármely más vonatkozó információ tekintetében egyértelmű kommunikáció, amely valamennyi potenciális ajánlattevő számára egyenlő versenyfeltételeket biztosít – vonatkoznak, az Európai Közösség alapvető biztonsági érdekei és a közbiztonság védelméhez, továbbá az uniós exportellenőrzési követelményeknek való megfeleléshez szükséges intézkedések sérelme nélkül.
2. A közbeszerzés során az alábbi célkitűzések elérésére kell törekedni:
b) a fölénnyel való esetleges visszaélések vagy az egyetlen beszállítótól való hosszú távú függés elkerülése;
c) a korábbi közbefektetések és tanulságok, valamint az – európai GNSS-programok meghatározási és fejlesztési szakaszaiból is eredő – ipari tapasztalatok és jártasságok kiaknázása, annak egyidejű biztosításával, hogy az a versenyeztetést nem érinti.
3. Ennek érdekében a Galileo kiépítési szakaszának tevékenységeihez szükséges beszerzésekre az alábbi alapelvek vonatkoznak:
a) az infrastruktúra beszerzésének egy átfogó beszerzési felosztás szerint hat fő munkacsomagra (rendszertechnikai támogatás, a földi szolgáltatás infrastruktúrájának kialakítása, a földi irányítás infrastruktúrájának kialakítása, műholdak, műholdkilövők és üzemeltetés) és több kiegészítő munkacsomagra történő felosztása; ez nem zárja ki az egyidejűleg több beszerzési ág alkalmazásának lehetőségét az egyes munkacsomagok tekintetében, ideértve a műholdakat is;
b) valamennyi csomag versenyeztetése, és a hat fő munkacsomag esetében egyetlen eljárás alkalmazása, amely során bármely független jogi személy vagy a csoport tagját képező jogi személy által e célból képviselt csoport a hat fő munkacsomag legfeljebb két csomagja tekintetében pályázhat a fő szerződő szerepére;
c) a tevékenységek összértékének legalább 40%-át különböző szinteken folytatott versenyeztetés útján bármelyik fő munkacsomag esetében a fő szerződőt alkotó csoportba tartozóktól eltérő vállalkozásoknak kell alvállalkozásba adni; a Bizottság rendszeresen jelentést tesz a 14. cikk alapján létrehozott bizottságnak ezen elv teljesüléséről. Amennyiben az előrejelzések szerint a 40%-os arány esetlegesen nem érhető el, a Bizottság a 14. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással összhangban elfogadja a megfelelő intézkedéseket;
1. A Bizottság által képviselt Európai Közösség a 12a. cikkben meghatározott elveknek megfelelően, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 54. cikkének (2) bekezdése szerinti hatáskör-átruházási határozat alapján többéves hatáskör-átruházási megállapodást köt az ESA-val, amely megállapodás rendelkezik a Galileo-program és különösen annak kiépítési szakasza végrehajtásához kapcsolódó átruházott feladatokról és költségvetés-végrehajtásról▌.
2. A megállapodás az 1. bekezdés szerint átruházott feladatokhoz és költségvetés-végrehajtáshoz szükséges mértékben szabályozza az Európai Űrügynökségre bízott pénzeszközök kezelésének általános feltételeit, és különösen a végrehajtandó intézkedéseket, a hozzájuk kapcsolódó finanszírozást, az igazgatási eljárásokat, a felügyeleti és ellenőrzési intézkedéseket, a szerződések nem megfelelő teljesítése esetén alkalmazható intézkedéseket, továbbá a materiális és immateriális eszközök tulajdonjogára vonatkozó szabályokat.
3. A hatáskör-átruházási határozatról konzultálni kell a 14. cikk alapján létrehozott bizottsággal a 14. cikk (1a) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban. A bizottságot tájékoztatni kell a Bizottság által képviselt Európai Közösség és az ESA között létrehozandó többéves hatáskör-átruházási megállapodásról.
4. A Bizottságnak tájékoztatnia kell a 14. cikk alapján létrehozott bizottságot a közbeszerzési pályázatok, valamint az ESA és a magánszektor között megkötendő szerződések értékelésének időközi és végeredményeiről.
1. A Bizottságot az „▌európai GNSS-programok bizottsága” elnevezésű bizottság segíti.
1a. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
2. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
2a. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.
3. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikke rendelkezéseire figyelemmel.
4. A GSA és az ESA képviselői megfigyelőként részt vehetnek az ▌európai GNSS-programok bizottságának munkájában az e bizottság eljárási szabályzatában foglalt feltételek mellett.
5. Az Európai Közösség által kötött, a 4. cikk 4a. bekezdésében említett megállapodások ▌lehetővé tehetik harmadik országoknak vagy nemzetközi szervezeteknek az ▌európai GNSS-programok bizottságának munkájában az e bizottság eljárási szabályzatában meghatározott feltételek mellett történő részvételét.
A Bizottság gondoskodik a személyes adatok és a magánélet védelmének biztosításáról és a rendszerek technikai struktúrájába való beépüléséről.
1. A Bizottság gondoskodik arról, hogy az e rendelet keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során a Közösség pénzügyi érdekeit csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedésekkel és hatékony ellenőrzésekkel védjék, gondoskodik továbbá a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetéséről, és szabálytalanság esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat szab ki a 2988/95/EK(18), Euratom és a 2185/96/EK(19), Euratom tanácsi rendeleteknek, valamint az 1073/1999/EK(20) európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően.
2. Az e rendelet alapján finanszírozott közösségi intézkedések esetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság a közösségi jog valamely rendelkezésének vagy valamely szerződéses kötelezettségnek egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként a Közösségek általános költségvetése vagy a Közösségek által kezelt költségvetések indokolatlan kiadási tételek miatt kárt szenvednek vagy szenvednének.
3. Az e rendeletből eredő ▌megállapodások ▌, beleértve a részt vevő harmadik országokkal kötött megállapodásokat ▌is, rendelkeznek a Bizottság vagy bármely általa felhatalmazott képviselő által ellátott felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről, valamint a Számvevőszék által végzett ellenőrzésekről, amelyekre szükség esetén a helyszínen kerül sor.
A 876/2002/EK(21) tanácsi rendelet 7. cikke hatályát veszti [...](22)*.
Kelt ║Brüsszelben, […]-án/-én.
Az európai GNSS-programok konkrét célkitűzései
A Galileo-program konkrét célkitűzései arra irányulnak, hogy a rendszer által kibocsátott jelek felhasználhatók legyenek az alábbi öt funkció betöltésére:
- „nyilvános szolgáltatás” (Open Service vagy OS) nyújtása, amely a felhasználó számára ingyenesen szolgáltat nagy adatforgalmat lebonyolító műholdas rádiónavigációs alkalmazások által felhasználható helymeghatározási és szinkronizációs adatokat;
- „életvédelmi szolgáltatás” (Safety of Life Service vagy SoL) nyújtása, olyan felhasználókat megcélozva, akik számára a biztonság elengedhetetlen▌. Ez a szolgáltatás a bizonyos ágazatok számára fontos folytonosság, hozzáférhetőség és pontosság követelményét is kielégíti, valamint olyan integritásinformációs funkcióval rendelkezik, amely a rendszer elégtelen működése esetén figyelmezteti a felhasználót;
- „kereskedelmi szolgáltatás” (Commercial Service vagy CS) nyújtása, amely lehetővé teszi alkalmazások szakmai vagy kereskedelmi célú fejlesztését, köszönhetően a nagyobb teljesítménynek és a „nyilvános szolgáltatás” által biztosítottakénál nagyobb hozzáadott értékkel bíró adatoknak;
- „kormányzati ellenőrzésű szolgáltatás” nyújtása (Public Regulated Service vagy PRS), amelyet kizárólagosan a kormányok által felhatalmazott felhasználóknak, olyan érzékeny alkalmazások céljára tartanak fenn, amelyek a szolgáltatás magas fokú folytonosságát igénylik. A „kormányzati ellenőrzésű szolgáltatás” erős és kódolt jeleket használ;
- szerepvállalás a COSPAS-SARSAT-rendszer kutató- és mentőszolgáltatásában (Search and Rescue Support Service vagy SAR) oly módon, hogy érzékelik a jeladók által kibocsátott vészjelzéseket, és válaszüzeneteket küldenek számukra.
Az EGNOS-program konkrét célkitűzései annak lehetővé tételére irányulnak, hogy az EGNOS-rendszer betöltse az alábbi három funkciót:
- „nyilvános szolgáltatás” nyújtása, amely a felhasználó számára ingyenesen szolgáltat nagy adatforgalmat lebonyolító műholdas rádiónavigációs alkalmazások által felhasználható helymeghatározási és szinkronizációs adatokat a rendszer által lefedett területen;
- „kereskedelmi jellegű adatok sugárzására irányuló szolgáltatás” nyújtása, amely lehetővé teszi alkalmazások szakmai vagy kereskedelmi célú fejlesztését, köszönhetően a nagyobb teljesítménynek és a „nyilvános szolgáltatás” által biztosítottakénál nagyobb hozzáadott értékkel bíró adatoknak;
- „életvédelmi szolgáltatás” (Safety of Life Service vagy SoL) nyújtása, olyan felhasználókat megcélozva, akik számára a biztonság elengedhetetlen▌. Ez a szolgáltatás elsősorban a bizonyos ágazatok számára fontos folytonosság, hozzáférhetőség és pontosság követelményét elégíti ki, valamint olyan integritásinformációs funkcióval rendelkezik, amely a rendszer elégtelen működése esetén figyelmezteti a felhasználót a lefedett területen.
