CO-OP HUNGARY Nagykereskedelmi és Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság. A COOP FRANCHISE üzletviteli know-how-jának összefoglaló leírása - PDF
CO-OP HUNGARY Nagykereskedelmi és Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság. A COOP FRANCHISE üzletviteli know-how-jának összefoglaló leírása
Download "CO-OP HUNGARY Nagykereskedelmi és Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság. A COOP FRANCHISE üzletviteli know-how-jának összefoglaló leírása"
1 CO-OP HUNGARY Nagykereskedelmi és Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság A COOP FRANCHISE üzletviteli know-how-jának összefoglaló leírása A franchise szerződés 1. sz. melléklete Budapest,
2 2 A Coop üzletlánc franchise rendszerben működik. A Co-op Hungary Zrt (Átadó) a vele szerződéses jogviszonyban lévő Coop üzlet tulajdonosok (Átvevő) részére biztosítja az általa kidolgozott és működtetett franchise rendszerben való részvételt. A franchise rendszer az Átvevők számára olyan lehetőséget biztosít, melynek keretében a vásárlók igényeit magasabb színvonalon képes kiszolgálni, valamint a franchise rendszerben az Átvevők részéről elérhető kondíciók igénybevételével lehetőséget biztosít az Átvevőknek az üzletek gazdaságosabb működtetésére A Coop franchise üzletvitelének rendszerbe foglalása I. A Coop franchise szakmai irányítása A Coop lánc alapegysége a Coop üzlet / besorolása szerint: Mini Coop, Coop, Maxi Coop, Coop Szupermarket /, amely a szerződő felek döntése és megállapodásos feltételeinek elfogadása alapján vesz részt az együttműködésben. A Coop üzlet működésének részletes szabályait az Üzletlánc Kézikönyv tartalmazza. 1./ A Coop franchise szervezete: A Coop Franchise működtetését az Átadó igazgatósága által meghatározott szabályok szerint az Átvevők által delegált személyekből álló vezető testület, valamint szakmai-tanácsadó testületek, Átadó szervezetének alkalmazottai, Átvevők régiós központjai szervezeteinek alkalmazottai, illetve Átvevők kijelölt munkatársai irányítják és ellenőrzik Az Ügyvivő Testület: A Coop franchise szakmai irányítását az Átadó képviselőiből és az Átvevők régiós szervezetei által kijelölt képviselőkből álló Ügyvivő Testület végzi. Az Ügyvivő Testület jogosult dönteni minden, a Coop franchise szakmai irányítását és fejlesztését jelentő kérdésekben. Az Ügyvivő Testület a döntései előkészítése érdekében szakbizottságokat hozhat létre. Az Ügyvivő Testület a Coop franchise-t érintő határozatait megküldi valamennyi franchise Átvevőnek, illetve az abban közreműködő személynek, akik (amelyek) azokat kötelesek a határozat szerint végrehajtani Regionális Szakmai Bizottság: A Regionális Szakmai Bizottság az Ügyvivő Testület régiós szervezete. A Regionális Szakmai Bizottság eljárási, szavazási rendjét önmaga állapítja meg. A Regionális Szakmai Bizottságok hatásköre: - A Regionális Szakmai Bizottság ellenőrzi a regionális szervezeteknél, vevőközpontoknál és üzleteknél a kialakított követelményrendszerének megvalósulását, helyi szinten szervezi az áruforgalmi, közös beszerző-, akciós-, reklám- és marketing tevékenységet, az oktatást. - A Regionális Szakmai Bizottság a Coop csoport szintű feladatok / üzleti tevékenység / összehangolása érdekében folyamatosan kapcsolatot tart a saját regionális szervezetével.
