Turista Magazin - Kőbe zárt óceánok
Amikor az M1-es autópályán Bécs felé tartunk, Tatabánya mellett elsuhanva a mindenki által jól ismert „turulos” mészkőfal magasodik jobbról gépkocsink fölé. Ezek a kopár sziklák a Gerecse déli előőrsei, a hegység lebilincselően érdekes történetének legkorábbi hírnökei. E csodaszép fehér sziklák majd 230 millió évvel röpítenek vissza bennünket az idő végtelen ösvényén. Akármennyire is hihetetlennek tűnik, a tatabányai sziklák ősanyaga, a triász időszaki finom tengeri mésziszap, a mai Tatabányától igen távol, az Egyenlítő közelében, a hajdanán varázslatos szépségű trópusi óceán, a Tethys afrikai selfjén rakódott le.
A forró és száraz trópusi éghajlat különösen kedvezett a nagy mésztartalmú tengeri üledékek lerakódásának. A Gerecse kiváló minőségű dachsteini mészköve és dolomitja mindössze néhány méter mély, a triász időszaki tűző nap sugarai által jól átvilágított tengervízben rakódott le. A Pangea őskontinensébe ekkor még masszívan betagolódott Afrika keleti partjait rendkívül hosszan elnyúló, széles és sekély selfterület övezte. Varázslatos látványt nyújthatott a száraz, sivatagos partvidék mentén feltűnő, a türkiz és a smaragd megannyi színárnyalatában pompázó trópusi víztömeg. Szemléletesebb hasonlattal élve - a triász időszaki Tatabánya vidéke hasonlóan nézhetett ki, mint napjainkban a Vörös-tenger déli, afrikai partvidéke.
Amikor felvirradt a dinoszauruszok hajnala
A Gerecse hegység története igen változatos - több földtörténeti korszak emlékét hordozza a dinoszauruszok korának is nevezett mezozoikum (földtörténeti középkor) hajnalától egészen a pleisztocén fagyos világáig. Az átlagosan 400 méter magas középhegység legfőbb „építőanyaga” azonban az előzőekben már bemutatott, a mezozoikum elején lerakódott magas mésztartalmú üledékekből áll, a triász sekély tenger máig fennmaradt emlékeként. Nem egészen 200 millió évvel ezelőtt újabb forradalmi változások kezdődtek a Föld történetében, amelynek nyomait a Gerecse is megőrizte. A megelőző triász időszakban még többé-kevésbé intakt szuperkontinens, a mai földrészeket egyetlen szárazulattá egyesítő Pangea 199 millió éve, a jura időszak elején felerősödő tektonikai folyamatok eredményeként megkezdte széttöredezését.
A Föld a jura időszak derekán
Északon keskeny tengervályú hasadt fel, a ma is büszkén táguló Atlanti-óceán embrionális őseként. Az Egyenlítő mentén a hatalmas szárazulatba mélyen beékelődő Tethys pedig egyre szélesebbre hízott, hatalmas, végtelen víztömegként választva el egymástól Eurázsiát, valamint az akkor még Afrikából, Dél-Amerikából, az Antarktiszból, Indiából és Ausztráliából álló Gondwanát. Ezek a változások bő 20 millió év távlatában jelentősen átalakították a mai Gerecse egykori, akkor még a Tethys kobaltkék víztükre alatt rejtőző világát. A földtudományok tárgyilagosan hűvös elnevezése szerint az alsó jura kor toarci emeletében járunk. Ellentétben a gerecsei triász sekélytengeri környezetével, képzeletbeli időgépünk most a partoktól távoli, nyílt óceáni térség felett suhan.
Az „ammonitico rosso” csodálatos világa
A Gerecse hegység kiváló minőségű mészkövét a római időktől bányásszák. Hegyvidéki kirándulásainkon mi magunk is rábukkanhatunk a réges-rég felhagyott kőbányák mára már növényzettel benőtt sebhelyeire. A cementiparban felhasznált magas mésztartalmú dachsteini mészkő mellett a hegyvidék legfőbb kincse a műemlék és modern épületeinkről egyaránt visszaköszönő tardosi vörös mészkő, avagy ahogyan a köznyelvben elterjedt, „vörös márvány”. Az idézőjel mindenféleképpen indokolt, hiszen a Tardosbánya közelében magasodó Pisznice hegy jellegzetes színezetű kincse valójában nem márvány, hanem kemény szövetű, a vas-oxidtól halvány vörösre színezett jura időszaki mészkő.