GALILEO INTÉZMÉNYKÖZI PANELRŐL
b) a harmadik országokkal között nemzetközi megállapodások a Szerződés 300. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül;
a Galileo intézményközi panelnek a nemzetközi megállapodásokban való részvételéről
A Bizottság tájékoztatja az intézményközi panelt a nemzetközi megállapodásokról annak érdekében, hogy az szorosan figyelemmel tudja kísérni a harmadik országokkal kötött nemzetközi megállapodásokat, mégpedig az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2005. május 26-i keretmegállapodásnak és a jövőbeli kapcsolódó megállapodásoknak megfelelően, valamint a Szerződés 300. cikkében foglalt rendelkezések sérelme nélkül.
a Galileo-rendszer hasznosítására vonatkozó tanulmányok készítéséről
A Tanács felkérésére, amelynek értelmében 2010-ben be kell nyújtani a programok hasznosítási szakaszára vonatkozó – különösen a finanszírozással, az árpolitikával és a bevételmegosztási mechanizmussal kapcsolatos –, a rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében előírt javaslatot, a Bizottság a Közlekedési Tanács 2007. november 29–30-án elfogadott következtetéseivel összhangban 2008-ban megkezdi és 2009-ben folytatja a szükséges előzetes tanulmányok kidolgozását.
A tanulmányok elsődlegesen azt vizsgálják, hogy 2013-at követően, a programok hasznosítási szakaszában milyen lehetőségek lesznek a magánszektor bevonására, valamint ezen esetleges részvétel módozatait, nevezetesen a köz- és magánszféra partnerségét.
a biztonsági szakértőkből álló csoport („GNSS biztonsági tanács”) létrehozásáról
A rendelet 10a. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések végrehajtására, valamint a rendszerek biztonságával kapcsolatos kérdések megvizsgálására a Bizottság a tagállamok képviselőiből álló szakértői csoportot kíván létrehozni.
A Bizottság biztosítja, hogy a szakértői csoport
- valamennyi tagállam és a Bizottság egy-egy képviselőjéből álljon;
- elnöke a Bizottság képviselője legyen;
- elfogadja saját eljárási szabályzatát, amely többek között előírja, hogy a csoport véleményét konszenzus alapján kell elfogadni, továbbá a szakértők vessenek fel a rendszerek biztonságával összefüggő valamennyi kérdést.
A Bizottság hatáskörének gyakorlása során teljes mértékben figyelembe veszi a szakértői csoport véleményét, és kötelezi magát, hogy többek között a rendszerek biztonságával kapcsolatos főbb követelmények meghatározása előtt – amiről a rendelet 10a. cikke rendelkezik – konzultál a csoporttal.
A Bizottság továbbá úgy véli, hogy:
- az Európai GNSS Ellenőrző Hatóság, az Európai Űrügynökség és a főtitkár/főképviselő képviselőinek – a szakértői csoport eljárási szabályzatában meghatározott feltételekkel – megfigyelőként részt kellene venniük a csoport munkájában;
- az Európai Közösség által kötött megállapodások rendelkezhetnek arról, hogy harmadik országok képviselői – a szakértői csoport eljárási szabályzatában meghatározott feltételekkel – vegyenek részt annak munkájában.
független szakértői csoport igénybevételéről
A rendelet 10. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezések megfelelő alkalmazása érdekében a Bizottság szándéka a következő:
- projektirányítással foglalkozó független szakértői csoport igénybevétele;
- a csoportnak többek között a programok végrehajtásának felülvizsgálatával való megbízása a megfelelő, különösen a kockázatelemzéssel kapcsolatos ajánlások elkészítése érdekében;
- a rendelet alapján létrehozott bizottság rendszeres tájékoztatása ezen ajánlásokról.
A 12a. cikk (3c) bekezdésének értelmezéséről
A 12a. cikk (3c) bekezdése létrehozza azt az alapelvet, mely szerint a tevékenységek összértékének legalább 40 %-át különböző szinteken folytatott versenyeztetés útján bármelyik fő munkacsomag esetében a fő szerződőt alkotó csoportba tartozóktól eltérő vállalkozásoknak kell alvállalkozásba adni.
A Bizottság ezt a teljes versenyeztetési folyamat alatt szoros vizsgálat és ellenőrzés alatt fogja tartani és tájékoztatni fogja a GIP-et és a GNSS Bizottságot e követelmény teljesítéséről és a programra kifejtett általános hatásáról.
Amennyiben ebben a folyamatban az előrejelzések szerint a 40%-os arány esetlegesen nem érhető el, a Bizottság a 12a. cikk (3c) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadja a megfelelő intézkedéseket.
HL C 193 E., 2006.8.17., 61. o.
Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0272.
* Politikai módosítások: az új vagy a korábbi rendelkezést felváltó szöveget dőlt félkövér betűtípus jelöli, a törlést pedig a ▌ jel.
A szolgálatok technikai jellegű javításai és kiigazításai: az új vagy behelyettesített szöveget félkövér dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel jelöli
Az Európai Parlament 2008. április xx-i álláspontja.
COM(2001) 370 ║.
COM(2007) 212 ║.
HL L 246., 2004.7.20., 1. o. A 1942/2006/EK rendelettel (HL L 367., 2006.12.22., 18. o.) módosítva ║.
Az Európai Parlament és a Tanács 2007. december 18-i határozata a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében történő módosításáról (HL L 6., 2008.1.10., 7. o.).
A költségvetés 6. címe.
HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.
A 2007. december 18-i 2008/29/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal módosított megállapodás.
1605/2002/EK, Euratom rendelet (HL L 248., 2002.9.19., 1. o.).
HL L […]., […]., […]. o.
HL L 317., 2001.12.3., 1. o.
HL L 101., 2001.4.11., 1. o.
HL L 136., 1999.5.31., 1. o.
HL L 138., 2002.5.28., 1. o.
* Egy évvel e rendelet hatálybalépését követően.
Az európai globális navigációs műholdrendszert (GNSS) úgy dolgozták ki, hogy az két programból tevődik össze: az EGNOS és a GALILEO programokból(1). Az EGNOS regionális rendszer, amely további navigációs jelek segítségével a GPS-jeleket használja újra a műholdas navigáció felhasználóinak nyújtott jobb teljesítmény érdekében. A GALILEO pedig 30 műhold és az ehhez kapcsolódó földi irányító infrastruktúra globális konstellációjából áll. A projektet polgári célra tervezték. Továbbá alternatívát nyújt, és kiegészíti az USA globális helymeghatározó rendszerét (GPS) és az orosz GLONASS-t, amelyeket eredetileg katonai célokra és katonai költségvetésből terveztek. Az EGNOS-t és a Galileót olyan megbízható űrinfrastruktúrák formájában fejlesztették ki, amelyek önmagukban hasznosíthatóak és jövedelmet termelhetnek.
A GNSS-t az alábbi egymást követő szakaszokban kell megvalósítani: meghatározás, kifejlesztés, kiépítés és kereskedelmi üzemeltetés.
A GNSS rendszer megvalósítása először az EU és a magánszektor között megvalósuló köz- és magánszféra-partnerségi (PPP) koncessziós szerződésen alapult, az 1/3-os köz- és 2/3-os magánfinanszírozás elve alapján. Ennek érdekében létrehozták a Galileo Közös Vállalkozást(2), és pályázati eljáráson keresztül kívánták megtalálni a megfelelő magánpartnert, a koncesszió jogosultját(3).
A programok kivitelezésének nyomon követéséhez szükséges megfelelő uniós szerkezet kialakítása érdekében létrehozták a GNSS Ellenőrző Hatóságot, amely tárgyi eszközöket és immateriális javakat vett át a Közös Vállalkozástól, és amelyet széles körű felelősséggel ruháztak fel a folyamatban lévő munkák folytatásához(4).
2004. július 14-én a Bizottság a GNSS kiépítési és kereskedelmi üzemeltetési szakaszainak megvalósításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre tett javaslatot(5). E javaslat két fő célkitűzést jelölt meg: a Galileo programot egyedi jogi alapra kell helyezni és az Európai Közösség egymilliárd eurós pénzügyi hozzájárulásáról kell biztosítani a 2007. január 1-jétől 2013. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozóan.
Az EP 2005. szeptember 6-i első olvasata a 2004-es javaslathoz számos módosítást javasolt(6), amelyek alapjában véve elfogadhatók a Bizottság és a Tanács számára egyaránt. Ugyanakkor nehézségek merültek fel a tárgyalások során a koncessziós szerződéssel kapcsolatban, különösen a megosztott felelősségek és kockázatok magánszektorra történő átruházása kapcsán. Az Európai Parlament a 2006. szeptemberi állásfoglalásában(7) sürgette a Bizottságot, hogy mérje fel, a jogi és eljárási szabályzatban milyen módosításokra van szükség a projekt folyamatos előrehaladásának biztosítása érdekében. Emellett felkérte a Bizottságot, hogy a program célkitűzéseinek elérése érdekében célravezetőbb megoldásokat alakítson ki.
