⭐A ZÖLDÜLŐ BELSŐ PIAC AZ EMAS-RENDSZER PÉLDÁJÁN
A ZÖLDÜLŐ BELSŐ PIAC AZ EMAS-RENDSZER PÉLDÁJÁN
Download "A ZÖLDÜLŐ BELSŐ PIAC AZ EMAS-RENDSZER PÉLDÁJÁN"
1 BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI GAZDÁLKODÁS SZAK Nappali tagozat Külgazdasági Vállalkozás szakirány A ZÖLDÜLŐ BELSŐ PIAC AZ EMAS-RENDSZER PÉLDÁJÁN Készítette: Rásky Dorina Budapest,2 Tartalomjegyzék BEVEZETÉS A KÖZÖS KÖRNYEZETVÉDELMI POLITIKA A közös környezetvédelmi politika kialakulása A közös környezetvédelmi politika eszközrendszere Akcióprogramok Finanszírozási források Másodlagos jogforrások Az EMAS-RENDSZER BEMUTATÁSA Az EMAS meghatározása Az EMAS-rendszer kialakulása Az EMAS-rendszer működésének folyamata Miért jó az EMAS? Az EMAS II. és az MSZ EN ISO különbségei Az EMAS II. felülvizsgálata és az EVER tanulmány Az EMAS-RENDSZER MŰKÖDÉSE AZ EU-BAN Szereplők Az EMAS-rendszer fejlődése az Európai Unióban Kezdeményezések az EMAS-rendszer terjesztésére Az EMAS Awards A Zöld Béka Díj EMAS honlap ismertetése Az EMAS III. RENDELET EMAS III. kidolgozása A változtatások célja Az EMAS III. rendszerben várható változások3 5. Az EMAS-RENDSZER MŰKÖDÉSE MAGYARORSZÁGON Szereplők Az EMAS-rendszer fejlődése Magyarországon Kezdeményezések az EMAS-rendszer terjesztésére Magyarországon EMAS-Kerekasztal Magyarországi EMAS honlap INTERJÚ NYÁRI ESZTERREL, AZ OKTVF TANÁCSOSÁVAL TAPASZTALATOK AZ EMAS-RENDSZERREL KAPCSOLATBAN Interjú Ferjancsik Zsombor környezetvédelmi hitelesítővel Interjú Dr. Torma Andrással az Audi Hungaria Motor Kft-től KÖZVÉLEMÉNYKUTATÁS JAVASLAT ÖSSZEGZÉS IRODALOMJEGYZÉK ÁBRÁK JEGYZÉKE MELLÉKLETEK4 Bevezetés Szakdolgozatomban olyan témát igyekeztem feldolgozni, melynek fontossága vitathatatlan, időszerűsége megkérdőjelezhetetlen. A környezetvédelem korunk egyik nagy kihívása, az emberiség közös feladata. Egyre több szó esik róla, egyre nagyobb szerepet kap életünkben, ami egy pozitív folyamat kezdetét jelentheti. Tanulmányaim során számos tantárgy kapcsán találkoztam a környezetvédelem kérdésével, mind jobban kezdett érdekelni a közös politika ezen része. Bár nem tartozott a szűken vett törzsanyagba, több választható tantárgy keretében foglalkoztam mélyebben a közös környezetvédelmi politika egy-egy szegmensével. Rendkívül érdekes téma volt például a kvótakereskedelem működésének tanulmányozása. Szakdolgozatomban az EU környezetvédelmi politikájának célkitűzéseit, fejlődését, eredményeit kívánom ismertetni az Unióban és az Európai Gazdasági Övezetben hatályos Környezetvédelmi Vezetési és Hitelesítési Rendszer, az EMAS-rendszer példáján keresztül. Az EMAS-rendszer a közös környezetvédelmi politika egy kis szelete, mégis rendkívül hasznosnak tartom feldolgozni, hiszen ismertsége csekély, pedig alkalmazása jelentős versenyelőnyhöz juttathatja az egyes vállalatokat. Magyarországon még csak kevesen ismerik és alkalmazzák a rendszert, reményeim szerint szakdolgozatom megírásával hozzájárulhatok az érdeklődők tájékoztatásához, a rendszer megismertetéséhez. Igyekeztem minden lényeges információt összegyűjteni mind magyar, mind külföldi forrásokból, és önálló kutatással felmérni a rendszer ismertségét. Az EMAS-rendszer témája aktuális, hiszen várhatóan 2010 januárjában lép hatályba az EMAS III. rendelet. Az új rendelet számos változást fog magával hozni, melyeket bemutatok dolgozatomban. Szakdolgozatom írásakor a témában neves szakemberek véleményét kérdeztem a magyarországi helyzettel, a változtatásokkal kapcsolatban. 45 1. A közös környezetvédelmi politika A ma élő generációk számára a környezet védelme a negatív hatásoktól, állapotának megőrzése elengedhetetlenül fontos feladattá vált. A világméretű problémák megoldásában nem elég nemzeti válaszokat adni, összefogásra van szükség az egyes nemzetek között. A környezetünk védelmében folytatott harcban az Európai Unió vezető szerepet vállalt. A környezetvédelmi politika nem csupán az éghajlatváltozással szembeni fellépésre korlátozódik, hanem átfogó védelmet kíván biztosítani a környezet számára. Legfontosabb célkitűzései a környezet megóvása, védelme, minőségének javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások megfontolt és ésszerű felhasználása, a környezet regionális vagy világméretű védelmét szolgáló nemzetközi intézkedések előmozdítása, a biológiai sokféleség megőrzése, a környezetszennyezés egészségkárosító hatásainak mérséklése A közös környezetvédelmi politika kialakulása A környezetvédelmi politika nem mindig foglalt el a mostanihoz hasonló fontosságú helyet a különböző politikák között. Az ötvenes években a Római Szerződés készítése során az alapító tagállamok még nem foglalkoztak a különböző nemzeti környezetvédelmi politikák közösségi szintre emelésével. Ennek oka, hogy az egyes országok különböző fontosságot tulajdonítottak a környezetvédelemnek, továbbá nem ismerték fel azt a tényt sem, hogy a nemzeti határokat átlépő, globális problémákat nem elegendő nemzeti szinten kezelni. Az egyre gyorsabbá váló gazdasági fejlődés, az iparosodás és a