3 Láncmenedzserek: - Az üzletlánchoz csatlakozott Coop üzleteknél a Regionális Szakmai Bizottság folyamatosan ellenőrzi a kereskedelmi (franchise) szerződésben foglalt feltételek megtartását. Képviselője útján részt vesz az országos koncepciók kidolgozásában, véleményezi az Ügyvivő Testület döntési hatáskörébe tartozó kérdéseket, előterjesztéseket. - A Regionális Szakmai Bizottság az Ügyvivő Testület által meghatározott szempontok szerint írásban minősíti a csatlakozni kívánó üzleteket, véleményezi az új szerződő fél belépési ajánlatát. Véleményének kialakítását megelőzően köteles vizsgálni, hogy az új szerződő fél, ill. az üzlet megfelel-e a szerződésben foglalt követelményeknek. A franchise rendszer működtetése, a működés ellenőrzése érdekében a régiós szervezetek alkalmazottaik közül láncmenedzsereket jelölnek ki. A láncmenedzserek kapcsolatot tartanak a régióhoz tartozó Coop üzletek tulajdonosaival, az Ügyvivő Testületi taggal, a Regionális Szakmai Bizottsággal, a Kereskedelmi Igazgatósággal, a Coop üzletekkel, azok vezetőivel és más régiók láncmenedzsereivel. Feladatuk: - az Ügyvivő Testület által hozott határozatok végrehajtásának ellenőrzése, - kapcsolattartás az országos- és a régiós szerződéses szállító partnerekkel a bolti standard választék- és kihelyezés politika betartása érdekében, - a márkatermékek forgalmazásának ellenőrzése, - az országos- és régiós akciós politika / árak, választék, akciós áru tartási intervalluma / bolti szintű végrehajtásának folyamatos ellenőrzése, - a franchise és más közös célokat szolgáló szerződések teljesítésének betartatása, - javaslattétel az egyes Coop boltok minősítésére, - összefoglaló jelentések készítése a soron következő Ügyvivő Testületi ülésre, javaslattétel a láncépítés fejlesztésére, - központi boltnyilvántartó adatbázis számára küldött adatlapok határidőre történő visszaküldése, saját adatbázis készítése és aktualizálása, - az országos és a régiós marketing helyi szintű megvalósításának koordinálása, - a Regionális Szakmai Bizottság által működtetett bizottságok munkájának koordinálása, - részvétel az országos és a régiós oktatási program szervezésében és lebonyolításában. A láncmenedzserek szervezetileg és munkajogilag vagy a régiós szervezetekhez, vagy az Átadóhoz tartoznak.
4 Az Átadó Kereskedelmi Igazgatósága: Az Átadó munkaszervezeti egysége, a Kereskedelmi Igazgatóság a Coop üzletlánc szakmai szervezete, amely ellátja az áru beszerzéssel és értékesítésével kapcsolatos döntés előkészítést, az országos marketing munkát, az operatív feladatokat, és kidolgozza a bolti szintű működés tartalmi elemeit. A Kereskedelmi Igazgatóság részletes feladatait az Átadó Szervezeti és Működési Szabályzata tartalmazza. II. A Coop üzletek árualapjának biztosítása A Coop üzletlánc árualapját az Ügyvivő Testület (és az általa létrehozott szakmai testületek) által megtárgyalt feltételek szerint a szállító partnerekkel kötött szerződések biztosítják. A Coop a szállító partnerekkel három szinten köt szerződéseket: országos-, régiós- és helyi szinten. Az országos szerződéseket az Ügyvivő Testület által meghatározott szabályok szerint az Átadó köti, a régiós szerződéseket a régiós szervezetek kötik, a helyi szerződéseket pedig az Átvevők kötik meg a szállítókkal. Az alsóbb szintű szerződések nem lehetnek ellentétesek a felsőbb szinten megkötött szerződésekkel. Az Átadó és a régiós szervezetek a szerződéseket a különböző termelő-, szállító- és egyéb cégekkel az Átvevők többsége érdekeinek figyelembe vételével kötik meg. Ezek a szerződések az alábbiak lehetnek: - központi raktárra történő áruszállítás biztosító szerződések, - közvetlenül a szerződő felek bolthálózatára történő áruszállítást biztosító szerződések (marketing szerződések), - szolgáltatás igénybevételére vonatkozó szerződések, - egyéb szerződések. A Coop franchise tagok árualapjának biztosítására szolgáló tevékenység, az Ügyvivő Testület, a beszerző szervezet költségeit, valamint az országos szállítási keretszerződések előkészítésével, megkötésével kapcsolatban felmerülő kiadásokat az Átadó viseli, a régiós szerződéskötésekkel kapcsolatos kiadásokat pedig a régiós szervezetek viselik az éves üzleti tervükben jóváhagyott kereteken belül. Átadó és a régiós szervezetek Átvevők árualapjának és egyéb szükségleteinek biztosítása érdekében végzett tevékenységük költségeit a szállítók által fizetett piacszervezési díjakból fedezik. III. Egységes választékpolitika A belföldi szállítási keretszerződésekkel biztosított áruk, valamint az importált áruk választékából az Átadó szakmai szervezetei az Ügyvivő Testület és a szakmai tanácsadó testületek iránymutatása alapján határozzák meg azon termékek körét, melyeket az egyes Coop boltkategóriákban folyamatos választékként tartani kell, így a vevők számára állandó kínálatot biztosítanak. Ez hozzásegíti a vásárlókat, hogy Magyarország területén több ezer településen vásárolhatják meg a választékban szereplő termékeket. A szállítási keretszerződések árucsoportonként tételesen tartalmazzák a választékban tartandó termékeket, az un. standard /állandó/ választékot. Ez a választék a boltok üzemeltetői számára olyan optimalizált választékot jelent, ami számukra gazdaságosan bonyolítható forgalmat eredményez. Ennek a választéknak a bolti szintű állandó készleten tartása kötelező. A standard választék kötelezettségének teljesítése esetén az Átvevő termékenként, termékkategóriánként és/vagy üzlettípusonként változó mértékű díjazásban részesül, amellyel a régiós szervezet útján számol el. A választék tartásáért járó díjazás formája lehet a
