Nagy változások előtt áll az EP | Euronews
Nagy változások előtt áll az EP
Új szelek fújdogálnak az Európai Parlamentben. A britek távozását követően csökkenni fog a képviselőtestület létszáma. Az EP elutasítja az ötletet, hogy néhány tagját ne nemzeti, hanem egyetlen európai listán válasszák meg. De támogatja, hogy az Európai Bizottság leendő elnökét a pártcsaládok jelöljék.
“Ha valakit Helsinkitől Lisszabonig egyazon listán választanak meg, akkor nem lesz, aki hozzá fordulhat, aki kérdéseket tehet fel neki, aki számon kérhetné, ha hibázik” – állítja Elmar Brok német néppárti képviselő.
A Brexit után 73 fővel fog csökkenni a parlament létszáma. Az elfogadott jelentés indítványozza, hogy ebből 46-ot tartsanak fenn a jövőbeni tagállamoknak, és 27-et osszanak szét azon országok között, akiknek eleve több képviselői mandátum járna.
“Ha az európai politikai pártok jelölnék az Európai Bizottság elnökét, akkor ezeknek a személyeknek egy közös európai listán kéne szerepelniük. Az Európai Néppárt elutasítja az elsőt, de támogatja a másodikat. Érzésem szerint azért, mert Emmanuel Macron francia elnök pont az ellenkezőjét akarja: támogatja a páneurópai listát, de elutasítja a csúcsjelöltek állítását” – vélekedik Philippe Lamberts belga zöldpárti képviselő.
Jean-Claude Juncker a 2014-es EP-választásokon az Európai Néppárt jelöltjeként kampányolt a bizottsági elnöki tisztért. Az ötlet hívei szerint a módszer bevált “A csúcsjelöltek indításának megtorpedózása visszalépés lenne és rossz üzenetet küldene. Az új rendszer példa arra, hogyan lehet javítani a választás folyamatát, és átláthatóbbá, érdekesebbé tenni a polgárok számára”- mondja Janis Emmanoulidis kutató.
Az európaiak 2019 májusában fogják megválasztani a következő Európai Parlamentet.
Csúcsjelöltek indulnának az EU Bizottság elnöki posztjáért
Valós nézet