Kikerülhető-e a garantált bérminimum? - Munkaügyek - Adó Online
Rendszerünk új funkciókkal bővült, amelyet ezen az idegenevezetésen keresztül szeretnénk bemutatni Önnek!Az újdonságok kiemelten szerepelnek ebben a nézetben és ha az egyes elemek fölé viszi az egeret, további információt kaphat azokkal kapcsolatban. Kikerülhető-e a garantált bérminimum?
2017. 02. 21. 6:30
kötelező bérminimum, garantált bérminimum, garantált bérminimum 2017, bérminimum, középfokú végzettség, munkakör, teljesítménybér, időbér Tweet
A január 1-jével hatályba lépő, drasztikus garantált bérminimum emelés arra csábíthatja a munkáltatókat, hogy megpróbálják kikerülni a kötelező béremelést. Bár a középfokú végzettséghez kötött munkakörökben kötelező legalább 161 000 Ft-os havi alapbért adni, a munkáltatóknak azért van bizonyos mozgástere. 2017. január 1-jétől a legalább középfokú iskolai végzettséget, illetve középfokú szakképzettséget igénylő munkakörben foglalkoztatott munkavállaló garantált bérminimuma a teljes munkaidő teljesítése esetén havi 161 000 Ft. A garantált bérminimum tehát csak a középfokú végzettséghez kötött munkakörökben jár és csak teljes munkaidő esetén. Ezt az összeget a munkavállaló alapbérének kell elérnie. Logikailag tehát az alábbi lehetőségei vannak a munkáltatónak arra, hogy ennél alacsonyabb összeget fizessen: (1) nem a teljes munkaidőben foglalkoztat; (2) nem időbért, hanem teljesítménybért állapít meg; (3) nem köti szakképzettséghez a munkakört; (4) alapbérként ugyan megfizeti ezt az összeget, de arányosan csökkenti az egyéb juttatásokat.Nem teljes munkaidős foglalkoztatásA jogszabályban meghatározott havi minimálbér és garantált bérminimum az általános teljes munkaidő teljesítése esetén jár. Ha tehát a munkavállaló részmunkaidőre szerződött, akkor ez az összeg csak arányosan csökkentett mértékben illeti meg. Ugyanakkor a munkáltató egyoldalúan nem jogosult a munkaidőt teljes munkaidőről részmunkaidőre csökkenteni, ez a munkavállaló beleegyezéséhez kötött. Súlyosan jogsértő az is, ha a munkáltató hivatalosan részmunkaidőre jelenti be az egyébként teljes munkaidőben dolgozó munkavállalót, a bérkülönbözetet pedig „zsebbe” fizeti. Ez a hatósági ellenőrzés szempontjából ugyanúgy feketefoglalkoztatásnak minősül, mintha egyáltalán nem jelentette volna be a munkavállalót.Teljesítménybér alkalmazásaTeljesítménybérezésnél a munkavállaló a 100%-os teljesítmény és a teljes munkaidő teljesítése esetén jogosult a jogszabályi minimálbérre, illetve garantált bérminimumra. Ezért jogszerűen fizet a munkáltató alacsonyabb díjazást, ha egy adott hónapban a munkavállaló teljesítménye elmarad a 100%-tól. Ugyanakkor, a munkabért kizárólag teljesítménybér formájában meghatározni csak a munkaszerződésbe foglalt megállapodás esetén lehet. Ez megfelelően irányadó az idő- és teljesítménybér összekapcsolásával megállapított díjazás esetén is, ha az időbér nem éri el az alapbér összegét. Azaz, egy fennálló munkaviszonyban a munkáltató egyoldalúan megint csak nem dönthet a bérezés átalakításáról, a teljesítménybérre való áttérés igényli a munkavállaló egyetértését is. Hozzá kell tenni, hogy a teljesítmény alapú díjazás bevezetése komoly előkészületeket igényel, a rendszer működtetése pedig sok adminisztrációval jár. Így összességében közel sem biztos, hogy kedvezőbb a munkáltató számára, mint az időbér.Cégvezetők ABC-je 2016Kiadványunkat az újonnan alakuló, s az évek óta jól működő vállalkozások menedzsmentjei egyaránt haszonnal forgathatják.A tartalomból: Cégalapítás gyakorlati szemmel; A társasági működés aktuális kérdései; Foglalkoztatási újdonságok; Adatvédelem a munkahelyen, Adózási, számviteli változásokMegrendelés >> Középfokú képesítés nélkül is betölthető munkakörökTermészetesen nem vonatkozik a garantált bérminimum arra a munkavállalóra, akinek a munkaköre nem igényel középfokú végzettséget. Felmerülhet, hogy a munkáltató azzal bújik ki a garantált bérminimum jelentette kötelezettség alól, hogy a munkakört nem minősíti középfokú végzettséghez kötöttnek. Erre nyilvánvalóan csak akkor van lehetősége, ha saját hatáskörben jogosult dönteni az adott munkakörhöz szükséges feltételekről, és azt nem jogszabály rögzíti. Ha ugyanis jogszabály írja elő, hogy egy munkakörhöz középfokú végzettség kell, akkor érvényesen nem is köthető munkaszerződés annak betöltésére olyan munkavállalóval, aki azzal nem rendelkezik.