mind nagyobb mértékű energia felhasználás azonban súlyos következményeket hozott magával. A környezet állapotának folyamatos romlása, az egyre súlyosabb környezeti károk komoly lépést kívántak. Világossá vált, hogy a közösségi együttműködés kialakítása elengedhetetlen a problémákkal való sikeres szembeszállás érdekében. Az 1972-ben megrendezett párizsi csúcstalálkozón döntés született a közösségi környezetvédelmi politika létrehozásáról. Ezt követte a közös környezetvédelmi szabályok kidolgozása, majd az első valóban érdemi lépés, a közös környezetvédelmi akcióprogramok kidolgozása. Az 1973-ban indított Első Akcióprogram, valamint az 1977-es Második Akcióprogram még csak mérsékelt eredményt hozott, de az 1983-ban megjelenő Harmadik Akcióprogramban már komoly előrelépés történt. Valójában ez mutatta be a közösségi 56 környezetvédelmi politika célkitűzéseit és alapelveit, és ebben a programban szerepelt először a megelőzés elve. Az Egységes Európai Okmánnyal kiegészített Római Szerződés már kiemeli a környezetvédelmi politikát, ismerteti célkitűzéseit és az eszközeit, az Akcióprogramokat. A környezetvédelmi politika fejlődését mutatja, hogy a Maastrichti Szerződés és az Amszterdami Szerződés is önálló fejezetet szentel a témának. Ezen fejezetek tartalmazzák az közös környezetvédelmi politika céljait, eszközrendszerét, alapelveket. Az EK-Szerződés 174. cikke értelmében a Közösség fontos célkitűzései: a környezet megóvása, védelme és minőségének javítása, az emberi egészség védelme, a természeti erőforrások megfontolt és ésszerű felhasználása, a környezet regionális vagy világméretű problémáival foglalkozó intézkedések nemzetközi szinten való előmozdítása (Törzsök, 2002) A környezetvédelmi Alapelvek mintegy 300 irányelvben fogalmazódnak meg. Egy részét már az akcióprogramok is tartalmazták, míg a legfontosabb elveket az EK Szerződés foglalja magába. A környezetvédelmi politika fontosnak tartja, hogy törekedjünk a károkat a már keletkezés forrásánál megszűntetni (megelőzés elve), lehetőleg kerüljük a szennyező anyagok termelését (elővigyázatosság elve), az adott problémát igyekezzünk a megfelelő szinten kezelni (szubszidiaritás elve), a különböző szektorok törekedjenek az egymás között együttműködésre (partnerség elve). A legfontosabb alapelvek kimondják, hogy a környezeti károk költsége a károkozót terheli (szennyező fizet elve), továbbá a környezetkárosítást a keletkezés helyén kell megszűntetni (keletkezési hely elve) A közös környezetvédelmi politika eszközrendszere A közös környezetvédelmi politika célkitűzéseit az akcióprogramokon kívül a másodlagos jogforrások és a finanszírozási források eszközei által kívánja a Közösség megvalósítani Akcióprogramok Az első komoly lépést az Első Akcióprogram jelentette a környezetvédelmi politika hosszú útján. Ez a dokumentum elsőként határozta meg a célokat és alapelveket. Ezek többek 67 között a szennyezés vagy környezeti ártalmak megelőzése, környezeti hatások figyelembe vétele, természeti erőforrások ésszerű használata, tudomány és technika környezetvédelmi célú fejlesztése, szennyező fizet alapelve, környezetvédelmi oktatás prioritása. Az alapelvek a nemzeti környezetvédelmi politikák alapelveire épülnek, azokkal összehangolva kerültek kidolgozásra. Bár hatása csak mérsékelten érződött, mégis mérföldkőnek tekintjük. A Második Akcióprogram érdeme, hogy a folyamatosság biztosítása mellett új területeket is kijelöl, így nem meglepő, hogy nagyon sok irányelv született ebben az időszakban. Hangsúlyozza, hogy a környezetvédelem nem áll ellentétben a gazdasági fejlődéssel. A Harmadik Akcióprogramban erőteljesen érződik a Közösség környezetvédelmi tevékenységének fontossága. Ezt támasztják alá az EK intézkedések is, melyek az eddigi irányelvek mellett a szabályozás funkcióját látják el. Ebben az időszakban vált kötelezővé a környezetvédelmi hatásvizsgálat, és került a közlekedés, az ipar és az agrárium a rendszerbe. A Negyedik Akcióprogram megerősödött jogi háttérének köszönhetően (Egységes Európai Okmány alkotmányos rangra emeli a közösségi környezeti politikát) konkrétabb célkitűzéseket fogalmaz meg. Horizontális feladatokat fogalmaz meg, így kissé háttérbe kerül az ágazati szintű programkezelés. Fő szemponttá az integrált szennyezés megelőzés válik. Az Ötödik Akcióprogram fő célja a környezeti szempontok ágazati politikába integrálása. A jelenleg is érvényes Hatodik Akcióprogram négy fő területet kiemelten érint (éghajlatváltozás, természeti és biológiai változás, környezet és egészség, természeti erőforrások és hulladék). A tennivalókat nemzeti, regionális és helyi szinten határozza meg Finanszírozási források A környezetvédelmi programokat több forrásból is finanszírozza az Európai Unió, emellett a tagállamok saját forrásai is jelentős szerepet kapnak. A közösségi finanszírozás mértéke szabályozott, a természetvédelmi intézkedéseknél 75 százalék, de elérheti akár a 100 százalékot is a közösségi környezetvédelmi jog átültetéséhez szükséges információk