Tardosbánya az alsó jura időszaki vörös mészkő bányászatának fellegvára
Itt érdemes felvennünk időutazásunk előző fejezetben elejtett fonalát is. 180 millió éve a mély vizek óceáni birodalma volt ez a vidék. A nyílt tengeri életmódot folytató, a dinoszauruszokkal együtt kihalt házas fejlábúak, az ammoniták különböző méretű, csodaszép házmaradványai a tardosi kemény mészkőben különösen gyakoriak, azt bizonyítva, hogy a kőzet alapjául szolgáló üledék a partoktól messze, jelentős mélységekben rakódott le. A tardosi vörös mészkövet alaposabban megvizsgálva az is feltűnhet, hogy a kőzetben az egykori fejlábúak maradványai mellett igen gyakoriak a gumós képződmények. Ezek nem mások, mint az úgynevezett bioturbáció, vagyis az egykori tengeraljzatban szorgoskodó élőlények, tengeri férgek és rákok életnyomai. A nagy tisztaságú és kemény kőzetben szárazföldről behordott üledékmaradványokat egyáltalán nem találunk, újabb bizonyítékaként a kőzetképződés mélytengeri körülményeinek.
Az oceanográfiai szaknyelvben batiálisnak nevezett régió a 200-1000 méteres mélységtartomány víztömegét, a már rendkívül fényszegény szürkületi zónát jelenti. A tardosi vörös mészkő több száz méteres vízmélységben, lassú és csendes folyamat eredményeként rakódott le, megőrizve az egykori jura tenger hihetetlenül gazdag élővilágának emlékeit. A rendszerint egy síkban spirálisan felcsavarodott, rendkívül változatos mintázatú ammonitaházak maradványai mellett csigaházas polipok, valamint egy a szintén réges-rég kihalt fejlábúak, a mai kalmárokhoz, tintahalakhoz hasonló belemniták maradványai is igen gyakoriak ebben a kőzetté vált, méltán világhírű ősvilági archívumban. Amikor valamely közintézményünk tardosi „vörös márványból” lerakott padlózatán sétálunk, jusson eszünkbe, hogy egy rég hegyekké dermedt, hajdani trópusi óceán aljzatán járunk.
Páncélos szörnyeteg a hullámok hátán
Hazánk a földtörténeti középkor legnagyobb részén tengeri terület volt. Középhegységeink többsége is az óceáni idők geológiai emlékeit hordozza. A vörös mészkövet lerakó alsó jura tenger napfénypászmákkal átszőtt vizében nemcsak fejlábúak, hanem sokkal veszedelmesebb tengeri élőlények is úszkáltak. Ki ne hallott volna a jura időszak félelmetes fogakkal felszerelt, vasúti kocsi méretű tengeri hüllőiről, a Pliosaurusokról, avagy a furcsa, kígyószerűen hosszú nyakkal megáldott Plesiosaurusokról? E vérszomjas ragadozók némelyike maga volt a megtestesült zoológiai rémálom; tiszta szerencse, hogy a 16-18 méter hosszú, négyméteres fejjel és 30-40 centiméteres borotvaéles fogakkal felszerelkezett Pliosaurusszal már nem kell hogy összefussunk!
A tengeri krokodilok a jura időszak veszedelmes tengeri ragadozói voltak
Szemben napjainkkal, a jura időszakban a tengereket benépesítő krokodilfajok is igen gyakoriak voltak. Egy rendkívüli példányuk maradványát, nem is olyan régen, 1996-ban, éppen a Gerecse lankái között találták meg. A világviszonylatban is jelentős leletnek számító gerecsei őskrokodil 180 millió éve, éppen a tardosi vörös mészkő képződésének időszakában szántotta a jura tenger hullámait. Szinte a teljes törzs és a koponya egy része is túlélte az évmilliók viszontagságait. A Stenosaurus a méretes tengeri krokodilok közé tartozott, teljes hossza 6,5 méter körüli lehetett.
A gerecsei őskrokodil lelőhelye és felfedezői
A Pisznice hegy felhagyott kőfejtőében felfedezett maradvány nem csupán egy új, eladdig ismeretlen fajnak bizonyult a tudomány számára, hanem értékes információkkal is bővítette a vérszomjas, jura időszaki tengeri ragadozók életmódjával kapcsolatos tudásunkat A tudósok a mai krokodilok életmódjából kiindulva azt feltételezték, hogy a jura időszak tengeri krokodiljai a partokhoz közeli sekély vizek lakói voltak. A gerecsei őskrokodil maradványait bezáró vörös mészkő azonban azt bizonyítja, hogy a Stenosaurus - szemben mai, recens rokonaival - a partoktól akár több száz kilométeres távolságban, a nyílt óceán térségeiben portyázott. Ki tudja, hogy a szelíd lankák gyomra mennyi izgalmas, ősvilági történetet rejt még?
