KONYVHET. Babarczy Eszterrel. Kertész Ákos Született ragadozók ha nem emberek. Mezôgazda Kiadó Lelkes Lajos. Tarján Tamás Vegyesváltó - PDF
KONYVHET. Babarczy Eszterrel. Kertész Ákos Született ragadozók ha nem emberek. Mezôgazda Kiadó Lelkes Lajos. Tarján Tamás Vegyesváltó
Download "KONYVHET. Babarczy Eszterrel. Kertész Ákos Született ragadozók ha nem emberek. Mezôgazda Kiadó Lelkes Lajos. Tarján Tamás Vegyesváltó"
1 KONYVHET VIII. ÉVFOLYAM 17. SZÁM SZEPTEMBER FT KULTURÁLIS KÉTHETILAP Mezôgazda Kiadó Lelkes Lajos Tarján Tamás Vegyesváltó Kertész Ákos Született ragadozók ha nem emberek Mi lesz a magyar tankönyvek sorsa? Interjú Csaplár Ferenccel Rózsaligeti Lászlóval Fotó: Szabó J. Judit Beszélgetés Babarczy Eszterrel James Lord: PICASSO ÉS DORA Vallomásos emlékirat Ára: 3498 Ft A bohém mûvészvilág franciaországi végnapjainak rendkívüli portréja. A Háttér Kiadó újdonságai Háttér Kiadó Telefon: James Lord: EGY GIACOMETTI PORTRÉ Ára: 1600 Ft A kötet a 20. század egyik mûvészóriását, az olasz származású svájci szobrászt, festôt, grafikust ( ) mutatja meg munka közben.
2 A Nemzeti Tankönyvkiadó Rt. Universitas Felsôoktatási Lektorátus ajánlata Megrendelhetô: Telefon: , fax: Keszler Borbála: Írásjeltan Az írásjelhasználat szabályai, problémái és története 3999 Ft Bognár Tas: Gyermekpróza Világés magyar irodalom 3200 Ft Európában számtalan könyv jelent meg és jelenik meg az írásjelhasználat szabályairól, különleges problémáiról, az írásjelek stílusértékérôl és történetérôl. A magyarban azonban az írásjeltan mind ez ideig a nyelvtudomány mostohagyereke volt, s csupán a helyesírási szabályzatok és segédkönyvek foglalták össze az írásjelekkel kapcsolatos legfontosabb tudnivalókat. Az írásjeltan része a kultúrtörténetnek is. Az írástörténet (s egyben az írásjeltörténet) ismerete megkönnyíti a régi szövegek helyes, pontos megfejtését, s elôsegíti az írásbeli emlékek idôhöz és helyhez kötését, forrásaik felkutatását, esetleg szerzôjük vagy másolójuk személyének meghatározását. A hazánkban elsô Írásjeltan a szabályok ismertetésén kívül szól az írásjelhasználat problémás eseteirôl, az írásjelekben rejlô stílusértékrôl, az írásjel-használati divatokról, az egyes (elsôsorban európai) népek különleges írásjelhasználati szokásairól, valamint sok képpel illusztrálva az európai és a magyar írásjelhasználat színes történetérôl is. Bognár Tas a gyermek- és ifjúsági irodalom elismert szakembere a néhány éve megjelent A magyar gyermekvers címû könyvében megismert módszerrel és stílusban veszi sorra a gyermekeknek szánt prózai mûveket a Don Quijotétól a Harry Potterig, Jókai ifjúsági írásától a Berzsián és Didekiig. Az elemzések során a mûvek élményszerû befogadására biztat, önálló olvasói gondolkodásmódra serkent. Figyelembe veszi a szaktudomány(ok) eredményeit, de a tanárt, tanítót és magát a diákot is arra buzdítja, hogy bátran alkosson ítéletet az olvasott mûrôl, saját világlátásával kösse össze, abba építse bele az irodalmi élményt.
3 Alkotmányon kívül és belül Jegyzeteim sorába rendszerint igyekszem becsempészni némi iróniát avagy szarkazmust. (Merthogy fixa ideám szerint az tetszik az olvasóknak.) A becsempészés legalábbis szerintem olykor sikerül, olykor nem. Amikor úgy gondolom, hogy sikerült, akkor nem ritka, hogy szavukat hallató olvasóim hasfájósan komolynak minôsítik a végeredményt, és persze fordítva, amikor azt gondolom, hogy a fölfedezett nagy igazságokat mondom meg éppen halálos komolysággal, akkor többnyire az derül ki, hogy rég kacagtak olyan jót jegyzetemen. (Ki érti ezt?) Mindezt csak amiatt bocsátom elôre, mert a fennálló veszély tudatában azt gondolom leghelyesebbnek, ha nem hagyom felelôtlenül bizonytalanságban az olvasókat, hogy most melyik verzió az érvényes, hanem e helyt tudatom: ha nem is a nagy igazság, de a halálos komolyság következik itt. Mondanom sem kellene, hiszen természetesen eszem ágában sem lenne ironizálni egy olyan nagy horderejû eseményen, mint amelyrôl szólni akarok: a Magyar Könyvkiadók- és Könyvterjesztôk Egyesülése a 80-as évek vége felé megalkotott, és a legutoljára 1996-ban módosított A magyar könyvkiadás és könyvkereskedelem versenyszabályai jelen helyzethez, a piaci változásokhoz igazodó korszerûsítésére készül. A Versenyszabályok tulajdonképpen a magyar könyvkiadás és könyvkereskedelem alkotmányának is tekinthetô, szövegében a hatályos törvények tükrözôdnek a könyvszakma sajátos tagolódásának és speciális szempontjainak megfelelôen. Az MKKE minden tagja, kivétel nélkül, vállalta e szabályrendszer betartását tevékenysége során. Az MKKE a könyvszakma meghatározó szervezete, a tagok produkálják a könyvforgalom döntô többségét, ugyanakkor nem minden, a könyvkiadás és könyvkereskedelem területén mûködô cég tagja ennek a szakmai szervezôdésnek. A nem MKKE-tag könyvszakmai cégek gazdasági súlyának megítélésétôl függetlenül, annyi bizonyosan elmondható róluk: azon a könyvpiacon léteznek, amelyen a tagok is. Nem tudjuk, mit is gondolnak a könyvszakmai alkotmányról. Azt tudjuk, hogy ôk nem lettek tagok, ily módon bizonyos, hogy nem is vállalták e szabályrendszer betartását. Létezik-e élet az alkotmányon kívül? Kiss József A TARTALOMBÓL Beszélgetés Babarczy Eszterrel 4. oldal Kertész Ákos Született ragadozók ha nem emberek 13. oldal Kolofon Mezôgazda Kiadó Lelkes Lajos 17. oldal A könyv egy kert, amit az ember a táskájában hord 18. oldal A rutinszerû mûködésrôl és a kegyelmi pillanatokról Beszélgetés Babarczy Eszterrel (Csokonai Attila) KÖNYVKILÁTÓ Új mûfaj: a kolduló levél Csaplár Ferenc személyes tapasztalatairól (Tausz Anikó) Erotika a mai magyar irodalomban 3. (Cs. A.) Mi lesz a magyar tankönyvek sorsa? A kiadók nem értenek egyet a legnagyobb tankönyvkiadó privatizációjával (Szénási Zsófia) Mit tudunk az olimpikonokról? Interjú Rózsaligeti Lászlóval (Mátraházi Zsuzsa) Kertész Ákos Született ragadozók ha nem emberek SZEMMAGASSÁGBAN Tarján Tamás Vegyesváltó SIKERLISTA KOLOFON Mezôgazda Kiadó Lelkes Lajossal beszélget Nádor Tamás A könyv egy kert, amit az ember a táskájában hord Az arab világ Frankfurtban (B. Zs.) MEGJELENT KÖNYVEK JÚLIUS 9. AUGUSZTUS 5. Megjelenik kéthetente Ára: 184 Ft Elôfizetôknek: 147 Ft Elôfizetési díj: 3528 Ft egy évre Kiadja: Kiss József Könyvkiadó, Kereskedelmi és Reklám Kft. Az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztôk Egyesülésének a tagja Szerkesztôség, hirdetésfelvétel, elôfizetés: 1114 Budapest, Hamzsabégi út 31. Telefon/fax: , telefon: , , Fôszerkesztô, felelôs kiadó: Kiss József Fôszerkesztô-helyettes: Csokonai Attila Lapmenedzser: Könnyû Judit Mûvészeti vezetô: Szabó J. Judit Marketing vezetô: Jakab Sára Szedés, tördelés: Blasits Ildikó Nyomás: Pauker Nyomdaipari Kft. Felelôs vezetô: Vértes Gábor ügyvezetô igazgató ISSN A hirdetésekben közöltekért a kiadó és a szerkesztôség nem vállal felelôsséget Terjeszti: a Magyar Lapker Rt., a Libri Kft., a Líra és Lant Rt., a Magyar Posta Rt. Hírlap Üzletág, elôfizethetô a kiadónál. Külföldön elôfizethetô a Hungaropress Sajtóterjesztô címén: 1097 Budapest, Táblás u. 32. Lapunk megjelenését támogatja a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma Nemzeti Kulturális Alapprogram. 3
4 A rutinszerû mûködésrôl és a kegyelmi pillanatokról Beszélgetés Babarczy Eszterrel A nyarat munkával töltötte: kutatási terveket állított össze, tagja lévén egy kutatócsoportnak a Mûegyetemen. Óraadóként tanít továbbra is, s most már nem szabadúszóként dolgozik, életében elôször van pénzkeresô állása: a MATÁV-nál tudásmenedzser. Írásai rendre megjelennek lapokban, folyóiratokban, újabb esszé- illetve tanulmánykötet összeállítását (éppen ezért) nem tervezi. Gyakori szereplô a tévében: halkszavú határozottságára nem lehet nem odafigyelni. Kiegyensúlyozott és kiegyensúlyozó hozzászóló. A legkellemesebb vitapartner. Vele beszélgetve kiderül, a Ki kicsoda róla szóló szócikke alapos korrekcióra szorul. A fiatal írókról és a gésakönyvekrôl is szívesen beszélt volna, de arra már nem maradt hely. Talán lesz alkalom hamarost a folytatásra. Gyerekkorát meghatározta a színház, hiszen édesapja a Pécsi, majd a budapesti Nemzeti Színház, aztán a kaposvári Csiky Gergely Színház rendezôje ill. igazgatója. A színháznak az ideges és jókedvû világa, meleg és otthonos élménye hozzátartozik a gyerekkoromhoz. Ma úgy gondolom, a színház nekünk nekem és a húgomnak valamiképpen a testvérünk volt. Nem lett belôlem színházi szakember vagy nagy színházbajáró, a saját világomat máshol próbáltam megteremteni. A legmeghatározóbb dolog, amit az apámtól tanultam (ezt talán nem mondtam el még soha) az, hogy lehet az ember autonóm és követheti a maga útját, és ha meg tudja gyúrni maga körül a valóságot, ami mindig ellenáll és mindig ellenséges valamilyen fokig, akkor létre tud hozni egy ívet, egy teljességet a maga életében. Nekem ez nagyon fontos, alapvetô üzenet a gyerekkoromból. A lényege, hogy az ember valami olyat épít föl, ami belülrôl jön és ami végül Babarczy Eszter 1966-ban született Budapesten. A Berzsenyi Dániel Gimnáziumba járt, majd elôször mûvészettörténész-diplomát szerzett az ELTE Bölcsészkarán, azután filozófia-diplomát ugyanitt, majd politikai filozófiát tanult posztgraduális szinten, végül pedig a New York University Modern Európai Történelem szakán tanult, majd hazatérte után a Pécsi Egyetem Kommunikáció Doktori Iskolájának hallgatója lett ben kezdett publikálni, esszéket, tanulmányokat, interjúkat. Több nyomtatott és internetes újság szerkesztôje volt, és több kortárs mûvészeti eseményben vett részt kurátorként vagy szerzôként, például a 2003-as Velencei Biennáléra készült Nefertiti-projektben. Egy esszékötete jelent meg, A ház, a