beszerzésénél és a technikai támogatásoknál. Egyéb esetekben a közösségi finanszírozási plafon 50 százalék, ami mutatja a környezetvédelem kiemelt helyét. Jelentős forrásokat biztosít a LIFE környezetvédelmi alap, amit az 1973/92. rendelet teremtett meg. A LIFE három programból tevődik össze, ezek: a LIFE-Nature, ami 78 természetvédelmi programokat finanszíroz; a LIFE-Environment, ami demonstrációs jellegű környezetvédelmi projektek finanszírozásáért felelős; és a LIFE-Third countries, ami a szomszédos harmadik országok környezetvédelmi projektjeinek finanszírozásában nyújt segítséget. A Kohéziós Alap is jelentős forrásokat biztosít azoknak a tagországoknak, ahol az egy főre eső GDP a közösségi átlag 90 százaléka alatt van. A Kohéziós Alapot a Maastrichti Szerződés hívta életre a környezetvédelmi és közlekedéspolitikai intézkedések finanszírozására. Ezen kívül számottevő a strukturális alapokból (főleg az Európai Regionális Alapból) és az Európai Beruházási és Fejlesztési Bankból nyújtott támogatás Másodlagos jogforrások A másodlagos jogforrások nagy része kisebb területet, szektort, esetleg terméket fed le. A vertikális irányelvekben szabályozott fő területek a természetvédelem, víz, levegő, zaj, vegyi anyagok, biotechnológia, hulladékok. A másodlagos jogforrások kisebb hányada általános kérdésekkel foglalkozik, hatósugara jóval szélesebb területet érint. Főbb horizontális irányelvek: környezeti információkkal, környezeti hatásvizsgálattal, öko-cimkével, ökoaudit rendszerrel, integrált szennyezés megelőzéssel és ellenőrzéssel kapcsolatos szabályozások. Környezeti információk A hatékony környezetvédelmi stratégiák alapját a megbízható információk képezik. Ezek az információk egyaránt fontosak az illetékes hatóságoknak, különféle érdekképviseleteknek, sőt az érdeklődőknek is. Ezek segítségével ítélhető meg az intézkedések hatékonysága. A környezeti információkra vonatkozó szabályok az alábbiak: a tagállamoknak információs kötelezettsége van az Európai Bizottság irányába a tagállamoknak kötelező információt szolgáltatni a tervezett környezetet érintő törvényalkotásokról a polgároknak jogukban áll hozzájutni minden környezetükre vonatkozó információhoz, melyekkel a tagországok, vagy a Közösség rendelkezik. A hatóságok kötelesek ezeket az információkat kérésre biztosítani. 89 Környezeti hatásvizsgálat A környezeti hatásvizsgálat elvégzésére vonatkozó irányelv lényege, hogy az egyes projektek engedélyezése előtt kötelező olyan előzetes vizsgálatokat elvégezni, melyekből kiderül, hogy az adott projekt milyen hatásokkal fog járni. Az irányelv szabályozza, hogy mely projekteknél kötelező a hatásvizsgálat elvégzése (pl.: atomerőművek, olajfinomítók, vegyi létesítmények), és mely projekteknél kell csak abban az esetben elvégezni, ha az tagállami előírás (pl.: gumiipari, élelmiszeripari létesítmények). Öko-címke A környezetvédelmi termékmegjelölés egy marketingpolitikai eszköz, ugyanis az a termék, melyen az öko-címke látható, bizonyítottan környezetbarát. Csak az használhatja termékein az öko-cimkét, aki eleget tesz a meghatározott környezetvédelmi feltételeknek. Nemcsak az előállítót, hanem az adott terméket is vizsgálják, csak azon a terméken jelenhet meg a cimke, amely bizonyítottan megfelel az egész életciklusa alatt az Európai Bizottság által felállított kritériumoknak. Integrált szennyezésmegelőzés és csökkentés - IPPC Az IPPC a környezet valamennyi elemére kiterjed, elsősorban az ipari termelés következményeitől a védi környezetünket. Az eljárás legfontosabb alapelvei: a környezeti kármegelőzés elsőbbsége, megelőzés lehetetlensége esetén a károk minimalizálására való törekvés, a legjobb elérhető technikák alkalmazása, a már meglévő károk helyreállításának szükségessége (Törzsök, 2002) Közösségi környezeti menedzsment és környezeti audit rendszer Az 1936/93-as rendelet alapján az egyes ipari vállalatok lehetőséget kaptak a környezeti menedzsment és környezeti audit rendszerben való részvételre. A rendszer az önkéntesség elvén működik, a vállalatok saját belátásuk szerint dönthetnek. A rendszer lényege, hogy környezetbarát termelési folyamatot tesz lehetővé, melynek alapját maga a vállalat dolgozza ki környezetvédelmi politikájában. A megvalósításért a környezetvédelmi menedzsment felelős. Ebben a rendszerben különösen nagy hangsúlyt kap a környezet folyamatos tájékoztatása. 