A média túlélési esélyei
Már több évre visszamenőleg, hagyományosan szeptember második felében tartja gyergyószárhegyi szakmai találkozóját a Magyar Újságírók Romániai Egyesülete (MÚRE). Az idén első ízben a Magyar Újságírók Kárpátaljai Szövetségének (MÚKSZ) képviselői is ott voltak a Gyergyói medence csodálatos fenyveseinek árnyékában húzódó székelyföldi településen.
A kétnapos konferencia központi témájaként a médiastratégiák és túlélési technikák szerepeltek. A résztvevők arra keresték a választ, hogyan élhetik túl gazdasági és szakmai téren az elkövetkező időszakot. Az erdélyi, kárpátaljai és vajdasági kollégák egyetértettek abban, hogy a Szülőföld Alapnak az idei első féléves pályázatok elbírálásakor tapasztalt „sajtóellenes” viselkedése nagyon nehéz helyzetbe taszította a határon túli kisebbségi lapokat. Közös reményként fogalmazódott meg, hogy az őszi pályáztatás során talán kedvezőbb irányba mozdulhat a tendencia.
A Kárpát-medencei magyar szerkesztőségek képviselői hosszasan beszélgettek a minőségi újságírás megőrzésének fontosságáról, arról, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetben és a nehezülő piaci körülmények között miként képes megőrizni egy-egy lap a helyi közösség érdekében vállalt küldetését.
A rendezvény ünnepélyes záróakkordjaként a szárhegyi Lázár-kastélyban tartották meg a MÚRE díjkiosztó estjét, amit mások mellett megtisztelt jelenlétével Kelemen Hunor, a román kulturális tárca minisztere is. „Ezek a tanácskozások azért is nagyon fontosak, mert együtt lehetünk magyarországi és más határon túli kollégáinkkal, barátainkkal’ – hangsúlyozta Karácsonyi Zsigmond, a MÚRE elnöke.
A Kárpát-medence magyarlakta vidékeiről érkezett újságírók, kihasználva a lehetőséget, felkeresték a környék néhány olyan nevezetességét, mint amilyen a Gyilkos-tó, a Békás-szoros, a csíksomlyói búcsú helyszíne vagy éppen a parajdi sóbánya.