A vártnál is nagyobbat ugrott a magyar gazdaság | Világgazdaság
2018. 12. 05. 09:00 ↻ 2018. 12. 05. 09:59 VG	Gazdaság | Makrogazdaság | Vezető
A bruttó hazai termék volumene Magyarországon 2018 harmadik negyedévében 4,9 százalékkal haladta meg az előző év azonos időszakit. A növekedéshez a legtöbb nemzetgazdasági ág hozzájárult, legnagyobb mértékben a piaci alapú szolgáltatások. A szezonálisan és naptárhatással kiigazított és kiegyensúlyozott adatok szerint a gazdaság teljesítménye az előző év azonos negyedévéhez mérten 5,2, az előző negyedévhez viszonyítva 1,3 százalékkal nőtt. A gazdasági teljesítmény 2018 I–III. negyedévében – a kiigazítás nélküli adatok alapján – 4,8 százalékkal haladta meg az egy évvel korábbit. A Pénzügyminisztérium szerint a családok egyre többet tudnak költeni.
2018 III. negyedévében az előző év azonos időszakához képest
a GDP volumene 4,9 százalékkal nőtt. Az első becslésben közölt III. negyedévi adathoz viszonyítva a második becslés adata 0,1 százalékponttal nagyobb volumennövekedést jelez.
A korábban közölt volumenindex revízióját elsősorban a piaci alapú szolgáltatások vártnál kedvezőbb teljesítménye és az iparban a nagyobb hozzáadott érték tartalmú ágazatok jelentős növekedése magyarázza – derül ki a Központi Statisztikai Hivatal (KSH) gyorstájékoztatójából.
Az építőipar húzza a termelési oldalt
A mezőgazdaság hozzáadott értéke 3,4 százalékkal meghaladta az egy évvel korábbit. Az ipar teljesítménye 2,7, ezen belül a feldolgozóiparé 2,5 százalékkal nőtt az előző év azonos időszakához mérten. A gép és gépi berendezés gyártása, valamint a közúti jármű gyártása kivételével a jelentősebb súlyú feldolgozóipari ágazatok mindegyike bővült.
Az építőipar hozzáadott értéke 28 százalékkal emelkedett, ezen belül minden ágazatban erőteljes növekedés jellemző.
A szolgáltatások bruttó hozzáadott értéke együttesen 3,8 százalékkal nőtt, a legnagyobb bővülést a kereskedelem, szálláshely-szolgáltatás és vendéglátás (6,9 százalék) érte el. A szakmai, tudományos, műszaki és adminisztratív tevékenység együttes teljesítménye 6,4 százalékkal nőtt. Az információ, kommunikáció nemzetgazdasági ág hozzáadott értéke 5,1, a szállítás, raktározásé 3,7 százalékkal emelkedett.
A pénzügyi, biztosítási tevékenység teljesítménye 2,5 százalékkal növekedett, amit nagyrészt a pénzügyi közvetítési szolgáltatások közvetetten mért díjának (FISIM) javulása okozott, emellett a nem pénzügyi vállalatok és a háztartások hitel- és betétállománya is emelkedett. A közigazgatás, oktatás, egészségügy együttes hozzáadott értéke nem változott.
A háztartások tényleges fogyasztása 4,7 százalékkal nőtt az előző év azonos időszakához képest. A tényleges fogyasztás összetevői között legnagyobb arányt képviselő háztartások fogyasztási kiadása 5,3 százalékkal nőtt, ezen belül a legtöbb kiadási csoportban szintén volumennövekedést mértünk. A kiadási csoportok közül
a szabadidő, kultúra, a lakberendezés, lakásfelszerelés, a hírközlés, a közlekedés, valamint az egyéb termékek és szolgáltatások esetében a volumen az átlagot meghaladóan emelkedett.
A háztartások Magyarország területén realizálódó (hazai) fogyasztási kiadása 5,9 százalékkal nőtt.
A bruttó hazai termék 2018. III. negyedévi 4,9 százalékos bővüléséhez a végső fogyasztás 2,7, a bruttó felhalmozás 4,0 százalékponttal járult hozzá. A külkereskedelmi forgalom egyenlege összességében 1,7 százalékponttal lassította a gazdasági teljesítmény bővülését.
2018 III. negyedévében az előző negyedévhez képest a szezonálisan és naptárhatással kiigazított, kiegyensúlyozott adatok szerint a gazdaság teljesítménye 1,3 százalékkal nőtt. (Az előző negyedévivel történő összehasonlítás mindig a szezonálisan és naptárhatással kiigazított és kiegyensúlyozott adatok alapján történik.)
A családok egyre többet tudnak költeni
A mostani adatok azt is megerősítik, hogy számos nemzetgazdasági ág érdemben segítette elő a növekedést – áll a Pénzügyminisztérium közleményében.
Az építőipar hozzáadott értéke és a lakásépítések bővülése mögött az otthonteremtési programnak kiemelt szerepe van.
A hatéves adócsökkentési és béremelési megállapodás eredményeként ma már nemcsak több mint 4,5 millió embernek van munkája, hanem a bérek is dinamikusan, 11,7 százalékkal emelkednek. Ez megmutatkozik a rendelkezésre álló jövedelmek felhasználásában:
a családok egyre többet tudnak költeni, a háztartások vásárolt fogyasztása 5,3 százalékkal nőtt az előző év azonos időszakához képest.
A gazdaságfejlesztésre fordított források hatékony felhasználását mutatja a beruházások jelentős, 20 százalékos növekedése. Mindezeken túl a mezőgazdasági termelés esetén ugyancsak bővülést láthatunk – közli a PM.
A szolgáltató szektor húzza a szekeret
A termelési oldalon visszaköszön a felhasználási oldal struktúrája és egyoldalúsága.
Egyre inkább a szolgáltató szektor húzza a magyar gazdaságot, a 4,4 százalékos növekedésből 2,6 százalékpontot ez a szektor magyaráz
– mondja Virovácz Péter, az ING elemzője.
A 2013 óta a legerősebb negyedévét produkáló szolgáltató szektort elsősorban az információ, kommunikáció és a kereskedelem, vendéglátás ágak húzták. Az előbbit a munkaerőhiány szülte digitalizáció, utóbbit a lakosság vagyoni helyzetének javulása magyarázhatja. Az építőipari teljesítmény a tavalyi évi magas bázis mellett némileg mérséklődött, miközben a gyenge külkereskedelemmel párhuzamosan
az ipar (ezen belül is a feldolgozóipar) az elmúlt évek egyik legharmatosabb évkezdetét produkálta.
Az ipar és az építőipar együttesen is csupán 1 százalékpontot adott hozzá a növekedéshez. A mezőgazdaság hozzáadott értéke éves bázison csökkent, de az ágazat alacsony súlya miatt érdemben nem befolyásolta a nemzetgazdaság teljesítményét.
További érdekes fejlemény, hogy egyre nagyobb a termékadók- és támogatások növekedési hozzájárulása, vagyis a kormányzat jövedelme, ami a gazdaság folyamatos fehéredésével lehet összefüggésben.
Előre tekintve úgy véljük, hogy a mostani növekedési dinamika nagyjából fennmaradhat a következő negyedévekben is.
Ugyanakkor a szerkezetben némi változást várunk a nettó export javulásával, ahogy az új ipari kapacitások belépnek a rendszerbe. Összességében 2018-ban 4,2 százalékos GDP-bővüléssel számolunk.