Ezért 2007 során fontos döntések meghozatalára került sor:
· A 2007. március 22-i Közlekedési Tanács felkérte a Bizottságot, hogy minden szempontból értékelje újra a Galileo projektet, valamint az ebben elért eredményeket.
· Az EP hasonló kérést fogalmazott meg 2007. április 26-i állásfoglalásában(8).
· A Bizottság 2007. május 16-án elfogadott közleményében adott ezekre választ(9).
· A Parlament 2007. június 20-i állásfoglalásában(10) támogatta a bizottsági javaslatokat, különösen a programok közösségi finanszírozása és közirányításuk javításának szükségessége tekintetében.
· A Közlekedési Tanács 2007 júniusában állásfoglalást fogadott el, amelyben kéri a Bizottságot, hogy 2007 szeptembere előtt terjesszen elő részletes javaslatokat a finanszírozásra, valamint a végrehajtási és beszerzési stratégiára.
A 2007. szeptember 19-i javaslatok
A Bizottság javaslatcsomagot(11) nyújtott be a Tanácsnak és az EP-nek az elakadt GNSS projekt újraindítása érdekében. Az előadó azonban ebből 3 szempontra óhajt koncentrálni:
1. a Galileo megkezdése óta levont következtetések,
2. a költségvetési fegyelemről szóló intézményközi megállapodás felülvizsgálata,
3. az új Galileo-javaslathoz intézett fő módosítások.
Mára tizenegy év telt el azóta, hogy a Bizottság benyújtotta első, bátortalan közleményét a globális navigációs műholdrendszerről (GNSS). 1997-et írtunk. Az állam- és kormányfők kötelezettségvállalása érdekében mégis várnunk kellett az Európai Tanács 2000. decemberi, nizzai üléséig.
Az EP valamennyi ezt követő állásfoglalásában, vagy a Galileo Közös Vállalkozásra, illetve a GNSS Ellenőrző Hatóságra vonatkozó jogalkotási állásfoglalásában fenntartotta álláspontját, miszerint a Galileo program:
a. polgári program,
b. garantálja az EU harmadik országoktól való függetlenségét,
c. stratégiai, gazdasági, ipari, biztonsági, űrtechnikai és sok egyéb érdeket ölel fel,
d. egy igazi uniós projekt, abból adódóan, hogy ezt a technikai és világűrhöz kapcsolódó programot egyetlen tagállam se lenne képes egyedül megvalósítani.
Mindezek során ugyanakkor számos tanulságot levontunk:
Először is, a köz- és magánszféra partnerségének elve jelentős új együttműködési formát jelent a közérdeket szolgáló célok elérése érdekében. Ugyanakkor óvakodni kell az olyan PPP-től, amely monopolhelyzeteket kialakító egyesülésekhez és konzorciumokhoz vezet. A monopolhelyzetű piaci struktúrákhoz vezető közbeszerzési szabályokat is el kell kerülni.
Másodsorban, a GALILEO az első közösségi infrastruktúra, amelynek sikerét csak közös akarat garantálhatja. A korábbi tárgyalások a belső nézeteltérések miatt vallottak kudarcot.
Harmadsorban, a fejlett technológiákat alkalmazó rendkívül bonyolult projektek ismert és ismeretlen kockázatokat hordoznak. E kockázatokat pedig nem mindig lehet kiszámítani. Következésképpen az ipar nem nagyon hajlik a kockázat vállalására. Ez azt jelenti, hogy ilyen esetekben a PPP-modell nem előnyös a Közösség számára. Nem véletlen, hogy az Egyesült Államokban, Kínában, Oroszországban és Indiában az ilyen jellegű projekteket a kormány kezdeményezte és finanszírozta.
Negyedsorban, egy hagyományos költség-haszon elemzés – amely nem a lehetséges költségekre és lehetséges haszonra összpontosít – az ismeretlen piacon történő sokféle alkalmazásból adódó multiplikáló hatás miatt elfogult eredményekre van kárhoztatva, így helytelen ajánlásokhoz vezet. Ennélfogva új módszerre van szükség a Galileo költség-haszon elemzéséhez.
Ötödrészt pedig a döntéshozatal és az alkalmazás késedelmei általában magas költségekkel és a viszonylagos előny elvesztésével járnak. Ez különösen fontos az ipar területén, ahol a technológia és a szolgáltatások lendületes mozgásban vannak és állandóan változnak. Az öt éves késedelem tehát komoly tényező, amit nem szabad szem elől téveszteni.
Az intézményközi megállapodás (IIA)
Az EP első olvasata a 2008-as költségvetésről (2007. október 25.) meglepetésként érte a (Költségvetési) Tanácsot: a Galileo 2008-as finanszírozásának 150 millió euróról 890 millió euróra történő növelésére nem számítottak. E módosítás révén az EU az alábbi álláspontra helyezkedett: az IIA-ra vonatkozó módosító javaslatban ajánlott összeget elfogadhatónak találta az EP.
Ezt követően a 2007. november 27-i Költségvetési Tanács két lényeges határozatot hozott. Elvben a Költségvetési Tanács minősített többséggel hozhat határozatot, mivel az egyes megnevezések közötti átcsoportosítások összege (2,4 milliárd euró) az EU GNI-jének 0,03% alatt marad.
A Lisszabonban 2007. december 13–14-én tartott Európai Tanács egyszerűen jóváhagyta a GNSS programok felülvizsgált finanszírozását.
A Galileóról és az EGNOS-ról szóló módosított javaslat
Az alábbi lényeges elemeket tartalmazza:
· magában foglalja az EGNOS programot is,
· a kiépítési szakaszban és annak valamennyi vonatkozásában a koncessziós tervek elhagyása az Európai Bizottság feladata lesz,
· a kiépítés befejezésére új időpontot határoztak meg: 2013 közepe,
· az EGNOS rendszer kereskedelmi üzemeltetése 2009-ben elkezdődhet,
· a programok közirányítását a Bizottság, az Európai GNSS Ellenőrző Hatóság, az Európai Űrügynökség és Európai GNSS Programok Bizottsága közötti felelősségmegosztás garantálja.
Az előadó támogatja a módosított javaslatot. Ugyanakkor a kérdéses javaslat tökéletesítése érdekében számos, hasznosnak szánt módosítást vezet be. A jelentéstervezet célja, hogy:
· világosan meghatározza az eljárást és az EU intézményeinek szerepét az Európai Közösség és a Galileo finanszírozására hajlandó harmadik országok között kötött megállapodások esetén,
· egyértelműen kijelentse, hogy az EK tulajdonában van az EGONS és GALILEO által teremtett anyagi és immateriális javak összessége,
· felkérje a Bizottságot, hogy legkésőbb 2013-ig terjesszen elő jogalkotási javaslatot az üzemeltetési szakasz új finanszírozási szükségleteire vonatkozóan, 2013-tól kezdődően,
· felkérje a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot az üzemeltetési szakaszban lehetséges jövedelem-megosztási mechanizmusról,
· új cikket illesszen be a programok biztonságára vonatkozóan,
· meghatározza az ESA elveit, szabályait, eljárásait és feladatait a közbeszerzés területén,
· erősítse az EP szerepét két módon:
· a) a Galileo és az EGNOS programok ellenőrzése céljából saját szakértő kinevezésével, és
· b) az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazásával a döntéshozatal legfontosabb vonatkozásaiban.
Meg kell jegyezni továbbá, hogy a jelentéstervezet emellett elfogadja:
· a Bizottság javaslatát a programok és alábbi szakaszainak közirányítására: kiépítés 2008–2013 között és üzemeltetés 2013-tól kezdődően,
· a javasolt költségvetési forrásokat (folyó árak mellett 3 105 millió euró 2007–2013 között),
· a Bizottság által javasolt és a költségvetési hatóság által jóváhagyott IAA-felülvizsgálatot.
A GNSS programok a Közösség tulajdonát fogják képezni. A Parlament és a Tanács közös határozata alapján a GALILEO közösségi finanszírozással fog megvalósulni. Ennélfogva a Parlament és a Tanács közös felelősséggel tartozik a programok kiépítésére és üzemeltetésére vonatkozó szabályozásáért.
Az első közösségi költségvetésből finanszírozott, közös tulajdonba tartozó infrastruktúrával rendelkező közösségi programnak többnyire ismeretlen, ezzel együtt járó, új kihívásokhoz kell alkalmazkodnia.
Az előadó szándéka az, hogy a szükséges szabályozások felesleges részletezés nélkül egyértelműek maradjanak, annak érdekében, hogy az új irányítási struktúrához és beszerzési szabályokhoz kapcsolódó feladatok világosak legyenek és állandó ellenőrzést biztosítsanak.
Galileo Galilei (1564–1642), az asztronómia, a fizika, a tudomány atyja, 1610-ben felfedezte a Jupiter négy legnagyobb holdját, (az Io-t az Európát, a Callistót és a Ganimédeszt); álma az volt felfedezéseiről, hogy az emberiséget szolgálják majd.