kert, az utca címen, a Balassi Kiadó gondozásában, a JAK-kötetek sorozatában. Írásai a kilencvenes évek végétôl fogva magyar napilapokban és az Élet és Irodalomban jelennek meg. hasonlít egy olyan kikristályosodott, önmagában megálló szépséghez vagy jósághoz, amilyen egy jó színházi elôadás, ami egy csoda, ha megtörténik. Nem mindig történik meg és nagyon sok a küzdelem körülötte, de az olyan mint a kegyelem, amikor ott hirtelen a közönség meg a színház együtt hat és valamit megteremtenek, egy társas eseményt, egy élményvilágot. Ugyanakkor tudom, nehéz volt fôleg édesanyámnak két kisgyerekkel egyedül, dolgozó anyaként és biztos, hogy a mi küzdelmes családi életünkben, a személyes életünkben is megmutatkozik az, hogy olyan családból jövünk, ahol nem volt egy kiegyensúlyozott, állandó mûködése, rutinja a mindennapoknak és a családi életnek. Én elsôsorban esszéistaként mûködtem az irodalomban, (persze írtam titokban verseket, amiket aztán jó érzékkel és bölcsen sosem próbáltam publikálni), az esszé mûfaja, amit én szerettem és mûveltem, és ami néha átváltozik publicisztikává, nem annyira magányos tevékenység, mint a versírás, nem annyira befelé forduló tökéletesség keresése, hanem a párbeszéd kísérlete, hogy kiszóljak pôrén, valamit megmutassak a gondolataimból és fölkínáljak területeket, amire az olvasó rá tud csatlakozni. Azt gondolom, hogy a nagy irodalmi mûvek sokkal zártabbak, aki nagy irodalmi mûvet hoz létre kevesen vannak, akik létre tudnak hozni ilyet, azok általában a mû tökéletességére törekszenek és nem a kommunikáció tökéletességére. Én pedig elsôsorban kommunikálok. Elnézést, hogy közbevágok, de nevezzük meg azokat a fórumokat, ahol ezt a kommunikációt folytatatta... Még a 80-as évek végén, a 90-es évek elején irodalmi lapokba, folyóiratokba írtam, aztán egyre inkább átterelôdtem hetilapokba, napilapokba. Dolgoztam a Beszélônek, az Élet és Irodalomnak, a Magyar Narancsnak. Szinte minden napilapban jelentek meg esszészerû publicisztikáim, ami egy napilap szempontjából nézve már publicisztika. Sokat dolgoztam egyébként szerkesztôként is, publicisztikai meg esszé-rovatokat szerkesztettem. A Ki kicsodá-ban talán benne sincs, de a Korridor nevû internetes portálon dolgoztam évekig, ami azóta már bezárt, illetve átalakult a TV 2-nek a portáljává, és inkább mûsorokra koncentrál. Abszolút lezárt fejezet a Nappali Ház... A Nappali Házzal kezdôdött az életem. Az volt a fiatalságom. Arról szívesen mesélek, mert a Nappali Ház ezzel a lezárt történetével együtt a rendszerváltás környéki irodalmi, kulturális életnek számomra a legszépségesebb példája, mert tiszta idealizmusból született. Olyan emberek csinálták, akik nem gondolkodtak piacban, árakban, keresletben, sôt még olvasókban sem gondolkodtak, hanem valamilyen belsô indíttatást vittek a 89- es erjedésbe. A Nappali Ház a Holmival és a 2000-rel együtt az elsô három irodalmi lap között volt, amelyik elindult. És ez volt az egyetlen, amelynek fiatal profilja volt. Kifejezetten az úgynevezett új irodalomnak a zászlaját vitte. Hihetetlen szellemi izgalomban éltünk, minden nap, minden cikk ünnep volt. Ám a valóság rákoppintott a fejünkre, abban az értelemben, hogy megérttette velünk, hogy van olyan, hogy piac, rutinszerû mûködés, finanszírozás, ezeket a dolgokat meg kell tanulni és be kell állni a mókuskerékbe. Akkor úgy döntöttünk, hogy nem akarjuk ezt a fajta idealizmust, ezt a belsô erôt becsatornázni egy piacba. Ha azt nézem, merrefelé mentünk abból a 90-es évek eleji kis türelmi idôszakból és ebbôl a belsô állapotból, akkor nagyon jól elváltak egymástól a kommunikációra vágyó emberek és a tökéletességre, az alkotás tökéletesítésére vágyó emberek. Én mindenképpen a kommunikációra vágyó emberek közé tartozom. Az íráshoz, az esszéhez az kell, hogy az ember tisztán gondolkodjon. Azt gondolom, ez az egy dolog van, amihez tényleg értek, amire egész életemben törekedtem: hogy tisz- 4
5 tán és becsületesen gondolkodjak. Azt látom, hogy ahol ez az egység nincs meg, a belsô indíttatás meg a környezeti lehetôségeknek az összegyúrása, ami megvolt az édesapám, meg a kaposvári színház történetében és bizonyos értelemben a Nappali Ház története is errôl szól, ott nagyon hamar megfáradnak, húszéves emberek lesznek öregek. Úgy látják, hogy nincsenek lehetôségek, csak kompromisszumok vannak, csak a megalkuvás világa van. Az elégedetlenségnek nincs kreatív formája. Jó, hogy ha az ember elégedetlen, de kell találni neki egy kreatív formát. Nagyon-nagyon elkeserít engem, hogy éves emberek annyira fáradtan, cinikusan látják a világot. Azért is mondom ezt most, mert ha arra gondolok, hogy milyen az irodalom, meg milyen általában a könyvpiac, akkor azt látom, hogy több a rutinszerû mûködés és a küzdés, és kevesebb a kegyelmi pillanat, ahol összetalálkozik olvasó és író. Pedig ezeket a kegyelmi pillanatokat kell megmutatni, mert ezeknél nagyobb dolog nincsen a világon. Közös élménnyé tud válni egy könyv, egy szöveg, vagy akár csak egy metafora. Közös élménnyé tud válni egy figura. Ahogy az én generációm számára Nádas Péter és Esterházy Péter szimbólumok voltak, nem is csak a mûveik, hanem ahogy ôk fölépítették magukat mint irodalmárt, mint alkotót, mint gondolkodót. Ahogy kijelölték a határaikat, ebben a magyar világban megalkottak egy nyelvet, képviseltek morális normákat, szellemi stílusokat az számunkra irányadó volt. És nem tudom, föl tud-e növeszteni most ez az irodalmi nyilvánosság ilyen alakokat. Pedig erre nagyon nagy szükség lenne. Csak találjuk meg a kegyelmi pillanatokat, ha keressük ôket, és csak akkor keressük ôket, ha elhisszük, hogy léteznek, és ehhez meg kell mutatni szimbólumokon, embereken és eseményeken keresztül, hogy van olyan, hogy egy metafora megváltoztat egy életet. Azt mindenképpen el kell mondanom, hogy a legszemélyesebb, legintimebb irodalmi szimbólum és alak számomra gyerekkorom óta mindmáig Tandori Dezsô, aki úgy mint szereti mondani öreg profi író, hogy közben egy filozófiai mélységû, kristálytiszta életet épített, amelyben az irodalom átitatódik ezzel a filozófiai mélységgel. Mindig megilletôdött tisztelet fog el, ha rá gondolok, és ô számomra a példája annak, amit szeretetnek lehetne nevezni: annak a tiszta, érdekmentes örömnek, hogy valaki és valami létezik. Sok mindent tanult, mûvészettörténetet, filozófiát, politikaelméletet, modern történelmet. Minek a keresése van emögött, minek a továbbépítése vezette? Errôl a két dologról van szó valóban. A keresésrôl azt tudnám mondani, hogy én mindig az örökségemnek a magas kultúrát tekintem örökségemnek az értelmét, a gyökerét, környezetét, a mûködését kerestem. Azt tanultam gyerekkoromban: az a legjobb móka, ha megpróbáljuk megérteni a világot. Az én nagy célom, hogy megértsem a kultúrát: hogyan mûködik és mi értelme van, hogy épül be az ember életébe. A filozófiából megtanultam annyit, amiért a diplomát odaadják, és akkor azt gondoltam, jó, most tudom, hogy hogyan kell gondolkodni, de meg kell tanulnom azt is, hogy a gondolat hogyan mûködik a történelemben. Ekkor elkezdtem történelmet tanulni. És annak megértéséhez, hogy mire van szüksége az embernek szellemileg ahhoz, hogy dolgozzék, fölépítse önmagát, megértse a környezô világot és aktívan belenyúljon ebbe a világba, az kellett, amit politikaelméletként tanultam. Mert a politikaelmélet az a tudomány, amelyik mindig arról beszél, hogy hogyan lehet egyéni akaratokból létrehozni társadalmi tényeket, intézményeket. Hogyan lehet felnöveszteni egyéni igényeket, akaratokat, hogyan lehet összecsatornázni ôket, és létrehozni belôle valamit, amit fejlôdésnek hívtak valaha, amíg még hittünk ebben. Most éppen nem olyan állapotban van a világ, hogy nagyon hinnénk a fejlôdésben. De az aktivitás akkor is a legfontosabb emberi tulajdonság, azért vagyunk emberek, mert alakítjuk a környezetünket. Sok-sok visszajelzést kapunk arról, hogy most már túlságosan is belenyúltunk a környezetünkbe, és jobb lenne egy kicsit visszavenni, de a világgal szembeni kötelezô alázatot sem lehet megérteni akkor, ha nem értjük meg ezt az alakító lendületet. Végezetül mondana pár szót friss olvasmányélményeirôl? Amióta nem elsôsorban irodalmár vagyok, mármint foglalkozásszerûen, hanem tanár, esszéista és anyuka (ezt a hármat szeretem egynek látni), az irodalom sokféle ablakon-ajtón lép be a hétköznapi életembe: élvezô olvasóvá lettem. Egyrészt együtt olvasok a kisfiammal, felfedezem vele megint a régi klasszikusokat, de ezen túl bevezetôdök az újabb gyerekirodalomba is, amely az én lelkemet még nem építette gyerekkoromban. A kisfiam elôszeretettel olvassa Jacqueline Wilson kiskamasz lányoknak szánt könyveit, amelyeket az Animus Kiadó ad ki, és ezek a könyvek csodálatosak, mert közvetlenül beszélnek egy kiskamaszhoz, a világról mesélnek neki. Néha azt gondolom, hogy amit én a világról tizenéves koromban a nagy német, francia és orosz klasszikusoktól tanultam, az ma már egy zárt tudás, noha Balzac korában Balzacot, Tolsztoj korában Tolsztojt, Camus korában Camut-t is afféle életvezetési kézikönyvként, társadalomismereti alapként olvasták. Jacqueline Wilson szinte ijesztôen mai, el nem távolítható, nem esztétikailag, hanem húsba vágóan érdekes problémákról szól gyerekeknek, és én ezt a kommunikáló irodalom legcsodálatosabb tulajdonságának tartom. Aztán olvastam szintén az Animus Kiadó adta ki, akiknek igen jó az ízlése új gyerekkönyvek terén Lois Lowry könyveit, például Az emlékek ôrét. Ez a regény olyan filozófiai mélységekbe ereszkedik éppen ellentéte Jacqueline Wilsonnak, hogy rám, akinek a filozófia, meg a történelem és a kultúrtörténet mintegy otthonom, félelmetes megvilágosítófelkavaró hatást tett (bár a kisfiam talán még nem tudta érzékelni a benne rejlô rezignált bölcsességet). Egyszóval, a gyerekemen keresztül tanulok újra olvasni, és ez csodálatos. Csokonai Attila Fotó: Szabó J. Judit 5
