Légből kapott internet | 24.hu
Légből kapott internet
2007. 09. 05. 13:31	Egy év alatt közel duplájára nőtt a hazai ingyenes wi-fi hotspotok száma, augusztus végétől már a Mol-kutakon is elérhető a vezeték nélküli netszolgáltatás.	Míg néhány éve még csak az üzletemberek kiváltsága volt a wi-fi kapcsolat, addig a noteszgépek terjedésével ma már egyre több egyszerű felhasználó számára is elérhetővé válik a vezeték nélküli szélessávú netkapcsolat. A potenciális felhasználói kör bővülésével párhuzamosan gyorsan nő a csatlakozási pontok (hotspot) száma, hiszen míg jelenleg világszerte mintegy 150 ezer ilyen hozzáférési hely van, addig a jövő év végére a Gartner piackutató cég előrejelzése szerint számuk meghaladja majd a 200 ezret.Magyarországon is látványos növekedés ment végbe ezen a területen, és a felhasználók örömére különösen az ingyenes hotspotok esetén volt nagy a fejlődés. Míg tavaly augusztusban országszerte 328 helyen lehetett díjmentesen wi-fi hálózatokra kapcsolódni, az idei nyár utolsó hónapjában már 570 ilyen pontot tartottak nyilván a Hotspotter.hu-n. Behálózott fővárosSőt úgy tűnik, két éven belül akár Budapest egész területén elérhetővé válik az ingyenes vezeték nélküli hozzáférés. Az ezt a célt szolgáló hálózat kiépítésére várhatóan már az ősszel ki lehet írni a pályázatot – tudtuk meg Ikvai-Szabó Imre főpolgármester-helyettestől. A tender kiírásával kapcsolatos szakmai egyeztetés már lezárult, sőt a városházán már tesztelnek is egy wi-fi alapokon működő telefonrendszert. A pályázati szakaszt a tervek szerint néhány hónap alatt lezárják, de a fővárost lefedő hálózat kiépítése várhatóan további egy-másfél évet vesz igénybe – tette hozzá. Az elképzelés lényege, hogy a rendszer alapját képező eszközöket a főváros tulajdonában lévő lámpaoszlopokon helyezik el, ezekre a pályázat nyertese tíz évre üzemeltetési jogot kap. A közhasznú tartalmak, az e-közigazgatáshoz és e-ügyintézéshez kapcsolódó webes felületek vagy például a tömegközlekedési vállalatok menetrendjei ingyenesen elérhetők lesznek; a térítésmentesen megnyitható weboldalak listáját a Fővárosi Önkormányzat határozza meg.<#zaras_mm#>A további böngészésért és egyéb tartalmakért azonban már fizetni kell. A konstrukció miatt főként a komoly tartalmakat is kínáló szolgáltatók számára érheti meg a hálózat kiépítésével járó, mintegy négy-öt milliárd forintos beruházás. A szolgáltatás csak közterületeken, illetve a felszíni tömegközlekedési eszközökön lesz elérhető, lakásokban, irodákban nem. Az üzemeltetőknek kapacitásaik – az adattovábbítási sebesség a legelterjedtebb wi-fi rendszerekben másodpercenként 11 megabit – egy részét a főváros rendelkezésére kell majd bocsátaniuk, és a jövőben ezt használnák fel a digitális városüzemeltetéshez. A nagy sebességű adattovábbítást lehetővé tévő rendszert többek között a forgalomirányításban, térfigyelésben, rendszámtáblák ellenőrzésére és számos egyéb feladatra használhatja majd a főváros. Lassú terjedésMiközben Budapesten még csak a wi-fi projekt előkészítése zajlik, addig az Egyesült Államok számos nagyvárosában már az első kísérletek gyakran keserű tapasztalatait vizsgálhatják. Az amerikai önkormányzatok és a hálózatok kiépítését vállaló szolgáltatók a legtöbb esetben a hazai megoldáshoz hasonló konstrukcióval kísérleteznek, azonban az érdeklődés messze elmarad a várakozásoktól. A 42 ezer lakosú kaliforniai Take Lompoc tavaly szeptemberben hozta létre saját wi-fi hálózatát, amelynek jelenleg csak 442 felhasználója van. Bár abban reménykednek, hogy az év végére elérik az ezret, ahhoz, hogy a rendszer működtetési költségeit fedezze a használati díj, négyezer előfizetőre lenne szükség. A problémákat jól mutatja, hogy Milwaukee-ban leállították a projektet, és még az ingyenes városi wi-fi koncepció egyik úttörőjének számító Philadelphiában is a vártnál lassabban terjed a szolgáltatás használata.Az egyik legnagyobb méretű és talán a legátfogóbb városi wi-fi rendszert San Franciscóban tervezik kiépíteni, de az egy éve bejelentett fejlesztés körül komoly gondok akadtak, és sok szakértő már abban is kételkedik, hogy elindul-e valamikor a beruházás. Júliusban a város