NPL megelőzési stratégia | Deloitte Magyarország
NPL/NPE megelőzési stratégia
Rendezés helyett a megelőzésen a hangsúly
Az elmúlt néhány hét során az EKB, az EBH és az Európai Bizottság számos dokumentumot tett közzé az NPL-lel kapcsolatban végzett munkájára vonatkozóan. A közlemények az Európai Tanács 2017. júliusi, a nemteljesítő európai hitelek csökkentésére irányuló cselekvési tervét követik, melynek egyaránt célja az NPL állomány csökkentése és jövőbeni felmerülésük megakadályozása.
A Bizottság által idézett adatok szerint az EU-ban az NLP szintje 2014 IV. negyedéve óta a legalacsonyabb szintre csökkent. Mindazonáltal az NPL összvolumene jóval a válság előtti szint felett van (910 milliárd EUR), és egyenlőtlen eloszlást mutatnak az EU területét tekintve: 0,7 százaléktól 46,7 százalékig terjedően. A felsorolt indokok, illetve az egyes országokban az örökölt problémák lassú megoldása miatt a politikai döntéshozók továbbra is komoly aggályokat fogalmaznak meg.
A javasolt kezdeményezések a Tanács cselekvési tervében szereplő témák köré csoportosíthatók:
Az NPL-állományok csökkentése: a biztosítékok peren kívüli érvényesítését megkönnyítő változások elősegítik az NPL-ek másodlagos piacainak fejlődését, és nemzeti vagyonkezelő társaságok jönnek létre.
Jövőbeni felmerülésük megelőzése: új, az 1. pillér és a 2. pillér szerinti tőkekövetelmények, valamint a halasztó intézkedésekkel és az irányítással kapcsolatos útmutatások.
A kezdeményezéseket jelezték korábban, így azok nem lesznek meglepőek a bankok számára. Ugyanakkor a dokumentumok közzététele fontos mérföldkő a vita időszakát követően, és a bankoknak szorosabb együttműködést kell kezdeményezniük egymással. A Bizottság és az EBH kezdeményezései az EU összes bankjára vonatkoznak; az EKB kezdeményezései csupán a Bankunió jelentős bankjaira érvényesek. E hatókört tekintve minden bank minimálisan a jelentéstételi és tőkekövetelmények módosítását kell hogy mérlegelje. Az EBA által a prudenciális védőintézkedés bevezetéséről adott, és az elmúlt héten közzétett tanácsok becslése szerint a bankok többsége könnyedén fedezheti a tőkehatást az eredménytartalékkal.
A közlemények főbb részletei az alábbiakban olvashatók.
Az Európai Bizottság március 14-én intézkedéscsomagra vonatkozó javaslatot tett közzé az NPL-ek csökkentése érdekében. Kulcsfontosságú alkotóelemei a következők:
A bankokra jelenleg vonatkozó tőkekövetelmény-rendeletet (CRR) módosító rendelet;
A hitelszolgáltatókra, hitelfelvásárlókra és a biztosíték behajtására vonatkozó irányelv;
Az irányelv méginkább elősegítené az NPL-ek másodlagos piacainak fejlődését azzal, hogy eltörli a hitelszolgáltatások korlátait, illetve a banki kölcsönök az EU-n belüli harmadik személyek részére történő átruházásának akadályait egy EU útlevél kidolgozásával.
Nem kötelező érvényű tervezet a nemzeti vagyonkezelő társaságokra (AMC-k) vonatkozóan.
Az EBH konzultációja a nemteljesítő kitettségek (NPE-k) és az átstrukturált kitettségek (FBE-k) kezelésére vonatkozó iránymutatásokkal kapcsolatban
Az EBH március 8-án konzultációt jelentetett meg az NPE-k és az FBE-k kezelésére vonatkozó iránymutatásokkal kapcsolatban, amely vázolja az NPE stratégia kulcselemeit, és iránymutatásokat ad az átstrukturálásra vonatkozóan. A konzultáció 2018. június 8-án zárul. Főbb pontjai a következők:
Az 5 százalékos vagy magasabb NPL-hányaddal rendelkező hitelintézetek NPE stratégiát alakítsanak ki az NPE-k határidőhöz kötött csökkentése érdekében.
Az NPE workout keretrendszer irányításának és műveleteinek áttekintése.
Az átstrukturálás célja a kitettség fenntartható visszafizetéssé történő visszaalakítása, a hitelintézetek pedig kísérjék figyelemmel az átstrukturálás hatékonyságát és eredményességét is.
Iránymutatások az NPE értékvesztés mérésének és leírásának irányításával kapcsolatban.
Az EKB kiegészítése a nemteljesítő hitelekkel kapcsolatos, bankoknak szóló iránymutatásaihoz
Március 15-én az EKB közzétette a nemteljesítő hitelekkel kapcsolatos, bankoknak szóló iránymutatásaihoz tartozó végső kiegészítését, amelyben kifejtette felügyeleti elvárásait az NPL-ekre vonatkozó prudenciális céltartalékképzés szintjeivel kapcsolatban. A kiegészítést egyes csoportok vitatták, ám végül mégis bevezették. Egy 2. pillér szerinti védőintézkedést vezet be az újonnan nemteljesítő hitelekre vonatkozóan. Főbb pontjai a következők:
A teljes mértékben fedezetlen és újonnan nemteljesítő hitelekre 2 év elteltével teljes körű fedezetet kell biztosítani, a teljes mértékben fedezett NPL-ekre pedig 7 év elteltével kell teljes körű fedezetet biztosítani.
A kiegészítés a felügyeleti párbeszéd alapjául szolgál, és az EKB eseti alapon tárgyalja meg a prudenciális céltartalékképzésre vonatkozó elvárásaitól való eltérést.
A kiegészítés a 2018. április 1-jétől nemteljesítőnek minősített hitelekre vonatkozik, és az EKB bankokkal folytatott párbeszédének eredménye a 2021-es felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás (SREP) részét képezi majd.
A fentiek mindegyike felügyeleti intézkedésnek minősül annak érdekében, hogy nyomást gyakoroljanak az ágazatra az iránymutatások betartása illetve azoknak a hitelnyújtási folyamat egészébe történő integrálása céljából.
A Deloitte a következők tekintetében nyújthat segítséget:
A teljes hitelnyújtási folyamat értékelése az NPL-ek keletkezéséhez hozzájáruló esetleges hiányosságok megállapítása céljából
Az átstrukturálási / szerkezetátalakítási módszertanok értékelése a hitel hosszú távú rendezettségének eredményessége érdekében
A workout stratégia és műveletek próbára tétele annak meghatározása érdekében, hogy esetleg mely területek járulhatnának hozzá a problémás hitelek hatékonyabb szanálásához
Korai figyelmeztető rendszertechnológia kialakítása az átstrukturálás és az NPL kialakulásának elkerülése érdekében az IFRS9-hez már kidolgozott modellek segítségével
Az Ön NPE stratégiára vonatkozó dokumentumának elkészítése a szabályozó hatóság számára