910 2. Az EMAS-rendszer bemutatása Dolgozatom további részében a Közösségi környezeti menedzsment és környezeti audit rendszer működését, fejlődését fogom bemutatni az Európai Unióban és Magyarországon. Igyekszem saját kutatásomra támaszkodva következtetéseket levonni a magyarok környezetvédelemhez való hozzáállásáról. A dolgozat utolsó részében pedig saját véleményemet írom le a rendszer működésével kapcsolatban, továbbá javaslatot teszek az EMAS-rendszer bevezetésére a Budapesti Gazdasági Főiskolán Az EMAS meghatározása Az EMAS (Eco-Management and Audit Scheme) az Európai Unióban és az Európai Gazdasági Térségben működő, önkéntes elven alapuló környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer, melyet legnagyobb számban ipari vállalatok alkalmaznak. Legfőbb céljának tekinti, hogy egyrészről értékelje és fejlessze a résztvevő szervezetek környezetvédelmi teljesítményét, másrészről erről a fejlődési folyamatról folyamatosan tájékoztassa a nyilvánosságot Az EMAS-rendszer kialakulása Az 1993-ban kibocsátott rendelet az angol elnevezés (Eco-Management and Audit Scheme, EC1836/93) rövidítéseként vált ismertté. Az EMAS I. rendelet értelmében a környezeti teljesítményük javítását célként kitűző iparvállalatok lehetőséget kaptak környezetvédelmi nyilatkozatuk hitelesíttetésére, majd nyilvánosságra hozására. A rendelet önkéntes elven működik, csak a tagországokra nézve tartalmaz kötelező érvényű feladatokat (pl.: intézményrendszer kiépítése). A vállalatok, szervezetek döntésén múlik, hogy alávetik-e magukat a rendelet követelményeinek. Amennyiben egy vállalat úgy dönt, hogy részt akar venni a hitelesítési folyamatban, környezeti teljesítményének javítására vonatkozó célkitűzéseket kell megfogalmaznia, és tevékenységét ez irányba fordítania. Bár a rendelet 1011 elsődleges területe az ipar volt, a 14. cikk értelmében a tagországok más, iparon kívülálló szektorokra is kiterjeszthették az alkalmazást. Röviddel az első rendelet hatályba lépését követően, 1997-től egy új változatot kezdett kidolgozni az Európai Unió, végül az átdolgozott EMAS II. rendelet (EC 761/2001) 2001-ben jelent meg. Számos pontban hozott változást, mely előremutató fejlődést tükröz. A 2001-es rendelet értelmében az összes szektor részt vehet a rendszerben, köztük a helyi önkormányzatok és az oktatás is. A követelmények könnyebb megvalósítása érdekében a rendelet átvette az ISO14001 szabvány (környezetirányítási rendszerek nemzetközileg elismert szabványa) szerkezetét, így azoknak a vállalatoknak, akik korábban már rendelkeztek ISO14001 hitelesítéssel, egyszerűbbé vált az EMAS-rendszernek való megfelelés. További ösztönző eszköz az EMAS-logó alkalmazhatósága a hitelesített szervezet hivatalos iratain, marketing anyagain. A környezetvédelmi nyilatkozat hangsúlyosabb szerepet kapott, mely segíti a hatékony kommunikáció kialakítását a nyilvántartott szervezetek között. Az új rendelet fokozottan figyel a vállalati döntések indirekt hatásaira. A 11. cikkben kitér a szervezetek részvételének ösztönzésére, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra. A különböző tájékoztatók, a közbeszerzésekhez való hozzáférés megkönnyítése, technikai segítségnyújtás, ésszerű nyilvántartási díjak, ösztönző programok mind a szervezetek könnyebb bekapcsolódását hivatottak segíteni. Az új rendelet EMAS II. néven vált ismertté, érvénybe lépésével egy időben 1836/93/EGK rendelet hatályát vesztette Az EMAS-rendszer működésének folyamata Az EMAS-rendszer bevezetése egy viszonylag hosszú folyamat, de az adott szervezet elhivatottságán és hozzáállásán is nagyban múlik, hogy mennyi időre van szüksége a feltételek teljesítéséhez. A következő részben igyekszem végigvenni a legfőbb lépéseket, teljesítendő kritériumokat a nyilvántartásba vételhez vezető úton. 1. Vezetői döntés Első lépésként a lehető legtöbb információt érdemes gyűjteni a rendszerről. A döntést nagyban befolyásolja a teljesítendő kritériumok, pénzügyi költségvonzat, a szervezet szellemi 1112 és anyagi erőforrásai. Az információk mérlegelése után döntés születik/születhet az EMASrendszer bevezetéséről. 2. Előzetes környezeti állapotfelmérés A rendelet VI. és VII. melléklete meghatározza az állapot felmérésre vonatkozó követelményeket, melynek az alábbi területre kell kiterjednie: jogi, hatósági és egyéb, a szervezet által elfogadott követelmények; minden jelentős környezeti hatással bíró környezeti tényező meghatározása a VI. melléklet szerint, megfelelően minősítve és számszerűsítve, a jelentős hatások nyilvántartásának összeállítása; a VI. melléklet 6.4. pontjának megfelelően a környezeti hatások jelentőségének értékelésekor alkalmazott kritériumok ismertetése; az összes létező környezetvédelmi vezetési gyakorlat és eljárás vizsgálata; a korábbi káresetek vizsgálatai nyomán történtek értékelése (Magyar EMAS honlap, Az EMAS rendelet követelményei) 3. Környezetvédelmi vezetési rendszer A hitelesítésre jelentkezett szervezeteknek teljesíteni kell a hatályos rendelet követelményeit, melyeket az I-A melléklet tartalmaz, és megegyezik az MSZ EN ISO 14001: pontjában felsorolt követelményekkel, továbbá a I-B mellékletben szereplő feltételeket. A rendelet kimondja, hogy a nyilvántartásba jelentkezett szervezeteknek környezetvédelmi vezetési rendszereket kell kiépíteniük. Az ISO és EMAS által előírt kritériumok: I-A.1. Általános követelmények I-A.2. Környezeti politika I-A.3. Tervezés I-A.4. Bevezetés és működés I-A.5. Ellenőrzés és korrekciós intézkedések I-A.6. Vezetőségi értékelés Az EMAS rendszerbe bejelentkezett szervezeteknek kiemelt figyelmet kell szentelniük az alábbi területekre: - jogi megfelelés 