6 KÖNYVKILÁTÓ Barangolás a múltban Magyar irodalom Aki elbarangol a gyermek-, serdülô- illetve ifjúkorban, nem más, mint Kiss Ottó, a 2003-ban az Év Könyve díjjal kitüntetett Angyal és Tsa szerzôje. Hôse, Javrik, vidéken, egész pontosan falun él, se túl szegény, se túl gazdag értelmiségi család szülötteként. Javrik emlékei a a homokozótól az iskolás, majd az egyetemi évekig lineárisan folydogálnak, ám ezeket megmegszakítják anyjának, osztálytársainak és más rokonoknak az emlékei így aztán a mindössze negyvenéves szerzô mûve nem más, mint nosztalgikus emlékkönyv a javából. A múltidézésben pedig nála is, mint nemzedéke más íróinál, a nô-élmény dominál: az óvodáskori bugyihúzogatástól a felnôttkori szerelmekig, az elsô nagy szerelemtôl, Annától a bosszúból szeretkezô Bertáig. Titkos szerelmi fészkek, séták, beszélgetések következnek egymás után, olyanok, amilyeneket valamennyien átéltünk már. Semmi sem tart örökké, ez Javrik másik meghatározó élménye: apja halálakor 21 esztendôs és ezzel az ô élete boldog korszakának is vége szakad. Egy csapásra felnôtté válik az olvasó csak azt sajnálja, hogy íróvá válása folyamatáról Kiss Ottó olyan keveset árul el. Megörökíti viszont azt a pillanatot, amikor megfogant-megfogalmazódott benne a gondolat, hogy ezentúl az írással kellene foglalkoznia. A Javrik könyve így végül is kellemes olvasmány lett, mely fôként azokat érinti meg, akik a saját ifjúságukat szeretnék újra átélni a szerzô jövôje iránt pedig várakozással töltheti el mindazokat, akiknek fontos, hogy az új magyar próza megôrizze sokféleségét, sokhangúságát. n. v. Kiss Ottó: Javrik könyve Árkád Palatinus, Bp., 2004, 171 oldal, 1690 Ft Egy ázott, kosborszagú nyár emlékei A dombokról hallatszik csendes ének,/köves földben csengpeng acél kapa;/ verejtékükkel lágyítják a népek/ immár tíz elsuhamlott százada,/ e földön, hol a halottak is élnek. A Kalotaszegi elégia címû vers e sorai jól jellemzik Jékely Zoltán könyvének borongós, szorongásos, halálszagú hangulatát. A költô családja Nagyenyeden élt, 1929-ben költöztek át Magyarországra. Kalotaszegen elôször kamaszkorában töltött el rövidebb idôt, majd 1933-ban húszévesen ismét elment az ember-virágos dombok birodalmába. A Magyarvalkón töltött esôs nyár élményeit versben, regényben, novellában, szociográfiai, történelmi és sorsnyomozó esszékölteményben rögzítette. Romantikus és nyilvánvalóan illuzorikus célját regényének fôhôse, egyben alteregója, Tenger Iván így fogalmazta meg: Most már az enyém a falu, de birtoklása nemcsak javakkal, hanem kötelességekkel is jár; menteni, ami menthetô. Az életet és a hagyományt. Ezeknek a csudálatos embereknek az életét! Mert kell, hogy ezer év múlva is változatlan beszéddel, változatlan ruhában, változatlan testtartással itt éljen ez a törzs, úgy, ahogy a régi vezér kívánta, amikor ezer esztendeje itt sátoroztatta ôket! Ezek a nóták fognak akkor is itt szólni, ez a templom fog itt állani a dombtetôn, ezekkel a harangokkal fognak harangozni esküvôre, temetésre s ha másként talál történni, akkor a világrendben lesz a hiba, valami szörnyû kisiklás, ronda grimasz a történelemben, keserû vonás az Isten arcán. Borzongató látomások és álmok töltik meg a könyvet, egy részük az író személyes sorsára, más részük a nemzet jövôjére vonatkozik. A versek, a történeti mondák (Vasvári Pálról) gyûjtése, a matrikulák vizsgálata, és a Medárdus címet viselô regény egy eltûnô világ dokumentumai, egyben a hazaszeretet és a nemzetféltés és a nemzeti tragédia megélésének letéteményesei. A dokumentarista jellegnél erôsebb a líraiság, a kalotaszegi nép és világ idealizált, ugyanakkor látomásos megjelenítése. A különbözô idôpontban keletkezett írásokat Gyôri János gyûjtötte és szerkesztette kötetbe, valamint írt hozzá értô, elemzô és részletes tanulmányt. Sz. Zs. Jékely Zoltán: Kalotaszegi elégia. Kortárs Kiadó, 2500 Ft Tényleg fekete humor? Külföldi irodalom A Maecenas Kiadó Kurt Vonnegut Halálnál is roszszabb címû könyvét jelentette meg az idei könyvhétre. Vonnegutról azt tartják, hogy a legfeketébb fekete humor az, amit ô ír. De talán nem a humor a legfontosabb a mûveiben, hanem az, hogy mer másképp gondolkozni a világról, mint ahogy azt az átlagpolgár teszi széles e világban. Ki meri mondani, és le meri írni azt, amit az élet dolgairól az emberek jelentôs része gondol, esetleg szûk társaságban el is mond, de nem meri vállalni a nagy nyilvánosság elôtt. Vonnegut ezt megteszi. Polgárpukkasztó? Igen. Már az is szokatlan, hogy egy közismert ember a nagy nyilvánosság elôtt fölvállalja, hogy a családja majd minden tagja ôt magát is beleértve pszichikailag terhelt. Megírja, hogy ôt rövidebb, a 6
7 KÖNYVKILÁTÓ fiát hosszabb ideig kezelték elmegyógyintézetben, valamint azt is, hogy az anyja milyen eszelôs jeleneteket rendezett nap mint nap. Elôadások, ismert és kevésbé ismert emberekkel folytatott beszélgetések, eszmefuttatások gyûjteménye a könyv. Az élet dolgairól van benne szó, a természetrôl és annak tönkretételérôl, az emberi kapcsolatokról, barátságról, szerelemrôl, bajtársiasságról. 69 éves korában (1922-ben született, és a könyv 1991-ben jelent meg New Yorkban) még mindig meghatározó élménye a második világháború és Drezda bombázása. A magyar közönség leginkább Az ötös számú vágóhíd címû regényét ismeri, amiben a drezdai szörnyûséget örökíti meg. Azóta sem tudja magát túltenni annak a borzalmán. Lépten-nyomon fölbukkan a könyvben ez az emlék. Idôközben persze más háborúk is zajlottak a világban, amikrôl szintén megvan az elmarasztaló véleménye. A pusztításról, az öldöklésrôl. Szó van a könyvben vallásokról, hitrôl, társadalomról úgy, ahogy ezek a témák fölbukkannak a mindennapjainkban, és úgy, ahogy ezekrôl Vonnegut gondolkozik. Azok élvezik ezt a könyvet, akik hajlandók elfogadni, hogy az élet dolgairól különbözô emberek különbözôféleképpen gondolkodnak, és attól még nem elvetendô egy gondolat, mert nem illeszkedik pontosan az általánosan elfogadott társadalmi megítéléshez. Wéber Katalin Kurt Vonnegut: Halálnál is rosszabb Maecenas Kiadó Autisták világossága A neves angol gyerekíró, Mark Haddon elsô felnôtt-regénye minden porcikájában tökéletes alkotás. Annyi történik benne, amit autista fiúhôse a maga észjárása szerint el tud mondani, illetve szükségesnek tart közölni. A tizenöt éves Christopher világra csodálkozása humoros helyzetek sokaságát idézi elô, ô azonban nem viccelôdik, mert igenis világos megfogalmazásokat kívánó, s ugyanerre törekvô éles elme. Szellemi képesség és invenció tekintetében jobban hasonlít az európai felvilágosodás Vademberére, mint a híres-hírhedett filmbeli Esôemberre, hisz nemcsak fura megnyilvánulásokra képes, de tud cselekedni s kitûzött terveit magvalósítva célba jutni is. Amikor kissé ôrületes kalandjai végén elbúcsúzunk tôle, nem sajnálkozunk felette. Inkább arra gondolunk, hogy féloldalas zsenialitásával párosult gyermetegségeivel és iszonyodásaival egyetemben oly vonzó személyiség, akivel szívesebben vagyunk együtt, mint középszerû kor- és embertársainkkal Haddon nemcsak ezt az eredeti figurát mutatja be leheletfinom lelki rezzenéseivel és reakcióival. Kiélezett jelenetekben teszi szemléletessé viszonyát az úgynevezett normálisakhoz is. Szüleit például tehetetlen szeretet fûzi hozzá, s amikor Christopher szokásos tüneteit produkálja, tragikomikus módon szenvednek tôle. A családi kapcsolatok tapintatos érzékeltetésén túl a felbukkanó felnôttek alpári bunkósága teszi teljessé ezt a kristálytiszta szociális és intellektuális képletet. A bámulatosan tömör, minden fölösleges pepecset mellôzô könyvbe jó néhány matematikai természetû betétet iktatott be az effélékben tehetséges író. Igazából a befejezés is egy tündöklô matematikai érettségi tétel. Szerencsére nem a részletszépségektôl amúgy elájult olvasónak kell megfejtenie. Az újabb angol remeklést Sóvágó Katalin fordította érezhetôen a nagy élvezetbôl fakadó mûgonddal. Iszlai Zoltán Mark Haddon: A kutya különös esete az éjszakában Európa Könyvkiadó, 320 oldal Mesét csak eredeti forrásból! Kezdetben volt Benedek Elek, majd jött Néprajz Illyés Gyula és a 77 magyar népmese. Hál istennek az utóbbi idôben egyre-másra jelennek meg a neves elôdök nyomdokain igényes népmese-antológiák, ezek közül inkább azokat ajánlanám a mesekedvelô közönség figyelmébe, amelyek a meséket eredeti, csonkítatlan formájukban közlik. Ilyenkor aztán az sem baj, ha a szerkesztô a történetek régies szófordulatait egy kicsit a mai nyelvre stilizálja át. A népmese csak az eredeti, csorbítatlan történetén keresztül tudja elérni azt a hatást, mely miatt annyian szeretjük e csodás történeteket. Budai Ilona székelyföldi gyûjtésében most nem a mesegyûjtemények megszokott sárkányos, királyleányos meséit találjuk minden bizonnyal ilyeneket is gyûjtött útjain, a válogatás során a novella- és legendamesékre esett a választás, melyek a székely lélek kifogyhatatlan derûjét mutatják. Ez a szép gyûjtemény nagyban hozzásegít minket, felnôtteket, hogy megtaláljuk gyermeki lelkületünket, a gyermekeket pedig, hogy a mulatságos és tanulságos történeteken keresztül erkölcsi és esztétikai útravalót kapjanak. A pórul járt fukar gazdag és a jutalmát elnyerô, okos és furfangos szegény a régi paraszti társadalom vágyait tükrözi, ugyanakkor természetes igazságérzetünket is erôsíti a boldog végkicsengése a meséknek. Nagy erénye a kötetnek, hogy szerzôje-szerkesztôje nem siránkozik a Gutenberg-galaxis végét jövendölve, hanem a modern technika lehetôségeit kihasználva CD-mellékletben a gyûjtô saját elmondásában teszi hallhatóvá a székely mesemondói stílust és nyelvezetet, ami aztán még nagyobb autentikusságot kölcsönöz a gyûjteménynek. Ez a folklorisztikai és esztétikai szempontból is nagyon értékes gyûjtemény Szilágyi Eszter Mária illusztrációival kiegészülve válik egy igazán értékes mesekönyvvé. A kiadó már tervezi a sorozat folytatását, a következô kötet címe: Palóc mese-beszéd lesz. Pompor Zoltán Székely mese-beszéd Budai Ilona gyûjtésébôl Allprint Kiadó,