5 5 listaárból kapott kedvezmény, utólag kapott engedmény, vagy egyéb többletszolgáltatásért nyújtott díj. A díjazás forrása a szállítási keretszerződések alapján járó térítés. IV. Egységes bolti szintű kihelyezés gyakorlata A szállítókkal kötött szerződésekben a standard termékek körének meghatározásán túl elsősorban a standard termékkategóriákban meghatározásra kerülnek a Coop üzletekben való elhelyezésük is. A piackutató cégek legfrissebb kutatásaira alapozva a bolti polcrészeken való áruelhelyezésnél az alapkövetelmény, hogy minden standard termék legalább egy arccal, illetve a szerződésekben meghatározott százalékos arányban legyen kihelyezve. A polckihelyezést Polcrendezési Kézikönyv is támogatja. Az ebben található szegmensenkénti elrendezések is arra tesznek javaslatot, hogyan találhatják meg egyszerűbben a vásárlók a termékeket a boltokban. Az egységes bolti szintű kihelyezés előírásoknak megfelelő teljesítése esetén az Átvevő - termékkategóriánként és üzlettípusonként változó mértékű díjazásban részesül, amellyel a régiós szervezet útján számol el. Az áruk előírásszerű kihelyezésének teljesítéséért járó díjazás formája lehet utólag kapott engedmény, vagy egyéb többletszolgáltatásért nyújtott díj. A díjazás forrása a szállítási keretszerződések alapján járó térítés. V. Egységes márkatermék politika A piaci versenyben egyre meghatározóbb szerepet töltenek be a kereskedelmi láncok márkázott termékei /márkatermékek/. A Coop márkatermékek forgalma, a forgalmazásból való részesedése növekszik, szerepük az üzletlánc működésében egyre fontosabb. A Coop márkatermékek ellenőrzött minőségű, közép árfekvésű áruk, amelyeknél kiemelkedő szerepe van a csomagolásnak /alapvetően a Coop logó színeit használjuk / és a termékek külső design-jának. A márkatermékek forgalmazása a vevői igényekhez igazodó forgalom növekedése mellett elősegíti a fogyasztókban az üzletlánchoz tartozás képzetét. A jelmondatuk a Jót, jó áron pedig az üzletlánc imázsának javítását szolgálja. A Coop márkatermékek boltkategóriánkénti választék tartása kötelező, eladási árukat az Átvevők üzleteiben az országosan ajánlott maximált fogyasztói áron, vagy annál alacsonyabban kell meghatározni. A márkatermékek kiválasztása, gyártatása, csomagolásának design-jának fejlesztése, védjegyeztetése, reklámozása és Átvevők részére történő forgalmazása az Átadó feladata. Az ezzel kapcsolatos költségeket az éves üzleti tervben jóváhagyott kereteken belül a forgalmazás árréséből és a szállítói hozzájárulásokból viseli. VI. A Coop üzletek áruval történő ellátása A Coop üzletek áruellátása a megkötött országos és regionális szerződésekre alapozva - túrajáratszerűen a régiós disztribúciós szervezetek raktáraiból, valamint - közvetlenül a szállítók bolthálózatba történő áruszállításaival történik. Az áruellátást az Átadó, és a régiós szervezetek biztosítják. Az áruforgalommal kapcsolatos költségeket a forgalmazók elsősorban árrésükből fedezik, de a Coop márkanév hírnevének javítását, a vevők esetenkénti akciós kedvezményeinek igényét is szem előtt tartva egyes termékeknél és egyes esetekben /főleg az országos értékesítési akciókban/ a szállítói
6 6 kedvezmények (bonuszok, engedmények és egyéb díjak, visszatérítések) felhasználása is a költségek forrása lehet. VII. A Coop üzletek egységes akciós politikája Az üzletlánc piaci versenyképességének fenntartásához, lehetőség szerinti növeléséhez igazodva a piacon tapasztalható tendenciákhoz rendszeres áruértékesítési akciók szervezése szükséges a vásárlók megnyerése, a forgalom növelése érdekében. A Coop üzletlánc összforgalmának jelentős hányada akciós értékesítésből származik. A Coop akciók kétszintűek: a hó elején országos akciók, a hó közepétől pedig regionális akciók folynak. Az akció választékának meghatározása követi a fogyasztói kereslet változását, az adott időszakban az egyik legkedvezőbb áron való értékesítést jelenti és széles körű országos és helyi reklámokkal támogatott. Az akcióba bevont termék tartása az akció ideje alatt az Átvevők üzletlánchoz tartozó valamennyi üzletében kötelező. A Coop üzletlánc akciós politikája közös árpolitikai elveken nyugszik. Az akció ideje alatt az akciós termékeket az Átvevők üzletlánchoz tartozó valamennyi üzletében legfeljebb az ajánlott maximált fogyasztói áron szabad forgalomba hozni. A régiós akciók közös árpolitikai elveit a régiók külön határozzák meg. A COOP üzletlánc közös akcióinak sikere minden Coop üzlet