1213 - környezeti teljesítmény - külső kommunikáció - alkalmazottak bevonása 4. Belső ellenőrzés, oktatás, bevezetés A belső ellenőrzések célja elsősorban annak biztosítása, hogy a szervezet tevékenysége megfelel a kidolgozott eljárásoknak. Fontos cél még az esetleges eljárási problémák megállapítása is, hogy azokat időben javítani lehessen. Az ellenőrzést végző megbízott külső személy (vagy maga a szervezet) megvizsgálja a környezetvédelmi vezetési rendszert, azt, hogy a szervezet megfelel-e a környezetvédelmi politikájának és programjának, a rá vonatkozó jogszabályoknak. A rendszer bevezetése nem valósulhat meg a minden érintettre kiterjedő tájékoztatás, oktatás nélkül (az EMAS különösen nagy jelentőséget tulajdonít az alkalmazottak bevonására), hiszen a rendszer bevezetésével megváltoznak feladataik, az egész szervezet átalakul. A bevezetési folyamat akkor mondható befejezettnek, ha napi szinten zökkenőmentesen működik, az érintettek elsajátították a rájuk vonatkozó feltételeket. A bevezetés befejezésével elkezd a rendszer működni, már csak 1 lépésre áll a nyilvántartásba vételtől. 5. Környezetvédelmi nyilatkozat készítése A rendelet III. melléklete megfogalmazza a környezeti nyilatkozattal kapcsolatos követelményeket. Rendeltetése a külső érdekeltek tájékoztatása és a hitelesítéshez szükséges információk felsorolása. Célja, hogy az érintettek korrekt, hiteles forrásból tájékozódhassanak a szervezet tevékenységét illetően (környezeti teljesítmény javítására erőfeszítések, eredmények), így bizalom épülhessen ki a szervezet és partnerei, állampolgárok között. Tartalmi elemek: szervezet bemutatása, összefoglalás a tevékenységekről, termékekről, szolgáltatásokról és esetleges anyavállalati kapcsolatokról; környezeti politika és környezetvédelmi vezetési rendszer rövid leírása; a tevékenységek legjelentősebb környezetvédelmi hatásainak leírása és magyarázata; a legfontosabb környezeti célok és előirányzatok leírása; 1314 a szervezet tervezett céljaihoz képest elért környezetvédelmi teljesítményének bemutatása a rendelkezésre álló adatok segítségével; a környezeti teljesítmény egyéb tényezői, többek között a jelentős környezeti hatásokkal kapcsolatos jogszabályi előírások teljesítését, a környezeti hitelesítő neve és akkreditációs száma, valamint a legközelebbi érvényesítés időpontja. (Magyar EMAS honlap, Az EMAS rendelet követelményei) A környezetvédelmi nyilatkozat kettős feladata miatt (külső kommunikáció, hitelesítés alapja) meg kell találni az arany középutat a tartalmi és formai elemek között. Egyfelől igényes kivitelezés és megjelenés, közérthető nyelvezet; másfelől korrekt, szakmai és pontos megfogalmazás, részletes adatok kell, hogy jellemezzék a nyilatkozatot. Az elkészült nyilatkozatot hitelesíttetni kell egy akkreditált környezeti hitelesítővel (hitelesítő szakember, bővebben az 5.1. fejezetben). Amennyiben megfelelőnek találja, vagyis a valósággal megegyezik a nyilatkozat szövege, és teljesíti a rendelet követelményeit, hitelesítő okirattal igazolja azt. 6. Nyilvántartásba vétel A hitelesített környezetvédelmi nyilatkozatot, a szervezet adatait, a nyilvántartásba vételi díjat (Magyarországon jelenleg a bevezetés szakaszában nem állapítanak meg nyilvántartásba vételi díjat, de ez a jövőben sajnos változni fog) az Illetékes Testületnek (bővebben az Illetékes Testületről az 5.1. fejezetben) kell eljuttatni, ahol a nyilvántartásba vétel is történik majd. Amennyiben mindent rendben találnak, nyilvántartásba kerül a kérelmező szervezet, és nyilvántartási számot kap, ezzel együtt jogosultságot szerez az EMAS-logó alkalmazására. 7. Környezetvédelmi nyilatkozat évenkénti frissítése és háromévenkénti érvényesítése A környezetvédelmi nyilatkozatnak két formája van, melyeket időnként frissíteni kell a nyilvántartásban szereplő szervezeteknek. Az egyszerűsített környezetvédelmi nyilatkozatot évente, míg a teljes nyilatkozatot háromévente kell környezetvédelmi hitelesítővel érvényesíttetni. Ugyanakkor a kis- és közép vállalkozások kérhetnek könnyítést, miszerint az egyszerűsített nyilatkozatot csak kétévente és a teljes környezetvédelmi nyilatkozatot csak négyévente kell frissíteniük. 1415 8. A környezetvédelmi nyilatkozat nyilvánosságra hozása Utolsó lépésként a hitelesített környezetvédelmi nyilatkozatot nyilvánossá és mindenki számára hozzáférhetővé kell tenni, így tudja maradéktalanul ellátni feladatát. 1.sz.ábra: Az EMAS bevezetésének lépései Forrás: Magyar EMAS honlap (www.emas.kvvm.hu) 2.4. Miért jó az EMAS? Az EMAS-rendszert manapság még sokan nem ismerik, pedig a mai felgyorsult, versenyorientált világban fontos tisztában lenni az EMAS által nyújtott előnyökkel, hiszen a megfelelő alkalmazással jelentős versenyelőnyre tehet szert az adott vállalat, szervezet. A vállalkozások igyekeznek a hatóságokkal minél jobb kapcsolatot kiépíteni a zökkenőmentes működés érdekében. A környezetvédelmi menedzsment rendszerek mindenképpen jó kiindulási alapot biztosítanak ehhez, hiszen tükrözik az adott szervezet látásmódját, célkitűzéseit, sőt világos képet festenek környezeti tevékenységéről (környezeti nyilatkozat). Garantálják a kötelező környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelést. 