8 Új mûfaj: a kolduló levél Csaplár Ferenc személyes tapasztalatairól Magyarország EU-csatlakozásának egyik következménye, hogy a szerzôi jog bizonyos rendelkezései megváltoztak, és ez a jelenlegi állapot szerint hátrányosan érinti a tankönyvkiadókat. A szerzôi jog általánosabb érvényû rendelkezései is okozhatnak gondot kiadóknak a jogutódokkal folytatott tárgyalások során. Ki a kiszolgáltatottabb? Kiadó vagy jogutód? Ennek a kérdésnek jár utána lapunk: 15. számunkban dr. Mann Judit, az Artisjus jogásza beszélt a szerzôi jogi háttérrôl, 16. számunkban Lantos Katalin, a General Press Kiadó igazgatója mondta el véleményét errôl, e számunkban pedig Csaplár Ferencnek, a Kassák Múzeum igazgatójának álláspontját ismerhetik meg a vele készített interjúból. Természetesen szívesen helyt adunk olvasóink hozzászólásainak is, ha megtisztelnek minket levelükkel. Kiadók és jogutódok között nem csillapulnak az ellentétek. Mindkét fél az ellenoldalt hibáztatja, ha nem tudnak egyezségre jutni. Mint a Kassákhagyaték kezelôje és jogutódja, miként ítéli meg a fennálló helyzetet? A helyzet sokkal rosszabb annál, mint amilyennek a kívülálló, mondjuk az egyszerû olvasó számára látszik. Felháborító esetek sorát tudnám megemlíteni, olyan történeteket, amikor a jogtulajdonos egyik vagy másik kiadó jóvoltából reménytelennek látszó helyzetbe kerül, s valóságos harcot kell folytatnia jogai érvényesítéséért. A Kassák Múzeum mint jogutód képviselôjeként azt az alapelvet követem, hogy minden partnerrel szemben és minden esetben egységesen járok el. Nem engedhetünk egyetlen kiadónak sem ingyenes felhasználást, mert ez precedenst teremthet. Ez az álláspont megfelel a hatályos szerzôi jogi törvénynek, mely kimondja: minden felhasználó köteles jogdíjat fizetni. Hogy ki a kiszolgáltatottabb? Olykor még a jóhírû kiadók is elôzetes írásbeli hozzájárulás, azaz felhasználási szerzôdés nélkül jelentetnek meg mûveket, olykor egész köteteket is. Ez esetben két út áll a jogtulajdonos elôtt. Ha a járandóságát meg akarja kapni, polgári peres eljárást kezdeményezhet, illetékekkel, ügyvédi költséggel, tárgyalások sorozatával. A jogerôs ítélet megszületéséig eltelhet akár négy-öt év is. Végül megeshet, hogy a kiadó széttárja a kezét: elvesztettem ugyan a pert, de nem tudok fizetni. És kezdôdhet az egész elölrôl, mondjuk egy csôdeljárásig, ha a kiadó addig már csôdbe nem jutott. A másik megoldás s praktikus okokból, mindent racionálisan végiggondolva magam ehhez szoktam folyamodni a következô. Az engedély nélkül felhasználó kiadó kap egy levelet és egy számlát: felszólítást az utólagos jogosításra és az azonnali fizetésre. És a levélben kap egy szelíd utalást a BTK 329/A paragrafusára, azaz arra, hogy az engedély nélkül történt felhasználás bûncselekmény, mely következményekkel jár: a rendôrség által lefolytatott büntetôeljárással. Ha e levélnek sincs foganatja, akkor nem marad más hátra: feljelentést teszek az illetékes rendôrkapitányságon ismeretlen tettes ellen. S ha vádemelési javaslat születik, akkor bizony megtörténik az ismertté vált tettes, a kiadóvezetô rabosítása, rendôrségi fényképezés, ujjlenyomatvétel, egyebek. Sajnálattal tapasztalom: ez az egyetlen dolog, amit a kiadók komolyan vesznek, de még ezt sem mindig. A másik gond errôl nyilván saját tapasztalatok alapján Zappe László írt a Népszabadságban hogy a kiadók megkötik ugyan a szerzôdést, tehát büntetôjogilag levédik magukat, ám végül nem fizetnek. Ez persze csalás, pontosabban csalárd szerzôdéskötés. Tudok olyan esetrôl, amikor a károsult szerzô végrehajtóval volt kénytelen megjelenni, hogy több éves munkája után járó tiszteletdíját a kiadótól behajthassa. Mindkét oldal elmondja a maga valódi, vagy vélt sérelmeit, de hol a kibontakozás útja? Miként lehetne olyan helyzetet teremteni, amely rendezi ezeket a kapcsolatokat? A kiadóknak tudomásul kellene venniök, el kellene ismerniök, hogy a könyvben, folyóiratban nem a papír a legfontosabb, hanem ami rá van nyomtatva, azaz a szerzô mûve. Egyetlen jogutód sem szereti, ha ostobának, naivnak nézik. Volt most legutóbb olyan esetünk, hogy tankönyvkiadó tankönyvben közlendô Kassák-versért négyévi felhasználásra, többszöri kiadásra egyezer forintos ajánlatot tett. Ennyit ajánlott például egy több száz soros költôi mûért is. Nagy önuralomra volt szükségem ahhoz, hogy végül meg tudjunk egyezni. Természetesen azokkal, akik elôzetesen közlik szándékaikat és elfogadható ajánlatot tesznek, nem vitatkozom, aláírom a szerzôdést. Egyébként az a véleményem, hogy valaki csak akkor kezdjen könyvkiadói vállalkozásba, ha vállalja ennek minden kockázatát, és nem szándékozik a kockázatot másra áthárítani, szerzôkre, jogutódokra vagy éppen a nyomdákra. Ez utóbbiak is tudnának mesélni behajthatatlan követelésekrôl, elvégzett de ki nem fizetett munkákról, perekrôl, csôdeljárásokról. Beszéljünk az európai gyakorlatról. Feltehetôen ott rendezettebb viszonyok uralkodnak. Londonban pár éve egy világhírû kiadó képzômûvészeti kötetet jelentetett meg, melyben egyetlen Kassák-képet hoztak. Elôtte azonban kinyomozták, hogy a Kassák Múzeum a jogtulajdonos, levelet írtak, szerzôdést kötöttünk, fizettek. Ugyanígy járt el egy spanyol magángyûjtemény: arra kértek engedélyt, hogy a tulajdonukban lévô Kassák-képet feltehessék az intézmény honlapjára. Európa boldogabbik felében tehát már kialakult a jogkövetô magatartás kultúrája. Csak reménykedhetünk, hogy a mi kis hazai vadkapitalizmusunkban is változás fog bekövetkezni, bár ennek jelét még alig látom. Megszületett nálunk egy sajátos irodalmi mûfaj, melyet úgy lehetne hívni, hogy kolduló levél. Ennek legkiválóbb mesterei az írókból, irodalomtörténészekbôl lett kiadóvezetôk, fôszerkesztôk, egyebek. Van ezekben az írásmûvekben hivatkozás minden szép és megható dologra, nemzeti és kulturális értékre, érdekre, a kiadók és fôszerkesztôk önzetlenségére, mint követendô példára. E szép szövegek sem tudják leplezni vagy éppen feledtetni az alapvetô bajt: az üzleti, fizetési morál olykor teljes hiányát, az elképesztô gátlástalanságot. A szomorú és lehangoló helyzetre jellemzô, hogy a kiadók még arra sem hajlandók, ami egy fillérjükbe sem kerülne, csak figyelmesség, megbecsülés kellene hozzá. Paragrafus rögzíti, hogy a szerzôi jog megsértésének következményeit kell alkalmazni a jogkezelési adat eltávolítására vagy megváltoztatására. Ez azt jelenti köznyelven, hogy a könyvekben föl kell tüntetni, ki a jogtulajdonos, több szerzôs kiadványok esetében, kik a jogtulajdonosok, egyenként felsorolva ôket. Ezt Nyugat-Európában meg tudják tenni. Nálunk a kiadók döntô többsége nem akar tudni e törvényi kötelezettségrôl. Tausz Anikó 8
9 Aphrodité és Erósz szolgálatában Erotika a mai magyar irodalomban 3. A legfôbb tudomány Nemrég az alábbi sorokat juttattam el közvetítôk útján V. G-hoz, a titokzatos költôhöz: Kedves Géza Bátyám! Eddigi egyetlen köteted csupa erotikus verset tartalmaz. Részben régivágású, de merészen pajzán dalokat, részben ritkamód szókimondó limerickeket. Miért döntöttél úgy, hogy csak Erósz és Priaposz tiszteletére írott verseidet rendezed kötetbe, talán nem is írtál másféléket? S mit szól hozzá a családod, a feleséged, már amennyiben van? Vagy ôk sem sejtik, ki rejlik a Vadász Géza név mögött? Nem vitás, nem a saját fényképed látható a borítón. És mit mond a kiadód, ennek a nem mondom, hogy páratlan de mindenképpen különleges kötetnek meglett a várt sikere? És mikor tudhatjuk meg, ki vagy Te valójában? Mire ezt a választ kaptam: Kedves Attila öcsém! Miért publikáltam szinte kizárólag erotikus verseket? Mert másfélét, szerintem, nem érdemes írni. A lírai költészet a magány és a halál szolgálóleánya, csupa szorongás és setétség; a heroikus költészet ugyan harsogva buzdít a vitézségre, de ugyan mivégre? dobját ismét csak a halál veri ám a pásztori múzsát kísértô-csiklandó Ámor az életet hirdeti fennen. Pajzán mosolya beragyogja a századokat, íját a vágy ajzza, nyila gyönyörtôl remegve csapódik a célba. Legyen bár férfiasan zengô vagy lágyan nyögellô, ez a poézis az egyetlen, amely nem elfedi, de felfedi célját, a maga csábító meztelenségében. Még most is izzik a tollam, ha rágondolok. Célra tart költészetem, tehát eszköz csupán: arra való hogy felkeltse a vágyat. Én verseim egy részével hódítani akartam, más részével enmagamat buzdítottam további kalandokra, megint más részével a limerickekkel férfitársaimat kívántam szórakoztatni. Neves kollégáim (Verlaine, Faludy, Subah) verseit olvasva nyilvánvaló lett számomra, hogy nem csak, vagyis hát nem mindig a szöveg szépsége vonz, sôt akárhányszor tapasztalom, hogy (akárcsak egy izgató testû, de közönséges arcú nônek) a szövegnek nem is kell tökéletesnek lennie hiszen, minek tagadjuk, nem kifinomultságában keresem a gyönyörûséget. No de persze azért nem árt, ha a vers nem pusztán egyszeri kéjt kínáló dudacsöcsû debella, hanem rafináltan tüzes, leplezetlenül sem meztelen, dallamos kacagású hetéra. Lehet vaskos, lehet vértelen, csak a szíve dobogjon. Hogy versem magában mit ér, nem érdekel. Olvassa, kinek füle van a hallásra, akinek pedig nincsen, hát felejtse el. Öreg vagyok én már ahhoz, hogy a halhatatlansággal törôdjem, elég az élet is, ha van, aki élje. Igen, jól sejted: a keserûség íratta velem az utóbbi félmondatot. Verseim nem hozták meg a kívánt sikert: hiába a babér, ha nincs, aki fejemre tegye. Tudod, mit jelent ez? Évek óta nem hagyta el szó a számat, hátha így elnyerem az egyetlen nôt, a negyven éve sóvárgottat, akit érdemes szeretni, amíg csak bírom szusszal. Azt reméltem, hogy kötetem olvastán rám és magára ismer (hiszen benne van a könyvben!), és legalább egy cinkos nevetésre érdemesít. De ügyet se vet rám, pedig igazán tehetné hisz kitalálhatod, ô sem fiatal már... Igen, be kell ismernem: hiába minden. Eszközeim hiányosak. Én mondom neked, nem érdemes szerelmes verset írni. De amit írtam, megírtam.