Lásd a 1943/2006 rendelet által módosított 876/2002/EK rendeletet
A konzorcium a következőkből állt: 1. EADS Astrium (Európai konzorcium, mindazonáltal főként Franciaország és Németország), 2. TeleOp (Németország, de a Deutsch Telekomból és a Német Űrkutatási Központból áll), 3. Inmarsat (Egyesült Királyság) 4. Thales (Franciaország), 5. Alcatel-Lucent (Franciaország), 6. Finmeccanica (Olaszország), 7. Aena (Spanyolország) és 8. Hispasat (Spanyolország).
Lásd a 1942/2006 rendelet által módosított 1321/2004/EK rendeletet.
Lásd COM(2004)477.
Barsi-Pataky-jelentésen alapult (A6-0212/2005).
A Galileo-program felméréséről szóló állásfoglalásra irányuló indítvány (B6-0511/2006)
Az Európai Parlament 2007. április 26-i állásfoglalása a Galileo koncessziós szerződésével kapcsolatos tárgyalásokról.
Lásd COM(2007)261.
Az Európai Parlament 2007. június 20-i állásfoglalása az európai műholdas rádiónavigációs program (Galileo) finanszírozásáról a 2006. május 17-i Intézményközi Megállapodás és a 2007–2013-ra szóló többéves pénzügyi keret szerint.
A benyújtott dokumentumok a következők: 1) Az európai műholdas rádiónavigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló módosított javaslat (COM(2007)525 végleges); 2) A Bizottság közleménye az Európai Parlament és a Tanács számára: új kihívás előtt a galileo: az európai gnss-programok felülvizsgálata (COM(2007)534 végleges); A Bizottság dolgozóinak munkadokumentuma, a Bizottság Európai Parlament és a Tanács számára megfogalmazott közleménye: új kihívás előtt a galileo: az európai GNSS-programok felülvizsgálata kísérődokumentuma (SEC(2007)1210);; és 4) A Bizottság közleménye az Európai Parlament és a Tanács számára a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret felülvizsgálatáról, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak a többéves pénzügyi keret tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslat (COM(2007)549 végleges).
VÉLEMÉNY a Költségvetési Bizottság részéről (24.1.2008)
A vélemény előadója: Margaritis Schinas
A Költségvetési Bizottság felkéri az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy jelentésébe foglalja be az alábbi módosításokat:
(1 a) bekezdés (új)
(1a) Úgy véli, hogy a jogalkotási javaslatban megállapított pénzügyi keret összeegyeztethető a 2007. december 18-i 2008/29/EK határozat szerint módosított 2007–2013-as többéves pénzügyi keret 1a. alfejezetében megállapított plafonértékkel, és rámutat, hogy az éves összegről az éves költségvetési eljárás során határoznak majd a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 37. pontjának rendelkezéseivel összhangban;
(9) A Galileo-program meghatározási és fejlesztési szakaszait – amelyek a program kutatásra szánt részeit képezik – jelentős részben a transzeurópai hálózatok közösségi költségvetése finanszírozta. A magánszektor valós kötelezettségvállalása hiányában a kiépítési szakaszt teljes egészében az Európai Közösségnek kell finanszíroznia. A rendszer üzemeltetésére adott esetben – a magánszektor bevonásával – szolgáltatásnyújtási koncessziós szerződések vagy szolgáltatásokra kiírt közbeszerzések alapján is sor kerülhet.
(9) A Galileo-program meghatározási és fejlesztési szakaszait – amelyek a program kutatásra szánt részeit képezik – jelentős részben a transzeurópai hálózatok közösségi költségvetése finanszírozta. A kiépítési szakaszt teljes egészében az Európai Közösség finanszírozza. A rendszer 2013 utáni üzemeltetésére később adott esetben – a magánszektor bevonásával – szolgáltatásnyújtási koncessziós szerződések vagy szolgáltatásokra kiírt közbeszerzések alapján is sor kerülhet.
(10) Fontos, hogy az EGNOS-rendszer finanszírozását – amely minden olyan elemet magában foglal, amely a működését, a fennmaradását és kereskedelmi forgalmazását lehetővé teszi – az Európai Közösség biztosítsa. Amíg nem integrálódik a Galileo üzemeltetésébe, az EGNOS üzemeltetését egy magánszektor részére szolgáltatásnyújtás tárgyában kiírt közbeszerzés keretében is biztosítani lehet.
(10) Fontos, hogy az EGNOS-rendszert – beleértve minden olyan elemet, amely a működőképességét, a fennmaradását és kereskedelmi forgalmazását lehetővé teszi –, valamint annak finanszírozását az Európai Közösség biztosítsa. Amíg nem integrálódik a Galileo üzemeltetésébe, az EGNOS üzemeltetését egy magánszektor részére szolgáltatásnyújtás tárgyában kiírt közbeszerzés keretében is biztosítani lehet.
(14) A Galileo- és az EGNOS-rendszer beruházási és üzemeltetési költségeit a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra jelenleg folyó áron 3,4 millió euróra becsülik. A jelenlegi pénzügyi programozásban (2007-2013) már előirányoztak egy 1 005 millió eurós összeget a Galileo-program kiépítési és üzemeltetési szakaszának megvalósításáról szóló bizottsági jogalkotási javaslat címén. A javaslat a fenti összeghez egy 2 100 millió eurós kiegészítő összeg hozzáadását irányozza elő. A fenti összeg hozzárendelésére a jelenlegi pénzügyi keret (2007-2013) felülvizsgálatával kerülhet sor. A pénzeszközök a 2. és az 5. költségvetési fejezet 2007. és 2008. években fel nem használt részeiből származnak. Következésképpen, a módosított javaslat 3 105 millió euróban határozza meg azt az összeget, amelyet a közösségi költségvetésben a 2007-2013-as időszakra az európai GNSS-programok céljára elő kell irányozni. Az európai GNSS-programok céljára a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram alapján rendelkezésre álló 300 millió eurós összeg szintén hozzájárul a kiadások finanszírozásához.
(14) A Galileo- és az EGNOS-rendszer beruházási és üzemeltetési költségeit a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra jelenleg folyó áron 3 400 millió euróra becsülik. Az európai GNSS-programokra a 2007–2013-as időszakban rendelkezésre álló teljes pénzügyi keret 3 405 millió euró. A jelenlegi pénzügyi programozásban (2007–2013) 1 005 millió eurót már előirányoztak. A jelenlegi pénzügyi keret (2007–2013) felülvizsgálatakor a költségvetési hatóság döntése alapján ez az összeg további 2 000 millió euróval növekedett, ami a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram alapján rendelkezésre álló 400 millió eurós összeggel egészül ki.
(17a) A közösségi ügynökségként működő Ellenőrző Hatóságot az 1321/2004/EK rendelet hozta létre. Mivel a Hatóság a költségvetési rendelet 185. cikkében foglaltak szerinti értelemben vett szervezet, a közösségi ügynökségekre fennálló kötelezettségek vonatkoznak rá.
(18) Az Ellenőrző Hatóságnak a maga részéről az a fő feladata, hogy a programok végrehajtásához kapcsolódó összes kérdésben a Bizottság segítségére legyen. Másik feladata azon pénzeszközök kezelése, amelyeket a programok címén a részére kifejezetten elkülönítettek és amelyeket a Bizottság rábízott a 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 54. cikke (2) bekezdésének megfelelően.
(18) Az európai GNSS-programok irányítása és végrehajtása tekintetében alkalmazott, a közszféra általi irányításra vonatkozó új elvek fényében az Ellenőrző Hatóság szerepét ki kell igazítani. Az Ellenőrző Hatóságnak ezért közvetlen segítséget kell nyújtania a Bizottság részére a programok végrehajtásával kapcsolatos valamennyi kérdésben, valamint folytatnia kell konkrét feladatait, mint például a műszaki tanúsítás, a biztonsági akkreditáció és a piac előkészítése. Ennek érdekében feladata azon pénzeszközök kezelése, amelyeket a programok címén a részére kifejezetten elkülönítettek és amelyeket a Bizottság rábízott a 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 54. cikke (2) bekezdésének megfelelően.
Figyelembe véve a köz- és a magánszektor közötti partnerség kudarcát és a közszféra új struktúráját, a GNSS Ellenőrző Hatóság feladatait ennek megfelelően ki kell igazítani.
1. A fejlesztési és validációs szakaszt az Európai Közösség és az Európai Űrügynökség finanszírozza. Ez a szakasz várhatóan a 2010. év során zárul le.
1. A fejlesztési és validációs szakaszt az Európai Közösség és az Európai Űrügynökség (továbbiakban: ESA) finanszírozza.
2. Előreláthatólag a 2008-tól 2013-ig terjedő időszakban zajlik majd.
2. A kiépítési szakaszt teljes egészében az Európai Közösség finanszírozza, a (4) bekezdés sérelme nélkül.
3. Az üzemeltetési szakasz várhatóan 2013-ban kezdődik el. E szakasz végrehajtása során a rendszer üzemeltetésére adott esetben – a magánszektor bevonásával – szolgáltatásnyújtási koncessziós szerződések vagy szolgáltatásokra kiírt közbeszerzések alapján is sor kerülhet. Ezeket a szerződéseket 2013. előtt kell megkötni. Az üzemeltetési szakaszban az Európai Közösség pénzügyi hozzájárulásának összege a magánszektor részvételi arányától függ, mely utóbbi – a költségvetési hatóság előzetes jóváhagyását követően – a fent említett, adott esetben megkötendő szerződések tartalmából következik.
