Szabályozói kitekintés | Deloitte Magyarország
A jelentés számos olyan jelentős stratégiai kérdést fogalmaz meg, amelyek 2018-ban a pénzügyi szolgáltatási szektort fogják érinteni. Tekintve az MiFID II-t, a PSD II-t, a GDPR-t és az egyéb közeledő határidőket, a jelentés szerint a pénzügyi vállalkozások jelentős részének nagyobb figyelmet kell fordítania a megfelelésre, sőt lehetnek olyan cégek is, amelyeknek akár gondjaik is akadhatnak a határidők betartásával. A határidőknek ez az első félévre való koncentrálódása elvonhatja a forrásokat más prioritásoktól, plusz költségeket eredményezve.
„A működési feladatok és a több fronton fenyegető folyamatos bizonytalanság ellenére a pénzügyi szolgáltató cégeknek meg kell találniuk a választ egy sor, a szabályozók által diktált stratégiai kérdésre, amelyeknek megfelelően kell pozícionálniuk magukat. A szabályozás megváltoztatja majd a pénzügyi piacok és szolgáltatások jellegét, valamint az ügyfélkapcsolatokat és a cégek felé támasztott elvárásokat. Az új technológiák új lehetőségeket hoznak, ugyanakkor kockázatot is jelentenek, mert megkérdőjeleznek majd bizonyos üzleti modelleket, és a helytelenül vagy ellenőrzés nélkül alkalmazott technológia a személyes adatok védelmét is kockáztatja” – mondta el Mérth Balázs, a Deloitte pénzintézetekért felelős partnere.
Iparágakon átívelő kérdések a következő évben
A jelentés szektorokon átívelő, az Európában működő cégek számára stratégiai fontosságú kérdéseket vet fel. Az ügyféladatok többrétű felhasználása egyre komolyabb stratégiai igény a pénzügyi szolgáltató cégeknél, hogy a lehető legjobb szolgáltatásokat nyújthassák ügyfeleiknek. Ezzel egyidejűleg azonban a PSD II és a GDPR bevezetése miatt is egyre nagyobb hangsúly kerül a személyes adatok védelmére, és a cégek fokozott ellenőrzésekre számíthatnak ezeken a területeken. Ha az adatvédelem hiányos, komoly bírságokra lehet számítani. A helyzetet tovább bonyolítja a kibertámadások veszélye.
Üzleti modellek újraértékelése
A Deloitte előrejelzése szerint az üzleti modellek megkérdőjeleződnek a pénzügyi szolgáltatások minden területén. Nagyobb hangsúly kerül a cégek fenntarthatóságára és életképességére a felügyelet részéről. A hagyományos üzleti módszereket veszélyezteti a makrogazdasági és kamatkörnyezet, a fokozódó verseny és a szabályozói változások. A prudenciális szempontokat vizsgáló felügyelet a cégek nyereségtermelő képességét veszi górcső alá, míg más ellenőrzés azt firtatja, milyen módon termelik ezt a nyereséget.
„Úgy tűnik, hogy végre közeledünk a Bázel III csomag utolsó kérdéseinek megoldásához. Óriási előrelépés lesz, ha ez megtörténik, sok év kemény munkáját koronázza meg az új globális banki tőke és likviditási követelmények kialakítása. Maga a megállapodás azonban még nem nyújt gyakorlati segítséget az európai bankok és befektetőik számára, ezt ugyanis majd a szabályok nemzeti és regionális bevezetése biztosítja. Nem hisszük, hogy az EU 2019 előtt tudna olyan jogszabályokat hozni, amelyek tükrözik a bázeli döntéseket, és a megvalósítás utána bőven a 2020-as évekre nyúlik majd” – tette hozzá Mérth Balázs a banki prudenciális előírások kapcsán.
„A biztosítási szektort folyamatos szabályozói változások, technológiai áttörések, és kitartóan alacsony hozamú környezet jellemzik. A nyereségesség alacsony, és a szabályozókat aggasztja, hogy romolhat a szerződéskötés és biztosítási kötvények színvonala. A biztosítók alternatív eszközcsoportok és termékek felé nyitnak, de számítaniuk kell a fokozott szabályozói ellenőrzésekre, különösen a kockázati profiljukat illetően” – véli a Deloitte szakértője.