érdeke, ezért az akciós értékesítés a meghirdetett feltételekkel minden résztvevő kötelessége. Amennyiben az Átvevő COOP üzlete az akció ideje alatt nem a meghirdetett feltételekkel (pl. a szórólapon feltüntetett ártól eltéró áron) értékesít, vagy az üzletben a bolt hibájából akciós áru nincs készleten, és emiatt Átadót, vagy a régiós szervezetet (a disztributort) kár éri (pl. birság fizetési kötelezettség), a kár összegét Átadó, vagy a régiós szervezet a szerződést szegő Átvevőre átháríthatja, illetve az Átvevőnek járó a kondíciókból levonhatja. Ha az akció ideje alatt a közreműködő régiós szervezet a megrendelt akciós árut bizonyíthatóan nem vagy csak részben szállítja le, a kárt a közreműködő régiós szervezet viseli. Az az üzlet, amelyik az akcióban értékesített mennyiségekről, és a szállító által nyújtott akciós árengedmény összegéről tételes elszámolást határidőn belül nem küld a régió számára, a szállítóval történő elszámolás lebonyolításánál az üzlet akciós értékesítését úgy kell tekinteni, mint aki az akcióban leszállított teljes mennyiséget akciós áron értékesítette. Az ebből eredő jogkövetkezményeket, az esetleges hatósági eltérő megállapítások miatti bírságot azonban az üzletet működtető vevőközpontnak kell viselni, amelynek elszámolása az előző bekezdés szerint történik. VIII. A Coop üzletek árpolitikája A Coop árpolitikájának alapvető célja a kereslet kedvező befolyásolása, a piaci árversenyben való helytállás és ez által az értékesítés előmozdítása, a piaci részesedés megtartása és további növelése. A közös beszerzésre alapozott amikor minden Coop üzlet forgalma összeadódik - szállítói kapcsolatrendszer a lánc nagyságának megfelelő alapkedvezményeket biztosít a beszerzési áraiban. Erre épül a helyi sajátosságokat figyelembe vevő nagykereskedelmi és fogyasztói árképzés. A közös fellépéssel elért előnyök teszik lehetővé, hogy a vásárlók a Coop boltokban kedvező áron vásárolhassanak. A szállítók a bonyolított forgalom nagyságrendjét, a nyújtott szolgáltatásokat / pl.: választéktartás, bolti szintű kihelyezés, egyéb vállalások, garanciák / kedvezmények nyújtásával, szolgáltatási díjfizetéssel ellentételezik. A szállítói kedvezmények és szolgáltatási díjaknak az Átadót és a régiós szervezeteket megillető részt meghaladó összegét
7 7 árengedmény, utólagos engedmény, vagy szolgáltatási díj fizetésének formájában Átvevők kapják meg, mely az üzletek jövedelmezőségének javítását segíti elő. A Coop üzlet a fogyasztói kereslet szempontjából fontos, márka és akciós termékeket az Ügyvivő Testület által elfogadott fogyasztói árpolitika alapján forgalmaz. IX. A Coop lánc egységes kommunikációs tevékenysége Az üzletlánc sikerességének fontos eleme az egységes kommunikáció alkalmazása. A Coop lánc ilyen irányú tevékenysége a Ügyvivő Testület által kidolgozott egységes marketingkommunikációs programra épül, amely alapját képezi a Coop üzletben megjelenő eszközöknek. A Coop reklám és marketing az elfogadott egységes arculati és kommunikációs elemek használatára épül, mely minden üzlet számára kötelező. A Coop reklám-marketing négy szinten valósul meg: - a Coop bolt reklám-marketing lehetőségei, eszközei; - az Átvevő szervezet lehetőségei, eszközei; - a régiós szervezetek által végzett reklám és marketing; - az Átadó által szervezett reklám-marketing lehetőségek, eszközök; A marketing-kommunikációs munka fontosabb részei az alábbiak: - szórólapok készítése a havi kereskedelmi akciókhoz, melyek a potenciális vásárlók részére terítésre kerülnek, - bolti plakátok készítése - nyereményjátékok szervezése, melyben a részt vevő vásárlók között ajándékokat sorsolnak ki, illetve azonnali (vásárláskori) ajándékot kapnak. - Road Show szervezése - Szponzoráció, pl. sportolók, sportesemények, társadalmi események támogatása, - TV, rádió, óriásplakát, egyéb közterületi és sajtó (nyomtatott és elektronikus) hirdetések bonyolítása - Bolti kommunikáció eszközök (pl. display, árjelző, stb) készíttetése elsősorban a márkatermékek forgalmazásához, - Minden egyéb olyan aktivitás, mely a vásárlókat megcélozva az Átvevő piaci munkáját segíti. Az Átadó a Coop Csoport belső kommunikációs céljai megvalósítása érdekében az alábbi eszközöket alkalmazza: Igény szerint megjelenő Üzleti levél (elektronikus hírlevél) Vezetői és kereskedői fórumokon tájékoztatás Regionális Tanácskozások Az országos reklám és marketing akciókkal kapcsolatos kiadásokat (pl. a szórólapok, a plakátok, az árjelzők, a nyereménytárgyak, a vásárlói ajándékok, a médiában megjelenített reklámok és a szponzorációs kiadások, stb.) az Átadó viseli, az országos szállítási keretszerződésekben, és/vagy szállítókkal kötött egyéb akciós együttműködési megállapodásokban foglalt reklám bevételek éves üzletpolitikai tervben elfogadott keretein belül. A régiós szervezetek által szervezett és bonyolított reklám- és marketing aktivitás kiadásait az adott régiós szervezet viseli, a szállítói reklámbevételeiből és az áruforgalmi árréséből az éves üzleti tervében jóváhagyott kereteken belül.