3. Az üzemeltetési szakasz várhatóan a kiépítés befejezésekor kezdődik el. E szakasz végrehajtása során a rendszer üzemeltetésére adott esetben – a magánszektor bevonásával – szolgáltatásnyújtási koncessziós szerződések vagy szolgáltatásokra kiírt közbeszerzések alapján is sor kerülhet. Ezeket a szerződéseket 2013. előtt kell megkötni. Az üzemeltetési szakaszban az Európai Közösség pénzügyi hozzájárulásának összege a magánszektor részvételi arányától függ, mely utóbbi – a költségvetési hatóság előzetes jóváhagyásának függvényében – a fent említett, adott esetben megkötendő szerződések tartalmából következik.
4. Az Európai Közösség által megkötött megállapodások vagy egyezmények tartalmazzák harmadik államoknak a program kiegészítő finanszírozásában való esetleges részvétele feltételeit és végrehajtási szabályait.
4. Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelettel összhangban a tagállamok kiegészítő finanszírozásban részesíthetik a programot. A program kiegészítő finanszírozásában harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek is részt vehetnek. Az EK-Szerződés 300. cikkének (3) bekezdésével összhangban az Európai Közösség és az ilyen harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek között megkötött megállapodásoknak vagy egyezményeknek tartalmazniuk kell ezen felek részvételének feltételeit és részletes szabályait.
A programok céljára e rendelet alapján elkülönített közösségi hozzájárulás az alábbiakat finanszírozza:
A programok céljára e rendelet alapján elkülönített közösségi költségvetési előirányzat az alábbiakat finanszírozza:
1. Annak érdekében, hogy e rendelet 7. cikkében meghatározott tevékenységek – a Galileo-program által létrehozott rendszer üzemeltetéséhez kapcsolódó tevékenységek kivételével – megvalósulhassanak, a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban folyó áron 3 105 millió EUR összegre van szükség.
1. Az e rendelet 7. cikkében meghatározott tevékenységek végrehajtása céljából – a Galileo-program által létrehozott rendszer üzemeltetéséhez kapcsolódó tevékenységek kivételével – biztosított összeg a 2007. január 1. és 2013. december 31. közötti időszakban folyó áron 3 405 millió EUR, amelyből 400 millió euró a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogramból áll rendelkezésre.
4. Az e cikk első bekezdésében említett összeg nem tartalmazza azokat az előre nem látható pénzügyi kötelezettségeket, amelyeket az Európai Közösségnek adott esetben teljesítenie kell, különös tekintettel azokra, amelyek a rendszerek köztulajdoni jellegéből fakadnak. Ha a Bizottság ilyen helyzettel szembesül, az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a megfelelő javaslatokat.
4. Az első bekezdésben említett összeg nem tartalmazza azokat az előre nem látható pénzügyi kötelezettségeket, amelyeket az Európai Közösségnek adott esetben teljesítenie kell, különös tekintettel azokra, amelyek a rendszerek köztulajdoni jellegéből fakadnak. Ha a Bizottság ilyen helyzettel szembesül, az Európai Parlament és a Tanács elé terjeszti a megfelelő javaslatokat, kihasználva a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás által biztosított valamennyi lehetőséget.
(4a) A Bizottság 2010-ben félidős jelentésével együtt megfelelő javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendszerek köztulajdoni jellegével összefüggő kötelezettségéből fakadóan az üzemeltetési szakaszban szükséges állami pénzeszközökről, kötelezettségvállalásokról és jövedelem-megosztási mechanizmusról a 2014-ben kezdődő finanszírozási időszak vonatkozásában.
A rendszerek üzemeltetéséből származó bevételek az Európai Közösséget illetik. E bevételeket a közösségi költségvetésnek juttatják, és az európai GNSS-programok céljára különítik el. Amennyiben az elkülönített bevételek összege a vártnál lényegesen jelentősebbnek bizonyul, az elkülönítés elvét felül kell vizsgálni.
A rendszerek üzemeltetéséből származó bevételek az Európai Közösséget illetik. E bevételeket a közösségi költségvetésnek juttatják, és az európai GNSS-programok céljára különítik el, a költségvetési hatóság előzetes jóváhagyásának függvényében.
A bizottsági szöveg meghatározott rendeltetésű bevételekre épülő rendszert irányoz elő. Ez jelenleg nem indokolt, hiszen a költségvetési hatóság 2013-ig előirányozta a szükséges finanszírozást. Ezért a Galieo-programok további finanszírozásáról a költségvetési hatóságnak megfelelő időben a költségvetési eljárás alkalmazásával kell döntenie.
5. Az e rendelet címén finanszírozott intézkedéseket az 1605/2002/EK, Euratom rendeletnek megfelelően kell végrehajtani.
5. Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedéseket az 1995/2006/EK, Euratom rendelettel módosított 1605/2002/EK, Euratom rendeletnek megfelelően kell végrehajtani.
Az 1321/2004/EK rendeletben rábízott feladatok sérelme nélkül az Ellenőrző Hatóság a programok minden olyan eleme tekintetében támogatja a Bizottságot, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság a segítségét kéri. Gondoskodik az Európai Közösség által a programok keretében kifejezetten rábízott pénzeszközök felhasználásának irányításáról és ellenőrzéséről. Ezeket a pénzeszközöket az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikkének (2) bekezdése és az 1321/2004/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően elfogadott hatáskör-átruházási határozattal bocsátják az Ellenőrző Hatóság rendelkezésére.
Az Ellenőrző Hatóság, amikor a Bizottság erre kéri, közvetlen segítséget nyújt számára a programokkal kapcsolatos összes kérdésben, nevezetesen a teljes Galileo-infrastruktúra megvalósításának felügyeletében, az európai GNSS-rendszerek által nyújtott szolgáltatások működésének és kereskedelmi bevezetésének előkészítésében, a nemzetközi promóciós és együttműködési tevékenységekben, a külső kommunikációban, valamint a szabályozási és politikai kezdeményezések előkészítésében. Az Ellenőrző Hatóság ezenfelül az 1321/2004/EK rendeletben előírtak szerint továbbra is gondoskodik arról, hogy a rendszerek összetevőit az európai GNSS-biztonsági akkreditációs hatóság kellően tanúsítsa, valamint előkészíti a piacokat. Gondoskodik a Bizottság által a programok keretében számára kifejezetten kiosztott pénzeszközök felhasználásának irányításáról és nyomon követéséről. Ezeket a pénzeszközöket az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikkének (2) bekezdése és az 1321/2004/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően elfogadott hatáskör-átruházási határozattal bocsátják az Ellenőrző Hatóság rendelkezésére.
A Bizottság biztosítja e rendelet végrehajtását. Minden évben, a költségvetési tervezet előterjesztése során jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére a programok végrehajtásáról. 2010-ben félidős felülvizsgálatot kell végezni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a programok előrehaladásáról való tájékoztatása érdekében.
A Bizottság biztosítja e rendelet végrehajtását. Minden évben, a költségvetési tervezet előterjesztése során jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére a programok végrehajtásáról. 2010-ben félidős értékelést kell végezni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a programok előrehaladásáról való tájékoztatása érdekében.
Tekintettel a projekt összetettségére és arra, hogy finanszírozása teljes mértékben a közösségi költségvetésből történik, a Bizottság együttes ülés keretében évente jelentést készít az Európai Parlament illetékes bizottságai részére a GNSS-programok előrehaladásáról, különös tekintettel a programok iparral, közlekedéssel és finanszírozással kapcsolatos aspektusaira.
A többéves pénzügyi keret 1005 milliárd eurót irányzott elő a Galileo program telepítési és üzemeltetési szakaszainak a 2007–2013 közötti időszakban történő finanszírozására az 1a. alfejezeten belül.
A Bizottság eredeti javaslatának megfelelően az üzemeltetési és telepítési szakaszok fennmaradó finanszírozását koncessziós szerződés keretében a magánszektornak kellett volna biztosítania.
Ez év elején világosan látszott, hogy a közpénzekből való finanszírozás lesz a Galileo egyetlen hitelforrása. A 2007. június 6–8-i Közlekedésügyi Tanács felismerte, hogy a Galileo rendszer telepítésének végrehajtásához további közpénzekre lenne szükség. Az Európai Parlament 2007. június 20-i állásfoglalásában ellenezte a Galileo program vegyes, közösségi és kormányközi finanszírozását.
A koncessziós tárgyalások kudarcát követően a program politikai és gazdasági hatásai miatt a Bizottság 2007. szeptember 19-én előterjesztette e módosított javaslatot az európai műholdas rádiónavigációs program (GNSS és Galileo) folytatására és végrehajtására vonatkozóan, valamint beterjesztett egy olyan határozatra irányuló javaslatot, amely szerint a Galileo Programot az EP kérésének megfelelően kizárólag a közösségi költségvetésből finanszíroznák.
A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás a váratlan helyzetekre való válaszadás érdekében lehetővé teszi a többéves pénzügyi keret módosítását. Szeptember 19-i határozatában a Bizottság előirányozta a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát, hogy biztosítsák a Galileo program telepítési és üzemeltetési szakaszaihoz szükséges további 2,4 milliárd eurót.
