Noa (Brassó) – Wikipédia
Noa (Brassó)
Brassó városrésze
Hasonló cikkcímek és megnevezések: Noa (egyértelműsítő lap).
Noa (románul: Noua, németül: Neuen) Brassó városrésze. A 19. század végétől kezdett beépülni, a 20. század közepén zsúfolt tömbháznegyedet építettek ide. Heterogén városrész, számos kikapcsolódási lehetőséggel.
é. sz. 45° 37′ 01″, k. h. 25° 37′ 53″45.61695, 25.63146Koordináták: é. sz. 45° 37′ 01″, k. h. 25° 37′ 53″45.61695, 25.63146
A Wikimédia Commons tartalmaz Noa témájú médiaállományokat.
A város délkeleti részén, a Keresztényhavas keleti nyúlványainak tövében található. Derestyével összefügg, az Astra- és Temelia-negyedektől a Roman gyár választja el. Több túraösvény is indul innen: a Keresztényhavasra (kék sáv és sárga háromszög), és Alsótömösre (piros sáv).
Erdőirtásként keletkezett, korábban Derestyéhez tartozott. Első épületei gazdag brassóiak villái voltak a 19. század végén. A telep bejáratánál volt a Vadászok háza, ezt követték a Flechtenmacher, Verzár, Dworak villák. Itt építtetett magának üdülőházat többek között Czell Vilmos gyáros és Teohar Alexi nyomdatulajdonos. Schmidt Jakab itt alapította meg Elysium nevű, szász jellegű vendéglőjét.
1910-ben 292 lakosából 221 volt román, 39 magyar és 30 német anyanyelvű; 219 ortodox, 36 római katolikus és 28 evangélikus vallású. A korabeli térképeken Satu noă (új falu) néven jelenik meg; a Noa név az „új” jelentésű, román noua melléknévből ered. A mocsaras területen több tó volt; 1917–18-ban a befagyott Noa-tavon játszottak először Erdélyben jégkorongmeccset. A negyeden áthaladt a Bertalan–Hosszúfalu-vasútvonal, a Noa nyaraló állomás épülete máig létezik, jelenleg lakóházként használják.
A kommunizmus idején tömbháznegyedet építettek a völgybe, melynek sok villa és a vasút is áldozatul esett. A negyed nyugati része azonban megmaradt falusias jellegű kertvárosnak. 1959-ben a Noa-tavat szabályozták és megnagyobbították, közepén mesterséges szigetet alakítottak ki. 1960-ban megalapították a város állatkertjét, mely tíz hektáron terül el, benne 58 állatfaj háromszáznál több egyede található. 2008-ban megnyitották a tíz különböző nehézségű pályával rendelkező kalandparkot. 2011-ben a korábbi városi strand helyén átadták az aquaparkot, melyben Románia leghosszabb vízicsúszdái találhatóak. 2012-ben parkot és piknikező helyet létesítettek a tó körül.
2011-es adatok szerint Derestyével együtt 19 334 lakosa van.[1]
Noa-tó: négy hektár területű halastó, közepén kis szigettel, csónakbérlési lehetőséggel
Városi állatkert, kalandpark, aquapark
Honterus-forrás (Pap-kút), ahol a szász diákok a Honterusfest ünnepséget tartották
Panoráma (Noa a kép jobb alsó részén)
Részlet a negyedből
A noai tó nyáron
A noai tó télen
↑ Primăria Municipiului Brașov: Strategia de dezvoltare. brasovcity.ro, 2011. [2018. április 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. december 21.)
Muntean, Marius. Brașovul la început de secol XX (román nyelven). Temesvár: Asociația Filatelică (2015). ISBN 9789730139532
Daniil, Martin. Monografia Dârstei (román nyelven) (1930)
Kovács Lehel István: A noai forrásoktól a derestyei sörig. Hétfalu, XXI. évf. 7. sz. (2015. júl. 16.)
Despre lacurile din Noua. Prin Brașov, 2011. január 8. [2016. november 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. november 29.)
Munții Postăvaru, Piatra Mare, și Baiului (román nyelven). Munții Noștri. [2016. november 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. november 29.)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Noa_(Brassó)&oldid=21666170”
Utoljára szerkesztve 2019. szeptember 4., 15:17-kor