( Itt persze azt vethetnéd szememre, hogy jó, de hol ebben a kötetben a szerelem. Mindenütt! Át- meg átjárja, mint vágyteli testet a vér.) És ha ezek után azt kérdezed, hogyan élek, mégis azt mondom, boldogan. A házvezetônôm, Achátz Erzsi (valódi nevét leírom, hogy örömet szerezzek vele, ha olvassa), itt él velem évek óta, és ôrá viszont, a távoli kedvessel ellentétben, nagy hatással voltak a verseim mindig. Amióta feleségeim után egyetlen lányom is megszakította velem a kapcsolatot, ô az egyetlen támaszom. Közbenjárt az érdekemben, jobban örült a kötetnek, mint én magam, sôt a bemutatóra is elment, és mindenrôl részletesen beszámolt. Mióta pedig kiderült, hogy a kötetemnek hiába várom egyetlen szándékolt visszhangját, már csak ô követi a sorsát. Némasági fogadalmam miatt egy szót sem szóltam Erzsihez évek óta, mégis megértjük egymást és ezt nem kis részben költészetemnek köszönhetem. Mégis érdemes volna írni? Döntse el ki-ki! Barátsággal üdvözöl: Géza bátyád Ugyanakkor az egyáltalában nem rejtôzködô T. I. barátomat is szóra bírtam erotika-ügyben. Íme az ô hozzászólása : Diotima tanítása (I.) Fabula. 6 éves koromban szólítottam le elôször lányt. Ô, Zsóka, 7 éves volt, hirtelenszôke és a copfját akár korbácsnak is használhatta volna. Nem tudom, flagelláns hajlamom mekkora szerepet játszott abban, hogy fél évvel késôbb a mászóka és a favonat közti tisztáson megkértem a kezét. Széles mosolyra húzott szájjal szaladt el tôlem, s meg sem állt az óvónôig, aki nem nagyon szívelt engem, mivel a párttitkár fiacskájának fejét egy katicabogár tulajdonlása fölötti vitában féltéglával betörtem. Eközben én diadalittasan jelentettem be apró banditatársaimnak, hogy ott fut a jegyesem, így mondtam, a jegyesem, szívügyekben már akkor is meglehetôs tájékozottságról adva tanúbizonyságot. Attól kezdve senki emberfia nem rángatta Zsókám copfját, elismerték, hogy copfrángatásban enyém az elsôbbség; nem csúfolták, békén hagyták, mintha valóban hozzám tartozna, mintha körbepisiltem volna, hogy ezzel is jelezzem, el a kezekkel, ô az én felségterületem. Hát itt és így kezdôdött. (II.) Lauda A nôk, a nôk, a nôk! Ennél vibrálóbb jambikus sort keveset ismerek. Ahogy megfürdetnek a megsemmisülés vagy növekedés tükrében, ahogy megtöltik pórusaid szikrázó reménnyel, ahogy rád terítik a teremtetlen csönd levegôleplét, ahogy emelkednek akár az esti pára, ahogy lehajolnak, hogy a maradék fényt marokra szedjék, ahogy elhagyják templomaikat teérted, ahogy oltárukra vonják fejed, hányféle hajlék lehet egyetlen hely, egyetlen pont hányfelé sugározhat ki, ahogy éber önzésük rétjén lépkedve harmatoztatják férfi-kedved, ahogy megindulnak akár a lassú sejtés, szétválik bennük árnyék és ünnep, tûz és lobogás, ahogy veled maradnak számvetésben, számkivetésben, ahogy beesteledik a vérük, kávét fôznek és belelesnek kéziratodba, ahogy a foszló virradatban átkísérnek egyik történetbôl a másikba, ahogy intenek, utánad néznek, hogy tudd, van hová visszatérned, ahogy hallgatnak, csöndbe faragott villám a szemükben, honnan is tudhatnánk nélkülük, mi az, amirôl azt mondjuk: én! Diotima tanítása szerint Erósz annak a vágya, hogy a jót örökre magunkévá tegyük. (III.) Summa. Költô arról, hogy miért ír erotikus verseket, nem beszélhet. Illetve beszélhet, ám aligha mond bármit is. A szöveg mondja el, amirôl ô nem tud beszélni. Minden feltett kép, lezárt gondolat, felfakasztott érzésféle (bármilyen versformába gyömöszöljük) végsô soron egy-egy idegvégzôdés. Inkább lélek-, mint verstan. A szépség önmagában létezô kegyelmi pillanat, nem szorul magyarázatra, kifejtésre. Egyediségének kulcsa a titokban rejlik, azaz sajátmagában. Az elérhetetlen titok megszólításának módszere a vágy. A vágy pedig a testben válik kézzelfogható fluidummá. És a test tudja a magáét. Ezért is írok erotikus verseket. Turczi István 9
10 KÖNYVISMERTETÔ HIRDETÉS Már megint egy új lap! A rendszerváltozástól az EU-ig elsô évfolyam elsô számok tükrében Idézetek több mint 500 újság elsô évfolyam elsô számából, 1988-tól napjainkig. A könyv több mint ötszáz, 1988 és napjaink között megjelent újság, folyóirat beköszöntô írásaiból idéz a korra és a lapra jellemzô részleteket. Az összeállítást a két neves politológus és közíró, Debreczeni József és Kéri László gondolatgazdag tanulmányai teszik még izgalmasabbá. Aki e kötetet végigolvassa, különös kultúrtörténet részesévé válhat. A sajtószabadság elsô pillanatától, annak teljes gyôzelmétôl végigkísérheti a hazai média rejtett, belsô történését, tizenhét éves útját az önkéntes rabbá válásig, a gondolkodás szabadságától a szórakozás szabadságáig, majd pedig a fogyasztás szabadságától annak rabságáig. (Kéri László bevezetô tanulmányából.) Keménytábla, B/5 formátum, 304 oldal, 2998 Ft Animus Kiadó, 1301 Budapest, Pf Holzförster, Heildrun: Metszés a gyümölcsösben Lépésrôl lépésre sorozat A szépen gondozott gyümölcsös minden kerttulajdonos büszkesége. Ennek kialakításához nagyon fontos a gyümölcsfák és cserjék szakszerû metszése. A könyv ehhez nyújt segítséget rengeteg javaslattal, ötlettel és gyakorlati tanáccsal. A megfelelô szerszámok kiválasztásától a hibák kijavításáig minden tudnivaló könnyen és gyorsan megtalálható benne. Részletes munkamenet dupla oldalakon Könnyen érthetô, minden lépést bemutató képsorozatok Extra: segítség a megfelelô alanyok kiválasztásához. Sziget Kiadó, megjelenés: augusztus B/5 méret, 64 oldal, kötve, végig színes ISBN Fogy. ár: 1650 Ft A könyveket a Saxum Bt. forgalmazza Budapest, Szabolcs utca 4. Telefon/fax: Montag Karin: Gombák Természetkalauz sorozat Ebben a határozóban könnyen eligazodhat mindenki, gyorsan megtalálja mindazt, ami a gombák meghatározásához és helyes felhasználásához szükséges: Közép-Európa 198 legismertebb és legfeltûnôbb gombája a határozáshoz szükséges legfontosabb jellemzôk rajzos ábrázolása egy helyen ismertetôk és érdekességek a szöveges leírásban jellegzetességeket kiemelô fotók a határozás elôsegítéséhez kiegészítô rajzok a részletek kiemeléséhez vagy a hasonmások felismeréséhez. Valamint: három, az európai üdülôterületek 20 legfeltûnôbb gombafajának fényképeit bemutató tábla. Sziget Kiadó, megjelenés: augusztus 30. A/5 vágott méret (mint a Virágok és évszakok) 224 oldal, kötve, végig színes. ISBN Fogy ár: 2680 Ft A könyveket a Saxum Bt. forgalmazza Budapest, Szabolcs utca 4. Telefon/fax: Bóna László Szenvedésben hasonló Az élet homeopátiás rendje Bóna László a mûvészetek és a filozófia felôl közelít a gyógyításhoz. A homeopátia is elsôsorban, mint világszemlélet fontos számára. Abban a magasságban és mélységben érdekli, ahol minden embernek egyformán fontos tapasztalatokat ad az életrôl, a sorsról, a bölcsességrôl, az egészségrôl, a betegségrôl, a kapcsolatokról és a boldogságról. A könyv emberi, sokszor extatikus, a lét határait feszegetô. A szerzô által megfigyelt legjellemzôbb és legkülönösebb homeopátiás esetekrôl és azok tanulságairól szól. Minden sorát valódi emberek valódi drámái, valódi érzései hívták életre, és hitelesítik ma is. Keménytáblás, 384 oldal, 3500 Ft Új Paradigma Kiadó Telefon/fax: 06/ Bóna László: Szenvedésben hasonló Könyvbemutató az Írók Boltjában szeptember 15-én 16 órakor A szerzôvel Pályi András beszélget
11 TANKÖNYVKIADÁS Mi lesz a magyar tankönyvek sorsa? A kiadók nem értenek egyet a legnagyobb tankönyvkiadó privatizációjával A Nemzeti Tankönyvkiadót mely a hazai tankönyvpiac 34 százalékát birtokolja a megalapozott szakmai érvek ellenére is privatizálni fogják. Már kiírták a pályázatot, melyen tíz jelentkezô köztük három külföldi és hét hazai kiadó, ezek többsége is jelentôs külföldi tôkével a háta mögött indult. Kilétükrôl az ÁPV Rt. a pályázat jelen szakaszában nem adott felvilágosítást. A hazai tankönyvekkel foglalkozó kiadókat az ôszi iskolakezdés elôtt arról kérdeztük, mit szólnak a Nemzeti Tankönyvkiadó magánosításához, mit várnak tôle, és milyen újdonságokkal érkeznek az ôszi tankönyvpiacra. Az Apáczai Kiadó, mely a legnagyobb magánkiadó, aki tankönyveket ad ki (jelenleg a tankönyvpiac 14 százalékát birtokolja) egyike a tíz pályázónak, aki harcba száll a nemzeti tankönyvpiac legnagyobbikának megszerzésért. Esztergályos Jenô, a kiadó vezetôje elmondta, jobban örült volna, ha nem kerül sor erre a lépésre, de ha így döntöttek, legalább maradjon hazai tulajdonban a tankönyvkiadó. A Nemzeti Tankönyvkiadó magyar szellemi érték, melyet nem lehet sem a cementgyárak, sem a cukorgyárak szintjén privatizálni. Ha külföldi befektetô szerzi meg a kiadót, lehet, hogy nem sérül a szakmai érdek, de a gazdasági mindenképp. A külföldi tulajdonos minden valószínûség szerint néhány évig leviszi majd a tankönyvek árát, aztán viszont, piacvezetôként, addig emeli az árakat, amíg neki tetszik. A finneknél például Ft egy tankönyv ára, és félô, hogy nálunk is hasonló nagyságrendre lehet majd számítani. A magas könyvár pedig sem a