A 2008-as költségvetési eljárás első olvasata során a Parlament üdvözölte a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára irányuló bizottsági javaslatot. A költségvetési eljárásra vonatkozó 2007. november 23-i egyeztetés során az EP ragaszkodott a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatához.
Hosszú tárgyalások után a Tanács álláspontja a Parlament kérései irányába mozdult el, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásnak megfelelően. A Parlament és a Tanács közötti átfogó megállapodás 1,6 billió eurós összeget határozott meg a többéves pénzügyi keret módosításaként, kiegészítve az 1a. fejezet szerinti közösségi programok átszervezéséből származó 200 millió euróval, a hetedik kutatási és fejlesztési keretprogram-Euratom prioritásainak újbóli felállítása eredményeként rendelkezésre álló 400 millió euróval, illetve a rugalmassági eszköz felhasználása útján 200 millió euróval.
Ez a megállapodás megfelel az EP prioritásainak, mivel nem csökkentette a többéves programok pénzügyi kereteit.
Az előadó támogatja a Bizottság rendeletjavaslatát. A következő területekkel kapcsolatban azonban néhány módosítást javasol.
Az Ellenőrző Hatóság feladata
Az előadó javasolja, hogy az Ellenőrző Hatóság feladatait illetően néhány észrevételt számításba kell venni.
Az előadó hangsúlyozza, hogy az Ellenőrző Hatóság egy közösségi ügynökség, amelyet a 2004. július 12-i, 1321/2004/EK tanácsi rendelet hozott létre. Ezért az Ellenőrző Hatóság a költségvetési rendelet 185. cikkében foglaltak szerinti értelemben vett szervezet, és a közösségi ügynökségekre fennálló kötelezettségek vonatkoznak rá.
A Hatóság státuszával való összhang érdekében az előadó módosításokat hajt végre a rendeletjavaslatban az intézményi terv és a mentesítési eljárás vonatkozásában.
Az EP azon az állásponton van, hogy a Hatóság tevékenységeinek állandó ellenőrzésére van szükség, összhangban a 2007. november 23-i egyeztetés következtetéseivel, amelyben a költségvetési hatóság két ága „nagyobb átláthatóságot kíván a decentralizált ügynökségekkel kapcsolatosan, azok fejlődésének megfelelőbb figyelemmel kísérése érdekében”.
Az előadó továbbá emlékeztet arra, hogy a 2007. április 18-i háromoldalú megbeszélésen elfogadott, a közösségi ügynökségekről szóló közös nyilatkozatukban a költségvetési hatóság két ága „felkéri a Bizottságot, hogy különösen a költséghatékonyság tekintetében rendszeresen értékelje a meglévő közösségi ügynökségeket, és támogatja, hogy bizonyos számú ügynökség esetében értékelje a bizottsági elemzéseket”. Az előadó ismét felhívja a figyelmet arra, hogy a költségvetési hatóság teljes körű értékelése után a külsőleg végzett költség-haszon elemzésekre feltétlenül szükség van annak érdekében, hogy az európai adófizetőknek a decentralizált kormányzási forma hozzáadott értékét igazolni lehessen.
Az Ellenőrző Hatóság és az Európai Űrügynökség feladatait egyaránt pontosan meg kell határozni, így biztosítva a feladatkörök és a hatáskörök egyértelmű szétválasztását, illetve a közösségi pénzügyi hozzájárulások megállapításának átláthatóságát. Mindkét esetben a Bizottság felelős a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásért, lévén közösségi pénzügyi hozzájárulásról van szó.
Az Európai Űrügynökség által kezelt uniós hozzájárulás a javaslat 13. cikke szerint a költségvetési rendelet előírásai (54.2 cikk) és a vonatkozó végrehajtási szabályok (41. cikk) értelmében szintén a költségvetési rendelet rendelkezéseinek hatálya alá esik.
A Parlament és a Tanács bevezetésben említett november 23-i egyeztetésének következtetései nyomán technikai kiigazításra van szükség. Ezért az előadó technikai módosításokat javasol a szövegben a tárgyalások eredményeinek megjelenítése érdekében.
Az előadó hangsúlyozza a Galileo Program összetettségét, amely számos uniós politikát érint.
Úgy véli, hogy a Galileo uniós finanszírozásának fontosságát figyelembe véve a program hatásainak minden szektorra kiterjedő demokratikus ellenőrzése kötelező. Ezért azt javasolja, hogy évente egyszer tartsanak meghallgatást a Galileo alkalmazásaiban érdekelt bizottságok és a Költségvetési Bizottság részvételével, hogy az érintett területekért felelős biztosok, az Európai Űrügynökség képviselői, illetve az Ellenőrző Hatóság ügyvezető igazgató jelenlétében megvitassák a helyzetet.
A Galileo és az EIT finanszírozása
2008-as költségvetési tétel
Összes (2008-2013)
Prioritások újbóli felállítása
Hetedik kutatási keretprogram – A közlekedéshez kapcsolódó kutatás (a repülést is beleértve
Átcsoportosítás *
Az árubeszerzésre, az építési beruházásra és a szolgáltatás megrendelésére irányuló közbeszerzési szerződések elbírálási és meghirdetési eljárásai (OJ/S)
A jogszabályok egységesítése és közelítése
Európai konferenciatolmács-képzés, „CITE”
Páneurópai szintű on-line közigazgatási szolgáltatások az államigazgatások, vállalkozások és állampolgárok részére (IDABC-program)
Decentralizált ügynökségek – átdolgozás
GALILEO ÖSSZESEN
* Kizárólag nem-COD programokra vagy pénzügyi keret nélküli COD programokra vonatkozik
A műholdas rádiónavigáció európai programjának telepítése és kereskedelmi működési fázisai
VÉLEMÉNY a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság részéről (28.1.2008)
(COM2007/0535 – C6-0345/2007 – 2004/0156(COD))
A javaslat 3,105 milliárd euró közösségi támogatást irányoz elő a Galileo számára a 2007–2013-as időszakra. A jelenlegi 2007–2013-as pénzügyi keret 1,005 milliárd eurót már előirányoz, a javaslat szerint pedig a további összeget a 2007-es és 2008-as költségvetés 2. és 5. fejezetében meghatározott felhasználatlan keretekből kell biztosítani. Ezenkívül 300 millió euró áll majd rendelkezésre a 7. kutatási keretprogramból (közlekedési/szállítási tevékenységek). 2,1 milliárd euró a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-én létrejött intézményközi megállapodás felülvizsgálata során keletkezik.
Az EP és a Tanács közötti megállapodás a Galileo finanszírozásáról
A finanszírozás tekintetében az EP és a Tanács között a 2008-as költségvetési eljárás szerint 2007. november 23-án politikai megállapodás jött létre, amely megerősíti az EU e stratégiai programmal kapcsolatos politikai akaratát. Ez további nyilvános (közösségi) támogatást biztosít, a hiányzó 3,4 milliárd euróból fedez 2,4 milliárd eurót (1 milliárdot már előirányoztak), amely ahhoz szükséges, hogy a Galileo a 2008–2013 közötti időszakban elérje teljes műveleti képességét. Ez az összeg elérhető lesz a 2007-es költségvetés 2. fejezetének (mezőgazdasági kiadások) felhasználatlan kereténél, az 1a. fejezet (fenntartható fejlődés - versenyképesség) átszervezésénél és a 7. kutatási keretprogram közlekedéssel/szállítással kapcsolatos kutatási tevékenységére felhasznált 400 millió eurónál.
A vélemény előadójának javaslatai
Egyértelmű, hogy politikai döntés szükséges ahhoz, hogy meghatározzák a Galileo rádiónavigációs rendszer fejlesztése befejezésének módját, amely az EU számára közhasznú és gazdasági értékkel rendelkező stratégiai eszköz.
Teljes műveleti képesség és a cselekvési és piaci területek hangsúlyozása
A teljes műveleti képesség eléréséhez szükséges, közösségi alapokból biztosított 30 műhold közbeszerzését adott esetben a műveleti és hasznosítási tevékenységekhez létrejött köz- és magánszféra partnersége követi, ahol 2012 végéig megvalósul a teljes telepítés és a szolgáltatás rendelkezésre áll.
Az EGNOS- és Galileo-szolgáltatások konkrét célkitűzéseit a cselekvési és piaci területek megcélzásával kell megvalósítani. Az állami és magánkézben lévő közlekedési/szállítási ágazat lesz a leggyorsabban fejlődő technológiai alkalmazások és a piac egyik legfőbb kedvezményezettje. A várt bevételek – amelyek erősen függenek a Galileo pillanatnyi piacától – több ágazatot fednek le, mint például a közlekedés/szállítás (30%), a nyilvánosan szabályozott szolgáltatások (29%), a mobiltelefon-szolgáltatás (17%), professzionális szolgáltatások (9%), légi közlekedés (5%).
Ez az oka annak, hogy a cselekvési tervnek a Galileo- és az EGNOS-programok célkitűzéseire kell összpontosítania, meghatározva a felhasználásokhoz kapcsolódó fellépéseket és piaci szegmenseket. Foglalkozni kell az etikai, adatvédelmi, szellemi tulajdonjogi, a KKV-k bevonásával kapcsolatos, a hitelesítési, szabványosítási és felelősségi kérdésekkel is.