Ám még ha saját hatáskörben döntött is a munkáltató arról, hogy egy munkakörhöz középfokú végzettséget kíván meg, kétséges, hogy egyik napról a másikra megváltoztathatja-e ezt a besorolást. A bírói gyakorlat alapján ugyanis akkor is kötelező a garantált bérminimum megfizetése, ha formálisan ugyan nem követelmény a középfokú végzettség, de a munkáltató gyakorlata az, hogy ennél alacsonyabb végzettségű személyt nem alkalmaz. Ezért vitatható, hogy egy következetesen legalább középfokú végzettséggel rendelkező munkavállalók által betöltött munkakört át lehet-e minősíteni egy egyszerű munkáltatói döntéssel úgy, hogy ahhoz már alacsonyabb végzettség is elég. Véleményem szerint erre biztosan csak akkor lehet hivatkozni, ha már ténylegesen alkalmaz is ilyen alacsonyabb végzettségű munkavállalót a munkáltató az adott munkakörben.Az egyéb bérelemek arányos csökkentéseA garantált bérminimumot (illetve a minimálbért) a munkavállaló alapbérének kell elérnie. Ha ez az összeg a jogszabály miatt emelkedik, elképzelhető, hogy a munkáltató az egyéb bérelemeket arányosan csökkenti. Ez önmagában nem tilos, feltéve persze, hogy egyoldalú kötelezettségvállalásán és nem munkaszerződésen, vagy kollektív szerződésen alapul az adott díjazási forma. Utóbbi esetekben ugyanis az nem változtatható meg, csak a munkavállalóval, illetve a kollektív szerződést kötő szakszervezettel egyetértésben.Az egyoldalú kötelezettségvállaláson (pl. juttatási szabályzaton) alapuló bérelemek a munkavállalóra hátrányosan akkor módosíthatóak, ha a munkáltató körülményeiben a kötelezettségvállalás közlését követően olyan lényeges változás következett be, amely a kötelezettség teljesítését lehetetlenné tenné, vagy aránytalan sérelemmel járna. Álláspontom szerint a megváltozott minimálbér szabályok ilyen változásnak minősülnek. Más kérdés, hogy a jelentős minimálbér emelés indoka éppen a versenyképes bérek biztosítása, a munkaerő megtartási képesség erősítése volt. Ha a munkáltató ezt az egyéb bérelemek csökkentésével visszafordítja, akkor nem sok jóra számíthat a kiélezett munkaerő-piaci versenyben. Tweet
Munkaviszonyban foglalkoztatottak minimális munkabére
Nem régen írtunk arról, hogy a vállalkozók minimális járulékkötelezettsége milyen mértékben emelkedett a minimálbér és a garantált bérminimum megemelése miatt 2017-ben az előző évhez képest. Havi 68.532 forint helyett havi 76.476 forintot még úgy is, hogy a szociális hozzájárulási adót 27%-ról 22%-ra csökkentették. Most nézzük, mi lesz az alkalmazottakkal!
Főállású vállalkozók minimális járulékkötelezettsége 2017-ben
A minimálbér és a garantált bérminimum idei megemelése jelentősen megdobta a minimális járulékkötelezettséget. Cikkünkben összehasonlítjuk a tavalyi az idei év ezzel kapcsolatos költségeit.
Mi, mennyi 2017-ben?
Nagyot nőtt a garantált bérminimum, de immár kilencedik éve nem emelkedik a nyugdíjminimum, a gyes, a családi pótlék, az illetményalap – derül ki a Tolna Megyei Kormányhivatal Társadalombiztosítási és Foglalkoztatási Főosztálya által összeállított dokumentumból. Bérminimum-emelés: egyes cégek kibújnának
Megjelent a minimálbérről szóló kormányrendelet
A teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalóknál az alapbér kötelező legkisebb összege havibér esetén 127 500 forint.
Május elsejét követően emailben, illetve személyesen minden pénteken segítséget kérhetnek a Munkástanácsok Országos Szövetségétől (MOSZ) a munkahelyi balesetet szenvedő munkavállalók - mondta Palkovics Imre, a szakszervezet elnöke kedden az M1 aktuális csatornán. Kérdés-válasz
NGM áfa NAV adatbejelentés InfoTandem üzemanyag áfacsalás nyugdíj RSM DTM blog egyéni vállalkozó adócsalás szja adóellenőrzés infografika online pénztárgép benzin üzemanyagár adólevonási jog számla adóalap Olvasta már?
OKSZ: adó lenne a kötelező létszám »