felügyelőbizottságának elnöke elmondta, hogy keresik a rendszert kiépítő EarthLinkkel és a Google-lal megkötött előzetes szerződések felülvizsgálatának lehetőségét. Ezzel párhuzamosan az Egyesült Államokban a városi wi-fi projektek megvalósításában meghatározó szerepet játszó EarthLink új vezérigazgatója, Rolla Huff kijelentette, lelassítják a hálózatok kiépítését és csökkentik az üzemeltetési költségeket a már létező városi rendszereiken. A jelenlegi üzleti modellben nem képes nyereséget termelni ez a szolgáltatás – tette hozzá. Az At&T-nél – az egyetlen távközlési cégnél, amely beszállt a városi wi-fi projektekbe – szintén azt vizsgálják, hogy indítsanak-e új fejlesztéseket vagy folytassák-e a meglévő négy projektjüket.A problémát általában az okozza, hogy a fejlesztést megvalósító szolgáltatók túlvállalják magukat, a projekt elnyerése érdekében túl sok kedvezményt nyújtanak, emiatt képtelenek nyereségesen működtetni a hálózatokat. A kiépítés, üzemeltetés, fenntartás, fejlesztés költségei mellett a szolgáltatók gyakran még a saját előfizetési és reklámbevételeikből is részesedést kínáltak az önkormányzatoknak. Ráadásul túlságosan optimistán becsülték meg azok számát, akik hajlandók lesznek előfizetési díjat fizetni a szolgáltatásért. Sok esetben egyes körzetek lakosságának 15-30 százalékával számoltak, míg a valós adatok 1-2 százalékot mutatnak. Tovább nehezíti a helyzetet, hogy ahol bejelentették a városi wi-fi hálózat létrehozását, ott a helyi telefon- és kábeltársaságok azonnal csökkentették szélessávú internet-előfizetési díjaikat.Drága üzletNem árt tehát az óvatosság a potenciális szolgáltatók részéről. Nem meglepő, hogy visszafogottan nyilatkozik a budapesti wi-fi pályázatról az egyik legnagyobb hazai vezeték nélküli internetszolgáltatónak számító, országszerte mintegy 300 hotspotot üzemeltető Wiera ügyvezető igazgatója, Kálmán Tamás. Szerint problémát jelenthet, hogy a támogatás amelyre Budapest most pályázatot akar kiírni, adónként mintegy 5000 forintot jelentene havonta, s ez elhanyagolható a négyzetkilométerenkénti beruházási költségek mellett. A teljes beruházás értéke ugyanis oszloponként elérheti az egymillió forintot, és egy négyzetkilométer lefedésére 20-30 hozzáférési pontra van szükség. Mivel Magyarországon az engedélyezett maximális adóteljesítmény jóval alacsonyabb, mint az Egyesült Államokban vagy Ázsiában, így jóval sűrűbben kell telepíteni az eszközöket, mint az ottani projektek esetén.Egyébként a tavalyi 162 millió forint után az idén már 250 milliós bevétellel számoló Wiera jelenleg is kínál ingyenes vezeték nélküli internet-hozzáférést, országszerte mintegy 120 helyen, köztük 90 McDonald’sban. A felhasználók az előzetes regisztráció alapján kapott felhasználónévvel és jelszóval ingyen juthatnak webkapcsolathoz ezeken a pontokon, cserébe mindössze a képernyő felső részén megjelenő csíkban elhelyezett hirdetéseket kell „elviselniük” – vázolta a konstrukciót Kálmán Tamás. A lehetőséggel jelenleg mintegy ötezren élnek, de a jövőben számottevő felfutás várható. A társaság ugyanis a Mollal megkötött megállapodás értelmében augusztus végén az olajipari cég száz töltőállomásán is elhelyezett ingyenes internet-hozzáférést kínáló hotspotokat.
Nincs komoly verseny
Bár a nyáron a hazai mobilszolgáltatók számos kedvező internetcsomagot dobtak piacra a harmadik generációs technológiára alapozva, Kálmán Tamás szerint a mobilinternet egyelőre nem jelent igazi versenyt a wi-finek. A wi-fi felhasználói általában épületen belül (konferenciaterem, hotelszoba, étterem) neteznek, s igénylik a megbízható internetkapcsolatot és sávszélességet. A mobilinternet egyelőre csak bizonyos helyeken elérhető (nagyvárosok belső kerületei), inkább kültéren működik, beltéren nem vagy nem megbízható módon, ráadásul a szükséges adapter még manapság sem olcsó, nem beszélve a szolgáltatás percdíjairól.Tudta-e?Magyarországon az első (kísérleti) hotspotok 2003-ban jelentek meg, a professzionális szolgáltatásként működő fizetősek pedig 2004 elején.Hazai wi-fi hotspotok száma(ingyenes és fizetős)Magyarország 570 / 626Budapest 294 212Forrás: M&-gyűjtés
Előszó - Francia reakció
Játékos reklámok	×