Rejtélyes kövek - geotúra
Amit felszántott az ördög - geotúra
# geotúra / # gerecse / # földtörténet / # pisznice hegy / # tardosbánya / # dinoszauruszok
Forrás: https://www.turistamagazin.hu/hir/kobe-zart-oceanok
'); $('#klayer').css({'position':'absolute','visibility': 'hidden'}); //,'visibility': 'visible' $('#klayer_content').html(data); if($(window).width()>767) { new ResizeSensor($('#gallery-video .cover-slider-navigation'), function(){ //console.log('content dimension changed'); setGalleryDisplay('video'); }); h = $('#gallery-video .cover-slider-navigation').length ? $(window).height()-$('#gallery-video .cover-slider-navigation') : $(window).height(); $('#gallery-video .slide, #gallery-video .cover-slider, #gallery-video .slide-content').css({'height':h+'px'}); $('#gallery-video .col-right').css({'max-height':h+'px'}); $('#gallery-video').addClass('cover-slider-container').show(); $('#modaltransparent').find('.btn-close').show().on('click',function(){ $('#gallery-video').removeClass('cover-slider-container').hide(); $('#modaltransparent').remove(); }); $('#gallery-video .cover-slider-navigation .lift').on('click',function(){ if($(this).closest('.cover-slider-navigation').hasClass('closed')) { $(this).closest('.cover-slider-navigation').removeClass('closed').css({'bottom':0});; h = $('#gallery-video .cover-slider-navigation').length ? $(window).height()-$('#gallery-video .cover-slider-navigation').height() : $(window).height(); $('#gallery-video .slide, #gallery-video .cover-slider, #gallery-video .slide-content').css({'height':h+'px'}); $('#gallery-video .col-right').css({'max-height':h+'px'}); $('#gallery-video .slide img').css({'max-height':parseInt(h-100)+'px'}); } else { $(this).closest('.cover-slider-navigation').addClass('closed').css({'bottom':-$(this).closest('.cover-slider-navigation').height()}); h = $('#gallery-video .cover-slider-navigation').length ? $(window).height() : $(window).height(); $('#gallery-video .slide, #gallery-video .cover-slider, #gallery-video .slide-content').css({'height':h+'px'}); $('#gallery-video .col-right').css({'max-height':h+'px'}); $('#gallery-video .slide img').css({'max-height':parseInt(h-100)+'px'}); } }); initCoverSlider($('#gallery-video')); $('#gallery-video .slide, #gallery-video .cover-slider, #gallery-video .slide-content').css({'height':h+'px'}); $('#gallery-video .col-right').css({'max-height':h+'px'}); $('#gallery-video .sb-container').scrollBox(); $(window).trigger("resize.scrollBox"); if(startindex>0) { //var slideno = $(this).data('slide'); $('#swfpvideo').slick('slickGoTo', startindex - 1); } $(window).on('resize',function(){ h = $('#gallery-video .cover-slider-navigation').length && !$('#gallery-video .cover-slider-navigation').hasClass('closed') ? $(window).height()-$('#gallery-video .cover-slider-navigation') : $(window).height(); $('#gallery-video .slide, #gallery-video .cover-slider, #gallery-video .slide-content').css({'height':h+'px'}); $('#gallery-video .col-right').css({'max-height':h+'px'}); }); } else { $('#modaltransparent').find('.btn-close').show().on('click',function(){ $('#gallery-video-mobile').removeClass('cover-slider-container').hide(); $('#gallery-video-mobile').remove(); $('#modaltransparent').remove(); }); $('#gallery-video-mobile').addClass('mobile-slider-container mobile').show(); // addClass('cover-slider-container mobile'). setTimeout(function(){scrollToElement('#mobile-slide-'+vid);},300); } position_layer('klayer'); $('#klayer').css({'visibility':'visible'}); setTimeout(function(){ position_layer('klayer'); },500); } }); } function openFotoPalyazat(startid) { if($('#gallery-fpall').length>0) $('#gallery-fpall').remove(); var pgid = []; var startindex = 0; var i=0; $('body').find('article.photogallery-all').each(function(){ i++; pgid.push($(this).data('id')); if($(this).data('id')==startid) startindex = i; }); var vid = startid; //$(this).data('id'); $.ajax({ url: '/action/do/299', data: 'rid='+pgid+'&vid='+startid+'&QVALIDATION=8882d3696ecfa0ae3c59aac4fd4afb6c98dc180a', type: 'get', //dataType: 'json', success: function(data) { //$('body').append(data); $('body').append('
