Közösséget! De hogyan? Párbeszéd az ifjúsági közösségekről | Nemzeti Ifjúsági Tanács - Valós érdekképviselet, valós párbeszéd
Régóta felmerülő igény, hogy elinduljon egy diskurzus az ifjúsági szakemberek képzéséről, amely az elmúlt években komoly változásokon ment keresztül. Ennek a párbeszédnek az elindítására a következő hetekben kerekasztal beszélgetéseket szervez a Nemzeti Ifjúsági Tanács.
A Nemzeti Ifjúság Tanács és az ifjúsági civil szektor életében az elmúlt években folyamatosan előkerülő kérdés az ifjúsági szakemberek képzése a felsőoktatásban. A hazai felsőoktatásban jelen pillanatban tizenhárom intézményben működik közösségszervező alapszak, amely az elmúlt években komoly változásokon ment keresztül. Ennek egyik szakiránya az ifjúsági közösségszervező, az egyetlen olyan felsőoktatási képzés, amely kifejezetten a fiatalokkal foglalkozó szakemberek képzésére fókuszál.
Az alapképzési szak célja a kulturális, humán, közösségi alapú társadalom- és gazdaságszervező munkát végző szakemberek képzése. Ezeknek a hallgatóknak később el kell tudniuk látni az egyházi és civil szervezetek, valamint az állami vagy önkormányzati intézmények működtetését.
A képzést teljesítő friss szakemberek képesek helyi, közösségi szinten a művelődés, az ifjúság, a felnőttképzés társadalmi és gazdasági helyzetének fejlesztésével összefüggő feladatellátást megszervezni, meghatározott intézményi szintek esetében azt irányítani.
– állítja Kovács Péter, a Nemzeti Ifjúsági Tanács elnökségi tagja, a rendezvénysorozat főszervezője.
A Közösséget! De hogyan? címet viselő beszélgetéssorozat 5 vidéki állomásán (Nyíregyháza, Szeged, Pécs, Eger, Kecskemét) túl a záró kerekasztalra Budapesten kerül majd sor március 12-én. A beszélgetések során meghívottaink között szerepel többek között dr. Döbör András, a Szegedi Tudományegyetem Juhász Gyula Pedagógusképző Kar dékánja, valamint dr. Várnagy Péter, a Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi Kar Művelődéstudományi Tanszékének vezetője.
A Nemzeti Ifjúsági Tanács számára fontos szakmai cél, hogy párbeszédet generáljon, aminek a keretei között az oktatók, a hallgatók és a terepen dolgozó szakemberek együttesen mondhatják el tapasztalatikat az új képzési formával, annak tartalmával kapcsolatban. Fontos, hogy elinduljon egy közös gondolkodás a szak jövőbeli fejlesztési lehetőségeiről.
A beszélgetések főleg az alábbi kérdések mentén szerveződnek majd:
Mennyire biztosít a jelenlegi képzési forma kellő elméleti és gyakorlati ismeretet? Vannak-e olyan speciális területek, amelyekre érdemes lehet nagyobb hangsúlyt fordítani a gyakorlati szakemberek alapján? Milyen alapismeretekkel kell napjainkban rendelkeznie egy fiatalokkal foglalkozó szakembernek?
A kerekasztal beszélgetéseket az intézmények hallgatói önkormányzataival kooperálva szervezzük meg, hogy segítségükkel még több érintetett bevonjunk az érintett intézményekből. A beérkezett véleményeket a Nemzeti Ifjúsági Tanács összesíteni fogja és egy problématérkép készítése után a döntéshozók elé tárjuk javaslatainkat.
– mondta el a rendezvények szakmai előkészületi fázisában Kovács Péter.
Az ifjúság megyei szintű informális csoportosulásainak megerősítése