1516 Mindezen erőfeszítések pozitív képet festenek a szervezetről, amit a hatóságok nem ritkán konkrét kedvezményekkel (pl.: ritkább ellenőrzés), bizalommal honorálnak. Nemcsak a hatóságok irányába közvetít nyíltságot a rendszer, hanem a szervezetekkel kapcsolatban álló csoportok felé is. A szigorú feltételrendszernek megfelelő szervezet erőfeszítéseit elismerik partnerei, ami segít jobb, bizalmasabb kapcsolatot kiépíteni. A legfontosabb előnyök, melyek összessége jelentős versenyelőnyt eredményezhet az adott szervezetnek: A nyilvántartásba vétel egyik feltétele, hogy a szervezet felmérje környezeti tevékenységét, a környezetre gyakorolt hatását, környezetvédelmi tervet készítsen, és természetesen alkalmazza azt. Ennek következtében a szervezet környezeti, gazdasági teljesítménye javul, hatékonyabban tud működni, így eredményesebbé válhat. Ezek az előnyök pedig mind a termelő, mind a szolgáltató és közszférában megmutatkoznak. Az előzetes felmérés során olyan területek is feltárásra kerülnek, amelyekről korábban nem is gondolták volna, hogy lehetséges hatékonyság növelés. A rendszer követelménye a szervezet dolgozóinak, tagjainak környezettudatossága, melynek elérése viszonylag hosszú folyamat, de hosszú távon ez is hozzájárul a környezeti teljesítmény javulásához. A káros, veszélyes anyagok kibocsátásának csökkentése, vagy más anyagokkal való helyettesítése nemcsak a környezeti károk csökkenéséhez, de jelentős megtakarításokhoz vezethet. Az EMAS eszköz és intézményrendszere garantálja, hogy a nyilvántartásba vett szervezet teljes mértékben megfelel a környezetvédelmi jogszabályoknak. Az EMAS-logót jogában áll a nyilvántartásba vett szervezeteknek az előírtak szerint (lásd később) használni, ami hatékony kommunikációs eszköz lehet a szervezettel kapcsolatban állók felé, hiszen bizonyítja, hogy az megfelelt az EMAS kritériumoknak. 1617 A környezetvédelmi nyilatkozat segít megmutatni a szervezet környezet iránti elkötelezettségét, ami pozitív képet alakít ki róla. További előnye az EMAS-rendszernek, a nála jóval ismertebb ISO szabványhoz képest, hogy többletértéket képvisel. Ezt a két környezet menedzsment rendszer összehasonlításával kívánom a következőkben kifejteni Az EMAS II. és az MSZ EN ISO különbségei Az egyszerűbb nyilvántartásba vételi folyamat érdekében a Bizottság úgy döntött, hogy a nemzetközi szabvány (MSZ EN ISO 14001) 4. pontjának felépítését változatlan formában beemeli a rendeletbe, viszont egyes területeken szigorúbb feltételeket szab. Többek között ezek a pontok adják az EMAS többletértékét. Az alábbi pontokban tapasztalható eltérés az EMAS és az MSZ EN ISO között: 1. Az EMAS-rendszer szerint hitelesített szervezet köteles előzetes környezeti átvilágítást végezni, míg a nemzetközi szabvány nem követeli meg. 2. Az EMAS-rendszerben nyilvántartásba vett szervezetek kötelesek nyilvánosságra hozni a környezeti nyilatkozatukban a környezeti politikára, környezeti programra, környezetvédelmi vezetési rendszerre és környezeti teljesítményre vonatkozó adatokat. Az ISO szabvány szerint csak a környezeti politikának kell nyilvánosnak lennie. 3. Az EMAS-rendszerben résztvevő szervezetek kötelesek környezeti nyilatkozatukat évente érvényesíteni, az ISO szabványban nincs kötött időintervallum. 4. A szervezetek az EMAS-rendszerben nemcsak a közvetlen, de a közvetett környezeti hatásokat (beszállítók, partnerek tevékenységéből fakadó hatások) is számba veszik, és törekednek arra, hogy a partnereik is megfeleljenek környezeti politikájuknak. 1718 5. Az általam leglényegesebbnek tartott eltérés a jogszabályi megfelelés garanciája. Az EMAS követelményrendszere biztosítja, hogy a nyilvántartásba vett szervezet megfelel a környezetvédelmi jogszabályoknak, míg az ISO csak az arra való törekvés szándékának kinyilatkoztatását követeli meg. Az EMAS I. rendszerhez képest az ISO szerint tanúsított szervezetek a jelenleg is hatályos EMAS II. követelményeinek könnyebben megfelelnek, ugyanis a 2001-es rendelet az ISO pontjának felépítését egy az egyben átvette bizonyos többletkövetelményekkel kiegészítve. Így az ISO szabvány szerint hitelesített szervezetek fontos lépése lehet az EMASrendszer bevezetése a zöld úton Az EMAS II. felülvizsgálata és az EVER tanulmány Az EMAS 2005-ös bizottsági felülvizsgálata során azonosították a rendszer erősségeit és gyengeségeit, továbbá javaslat készült hatékonyságának növelésére. A felülvizsgálattal párhuzamosan több kutatás is folyt az EMAS-rendszerrel kapcsolatban. Az EVER tanulmány a Bizottság megbízásából készült. Az európai vállalatok EMAS-szal kapcsolatos motivációit, az EMAS-ban résztvevő szektorok összetételét, az EMAS-rendszer működését vizsgálta. A tanulmány alapját korábbi kutatások, esettanulmányok, meglévő szakirodalom alkotta. A kutatás eredményeit nyilvánosságra hozták, amiket az érintettek egy workshop keretében vitattak meg. Az EVER tanulmány hasonló következtetésekre jutott, mint a Bizottság által folytatott felülvizsgálat, ezért tartottam fontosnak megemlítését. A tanulmány kimutatta, hogy az EMAS-rendszerbe belépő szervezetek a legmagasabb szintet érhetik el a környezeti tevékenységük fejlesztését tekintve. A felülvizsgálat megállapította, hogy mikro szinten az EMAS elérte célját, vagyis a résztvevő szervezetek környezeti tevékenysége jelentősen fejlődött, különösen az alábbi területeken: 18 Több megjelenítése