8 8 X. A Coop lánc oktatáspolitikája A Coop üzlet fő erőssége az emberi kapcsolatokon nyugvó értékesítés. Az üzletlánc stratégiájában abból az alapvetésből indul ki, hogy a kereskedőik személye és munkája többletérték teremtő tényező, ezért a munkatársak oktatása, továbbképzése a rendszergazda Átadónál kiemelt feladatot jelent. A Ügyvivő Testület irányításával éves oktatási terv alapján külső szakértők bevonásával folyik a láncoktatás. Az oktatásban valamennyi Coop üzlet kereskedője részt vehet. Az oktatási feladatokat a Coop rendszerben dolgozó Belső oktatók is végezhetik, akiket Átadó a Csoportszintű üzletpolitika ismeretében minden évben felkészít a bolti dolgozók képzésére. Az oktatási program megfelelő színvonalú előkészítésének és bonyolításának érdekében Átadó alvállalkozó(ka)t von be, akik megfelelő szakmai tapasztalattal és háttérrel rendelkeznek. Az oktatás során a láncban dolgozók többek között megismerkednek a legújabb piaci trendekkel, a piaci viszonyokkal, a legújabb értékesítési technikákkal és az őket érintő szabályozók változásával. Az oktatási program célja, hogy a Coop üzletlánc erősségeire építve, a bolti dolgozók ismereteit folyamatosan bővítve olyan bolti környezetet teremtsünk, mely a vásárlók számára a lehető legkedvezőbb. Az oktatási program az Átadó Igazgatósága által hozott döntés és igény szerint kiterjed a csoport szintű közös informatikai rendszerek és a Coop Integrált Rendszer elemeinek oktatására, a felhasználók folyamatos továbbképzésére. Az oktatás költségeihez az Átadó, a régiós szervezetek és az Átvevő éves üzleti tervekben elfogadott keretein belül hozzájárulnak. XII. A Coop franchise egységes informatikai rendszerének kialakítása A lánc versenyelőnyeinek kihasználásában, az áruforgalmi döntések gyors meghozatalában a közösen felépített informatikai megoldásnak kiemelkedő szerepe van. A Coop üzletlánc folyamatosan továbbfejleszti informatikai stratégiáját. Az informatikai stratégia megvalósítására, tendereljárások során kiválasztott informatikai szállítókkal az Átadó és a régiós szervezet köt/kötött szerződést/keretszerződést. A Coop csoport informatikai stratégiájának megvalósításával élenjáró, hosszú távú célokat szolgáló, nemzetközi sztenderdeknek megfelelő informatikai megoldásokat alakít ki. A Coop csoport informatikai stratégiájának megvalósítására indított Informatikai Program keretében a teljes üzletláncot átfogó, egységes elvek szerint működő, az Átvevők önállóságát nem korlátozó integrált rendszer épült ki, melynek folyamatban van a kiterjesztése, és a gyakorlati tapasztalatok, igények szerinti továbbfejlesztése. A jóváhagyott és elkészült Coop Integrált Rendszer magában foglalja a csoport szintű közös törzsadat rendszerrel működő Coop sztenderd kiskereskedelmi rendszert (ÁIR), mely támogatja a Coop szervezetek közötti elektronikus adatcserét, valamint a csoport szintű közös adattárház információbázisát képezi. A Coop Integrált Rendszer széleskörű bevezetésének, továbbfejlesztésének célja a vásárlók színvonalas kiszolgálása, a tulajdonosok érdekeinek érvényesítése, a működés hatékonyságának növelése, a vezetői döntéshozatal információbázisának megteremtése, a gazdálkodási mutatók javulása. A Coop franchise tagjai együttműködnek abban, hogy a Coop üzletlánc minél több boltjában legyen ott a Coop integrált rendszer. Az Átadó szakmai támogatást biztosít az Átvevőnek az integrált rendszer használatbavételének előkészítésében.
