OPH - Kétfrontos harc áll May előtt
Kétfrontos harc áll May előtt
M1 Kép: Reuters/Francois Lenoir
A jelenlegi brit belpolitikai vita arról szól, hogy az Egyesült Királyság mennyire maradjon közel a tagság végét követően az Európai Unióhoz, elsősorban gazdasági értelemben – értékelte a jelenlegi brit belpolitikai vitákat a közmédia londoni tudósítója.
Az elmúlt napokban két miniszter is távozott Theresa May kormányából: David Davis, aki brexit-ügyekért felelt, majd Boris Johnson külügyminiszter, aki úgy fogalmazott: haldoklik a Brexit-álom. A kormányválsággal fenyegető helyzet hátteréről a közmédia tudósítója elmondta, hogy a kormányfő által múlt pénteken bemutatott indítványcsomag, amelyet Brüsszelnek is el kell fogadnia, olyan javaslatokat tartalmaz, mint közös kereskedelmi szabálykönyv az EU-val és vámuniós térség az EU-val, amelyek a keményvonalas Brexit-pártiak számára – mint amilyen Boris Johnson – elfogadhatatlan.
A kormánypárton belüli vitának még nincs vége, az a Konzervatív Párt alsóházi frakciójára is átterjedhet. A következő időszak nagy kérdése, hogy a keményvonalas Brexit-párti képviselők mennyire nehezítik meg Theresa May helyzetét a kilépéssel kapcsolatos jogszabályok elfogadásában.
Nem csemegézhetik ki az előnyöket a britek
A brüsszeli állásponttal kapcsolatos kérdésre válaszolva elmondta, hogy az EU nem „kemény” vagy „puha” Brexitben gondolkodik. Az Európai Unió a tárgyalásokon arra ügyel, hogy a megállapodás, ha lesz ilyen jövő márciusig, ne sértse az EU két integrációs alappillérét, vagyis az egységes belső piac és a vámunió működését. Brüsszel álláspontja szerint a britek „nem csemegézhetik ki” az ebből fakadó előnyöket, anélkül hogy az ezzel járó kötelezettségeket, mint például a munkaerő szabad áramlását érvényesítenék.
A következő hónapokban Theresa Maynek kétfrontos harcot kell vívnia, egyrészt saját keményvonalas hátországával, másrészt az Európai Unióval – mondta a tudósító.
May szimbolikus üzenete
Nagyon nehéz megmondani, melyik lesz a jó megoldás az Egyesült Királyság vagy az Európai Bizottság számára, a puha vagy a kemény Brexit, mivel nagyon komplex folyamatokról van szó – mondta Pócza István, a Századvég Alapítvány vezető kutatója az M1 Ma Reggel adásában.
Szimbolikus üzenete van annak, hogy a külügyminiszteri posztra Jeremy Huntot, egy maradáspárti képviselőt nevezett ki a kormányfő – mondta a vezető kutató, aki hozzátette, hogy May ezzel az Európai Uniónak is üzenhetett.
A miniszterelnök elérte, hogy elindultak a részletes tárgyalások az EU-val, ez siker, viszont összetűzésbe került a saját táborával és nem biztos, hogy végül a Konzervatív párt támogatni fogja a Brexit-menetrendet.
A kormányfő sorsáról is dönthetnek
A kormányfő jövőjével kapcsolatban elképzelhetőnek tartotta, hogy a keményvonalasok szeptemberig még kivárnak és utána dönthetnek a kormányfő sorsáról.
A lehetséges utódok között Boris Johnson is szerepel, akinek vannak ambíciói és határozott elképzelésekkel rendelkezik, ráadásul David Cameron távozásával szeretett volna kormányfő lenni, de Theresa May megelőzte.
Pócza István szerint látszik, hogy minél tovább húzzák az időt a britek, annál jobb az EU-nak, amely akár olyan feltételrendszereket is diktálhat, amelyet végül London nem fogad el és végül elodázzák a kilépést.
Az uniós tagság megszűnésére még nem volt precedens, hogy ez pontosan hogyan történik és az sem elképzelhetetlen, hogy bizonytalan ideig meghosszabbítják a tagságot – idézte Pócza István egyes brüsszeli jogászok álláspontját.
Rendezett kilépés a magyar érdek
Magyarország érdeke egyértelműen az, hogy mindkét fél számára elfogadható megállapodás szülessen és ne szakítsa el túlságosan a briteket az Európai Unitól. Ha megállapodás nélkül lép ki Nagy-Britannia az EU-ból, akkor a WTO megállapodás lép érvénybe, amely egyik félnek sem megfelelő.
Jeremy Hunt eddigi egészségügyi miniszter váltja Boris Johnsont a brit külügyminiszteri tisztségben.