2013.3.19. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 76/1 II (Nem jogalkotási aktusok) HATÁROZATOK A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2013. március 4.) az EMAS rendszerben való részvételhez szükséges lépéseket meghatározó Részletesebben MAGYARORSZÁG ÉS NÉMETORSZÁG ÖSSZEHASONLÍTÁSA A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS INDIKÁTORAINAK TÜKRÉBEN
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR GAZDASÁGDIPLOMÁCIA ÉS NEMZETKÖZI MENEDZSMENT SZAK Nappali tagozat EU-kapcsolatok szakirány MAGYARORSZÁG ÉS NÉMETORSZÁG ÖSSZEHASONLÍTÁSA A FENNTARTHATÓ Részletesebben A KÖRNYEZETVÉDELEM MAGYARORSZÁGI HELYZETE
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI KOMMUNIKÁCIÓ SZAK Esti tagozat Európai üzleti tanulmányok szakirány AZ EURÓPAI UNIÓ KÖRNYEZETVÉDELMI POLITIKÁJA ÉS A KÖRNYEZETVÉDELEM Részletesebben A LIFE BALATON PROJEKT SIKERESSÉGÉNEK
BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI KOMMUNIKÁCIÓ SZAK NAPPALI TAGOZAT EU-KAPCSOLATOK SZAKIRÁNY A LIFE BALATON PROJEKT SIKERESSÉGÉNEK VIZSGÁLATA A projekt keretében megvalósult Részletesebben Környezetvédelem és EU-csatlakozás
E ENG M IS ÉRINT Környezetvédelem és EU-csatlakozás Budapest 2002 Szerzõk: ÕRI ISTVÁN (I IV.), BARTHA PÉTER (V VII.) KÖRNYEZETVÉDELEM ÉS EU-CSATLAKOZÁS E ENG M IS ÉRINT Felelôs kiadó: A Magyar Köztársaság Részletesebben EU rendelet a környezetvédelmi vezetésről
EU rendelet a környezetvédelmi vezetésről Kiadja a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium Tervezés és nyomdai kivitelezés: Sásdi Kiadó és Nyomda Kft. Felelős vezető: Sásdi Zoltán Illusztráció: Tréfás Részletesebben Notified Body 1417. >> ISO 14001:2004, az új KIR szabvány. >> Fókuszban az élelmiszerbiztonság. >> KEVIÉP Kft. Szakértelem Biztonság Minôség
2005. június II. évfolyam, 5. szám ÉMI-TÜV Bayern Minôségügyi és Biztonságtechnikai Kft. Központ: H-2000 Szentendre Dózsa György út 26. Tel.: (+36) 26 501-120 Fax: (+36) 26 501-150 e-mail: igazgatosag@emi-tuv.hu Részletesebben Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI KOMMUNIKÁCIÓ SZAK Nappali tagozat EU Kapcsolatok szakirány
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI KOMMUNIKÁCIÓ SZAK Nappali tagozat EU Kapcsolatok szakirány AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZÖSSÉGI PROGRAMJAINAK ÉS A PÁLYÁZÁS FOLYAMATÁNAK BEMUTATÁSA Részletesebben A szelektív hulladékgy űjtés hum án vonatkozásainak vizsgál ata
A szelektív hulladékgy űjtés hum án vonatkozásainak vizsgál ata A vizsgálatok módszerének értékelése, új módszerek fejlesztése Vityi Andrea Nyugat-Magyarországi Egyetem Erdőmérnöki Kar Kitaibel Pál Környezettudományi Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ KÖRNYEZETVÉDELMI SZABÁLYOZÁSA FEJLŐDÉSÉNEK HATÁSA A HAZAI KÖRNYEZETVÉDELMI IGAZGATÁS FEJLESZTÉSÉRE*
Pro Publico Bono Online Támop Speciál 2011 Közigazgatástudományi Kar TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR-2010-0005 GELLÉRTHEGYI ISTVÁN AZ EURÓPAI UNIÓ KÖRNYEZETVÉDELMI SZABÁLYOZÁSA FEJLŐDÉSÉNEK HATÁSA A HAZAI KÖRNYEZETVÉDELMI Részletesebben Az IPPC irányelv végrehajtásának alakulása az Európai Unióban és Magyarországon
Az IPPC irányelv végrehajtásának alakulása az Európai Unióban és Magyarországon Az IPPC irányelv végrehajtásának alakulása az Európai Unióban és Magyarországon Magyar Természetvédők Szövetsége, Budapest Részletesebben MARKETING LEHETŐSÉGEK A KÖRNYEZETVÉDELEMBEN A DOPPSTADT HUNGÁRIA KFT. MARKETINSTRATÉGIÁJÁN KERESZTÜL
BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR KERESKEDELEM ÉS MARKETING SZAK Nappali tagozat Nemzetközi marketing szakirány MARKETING LEHETŐSÉGEK A KÖRNYEZETVÉDELEMBEN A DOPPSTADT HUNGÁRIA Részletesebben A magyar civil szervezetek részvétele az európai uniós Strukturális Alapokra vonatkozó operatív programok tervezésében és végrehajtásában
A magyar civil szervezetek részvétele az európai uniós Strukturális Alapokra vonatkozó operatív programok tervezésében és végrehajtásában Zárótanulmány a kérdőívek és interjúk feldolgozása alapján A kutatást Részletesebben A vállalati környezetvédelmi tevékenység szerepe a versenyképességben, a piaci sikerességben
Budapesti Corvinus Egyetem Gazdálkodástudományi Ph.D. Program A vállalati környezetvédelmi tevékenység szerepe a versenyképességben, a piaci sikerességben Ph.D. értekezés Készítette: NÉMETH PATRÍCIA Témavezető: Részletesebben Fenntartható elmélet - Fenntarthatatlan gyakorlat?