szülôknek, sem az önkormányzatoknak, sem az államnak nem kedvez. A Korona Kiadó jelenleg 4-5 százalékkal van jelen a hazai tankönyvpiacon. Vezetôje, Vilhelm József között a Nemzeti Tankönyvkiadó igazgatója volt, és mint elmondta, jól ismeri a kiadó személyzetét, és figyelemmel kíséri sorsuk alakulását. A kiadó privatizációját teljesen Tankönyvújdonságok értelmetlen lépésnek tartja. Elôször is az állami bevételeket nem növeli jelentôsen a privatizáció, a 3 5 milliárdos összeg nem jelent nagy összeget az állam életében, például egy Richter nagyságrendû cég eladáshoz képest. Ha nem a pénzért teszik, akkor talán a valamilyen szakmai érdek fûzôdik hozzá? Vilhelm József szerint a Nemzeti Tankönyvkiadó munkatársai jól felkészült csapatot alkotnak és értik a dolgukat. A szakmai érdek sem állja meg a helyét. Elképzelhetô, hogy bizonyos erôk holdudvara kerül tulajdonosként a kiadó élére. Ha az új tulajdonos külföldi lesz, azzal is számolni kell, hogy a dolgozók kétharmadát el fogják bocsátani. Ami a tankönyvek árát illeti, az elsô néhány évben az új vezetés nyilván nem fogja emelni az árakat, sôt az inflációhoz képest még csökkenti is, ám ezzel az árpolitikával tönkreteszik a Korona Kiadóhoz hasonló kis kiadókat. Az iskolák nagyon érzékenyek az árra, hiszen gyakran inkább az olcsóbb könyvet veszik meg, a színvonalas helyett. Amikor pedig a kis cégek ellehetetlenülnek, a Tankönyvkiadó utódja piacvezetôként maga szabja meg a tankönyvek árát. Tény: a tankönyvek árának emelkednie kell, számos fórumon hangsúlyozta már, hogy ebben a tekintetben elképesztôen le vagyunk maradva a nyugati országok tankönyváraitól. Nem a tankönyvek árának emelésével van a baj, hanem a tankönyvek ingyenessé tételével. Számos nyugati országban ugyanis az állam nemcsak a könyveket, de a kiegészítôket (tollat, papírt, ceruzát) is leteszi a kisdiák padjára, függetlenül attól, mennyit keres a szülôje. Vilhelm József feltétlen híve a tartós tankönyveknek mely kezdeményezés megtorpanni látszik és amely hosszú távon megtakarítást nyújtana az államnak. A tankönyvkiadás hazai fejlôdését nehezíti, hogy a Hiller István által megígért államilag garantált hitelt a Magyar Bálint vezette minisztérium megszüntette, így nem futhatnak tovább már elkezdett tankönyvprogramok. A Korona Kiadó nem indulna a Tankönyvkiadó privatizálására hirdetett pályázaton, mert az a véleménye, hogy Az Apáczai Kiadó ôszi újdonságai között szerepel a Szövegértés címet viselô tankönyvsorozat (I-VIII. osztályig), mely az értô olvasást segíti, I-IV. évfolyamig elkészült a szöveges feladatok matematika sorozatuk, amely problémamegoldó gondolkodásra vezeti a tanulókat, a vizuális nevelésben játszik szerepet A képzelet világa címû rajz- és mûelemzés tankönyvsorozatuk (I-VIII. évfolyamig), valamint a felsôbb iskolásoknak szóló Médiaismeret címû tankönyvük. A Korona Kiadó óriási erôfeszítéssel az idei szezonra befejezte a középiskolásoknak, fôként gimnazisták szóló magyar nyelv- és irodalom könyvsorozatát (Petôné, Nagy Csilla szerzôségével a évfolyamig), amely jelenleg egyedüliként megfelel a 2005-ben bevezetésre kerülô kétszintû érettséginek. Az iskolák olyannyira kedvelik ezt a kiadványt, hogy a még be sem mutatott harmadik kötetbôl is rendeltek 5000 példányt. Elsôrangú szerzôkkel készíttettek a szakközépiskolások számára új magyar, fizika, kémia és biológia könyveket. Szakiskolás könyveik szintén népszerûek. A Romi Suli kiadó az ôszi tankönyvpiacon a III-IV. osztályosoknak szóló, a fogalmazás-tanítást segítô munkafüzetekkel szerepel. Ezek a kiadványok valódi motivációt jelentenek a fogalmazással nehezen megbarátkozó kisdiákok számára. A General Press az ôszi szezonra Horányi Özséb Jeltudomány c. könyvével készül. hasonló nagyságrendû, színvonalú és szépségû könyveket ôk is tudnak alkotni. Amiben nem versenyezhetnek a Nemzeti Tankönyvkiadóval sem ôk, sem más kis cég, az a tény, hogy a hazai könyvpiac jelenleg 34 százalékát birtokló Tankönyvkiadó a tankönyvek teljes palettáját kínálja, és erre a kisebb tôkével rendelkezô cégek sohasem lesznek képesek. A Romi Suli kis kiadó, amely alsó tagozatos olvasókönyvek kiadásával foglalkozik. A tulajdonosok, maguk is pedagógusok, igényes könyveket jelentetnek meg, melyeket a szakma megbecsül, a maguk szûk területén 2-3. helyen szerepelnek a könyvpiacon. A Nemzeti Tankönyvkiadó privatizációjával kapcsolatban Romankovics András kiadóvezetô elmondta, hogy gazdasági szempontból kockázatosnak tartja az eladást, melynek lehetnek pozitív, de negatív vonatkozásai is. Az állam bevétele nem lesz túlságosan sok a magánosításból. Nagy valószínûséggel jelentôsen meg fognak emelkedni, felszabadulnak a most mesterségesen nyomott tankönyvárak. Az állam azonban nem tud kivonulni az ingyenességbôl. Nem tudni továbbá, milyen viszonyban lesz az új kiadó az iskolával, az iskolaüggyel és a pedagógiával. Senki sem lesz, aki kontrollálná a piacvezetô tankönyvkiadót. Így míg gazdasági szempontból csupán kockázatosnak, addig pedagógiai szempontból kifejezetten veszélyesnek ítéli a privatizálást. A General Press Kiadó csekély részesedést vállal a tankönyvek kiadásában, de vannak általános iskolai kiadványaik, egy elektronikai tankönyvcsaláduk középiskolások számára és újabban egyetemi jegyzetekkel is foglalkoznak. Mint Lantos Kálmánné, a kiadó vezetôje elmondta, kis kiadóként nem lennének képesek pályázni a Nemzeti Tankönyvkiadó privatizációjára, de az a véleménye, hogy nem is helyes magánosítani a céget. Szerinte az alapfokú oktatást mindenképpen állami monopóliumként kellene kezelni, mert a magánosítással egyre távolabb kerülünk az általános iskolai tankönyvek ingyenessé tételétôl, ami számos nyugati országban, de például az Egyesült Államokban is bevett gyakorlat. Szénási Zsófia 11
12 Mit tudunk az olimpikonokról? Évszázados áttekintést nyújtó lexikon Vége az idei olimpiának, mire ezek a sorok megjelennek. Már tudjuk, hogy Magyarország számára hogyan zárult a megméretés, és Rózsaligeti László Magyar Olimpiai Lexikonát kiegészíthetjük azoknak a nevével, akik ezidén öregbítették a magyar sport hírnevét. A kiadvány ugyanis az 1896 és 2002 közötti idôszakot illetôen tekinti át a hazai olimpikonokat. Gondolom, az összeállítás aktualizálása ellen a szerzô sem tiltakozna, akitôl legelôbb azt kérdeztem: Az idei olimpia hozta-e elô Önbôl a tavasszal napvilágot látott összeállítást? Ezt a könyvet már több mint tíz éve készítgetem. Az elôzô kiadása 2000-ben volt, csak akkor egy kisebb hirdetési lehetôségekkel élô cég, a kiadói joggal is rendelkezô Datus Nyomda gondozásában jelent meg. Mivel sportbarát a vállalkozás vezetôje, fontosnak érezte a témát, legalábbis a nyomdaköltséget vállalta. Aztán, gondolta, majd meglátja, lesz-e nyereség a dologból vagy nullszaldósan jön ki az üzletbôl. Inkább ez utóbbira számíthatott. Hogyan jutott el a mostani kiadójához, a Helikonhoz, hiszen nekik sem profiljuk a sportkiadványok megjelentetése? Ez megint személyes ismeretségen múlott, s én örültem, hogy évtizedes gyûjtôés kutatómunkámnak ismét lehet nyomtatásban megjelent eredménye. Már ben jelent meg könyvem ebben a tárgykörben, de azt belsô használatra készítettem. A Magyar Olimpiai Akadémia elsô budapesti vándorgyûlésének az volt a maradandó tárgyi dokumentuma abból a megfontolásból, hogy nem bizonyult kellôképpen publikáltnak az olimpiai résztvevôk életrajza. Aztán ban, Atlantát megelôzôen komoly olimpiai vetélkedôt hirdetett a Budapesti Piac címû lap. Mivel az idô tájt a Budapesti Sporthivatalban dolgoztam, én kaptam meg azt a feladatot, hogy a vetélkedô fôvárosi fordulóit megszervezzem: 13+1 héten keresztül 13+l furmányos kérdést kellett kitalálnom olimpiai tárgykörben, s a válaszokat is magam értékeltem. Borzasztó feladványokat adtam. Amikor már olyasmire tértem rá, hogy Balczó András a három olimpiáján milyen nevû lovakon teljesítette a feladatát, akkor sokan névtelenül üzeneteket küldtek. S miért ilyen nehéz kérdéseket eszelt ki? A vetélkedôszervezônek el kell gondolkodnia azon, hogy kik fognak részt venni a megméretésen. Budapesten az ilyen fejtörôkön általában sokan indulnak, s van a társadalomban egy szûk csoport, amelyik félig-meddig professzionalistaként vetélkedik. Ez rendkívüli tehetséget igénylô hobbi, követôi között szinte zsenikkel ismerkedtem meg, amikor személyesen vezettem az egyik területi döntôt. Számos olyan emberrel találkoztam, aki többet tud az olimpiáról, mint én, noha nem sportszervezô. Elképesztô memóriájuk van. Azért kellett kiemelkedôen nehéz kérdéseket föltenni, mert különben olyan tömeges lett volna a részvétel, hogy nem tudtuk volna kiválasztani a döntôbe kerülôket. Egyáltalán tudott valaki válaszolni Balczó lovainak nevére? Úgy emlékszem, igen. Maga tudja a választ? Bocsánat, én nem vetélkedtem. Természetesen nem hasraütésszerûen tettem fel a kérdéseket, elôre minden válasznak utána kellett néznem. Akkor gyûjtötte a rengeteg adatot, amely kiindulópontja lett a könyvnek? Fokozatosan bôvült a rendelkezésemre álló anyag. Elôször az 1896 és 1936 közötti olimpiák magyar érmesei szerepeltek a kiadványban, körülbelül 150 sportoló. A legrégebbi idôszak magyar érmesei, akik többségükben az es évek körül születtek. Az ô adataik voltak leginkább veszendôek. Hol talált rá az adatokra? A sportirodalom korábban nemigen tárt föl életrajzokat. Úgyhogy nekem levéltárakban is kutatnom kellett, s névtárakat bújnom, amelyek annak idején minden évben megjelentek Magyarország elitjének, neves embereinek a felsorolásával. A XIX. században is adtak ki sporttal foglalkozó kiadványokat, lexikonokat, tehát volt honnan merítenem, de tudni kell, hogy a száz éve napvilágot látott dokumentum