9 9 A Coop Integrált informatikai rendszer csoport szintű közös elemeinek működtetését, problémakezelését, az igények szerinti, konzisztens továbbfejlesztés koordinálását, az új megoldások csoport szintű tesztelését, üzemszerű használatbavételének előkészítését, a felhasználók folyamatos tájékoztatását az újdonságokról, valamint az integrált rendszer folyamatos, biztonságos működését célzó módon a felhasználókkal és a rendszer elemeit szállító, fejlesztő, működtető szállító partnerekkel való folyamatos kapcsolattartást az Átadó végzi. Az Átadó és a régiós szervezetek, valamint az Átvevő együttműködnek az informatikai stratégia megvalósítását célzó informatikai program keretein belül a versenyképességet növelő, a piaci környezet változásaira reagáló, a technológiai újdonságok rendszerbeintegrálása érdekében, szükség szerint önálló projektek szervezésében, melyben a koordináló szerepet az Átadó végzi. Az Átadó, a régiós szervezetek és az Átvevő az informatikai program megvalósítása során az e célt szolgáló szerződés szerint együttműködnek az alábbiakban: Közös adatkommunikációs hálózat (Coop VPN) kiépítésében, biztonságos működtetésében, igények szerinti továbbfejlesztésében Csoport szintű közös TÖRZS rendszer igény szerinti működtetésében, a közösen elfogadott szabályok szerinti használatában, adatkarbantartásában, továbbfejlesztésében Csoport szintű standard Áfész Integrált Rendszer (ÁIR) kifejlesztésében, továbbfejlesztésében, széleskörű kiterjesztésében, Csoport szintű, országos adattárház felállításában, működtetésében, továbbfejlesztésében, az alkalmazásba vétel kiterjesztésében, az adatfeltöltésében, biztonságos használatában. Az integrált rendszer kialakításában, használatában, hibakezelésében, az integrációs kapcsolatok továbbfejlesztésében. Az informatikai program szervezete: Az informatikai program elvi irányítását a Program Irányító Bizottság (PIB) szakmai támogatásával, és az Átadó Informatikai Igazgatóságának előkészítő és végrehajtó munkájával az Átadó igazgatósága végzi. Az informatikai program megvalósításában közreműködő Coop franchise tagok együttműködés rendjét a franchise összefoglaló leírása, valamint az e célt szolgáló, egyedileg megkötött együttműködési szerződések, Coop Integrált Rendszer dokumentációk, ill. a szerződéses partnerekkel való kapcsolattartás módját a velük kötött szerződések rögzítik. A Coop franchise egységes informatikai rendszert szolgáló standard megoldások kifejlesztésének költségei az Átadót és a régiós szervezeteket terhelik a közöttük létrejött megállapodásban foglalt arányokban. A fejlesztéseket eszközeik között aktiválják és a régiós szervezetek igazgatósága által elfogadottak szerinti díj fejében adják át az informatikai fejlesztést megvalósító Átvevő szervezet használatába. Az Átvevők a Coop Integrált Rendszer használata során elért szolgáltatások ellenértékét a franchise díjban térítik meg. Az Átadó, a régiós szervezet és az Átvevő az integrált informatikai rendszer működésére vonatkozóan külön megállapodást köt. A közös rendszer üzemeltetésének a mintarendszerek fejlesztésekor felmerült és az informatikai szervezet működésének költségeit a szállítókkal ezen a címen kapott díjakból az Átadó, illetve a régiós szervezetek a közöttük létrejött megállapodásban elfogadott arányban viselik.
