Üzenet a régmúltból - Piramisok - avagy Ménrót visszatér :: Ember's-ég
Kezdőlap > Üzenet a régmúltból - Piramisok - avagy Ménrót visszatér
2014.06.02 08:07
Amit ma sem értünk, Baalbek kövei
A gízai piramisok azonban nem csak a Földi, hanem a kozmikus időt is mérik. Azt az időpontot is megjelölik, amikor a Föld tengelye egy teljes kör megtétele után, elér ahhoz a ponthoz ahová 25920 évvel ezelőtt mutatott. Honnan tudható hogy melyik ez a pont? A választ a Föld legrégebbi szobra, piramisok közelében fekvő a Szfinx adja meg. Ez a szobor már évezredek óta, mint a szeretett gazdáját váró hűséges eb réved látszólag a semmibe, de pontosan a keleti irányba. Egyes egyiptológusok azt állítják, hogy a szobor a mellette található templomhoz tartozik, egy másik elmélet szerint pedig a piramisokat védelmezi. A Szfinx része ugyan a piramis együttesnek, de egészen más értelemben kapcsolódik az építményekhez.
A szobor távolba tekintő szemei ugyanis éppen azt az időpontot jelölik, amikor a Föld tengelye megtett egy kört. Mivel a gízai piramisok építői az Oziriszt megszemélyesítő Nimród csillagkép központi övét másolták le, ezzel egyértelműen arra utaltak, hogy ennek a csillagképnek a mozgását kell figyelnünk. Tehát amikor a Nimród csillagkép éppen a keleti horizonton kel fel, ott ahová a Szfinx tekint, lezárul egy időszak, véget ér egy világév. Megdöbbentő, de napjainkban az Orion öv éppen a keleti horizonton kel fel, természetesen ugyanott ahol 25920 évvel ezelőtt.
Nimródkelte a Szfinx szemszögéből, 2012 december 21-én
Az öv kb. 200-300 évig (ez nagyjából csupán 8 ívpercet jelent) ugyan még közelíteni fog a keleti ponthoz, de ez a néhány száz év, földi mértékkel mérve csupán leheletnyi távolság a kozmikus évhez képest. Ráadásul a világegyetem alkotóelemei állandó mozgásban vannak, a Föld tengelyének dőlésszöge is változott az idők folyamán, így nem biztos, hogy az építők pontos tájolása ma is érvényes. A gízai piramisok építői, tehát nem egy 10 ezer évvel ezelőtti csillagállásra hívták fel a figyelmünket, mint ahogy azt néhány mai írás megemlíti, és nem is az Oroszlán csillagkép a megoldás kulcsa, miképpen a nemrég bemutatott, A piramisok titkainak leleplezése című filmben állítják.
Az ég színpadán Nimród király a főszereplő, az alvilág kapujának őrzője, Aker, az oroszlán pedig a felügyelő. Az egyiptomi mitológiából ismert, oroszlánként is megjelenő Aker kettős-szfinxe őrzi az alvilági barlangot. Aker könyve vagy más néven a Föld könyve szerint, Aker rabul ejti a nagy Aphophisz kígyót, az Istenek ellenségét, miután Ízisz darabokra vágta. Úgy gondolták, hogy ő nyitja ki a Föld kapuját a király számára azért, hogy az beléphessen az Alvilágba. Emellett védelmezi őt azáltal, hogy megragad és fogva tart különféle kígyódémonokat, amelyek fenyegetik.
Ez az időpont, az egyiptomi kutatók számításával ellentétben, akik szerint Nagy Piramist Kr.e. 2470 tájékán kezdték el építeni, talán a piramisok építésének valós időpontját árulja el. Fontos megemlíteni, hogy a Királynő kamrájának egyik dél felé futó aknája, az égbolt legfényesebb, olykor kékesfehéren és vörösen sziporkázó csillaga, a Szíriusz felé mutat.
https://kilenc.blog.hu/2013/04/07/uzenet_a_regmultbol_avagy_menrot_visszater
Téma: Üzenet a régmúltból - Piramisok - avagy Ménrót visszatér