Fenntartható elmélet - Fenntarthatatlan gyakorlat? Milliárdok a fenntarthatóságért? Második jelentés Fenntartható elmélet - Fenntarthatatlan gyakorlat? Milliárdok a fenntarthatóságért? Második jelentés Részletesebben A MAGYAR TÁRSASÁGI JOG VÁLTOZÁSAI AZ EURÓPAI UNIÓS JOGHARMONIZÁCIÓ TÜKRÉBEN
BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR KÜLGAZDASÁGI SZAK Levelező tagozat Logisztika szakirány A MAGYAR TÁRSASÁGI JOG VÁLTOZÁSAI AZ EURÓPAI UNIÓS JOGHARMONIZÁCIÓ TÜKRÉBEN Budapest, Részletesebben A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A Városi Környezet Tematikus Stratégia előkészítő anyaga
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2004. február 2. COM(2004)60 végleges A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, AZ EURÓPAI SZOCIÁLIS ÉS GAZDASÁGI BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK A Részletesebben A ZÖLD KÖZBESZERZÉS HAZAI MŰKÖDÉSI RENDSZERÉNEK KIALAKÍTÁSA
Környezettudományi Központ Center for Environmental Studies 1094 Budapest, Angyal u. 15/b. fszt. 4. Tel: (1) 455-8055, Fax: (1) 216-0911 e-mail: mail@ktk-ces.hu, http:// www.ktk-ces.hu A ZÖLD KÖZBESZERZÉS Részletesebben 3. Az Európai Unió vállalkozásfejlesztési politikája, különös tekintettel az építőiparra
Az Európai Unió vállalkozásfejlesztési politikája 75 3. Az Európai Unió vállalkozásfejlesztési politikája, különös tekintettel az építőiparra Az Európai Unióban a kis- és középvállalkozások adják a foglalkoztatottság Részletesebben Nemzetközi kitekintés a foglalkozási rehabilitációs célú munkaerő-piaci hálózatok működésére
Nemzetközi kitekintés a foglalkozási rehabilitációs célú munkaerő-piaci hálózatok működésére Szerző: Dr. Szabó Gyula A háttértanulmány a TÁMOP 5.3.8-11/A1-2012-0001 kódszámú "Rehabilitáció - Érték - Változás Részletesebben Készült a munkavédelmi bírságok felhasználása során nyújtott támogatással
Az eredeti mû: The Use of Occupational Safety and Health Management Systems in the Member States of the European Union Experiences at company level ISBN 92-95007-59-X Luxembourg: Office for Official Publications Részletesebben A minőség- és eredettanúsítás lehetősége és alkalmazása a magyar erdőgazdálkodásban
1 DOKTORI PH.D. ÉRTEKEZÉS Ssz: 91. Bodnár Sándor: A minőség- és eredettanúsítás lehetősége és alkalmazása a magyar erdőgazdálkodásban Roth Gyula Erdészeti és Vadgazdálkodási Tudományok Doktori Iskola Erdészeti Részletesebben ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK ÉS PROGRAMOK TERÜLETFEJLESZTÉSI HATÁSAINAK ÉRTÉKELÉSE
VÁTI Kht. - Területfejlesztési Igazgatóság Elemző és értékelő iroda ÁLLAMI TÁMOGATÁSOK ÉS PROGRAMOK TERÜLETFEJLESZTÉSI HATÁSAINAK ÉRTÉKELÉSE 2004. június VÁTI Magyar Regionális Fejlesztési és Urbanisztikai Részletesebben 1. AZ EURÓPAI UNIÓ KÖRNYEZETVÉDELME ÉS HULLADÉKGAZDÁLKODÁSA...7 1.1. AZ EU KÖRNYEZETVÉDELMI POLITIKÁJÁNAK JOGFORRÁSAI ÉS ALAPELVEI,
Vállalkozók Európában 3 Tartalomjegyzék 1. AZ EURÓPAI UNIÓ KÖRNYEZETVÉDELME ÉS HULLADÉKGAZDÁLKODÁSA...7 1.1. AZ EU KÖRNYEZETVÉDELMI POLITIKÁJÁNAK JOGFORRÁSAI ÉS ALAPELVEI, KÖRNYEZETVÉDELMI JOG FELOSZTÁSA...7 Részletesebben Megvédhetjük-e természeti értékeinket?
Miskolci Egyetem Állam-és Jogtudományi Kar Megvédhetjük-e természeti értékeinket? Természet- és madárvédelmi szabályok hazánkban és az EU-ban Agrár- és Munkajogi Tanszék Konzulens: Dr. Fodor László Egyetemi Részletesebben Láthatatlan hatalom az Európai Unióban: Az Európai Beruházási Bank
EIB Tények 1 Láthatatlan hatalom az Európai Unióban: Az Európai Beruházási Bank Az Európai Beruházási Bank (EIB) az egyik legnagyobb nemzetközi hitelintézet: több hitelt folyósít különböző befektetésekre, Részletesebben A beszállítói programoktól a Klaszter-támogatásig 1. 2006. szeptember 29.
1 MUNKAFÜZET 18. A BESZÁLLÍTÓI PROGRAMOKTÓL A KLASZTER-TÁMOGATÁSIG NEMZETKÖZI TAPASZTALATOK, HAZAI LEHETŐSÉGEK Sass Magdolna (MTA KTI) Czakó Veronika (ICEG EC)- -Oszlay András (ICEG EC) Szanyi Miklós (MTA Részletesebben HUMÁNERŐFORRÁS-FEJLESZTÉSI LEHETŐSÉGEK GYŐR TÉRSÉGÉBEN KÉT GYAKORLATI PÉLDÁN KERESZTÜL
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR Nemzetközi Kommunikáció szak Nappali tagozat Európai Kapcsolatok szakirány HUMÁNERŐFORRÁS-FEJLESZTÉSI LEHETŐSÉGEK GYŐR TÉRSÉGÉBEN KÉT GYAKORLATI Részletesebben TETT TEHETSÉG, ELKÖTELEZETTSÉG, TUDÁS, TRADÍCIÓ
TETT TEHETSÉG, ELKÖTELEZETTSÉG, TUDÁS, TRADÍCIÓ TETT TEHETSÉG, ELKÖTELEZETTSÉG, TUDÁS, TRADÍCIÓ II. kötet Válogatás a ZSKF Nemzetközi és Politikai Tanulmányok Intézetének hallgatói dolgozataiból Szerkesztette: Részletesebben Környezeti kérdések, szabályozás az EU-ban és Magyarországon