'); $('#klayer').css({'position':'absolute','visibility': 'hidden'}); //,'visibility': 'visible' $('#klayer_content').html(data); if($(window).width()>767) { new ResizeSensor($('#gallery-fpall .cover-slider-navigation'), function(){ //console.log('content dimension changed'); setGalleryDisplay('fpall'); }); h = $('#gallery-fpall .cover-slider-navigation').length ? $(window).height()-$('#gallery-fpall .cover-slider-navigation').height() : $(window).height(); $('#gallery-fpall .slide, #gallery-fpall .cover-slider,#gallery-fpall .slide-content').css({'height':h+'px'}); $('#gallery-fpall .slide img').css({'max-height':parseInt(h-100)+'px'}); $('#gallery-fpall .col-right').css({'max-height':h+'px'}); $('#gallery-fpall').addClass('cover-slider-container').show(); $('#modaltransparent').find('.btn-close').show().on('click',function(){ $('#gallery-fpall').removeClass('cover-slider-container').hide(); $('#modaltransparent').remove(); }); $('#gallery-fpall .cover-slider-navigation .lift').on('click',function(){ if($(this).closest('.cover-slider-navigation').hasClass('closed')) { $(this).closest('.cover-slider-navigation').removeClass('closed').css({'bottom':0});; h = $('#gallery-fpall .cover-slider-navigation').length ? $(window).height()-$('#gallery-fpall .cover-slider-navigation').height() : $(window).height(); $('#gallery-fpall .slide, #gallery-fpall .cover-slider, #gallery-fpall .slide-content').css({'height':h+'px'}); $('#gallery-fpall .slide img').css({'max-height':parseInt(h-100)+'px'}); $('#gallery-fpall .col-right').css({'max-height':h+'px'}); } else { $(this).closest('.cover-slider-navigation').addClass('closed').css({'bottom':-$(this).closest('.cover-slider-navigation').height()}); h = $('#gallery-fpall .cover-slider-navigation').length ? $(window).height() : $(window).height(); $('#gallery-fpall .slide, #gallery-fpall .cover-slider, #gallery-fpall .slide-content').css({'height':h+'px'}); $('#gallery-fpall .slide img').css({'max-height':parseInt(h-100)+'px'}); $('#gallery-fpall .col-right').css({'max-height':h+'px'}); } }); initCoverSlider($('#gallery-fpall')); $('#gallery-fpall .slide, #gallery-fpall .cover-slider,#gallery-fpall .slide-content').css({'height':h+'px'}); $('#gallery-fpall .col-right').css({'max-height':h+'px'}); $('#gallery-fpall .slide img').css({'max-height':parseInt(h-100)+'px'}); $('#gallery-fpall .sb-container').scrollBox(); $(window).trigger("resize.scrollBox"); if(startindex>0) { //var slideno = $(this).data('slide'); $('#swfpall').slick('slickGoTo', startindex - 1); } $(window).on('resize',function(){ h = $('#gallery-fpall .cover-slider-navigation').length && !$('#gallery-fpall .cover-slider-navigation').hasClass('closed') ? $(window).height()-$('#gallery-fpall .cover-slider-navigation').height() : $(window).height(); $('#gallery-fpall .slide, #gallery-fpall .cover-slider,#gallery-fpall .slide-content').css({'height':h+'px'}); $('#gallery-fpall .slide img').css({'max-height':parseInt(h-100)+'px'}); $('#gallery-fpall .col-right').css({'max-height':h+'px'}); }); } else { $('#modaltransparent').find('.btn-close').show().on('click',function(){ $('#gallery-fpall-mobile').removeClass('cover-slider-container').hide(); $('#gallery-fpall-mobile').remove(); $('#modaltransparent').remove(); }); $('#gallery-fpall-mobile').addClass('mobile-slider-container mobile').show(); // addClass('cover-slider-container mobile'). setTimeout(function(){scrollToElement('#mobile-slide-'+vid);},300); } position_layer('klayer'); $(window).bind('resize', function(){ position_layer('klayer'); }); setTimeout(function(){ $('#klayer').css({'visibility':'visible'}); position_layer('klayer'); },500); } }); } function openGalleryLayer(id) {//console.log('opengal'); /*if($('#gallery-'+id).length) { $('#gallery-'+id).addClass('cover-slider-container').show(); $('#gallery-'+id).find('.btn-close').show().on('click',function(){ $('#gallery-'+id).removeClass('cover-slider-container').hide(); }); initCoverSlider($('#gallery-'+id)); } else */ { var vid = $(this).data('id'); $.ajax({ url: '/action/do/298', data: 'rid='+id+'&QVALIDATION=8882d3696ecfa0ae3c59aac4fd4afb6c98dc180a', type: 'get', //dataType: 'json', success: function(data) { //$('body').append(data); $('body').append('