10 10 XIII. A Coop üzletek gazdálkodását segítő tevékenység Az üzletláncban résztvevő szervezetek célkitűzése a jövedelmező működés. Ennek biztosítása érdekében minden résztvevő elhatározása, hogy a működésének költségigényességét ésszerűsíti, takarékosan bánik a felhasználandó anyagaival, ráfordításaival. A működési, üzemeltetési feladatok hatékonyabb ellátását Átadó azzal is elősegíti, hogy folyamatosan szélesíti azon termékek és szolgáltatások közös beszerzését, amelyeket a csoport tagjai felhasználnak tevékenységükhöz. Az Átadó, vagy a közreműködője keret-megállapodásokat köt azokkal a beszállítókkal, akik az Átvevők működéséhez használt termékekre, vagy nyújtott szolgáltatásokra a legkedvezőbb feltételekkel ad ajánlatot. E szerződésekhez a feltételek megismerését követően minden Átvevő, vállalva a szerződésben szabályozott kötelezettségeket önként csatlakozhat. E keret-megállapodások köre átfoghatja az üzletek, fenntartóik, az alkalmazottak és tulajdonosok valamennyi súlyponti kiadásainak szerkezetét, típusait, (pl. a bolti berendezések, a távközlési szolgáltatások, az energia beszerzésétől a pénzszállítási, a cég és személyek biztosítási szolgáltatásig minden területet) XIV. A franchise díj Az Átvevő üzletének /üzleteinek/ a Coop franchise-ba való belépésekor üzletenként ,- Ft fix összegű regisztrációs díjat + ÁFA-t fizet az Átadónak. Az Átadó a regisztrációs díjról számlát állít ki, melyet Átvevő 15 napon belül köteles Átadó bankszámlájára átutalással megfizetni. Átvevő a Coop franchise tagjaként éves franchise díjat fizet Átadó számára. A franchise díj mértéke Átvevő Coop üzletei éves nettó árbevételének 0,1 %-a + Áfa. Az Átadó igazgatóságának döntése esetén a megváltoztatott franchise követelmények teljesítését határidőben megvalósító Átadók franchise díjkedvezményben részesülhetnek. A franchise díj mértékét Átadó üzleti tervében szereplő és az Átvevő üzleteinek nyújtott szolgáltatásaira fordított kiadások, valamint a közös beszerzés szervezése, a szállítóknak nyújtott szolgáltatások ismeretében az Ügyvivő Testület javaslatára a Átadó Igazgatósága módosíthatja. Erről módosítás időpontját megelőző év november 30-ig értesíti az Átvevőt. Az előző évi inflációt meghaladó díjemelés esetén az értesítésben ki kell térni a díjemelés számszerűen is alátámasztott indoklására. A franchise díj számlázása és elszámolása a hatályos törvényeknek megfelelően, a határozott időre szóló elszámolásra alapozva két módon történhet: 1./ A franchise díj évente fizetendő: - Átvevő köteles a Coop üzleteinek tárgyévi nettó árbevételét a tárgyévet követő január 20-ig Átadóval közölni. Amennyiben Átvevő elmulasztja a Coop üzletek nettó árbevételét Átadóval közölni, úgy Átadó jogosult a franchise díj alapját képező bevételt becsléssel, az előző évi nettó árbevételnek az adatot szolgáltató Átvevők nettó árbevétel változásával módosított összegében megállapítani; - Átadó a franchise díjról számlát állít ki és a számlát megküldi Átvevő részére. A számla fizetési határideje a tárgyévet követő február 28. napja. A számla teljesítési dátuma a tárgyév december 31-e, de az Áfa szempontjából figyelembe vett teljesítés a számla fizetési határideje;
11 11 2./ A franchise díj negyedévente, részletekben esedékes: - Átvevő az első háromnegyedévben a negyedév utolsó munkanapján fix összegű díjat + ÁFA-t fizet az Átadónak. A belépés évében a díj összegét a becsült éves forgalom alapján állapítják meg. A következő években a díj minden esetben megegyezik az előző évi teljes franchise díj egynegyedének megfelelő összeggel. A franchise díjról Átadó számlát állít ki. A számlában feltüntetett teljesítés időpontja megegyezik a fizetési határidővel. Az Átadó köteles azonban az Átvevőnek legalább 8 munkanappal korábban számláját eljuttatni, hogy az Átvevő fizetési kötelezettségét határidőre teljesíteni tudja. - Átvevő köteles a Coop üzleteinek tárgyévi nettó árbevételét a tárgyévet követő január 20-ig Átadóval közölni. Amennyiben Átvevő elmulasztja a Coop üzletek nettó árbevételét Átadóval közölni, úgy Átadó jogosult a franchise díj alapját képező bevételt becsléssel, az előző évi nettó árbevételnek az adatot szolgáltató Átvevők nettó árbevétel változásával módosított összegében megállapítani. Átadó a nettó árbevétel alapján megállapított franchise díj összegéből levonja az I-III. negyedévre már megfizetett díjakat, és a különbözet összegében határozza meg a IV. negyedévi díjat. Átadó a IV. negyedévi franchise díjról számlát állít ki és a számlát megküldi Átvevő részére. A számla fizetési határideje a tárgyévet követő február 28. napja. A számla teljesítési dátuma a tárgyév december 31-e, de az Áfa szempontjából figyelembe vett teljesítés a számla fizetési határideje. 