Kereskedelmi hasznosítás és piaci vetületek
Az európai GNSS-programok és szolgáltatások kereskedelmi hasznosításához, piaci vetületeihez és működéséhez szükséges döntések határidejének konkrét meghatározása hozzá fog járulni a projektnek a tagállamok és az állampolgárok körében történő előmozdításához. Szükség esetén hivatkozni kell az ellenőrzéssel történő bizottsági eljárásra.
Közszféra általi irányítás
Az európai GNSS irányítását meg kell erősíteni és át kell szervezni, továbbá a felhasználói lánc befektetőinek bizalmát fokozni kell. Az Európai Űrügynökség formatervezést illető jóváhagyási szerepkörét, valamint a közbeszerzési folyamatokban való részvételét biztosítani kell. Az átláthatóbb és hatékonyabb irányításra törekvő GNSS-Ellenőrző Hatóság és programirányítás szerepét ehhez kell igazítani.
Közbeszerzési követelmények és elvek - valódi versenyhelyzet
A kettős beszerzés és a szabályos versenyeztetés elvén alapuló valódi versenyhelyzetet kell teremteni, és a KKV-k fokozottabb részvételével kell biztosítani a Galileo zökkenőmentes megvalósítását.
A közbeszerzési kérdéseket illetően a pontosságot és a hatékonyságot célzó, kiegyensúlyozott feltételek mellet zajló, tisztességes versenyt biztosító közösségi szabályokat és feltételeket kell alkalmazni. A feltételeknek tartalmazniuk kell arra vonatkozó kikötést, hogy támogatást legfeljebb csak két Galileo-tétel (-szegmens) tekintetében lehessen kapni, valamint hogy a szerződésben előírt munkák egy meghatározott részét harmadik felekkel és KKV-kkal alvállalkozói rendszerben kell elvégeztetni.
A Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság felhívja a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottságot mint illetékes bizottságot, hogy jelentésébe foglalja be a következő módosításokat:
(6) A műholdas rádiónavigáció olyan technológia, amely számos területen lehetővé teszi az európai polgárok mindennapi életének javítását. E technológia fejlesztése minden tekintetben illeszkedik a lisszaboni politika és más közösségi politikák keretébe, úgy is mint a Bizottság fehér könyvében bemutatott közlekedési politika keretébe, különösen ami a szállítmányok irányítását, az infrastruktúrák használatával kapcsolatos díjfelszámítást és a közúti biztonságot illeti.
(6) A műholdas rádiónavigáció olyan technológia, amely számos területen lehetővé teszi az európai polgárok mindennapi életének javítását, mint például a helyfüggő szolgáltatások és segélyhívások, az utak, a tengerészeti ügyek, a halászat és a belvízi utak, a légi közlekedés, a polgári védelem, a vészhelyzet-kezelés és a humanitárius segítségnyújtás, a veszélyes áruk, az élőállat-szállítás, a mezőgazdaság, a parcellák mérése, a geodézia és a kataszteri felmérés, az energia, az olaj és a gáz, a keresés és a mentés, a logisztika, a környezetvédelem, a tudomány, a bűnüldözés, a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatások és az űrkutatás. E technológia fejlesztése minden tekintetben illeszkedik a lisszaboni politika és más közösségi politikák keretébe, úgy is mint a Bizottság fehér könyvében bemutatott közlekedési politika keretébe.
A Bizottságnak a többéves munkaprogramban külön figyelmet kell fordítania a GNSS-alkalmazások működési funkcióira és azok piaci ágazatára.
Mivel a műholdas alkalmazások körét eddig még nem ismertették, szükséges, hogy azokat a vonatkozó rendeletben megnevezzék.
Alapvető fontosságú, hogy a Bizottság szabályozási keretet dolgozzon ki a Galileo-szolgáltatásokhoz kapcsolódó alkalmazások működési funkcióihoz, valamint a GNSS-program kapcsolódó piaci vetületeihez.
(18) Az Ellenőrző Hatóságnak a maga részéről az a fő feladata, hogy a programok végrehajtásához kapcsolódó összes kérdésben a Bizottság segítségére legyen. Másik feladata azon pénzeszközök kezelése, amelyeket a programok címén a részére kifejezetten elkülönítettek vagy amelyeket a Bizottság rábízott a 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 54. cikke (2) bekezdésének megfelelően.
(18) A közszféra általi irányításra vonatkozó, az európai GNSS-programok irányítására és végrehajtására alkalmazott új elvekkel összhangban kötelező a GNSS Ellenőrző Hatóság szerepét kiigazítani. Ebből a célból az Ellenőrző Hatóságnak közvetlen segítséget kell nyújtania a Bizottság részére a programok végrehajtásával kapcsolatos valamennyi kérdésben, valamint folytatnia kell konkrét feladatait, mint például a műszaki tanúsítás, a biztonsági akkreditáció és a piac előkészítése. Ennek érdekében feladata azon pénzeszközök kezelése, amelyeket a programok címén a részére kifejezetten elkülönítettek és/vagy amelyeket a Bizottság rábízott a 2006. december 13-i 1995/2006/EK, Euratom tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 54. cikke (2) bekezdésének megfelelően.
Figyelembe véve a köz- és a magánszektor közötti partnerség kudarcát, valamint a közszféra új struktúráját, a GNSS Felügyeleti Hatóság feladatait ennek megfelelően ki kell igazítani.
1. A Galileo-program konkrét célkitűzései arra irányulnak, hogy a rendszer által kibocsátott jelek felhasználhatók legyenek az alábbi öt funkció betöltésére:
- „nyilvános szolgáltatás” (Open Service vagy OS) nyújtása, amely a felhasználó számára ingyenesen szolgáltat helymeghatározási és szinkronizációs adatokat, rendeltetése a műholdas rádiónavigáció tömeges alkalmazási igényeinek való megfelelés;
- „életvédelmi szolgáltatás” (Safety of Life Service vagy SoL) nyújtása, olyan felhasználókat megcélozva, amelyek számára a biztonság elengedhetetlen, különös tekintettel a légiközlekedési, a hajózási, a közúti és a vasúti közlekedési ágazat előírásaira. Ez a szolgáltatás a folytonosság követelményét is kielégíti, valamint rendelkezik egy integritás-információ sugárzási funkcióval, amely a rendszer elégtelen működése esetén lehetővé teszi a felhasználó értesítését;
- „kereskedelmi szolgáltatás” (Commercial Service vagy CS) nyújtása, amely lehetővé teszi az alkalmazások szakmai vagy kereskedelmi célú fejlesztését, köszönhetően a megnőtt teljesítménynek és a „nyilvános szolgáltatás” által biztosítottakénál nagyobb hozzáadott-értékkel bíró adatoknak;
- „kormányzati ellenőrzésű szolgáltatás” nyújtása (Public Regulated Service vagy PRS), amelyet kizárólag a kormányok által felhatalmazott felhasználóknak, olyan bizalmas jellegű alkalmazások céljára tartanak fenn, amelyek a szolgáltatás magas fokú folytonosságát igénylik. A „kormányzati ellenőrzésű szolgáltatás” erős és kódolt jeleket használ; valamint
- szerepvállalás a COSPAS-SARSAT-rendszer kutató- és mentő szolgáltatásában (Search and Rescue Support Service vagy SAR) oly módon, hogy érzékelik a jeladók által kibocsátott vészjelzéseket, és válaszüzeneteket küldenek számukra.
2. Az EGNOS-program konkrét célkitűzései annak lehetővé tételére irányulnak, hogy az EGNOS-rendszer betöltse az alábbi három funkciót:
- „nyilvános szolgáltatás” nyújtása, amely a felhasználó számára ingyenesen szolgáltat helymeghatározási és szinkronizációs adatokat, rendeltetése a műholdas rádiónavigáció tömeges alkalmazási igényeinek való megfelelés a rendszer által lefedett területen;
- „kereskedelmi jellegű adatok sugárzására irányuló szolgáltatás” nyújtása, amely lehetővé teszi az alkalmazások szakmai vagy kereskedelmi célú fejlesztését, köszönhetően a megnőtt teljesítménynek és a „nyilvános szolgáltatás” által biztosítottakénál nagyobb hozzáadott-értékkel bíró adatoknak; valamint
- „életvédelmi szolgáltatás” (Safety of Life Service) nyújtása, olyan felhasználókat megcélozva, amelyek számára a biztonság elengedhetetlen, különös tekintettel a légiközlekedési, a hajózási, a közúti és a vasúti közlekedési ágazat előírásainak való megfelelésre. Ez a szolgáltatás a folytonosság követelményét is kielégíti, valamint hibajelző funkcióval rendelkezik, amely a rendszer elégtelen működése esetén értesíti a felhasználót.
(E módosítás elfogadásával szükségessé válik a melléklet törlése)
A módosítás az EGNOS és a Galileo célkitűzéseit a rendelet rendelkező részébe csoportosítja át. Így nagyobb a jogbiztonság a programok működését illetően.
5a. cikk (1) bekezdés (új)
Az EGNOS- és a Galileo-programok megvalósítása
1. Az e rendelet hatálybalépésétől számított egy éven belül a Bizottság a konkrét célkitűzések megvalósításához szükséges technikai, kereskedelmi, pénzügyi és programozási vetületeket részletesen felsoroló, a fellépésekre és piaci szegmensekre is kitérő cselekvési tervet fogad el. A cselekvési terv felülvizsgálatára a célkitűzésekhez, a fellépésekhez és piaci szegmensekhez kapcsolódó területeken bekövetkezett fejlemények függvényében, szükség esetén kerül sor.
