Index - Tudomány - Rekordmeleg volt nyáron
Minikonferenciát szervezett az idei, több szempontból is extrém nyárról a Klímabarát Települések Szövetsége. A tanácskozáson a jelenlegi helyzet, az idei rekordok ismertetése mellett elhangzott: a magyar klímamodellek eredményei alapján 2012 és 2050 között egyértelműen emelkedik majd az átlaghőmérséklet (főleg az őszi és a nyári), hatvan év múlva pedig akár az év közel ötven napját uralhatja hőhullám, amikor a napi átlaghőmérséklet 25 fok feletti.
Fotó: Bernd Wustneck
Mindenki saját bőrén tapasztalhatta, hogy a hőmérséklet egész nyáron tartósan magas volt. A május eleji hőség után még három hőhullám következett. A szakemberek hőhullámnak nevezik azt az időszakot, amikor a napi átlaghőmérséklet nem csökken 25 Celsius-fok alá, ekkor rendelik el az elsőfokú hőségriadót is, míg a harmadfokú hőségriadót akkor, amikor legalább három napig 27 fok feletti az átlaghőmérséklet. A budapesti mérések alapján összesítve több, mint három hétig (27 nap) kellett kibírnunk ilyen magas hőmérsékletet – beszédes, hogy a korábbi rekord 11 ilyen nap volt.
A Napból érkező elektromágneses sugárzás mennyiségének pontos ismerete a földi atmoszféra működésének vizsgálata szempontjából alapvető fontosságú. A légköri energetikában a látható és az infravörös tartománynak van kiemelt szerepe, ugyanakkor a jóval kisebb mennyiségben beérkező (200 és 380 nm közötti) UV (Ultraviolet Radiation) tartomány a bioszférára gyakorolt hatása miatt kulcsfontosságú. Az UV-sugaraknak rengeteg élettani hatása van, bőrrákot, a bőr idő előtti öregedését, szürkehályogot, szemrákot, hóvakságot okozhatnak, valamint gyengítik az immunrendszert.
Tóth Zoltán, az OMSZ Légkörfizikai és Méréstechnikai Osztályának munkatársa ismertette az idei adatokat. Mérik a Földet érő, úgynevezett globálsugárzást, amely a látható fény plusz a közeli infravörös tartomány, valamint a 1995 óta UV-sugárzást is. A légkörben legnagyobb mennyiségben mérhető látható tartomány, illetőleg a káros UV-sugárzás tekintetében 2012 nyara, sőt az év eddig eltelt része is, a beérkező sugárzást figyelembe véve több szempontból rekordot döntött. Extrémnek az számít, ha legalább egy mérőhelyen (országosan 30 ilyen van) magasabbat mérnek a 7,1-es értéknél. 2012-ben 43 ilyen nap volt. (A lenti táblázat az UV-sugárzás tartományait mutatja.)
UV index UV sugárzási szint Huzamosabb ideig szabadban tartózkodók védekezése Javasolt napozási (bőrleégési) idő
11 és 15 óra között
8,0 felett extrém 11 és 15 óra között keressük az árnyékot, könnyű, kevés testrészt fedetlenül hagyó ruha, széles karimájú kalap viselése, napernyő használata indokolt.
Alkalmazzunk fényvédő krémet! 15 percnél kevesebb
7,0 - 7,9 nagyon erős Széles karimájú kalap, napszemüveg, napernyő, a fedetlen testrészekre fényvédő krém alkalmazása indokolt. Kerüljük a déli napsütésben az árnyékmentes helyen való tartózkodást! kb. 15-20 perc, kisgyerekeknek ennél is kevesebb; 11 óra előtt, illetve 15 óra után ennek kétszerese is megengedhető
5,0 - 6,9 erős Széles karimájú kalap, napszemüveg, érzékenyebbeknek napernyő, fedetlen testrészekre fényvédő krém alkalmazása indokolt! kb. 20-30 perc, kisgyerekeknek ennél is kevesebb; 11 óra előtt, illetve 15 óra után ennek kétszerese is megengedhető
3,0 - 4,9 mérsékelt Széles karimájú kalap, napszemüveg mindenkinek indokolt! kb. 30-45 perc, kisgyerekeknek ennél is kevesebb; 11 óra előtt, illetve 15 óra után ennek kétszerese is megengedhető
0,1 - 2,9 gyenge Különlegesen érzékeny bőrűek és csecsemők kivételével óvintézkedés nem szükséges. 60 percnél kevesebb, 2-es UV index felett
Fotó: Uwe Zucchi
A nyári csapadékmennyiség a század végére szintén jelentősen, a mostanihoz képest akár 26 százalékkal csökken, ellenben a csapadék intenzitásának növekedése nem nyáron, hanem főleg ősszel valószínű. Összességében elmondható, hogy a klímaváltozás térségünkben nem csak a melegedésről, hanem az egyre szélsőségesebben meleg és extrémebb csapadékeloszlású éghajlatról is szól.