3./ Késedelmes fizetés esetén Átadó jogosult a mindenkori jegybanki alapkamat 1,2- szeresének megfelelő mértékű késedelmi kamatot követelni. 4./ Az Átvevő hozzájárul ahhoz, hogy amennyiben számlával, vagy más bizonylattal igazolt az Átadóval szemben fennálló jogszerű tartozását az első eredménytelen fizetési felszólítás után sem rendezi, akkor az Átadó e követelését késedelmi kamattal növelt összegben beszámíthassa az Átvevőnek az Átadótól járó valamennyi követelésébe. Ha ez a követelés a tartozást nem fedezi, az Átvevő jelen szerződés aláírásával az országos szállítási keretszerződések alapján a Disztribútorától neki járó díjakból a tartozását, annak késedelmi kamatait az Átadóra engedményezi. A franchise szerződés aláírásával az engedményezési jog gyakorlására a régiós disztribútorát felhatalmazta. XV. A Coop üzletlánc ellenőrzési szabályzata 1. Az ellenőrzés célja: - a külső- és a belső arculati elemek meglétének ellenőrzése, - a bolti standard paraméterek betartása, - az országosan elfogadott standard választék és kihelyezés betartása, - az országos és a régiós akciós politika gyakorlati végrehajtása - márkatermékek forgalmazására, kihelyezése, - a lejelentett nettó árbevétel nagyságának ellenőrzése. 2. Az ellenőrzésre jogosultak: - a Ügyvivő Testület tagjai és képviselője, - a Regionális Szakmai Bizottság tagjai és képviselője, - a Zrt. alkalmazásában álló franchise ellenőr, - a láncmenedzserek, - a területi áruforgalmi szakemberek - az országos- és régiós szállító partnerek munkatársai és képviselői / megbízási szerződés alapján / - A boltok ellenőrzésére az Átadó által megbízott külső vállalkozó(k).
12 12 3. Az ellenőrzés rendje: - az ellenőrzés az Átvevő képviselőjének, illetőleg az üzlet vezetőjének, vagy képviselőjének jelenlétében történik, - az ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyben az esetleges véleményeltéréseket is rögzíteni kell. Az ellenőrzött egység képviselője köteles aláírással, boltbélyegzővel a jegyzőkönyvet igazolni. 4. Az alkalmazható szankciók: A Zrt szakvezetése az ellenőrzések során megállapított és jegyzőkönyvezett mulasztások, szabálytalanságok (a külső- és belső arculati elemek előírásainak be nem tartása, a standard választék tartásának-, országos és régiós akciók-, valamint a márkatermékek tartásának megszegése) esetén alábbi szankciókat alkalmazhatja: - első alkalommal: írásbeli figyelmeztetés - második alkalommal: az Átadó által közvetített bonusz arányos részének vagy a standard választék után járó díj, valamint a polcdíj teljes kedvezmény negyedévi összege egyharmadának megvonására - harmadik alkalommal: az üzlet kizárása az üzletlánc előnyeiből A Coop franchise szakmai irányításának, a szakmai irányítást végző országos testületek és az országos szervezet fenntartásának költségeit, az Átadó rendszergazda, a régiós testületek és láncmenedzserek fenntartásának költségeit pedig a régiós szervezetek viselik az éves üzleti tervükben jóváhagyott kereteken belül. XV. Étkezési és vásárlási utalványok A Coop Üzletlánc saját logóval ellátott étkezési és vásárlási utalványokat forgalmaz, amelyeket az üzletlánc boltjai készpénz-helyettesítő fizetőeszközként fogadnak el az erre vonatkozó együttműködési szerződésben szabályozott feltételekkel és kondíciókkal. Az utalványok legyártását és forgalomba hozatalát a Átadó bonyolítja és megbízóként megköti az utalványokra vonatkozó szerződést. A franchise átvevőnek a kötelező beváltás mellett lehetősége van arra, hogy utalványforgalmazók (szervezők) is legyenek, tehát vásárolhatnak továbbértékesítési és saját dolgozói felhasználás céljából Coop utalványokat az Átadótól. A szervezés, a beváltás és az elszámolás kérdéseit szintén az együttműködési szerződés szabályozza. XVI. Coop Klub Törzsvásárlói rendszer Az Átvevő jogosult a Coop franchise-on belül kifejlesztett törzsvásárlói rendszerhez csatlakozni. Ennek előfeltétele, hogy az Átvevő a szükséges infrastruktúrával rendelkezzen és külön szerződésben a csatlakozási szándékát a CO-OP Klub Kártyaközpont Kft.-nél (1097, Budapest, Könyves Kálmán krt. 11/C, levelezési cím: Jászberény, Szabadság tér 4.) írásban megerősítse. Az Átvevő tudomásul veszi, hogy az ezzel kapcsolatos költségeit maga viseli. Budapest,
CO-OP HUNGARY Nagykereskedelmi és Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság A COOP FRANCHISE üzletviteli know-how-jának összefoglaló leírása A franchise szerződés 1. sz. melléklete Budapest, 2016.11.08.