A Bizottság feladata, hogy cselekvési tervet készítsen az EGNOS- és a Galileo-program technikai, kereskedelmi, pénzügyi és programozási vetületeiről. A tervben szerepelhetnek etikai, adatvédelmi, szellemi tulajdonjogi, a KKV-k bevonásával kapcsolatos, hitelesítési, szabványosítási és felelősségi kérdések is.
5a. cikk (2) bekezdés (új)
2. A Bizottság gondoskodik az EGNOS és a Galileo rendszereinek, hálózatainak és szolgáltatásainak kompatibilitásáról és kölcsönös működtethetőségéről, mind egymás között, mind pedig más navigációs rendszerekkel és lehetőség szerint egyéb hagyományos navigációs eszközökkel.
A GNSS-programok fejlesztése és piaci felhasználása érdekében az EGNOS és a Galileo felhasználási rendszereinek, hálózatainak és szolgáltatásainak kompatibilitását és kölcsönös működtethetőségét mind egymás között, mind pedig más navigációs rendszerekkel biztosítani kell. Amennyiben egy GNSS-felhasználás szabályai változnak, az új felhasználásnál biztosítani kell a már forgalomba hozott rendszerekkel való visszamenőleges kompatibilitást. Ily módon a szolgáltatók és a fogyasztók követni tudják a műholdas navigációs rendszerek fejlődését.
5a. cikk (3) bekezdés (új)
3. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek azok új, az (1) és (2) bekezdésben, illetve azok módosításaiban említett intézkedésekkel kapcsolatos kiegészítésével történő módosítására irányuló intézkedéseket a 14. cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
Hivatkozni kell a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra.
2. Az előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi évente a módosított többéves pénzügyi keret által rögzített határokon belül. Végrehajtásuk az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet szabályainak megfelelően történik.
A cél az összhang biztosítása a Tanács 2007. novemberi megállapodásával.
4. Az e cikk első bekezdésében említett összeg nem tartalmazza azokat az előre nem látható pénzügyi kötelezettségeket, amelyeket az Európai Közösségnek adott esetben teljesítenie kell, különös tekintettel azokra, amelyek a rendszerek köztulajdoni jellegéből fakadnak. Ezért a Bizottság 2010-ben az időközi értékelés mellett egy javaslatot is benyújt majd az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, annak érdekében, hogy a költségvetési hatóság a 2014-ban kezdődő és a program végéig tartó pénzügyi programozási időszakra vonatkozóan döntést hozhasson a kereskedelmi működtetés szakaszához szükséges állami pénzalapokról és kötelezettségekről, beleértve a rendszer állami tulajdonlásából eredő kötelezettségét is. Adott esetben a Bizottság az időközi értékelés mellett a GNSS-szolgáltatások alkalmazásainak kereskedelmi használatához és működtetéséhez szükséges intézkedéseket is javasol.
9. cikk első albekezdés
A rendszerek üzemeltetéséből származó bevételek az Európai Közösséget illetik. E bevételeket a közösségi költségvetésnek juttatják, és az európai GNSS-programok céljára különítik el. Amennyiben az elkülönített bevételek összege a GNSS-programokhoz szükségesnél lényegesen jelentősebbnek bizonyul, az elkülönítés elvét felül kell vizsgálni.
A cél a Bizottság által készített eredeti szöveg megfogalmazásának pontosítása.
Az Ellenőrző Hatóság a Bizottság kérésére közvetlen segítséget nyújt számára a programokkal kapcsolatos összes kérdésben, nevezetesen a teljes Galileo-infrastruktúra megvalósításának felügyeletében, az európai GNSS-rendszerek által nyújtott szolgáltatások működésének és kereskedelmi bevezetésének előkészítésében, a nemzetközi promóciós és együttműködési tevékenységekben, a külső kommunikációban, valamint a szabályozási és politikai kezdeményezések előkészítésében. Az Ellenőrző Hatóság ezenfelül az 1321/2004/EK rendeletben előírtak szerint továbbra is gondoskodik arról, hogy a rendszerek összetevőit az európai GNSS-biztonsági akkreditációs hatóság kellően tanúsítsa, valamint előkészíti a piacokat. Gondoskodik az Európai Közösség által a programok keretében kifejezetten számára elkülönített pénzeszközök felhasználásának irányításáról és nyomon követéséről. Ezeket a pénzeszközöket az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikkének (2) bekezdése és az 1321/2004/EK rendelet rendelkezéseinek megfelelően elfogadott hatáskör-átruházási határozattal bocsátják az Ellenőrző Hatóság rendelkezésére.
A cél az ellenőrző hatóság szerepének tisztázása, valamint a közigazgatási rendszerek új elveinek kiigazítása.
12. cikk (2a) bekezdés (új)
Az európai műholdas rádiónavigációs programok kezelésének és struktúrájának a rendelethez való igazítása céljából a Bizottság javaslatot terjeszt elő a 1321/2004/EK rendelet felülvizsgálatáról.
Az átláthatóbb és hatékonyabb közirányításra törekvő GNSS EllenőrzőHatóság és programirányítás szerepét ehhez kell igazítani, figyelembe véve a köz- és a magánszektor közötti partnerség kudarcát és a jelen javaslatot.
13 a. cikk (új)
A közbeszerzésre a Galileo kiépítési szakasza során irányadó elvek és szabályok
1. A Galileo-program kiépítési szakasza során a közbeszerzésre vonatkozó közösségi szabályok a következő elveket foglalják magukba:
a) egységes eljárás keretében versenytárgyalás az összes csomag tekintetében, amelyben bármely független jogi személy vagy e célból jogi személy által képviselt csoport, illetve egy csoport része pályázhat fő ajánlattevőként a hat fő munkacsomagból legfeljebb kettőre;
b) a munka összes értékének legalább 40%-át különböző szinteken zajló versenytárgyalás útján alvállalkozói rendszerben ki kell adni olyan vállalkozások számára, amelyek nem tartoznak azokhoz a csoportokhoz, amelyek jogi személyként a fő munkacsomagok bármelyikének fő ajánlattevői.
2. A közbeszerzési szerződésekről szóló közösségi szabályozás sérelme nélkül az alábbi kritériumokat kell figyelembe venni a Galileo-program végrehajtásához szükséges közösségi források odaítélésekor:
– az ipari ellátó láncon belüli nyílt és tisztességes verseny mértéke;
– párhuzamos, kettős forrásból való beszerzés alkalmazása a műszaki és ipari kockázatok és függőségek csökkentése, valamint a program költségeinek és ütemtervének hatékonyabb ellenőrzése érdekében; valamint
– a kis- és középvállalkozások (kkv-k) részvétele valamennyi tagállamban.
Az ESA a Bizottsággal egyetértésben megszüntetheti a pályázati eljárást, amennyiben a fent említett kritériumok valamelyike nem teljesül, illetve ha nem érkezett minőségileg és/vagy pénzügyileg értékelhető pályázat.
A rendeletnek tartalmaznia és szabályoznia kell a követendő beszerzési politikát. Ezenfelül az I. mellékletben fel kell tüntetni azokat a munkacsomagokat, amelyekre a szerződést fel kell osztani, és amelyekre a 40%-os alvállalkozói szabály érvényes.
A Galileo-program EU-n belüli megfelelő végrehajtása érdekében meg kell határozni a közbeszerzési szabályokra, illetve a közbeszerzési szerződésekhez szükséges ismeretekre vonatkozó elveket és szabályokat. Ezek a kritériumok biztosítják a valódi versenyt, ugyanakkor biztosítják a KKV-k részvételét is. Hivatkozni kell a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásra.
13 a. cikk (4) bekezdés (új)
4. E rendelet hatályba lépésétől számított egy hónapon belül az ESA előzetesen felméri szegmens és komponens szinten a lehetséges versenytársakat.
A Galileo közbeszerzési szakaszára való jobb felkészülés érdekében az ESA előzetes tevékenységet végez (például további tájékoztatásra irányuló kérelem), amely valamennyi lehetséges versenytársat felmér szegmens és komponens szinten is. Ez a tevékenység biztosítja a szegmens szinten és az ipari tevékenység alacsonyabb szintjein zajló valódi versenyt – mint az ipar új pályázati felhívásai – és hozzájárul az ellenőrzési költségekhez, csökkenti a kockázatokat, növeli a hatékonyságot és csökkenti a függőségeket.
14. cikk (5 a) bekezdés (új)
(5a) Az Európai Közösség által az e cikk (3) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kötött megállapodásokat az Európai Parlament elé kell utalni.
Figyelembe véve a Galileo-program jelentőségét az Európai Unió számára, a Parlamentnek képesnek kell lennie az e program keretében megkötött megállapodások nyomon követésére.
14 a. cikk (új)
A Bizottság gondoskodik a személyes adatok és a magánélet védelmének garantálásáról, valamint arról, hogy ezt a rendszer technikai struktúráiba beépítsék.
Utolsó frissítés: 2008. április 16. Jogi nyilatkozat