megjelenése ugyan idôben közel volt az akkori sportteljesítményhez, de azokat a kiadványokat sem lektorálták. Számos magyar olimpiai érmesnek még a születési évszáma is bizonytalan volt a köztudatban. Azért kezdtem hát el ezt a munkát, hogy legalább azzal tiszteljük meg a nagy közvéleményformáló erôvel rendelkezô magyar élsport szereplôit, hogy tudjuk, mikor születtek. Azt hiszem, a rendszerváltás után indult meg egy pontosítási folyamat. A rendszerváltozás elôtt az ötvenes évek eufóriás hangulata lebegte be a sportot, de utána megerôsödött a kritikai hangnemû megközelítése a területnek. Illúzióvesztési folyamat kezdôdött meg, amely azonban együtt járt a pontosítási szándékkal. Ön óriási áttekintéssel rendelkezik. Megmondaná, hogy véleménye szerint mikor volt csúcson a magyar sport? Ha abból a szempontból nézem, hogy milyen mozgósító erôvel rendelkezik, tömegesen bírja-e mozgásra, egészséges életmódra a hazai lakosságot a magyar élsport vagy annak a csúcsa, az olimpiai érmesek csapata, akkor azt kell mondanunk, hogy a magyar sport nem éli a csúcsidôszakát. Ezt abban az esetben is állítom, ha jól jön ki a lépés és véletlenül tíz aranyéremmel térünk haza Athénból. De az aranyérmek számolása is félrevezetô. A berlini olimpiára úgy emlékszünk vissza, hogy csodálatos volt, mert tíz aranyat tudtunk szerezni. Mindegyik esélyesünk a dobogó legmagasabb fokára állhatott fel. De alig volt ezüstés bronzérmünk. Más olimpián fordítva állt a helyzet: ideges gyászhangulat kísérte az elmaradt aranyérem-esôt, pedig pontszámban nagyon jól teljesített a csapat. Ajánlom hát ezt az összeállítást a soksok érdeklôdô mellett a magyar sport fellendülése érdekében a politikai vezetôk figyelmébe is. Mátraházi Zsuzsa 12
13 Az is kicsit furcsa, Boriska, a puli után, hogy Benjámin ilyen iszonyúan falánk. Ez is egyéniségre vall, nem minden spániel ilyen zabagép. Ez addig falna, amíg szét nem pukkad, nagy munkánk van benne, elsôsorban Évának, hogy kilencévesen még mindig olyan karcsú, mint junior korában. Nagyon ki kell mérni az ételadagját. Boriska ellenben fantasztikusan mértéktartó volt, állatban ilyen önkontrollt sosem láttam. Pontosan annyit evett, amennyi kellett neki, a többit a tányérján hagyta. Igaz, csak addig, míg be nem állított valaki. Akkor villámsebesen kirohant a konyhába és befalta a maradékot nehogy a jövevény elegye elôle. És ugyanígy volt a macskával is. Na, a Borcsa meg a macska, az egy külön szám (Akár cirkuszi szám is lehetett volna.) A macskát Bözsinek neveztem el, mert a Bözsi a legkevésbé sem macskanév. De ez semmi Gábor barátomhoz képest. Neki is volt egy darabig az óriás snaucer kutyája mellett macskája, s így mutatta be: ez itt a Jutka, természetesen kandúr. De van tisztességes neve is. Igen, micsoda? Kovácsné. De térjünk vissza Bözsihez. Egyik éjjel lenn, a kapu elôtt nyávogott egy kismacska. Melinda azt mondta, csak lemegy, megnézi. Ajjaj! Tudtam már, mi lesz a vége, föl is hozta, olyan édes, nem? hát képes volnál visszalökni az utcára? Majd szerzünk neki gazdát. Jó, mondtam megtörten, de mit szól ehhez Boriska? Boriska azt szólta, hogy intelligensen tudomásul sem vette ezt a nyamvadt negyven dekás lényt, itt a lakásban, egészen addig, míg a kiéhezett cica a tányérjához nem közeledett. Akkor vad vicsorgással, hörögve rárontott. A macska megugrott és ebbôl látszik, hogy a macskafélék azért az evolúciós skála magasabb fokán állnak, mint a kutyafélék, ez az egyetlen eset elég volt ahhoz, hogy rögzüljön benne a feltételes reflex (vagyis megtanulja), hogy a kutya edényét megközelíteni tilos. Bözsi kapott a konyha másik sarkában saját kajás- és vizesedényt, és egy tálcán macskaalmot, ahol a dolgát végezheti viszont Boriska a macska edényeit és a homokját kerülte, ô azokat nem közelítette meg soha. Amúgy pillanatok alatt elválaszthatatlan barátok lettek. Mert babona, sôt, nagy hazugság és az uszító ember bûne, aki örömét leli az erôszakban, hogy a kutya és a macska ôsi ellenségek. A Bözsi olyan nyolc-tíz hetes lehetett, nem is látott még kutyát, és Boriska sem igen volt macskaközelben, de fôleg, soha senki nem uszította macskára. Kertész Ákos Született ragadozók ha nem emberek Így aztán, amikor kiderült, hogy Bözsi többé nem közelíti meg a kajáját, semmi oka nem volt rá, hogy a macskát ne szeresse. Úgy aludtak, hogy Bözsi a fejét a Boriska nyakára tette, az volt a párnája. És óriásikat játszottak, Boriska kergette Bözsit, de sosem tudta megfogni. Ez a pehelysúlyú cirmos szöcske sokkal, de sokkal ügyesebb, gyorsabb, jobb reflexû volt nála. Boriska még az ágy alatt szimatolta, ô már az asztal tetejérôl röhögte, és amikor Boriska végre észrevette ônagyságát, és odaszimatolt, akkor Bözsi a mancsával villámgyorsan meg-megcsapkodta az asztal szélérôl Borcsa orrát. Meg is karmolhatta volna, de sosem karmolta meg, csak odakapott. Szinte hihetetlen, hogy született ragadozó állatokból mennyire hiányzik minden agresszivitás, ha nincsenek rászorítva. Persze azért ketten az állandó kupleráj állapotában tartották a lakást, és éjjel-nappal. Szó szerint. Boriska aludt volna éjjel, de Bözsi nem, és persze nem hagyta aludni se a kutyát, se minket. Boriskának szent volt az én munkám, ha leültem dolgozni, eltûnt, levegôvé vált, hibernálta magát, Bözsi ellenben személyes sértésnek vette, ha leültem az írógép elé. Úgy, hogy három hónap múlva túladtam rajta; a házmesterné elvitte a csepeli rokonaihoz, akik kertes házban laktak. Melinda bôgött, Boriska láthatóan sajnálta, csak én örültem, hogy végre megszabadultam tôle (Nem igaz. Titokban én is megsirattam ) Zsebkönyvkedvelô németek Goethe és Schiller hazájában, Németországban a nehéz gazdasági helyzet és a legsúlyosabb társadalmi problémának számító tartósan 10 százalék feletti munkanélküliség sem veszi el a polgárok kedvét az olvasástól. Igaz, ezen is szívesen spórolnak! A jobbára már 10 euró alatt megszerezhetô zsebkönyvek különösen (az évszaktól független!) vakáció idején kelendôek. (Mivel az átlag germán adófizetônek 6 hét fizetett szabadsága van és a gyerekek évente alig 200 napot töltenek az iskolapadban, az üdülés, no meg az olvasgatás tömegsport a szövetségi köztársaságban.) A puhafedelû strandirodalom nem jelent feltétlenül gagyit. Akadnak bôven már-már szakkönyv kvalitású, olcsó bestsellerek is az Európai Unió legnépesebb államában. A Focus Magazin toplistáján a kissé száraz, Polgári Büntetôtörvénykönyv a szuper bajnok immáron 54. kiadásban. Az ezüst érem ezekben a hetekben a közelmúltban elhunyt Peter Ustinové. Az orosz német angol gyökerû, zseniális nevettetô, színész, parodista, rendezô nem elôször ad kóstolót írói tehetségébôl: A Sir Peter utazásai címû, 380 oldalas mû a lovaggá ütött és nagy ritkán lóvá tett világjárt, humanista mûvész tapasztalatait összegzi a nemzetek sajátosságairól. A müncheni hetilapban az elôkelô harmadik hely az amerikai elnök permanens bosszantása révén elhíresült Michael Moore Hülye fehér emberéé. A filmesként és tollforgatóként egyaránt George W. Bush egyik legbátrabb értelmiségi bírálójaként mennybe emelt és pokolra szánt polit-kritikus 7,90 eurós szarkasztikus leszámolása megéri a pénzét. Ugyancsak hazájában tart terepszemlét Roger Willemsen. Németország közkedvelt televíziós személyisége 200 oldalon keresztül barangolja be szülôföldjét a katolikus hegyektôl a protestáns tengerpartig. A Deutschlandreise mögött ötödik a toplistán a már címében is a nemek tréfás? csatájára utaló Miért nem figyelnek a férfiak és parkolnak rosszul a nôk az Allan és Barbara Pease házaspár tollából. Szép, szép, de vajon olvashatnak a németek magyar szerzôket is zsebkönyv kiadásban? Igen! Éppen júliusban került a boltokba Márai Sándor második világháború elôtt játszódó szerelmi-háromszög története, a Wandlungen einer Ehe, és Szerb Antal Utas és holdvilága is meghódította már a puhafedeles remekek (több tízmilliósra becsült) németországi rajongó-vásárló táborát! Miközben az olvasók és az NSZKban élô, mintegy 4 millió analfabéta élvezik a vakációt, a szerzôk, a kiadók, nyomdák és kereskedôk már javában készülnek az irodalom hagyományosan legnagyobb európai ünnepére, az ôszi Frankfurti Könyvvásárra. Mogyorósi Géza Berlin 13
14 A KÁLVIN KIADÓ ÚJDONSÁGA (MEGJELENT A MAGYAR BIBLIATÁRSULAT MEGBÍZÁSÁBÓL) Stephen M. Miller Robert V. Huber A BIBLIA TÖRTÉNETE A Biblia keletkezése és hatása A gazdagon illusztrált kötet végigkalauzolja olvasóit a Biblia keletkezésének törté-nelmen átívelô, kalandos útjain, a szájhagyományon keresztül átadott történe-tektôl a zsidó Szentírás kialakulásán át Jeromos, majd az újabb korok bibliafordításainak keletkezéséig, beleértve a magyar fordításokat is, egészen napjainkig. Közérthetô, mégis eleven stílusban mutatja be, hogyan ihlette és gazdagította páratlan módon a Könyvek könyve az emberi kultúrát. A Biblia története ahogyan létrejött, megmaradt és az évszázadok során megváltoztatta a világot nincs a Bibliában. Ezt egy másik írásban lehet elolvasni. Ez egy rendkívüli történet! Formátum: A/4, 256 oldal, keménytáblás 5900 Ft Keresse a könyvesboltokban vagy rendelje meg 10% engedménnyel a kiadó honlapján:
15 Vegyesváltó SZEMMAGASSÁGBAN félcédulái Az olimpiai közvetítések amikor e sorok a papírra kerülnek, az ötödik napnál tartunk nem kifejezetten kedveznek a könyvszemle írásának. A magamfajta sportôrült az íjászat vagy a nôi gyeplabda selejtezôirôl sem szeret lemaradni, s adattárainak folyamatos kiegészítése céljából tizenkét-tizennégy órán át tapad azokra a forrásokra, amelyekbôl ismereteit beszerezheti. Olvasásra vagy ezúttal inkább a nyáron olvasottak egy részének újragondolására éjszaka jut idô. A vegyesváltó eleje, elsô három kötete nem is olyan vegyes. Sôt, a sporthasonlatot cifrázva Lévai Balázs világirodalmi beszélgetéseinek gyûjteménye, a televíziós mûsorcímként oly jó csengésûvé lett Bestseller (Európa) író-világhírességei egymásnak adják a stafétabotot. A José Saramago, Helen Fielding, John Updike, Mario Vargas Llosa, Harold Pinter, Michael Cunningham, Paul Auster, Orhan Pamuk, Ljudmila Ulickaja, Paulo Cuelho, Alessandro Baricco és Martin Walser mûhelyében készített beszélgetések bôséges adjusztációt kaptak. Esterházy Péter elôszavának és a dicsérô tévékritikák részleteinek köszönhetôen. A korábban a képernyôn látottakhoz képest a nyomtatott forma kissé slampos: feszesebb szerkesztést kért volna, s a forgatási naplók is lehetnének takarékosabbak. Ennek ellenére megnyerô összeállítás a Bestseller, s le a kalappal Lévai ismeretanyaga, riporteri készsége, fáradhatatlansága elôtt. Bridget Jonestól repülünk Nyúl úrhoz, áll az egyik beszámolóban, s ez a félsor is rávilágít a dialógusok (s az alkotók, alkotások) sokféleségére, valamint arra a társalgó hangra, amelyet Lévai Balázs megszólítottjaihoz hasonlóan a könyv forgatói is nyilván honorálnak. A következô két váltótag is Európa-újdonság, s ahogy az iménti mû több szereplôjének, úgy e két szerzônek is jósolható potenciális irodalmi Nobel-díj (Saramagónak, tudjuk, már megvan). Slawomir Mroz ek Hazatérésem naplója címû könyve (aligha a fordító, Murányi Beatrix munkája miatt) kissé sótlan vagy csupán elüt a Mrożektôl régebben megszokott hangvételtôl (a tárgy jellege folytán is)? Az író maga figyelmeztet az idôk és a hangok változására: Negyven éve annak, hogy szert tettem az abszurdspecialista hírnevére, és azóta annak is tartanak. Bizonyára joggal. De hadd említsem meg, hogy a mai helyzet nem ugyanaz, mint a negyven évvel ezelôtti. A Mexikó címû elsô, valamint a Krakkó címû második (sokkal terjedelmesebb) fejezet kis írásainak, elmélkedéseinek egymásra olvasása rámutat a szûkszavúság, a dísztelenség értelmére. Mrożek gondolatai a hazatelepülés közepette a kétséges remény és a magát alig felfedô távlat körül forognak. Realitás, racionalitás e lapokon nagyobb úr, mint az abszurd, s igen érdekesek a nyílt és rejtett álommotívumok (így az örök életû nyúlról, aki persze nem vethetô össze Updike Nyúl ragadványnevû, immár halott hôsével). Umberto Eco La Mancha és Bábel között címmel szól az Irodalomról (a rá- és felhangolt fordítók: Barna Imre és Gecser Ottó). Nem haszontalan a könyvet visszafelé, a Hogyan írok? címû utolsó esszétanulmány felôl áttekinteni. Igaz, Eco írói énje akkor is jelen van, ha valamely kartárs a fôalak. Borges, én és a hatásiszony, mondja az egyik cím is. A poentírozó ego szívesen túloz ( Borges például mindenrôl írt. Nincs olyan kultúrtörténeti téma, amelyet Borges legalább egy futó pillanatig ne érintett volna ), teóriáit azonban nem viszi ki sem a metaforák, sem a hatásvadász fordulatok literátus piacára. Példás az alkalmi írások egymáshoz igazítása, egyes 15 makacsul ismételt hipotézisek és konklúziók mérlegelése. Eco, aki egyik könyvével köztudottan a szakdolgozatíráshoz nyújtott segítséget (és gúnyolódott egy kicsit a disszertáció mûfaján), most is fôleg az igényes diákság érdeklôdésére számíthat személyiségrajzokat, mûelemzéseket és nagyívû eszmefuttatásokat egyként tartalmazó mûvével. A váltót a negyedik könyv, a Fekete Sas prezentációja teszi valóban vegyessé. Igazi bestseller. Halloway szatirikus meséje felnôtteknek : Halloway Jánosé. A szerzôi névre több célzás van a textusban, amely kedélyesagresszíven elébe megy a kritikának, kritizálhatóságnak. Az adjusztáció itt sem hiányzik, hiszen Tandori Dezsô szavai állnak jót a Rendszerváltó szerelmek 571 oldaláért. Nem találgatom, híres írót vagy sikló tollú outsidert takare az álnév. A közelmúlt regényének szánt történet mindvégig érdekfeszítô, szereplôi rászolgálnak a figura rangjára, a stílusnak ittott pezseg, csíp sava-borsa. De merôben rossz kompozíció. Megcélzott fô eseményére voltaképp nem is kerít sort, az alkalmi pepecselés, a malackodás, a szószaporítás gyakorta ránô az idôbontásos, mellérendelô históriára, amely folyton kipörög önmagából. Az viszont valószínû, hogy aki ezt a regényt írta, sok Updike-ot és Ecót olvasott.
16 Libri sikerlista augusztus A Libri üzlethálózatban regisztrált vásárlások számítógépes összesítése alapján SZÉPIRODALOM 1. Brown, Dan: A Da Vinci-kód Gabo Könyvkiadó 2. Vavyan Fable: Tíz kicsi kommandós Fabyen Kiadó 3. Coelho, Paulo: Veronika meg akar halni Athenaeum 2000 Kiadó 4. Sasson, Jean: Irak lánya, Majada Gabo Könyvkiadó 5. Leslie L. Lawrence: A Fekete Anya kígyója I II. Gesta Könyvkiadó 6. King, Stephen: A menekülô ember Európa Könyvkiadó 7.Márai Sándor: Az Igazi Judit és az utóhang Helikon Kiadó 8. Coelho, Paulo: Az alkimista Athenaeum 2000 Kiadó 9. Coelho, Paulo: A Piedra folyó partján ültem, és sírtam Athenaeum 2000 Kiadó 10. Coelho, Paulo: Tizenegy perc Athenaeum 2000 Kiadó ISMERETTERJESZTÔ 1. Schobert Norbert: A Norbi-titok Norbi Wellness Média Kft. 2. Kriston Andrea Ruzsonyi Péter: Kriston intim torna Sanoma Budapest Kiadó 3. Pahlavi, Farah: A sah felesége Ulpius-Ház Könyvkiadó 4. Gyárfás Tamás (Szerk.): Olimpiai kalauz Magyar Olimpiai Bizottság 5. Horváth Imre Novák István Lovász Márta (Szerk.): Pályaválasztás, továbbtanulás 2005 Okker Kiadó 6. Stahl Judit: Gyorsan, valami finomat! Park Könyvkiadó 7. V. Kulcsár Ildikó: Gyilkos ráncok, gyôztes mosolyok Képzômûvészeti Kiadó 8. Popper Péter: Az Írás Saxum Kiadó 9. Havas Henrik: Pornó II. Alexandra Kiadó 10. Lenkei Gábor Dr.: Cenzúrázott egészség Free Choice Kiadó GYERMEK, IFJÚSÁGI 1. Nöstlinger, Christine: Gréti szerelmes Animus Kiadó 2. Rowling, J. K.: Harry Potter és az azkabani fogoly Képeslapkönyv Egmont-Hungary Kiadó 3. Rowling, J. K.: Harry Potter és a Fônix Rendje Animus Kiadó 4. Cabot, Meg: A neveletlen hercegnô naplója 4 és 1/2 Ciceró Könyvstúdió 5. Csukás István Sajdik Ferenc: Pom-Pom meséi Gesta Könyvkiadó 6. Walt Disney: Hamupipôke Tóth Könyvkereskedés 7. Saint-Exupéry, Antoine de: A kis herceg Móra Ferenc Könyvkiadó 8. Rowling, J. K.: Harry Potter és a Bölcsek Köve Animus Kiadó 9. Mérei Ferenc V. Binét Ágnes: Ablak Zsiráf Móra Ferenc Könyvkiadó 10. Shrek 2. Kit nevezel te csúnyának? Szukits Könyvkiadó A Fókusz Könyváruház sikerlistája augusztus Szépirodalom: 1. Szabó Magda: Az ajtó Európa Könyvkiadó 2. Móra Ferenc: Hannibál feltámasztása Argumentum Kiadó 3. Coelho, Paulo: Az alkimista Athenaeum 2000 Kiadó 4. Coelho, Paulo: Tizenegy perc Athenaeum 2000 Kiadó 5. Coelho, Paulo: Veronika meg akar halni Athenaeum 2000 Kiadó 6. Szerb Antal: Utas és holdvilág Magvetô Kiadó 7. Coelho, Paulo: A Piedra folyó partrján ültem, és sírtam Athenaeum 2000 Kiadó 8. Rushdie, Salman: Grímusz Ulpius-ház Kiadó 9. Coelho, Paulo: Az ördög és Prym kisasszony Athenaeum 2000 Kiadó 10. Pamuk, Orhan: Az új élet Ulpius-ház Kiadó Ismeretterjesztô: 1. Fekete István ifj.: Fekete István az édesapám volt Móra Ferenc Könyvkiadó 2. Kriston Andrea Ruzsonyi Péter: Kriston intim torna Sanoma Budapest Kiadói Rt. 3. Schobert Norbert: A Norbi-titok Norbi Wellness Média Kft. 4. Toscana (Marco Polo) Magyar Könyvklub 5. Horváth Tibor: Horvátország Cartographia Kft 6. Rozvány György: Jordánia Séta a történelemben Alexandra Kiadó 7. Dawson, Roger: Nyerô tárgyalási taktikák Egy mester tárgyaló biztos receptjei Bagolyvár Könyvkiadó 8. Sting: Széttört zene Európa Könyvkiadó 9. Horváth Ilona: Szakácskönyv Vince Kiadó 10. Ferencz Vilmos: Erdélyi utazások kézikönyve Közlekedési Dokumentációs Kft. Ifjúsági és gyermek: 1. Shan, Darren: A lelkek tava Vámpír könyvek 10. Móra Ferenc Könyvkiadó 2. Rowling, J. K.: Harry Potter és a Tûz Serlege Animus Kiadó 3. Shrek 2. Regény a film alapján Szukits Könyvkiadó 4. A Föld. A világ legszórakoztatóbb érdekességei Elektra Kiadóház 5. Molnár Ferenc: A Pál utcai fiúk Móra Ferenc Könyvkiadó 6. Brezina, Thomas: Pssszt! A mi titkunk 5. A szülôkkel csak baj van! Deák és Társa Kiadó 7. Janikovszky Éva: Akár hiszed, akár nem Móra Ferenc Könyvkiadó 8. Shan, Darren: Az éjszaka szövetségesei Vámpír könyvek 8. Móra Ferenc Könyvkiadó 9. Csukás István: Keménykalap és krumpliorr Jonatán Könyvmolyképzô 10. Janikovszky Éva: Már óvodás vagyok Móra Ferenc Könyvkiadó...ha a végsôkig feszítjük a húrt, egy távoli jövôben a Föld talán képes lenne 10 milliárd embert eltartani. De miért változtassuk a Földet egyetlen óriási embertenyészetté? A jó élet nem jelent egyet a lélekszám korlátlan növelésével. Norman Myers- Julian L. Simon: Mi a helyes válasz, ha a Föld jövôje a tét? 2200 Ft, a kiadóban 20% kedvezménnyel Typotex Kiadó 1024 Budapest, Retek u Telefon/fax: , Mádl Ferenc, a Magyar Köztársaság elnöke a nemzeti kulturális örökség miniszterének elôterjesztésére augusztus 20-a, államalapító Szent István király ünnepe alkalmából a MAGYAR KÖZTÁRSASÁGI ÉRDEMREND TISZTIKERESZTJE kitüntetést adományozta Pálmainé Paál Rózsának, a Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztôk Egyesülése munkatársának. Szeretettel gratulálunk! Hirdetésfelvétel: Megvásárolható a Libri Kft. valamint a Líra és Lant Rt. könyvesboltjaiban. Ára: 8479 Ft 16
17 KOLOFON Mezôgazda Kiadó Lelkes Lajossal beszélget Nádor Tamás Elcsépelt szólás, de igaz: a gazda szeme hizlalja a jószágot. Kevésbé ismert: szép a gazda nevet viselni, de meg is kell annak felelni. A Mezôgazda Kiadó igyekszik nemcsak szemmel tartani mindazt, ami tevékenységi körébe tartozik, de próbál okosan gazdálkodni is vele. Hagyományosan és korszerûen, alap-, közép- és felsôfokon. Hizlalva, vagyis hasznosítható gondolatokkal, gyakorlati tanácsokkal táplálva, segítve a mezôgazdaság mestereit és öntevékeny mûvelôit. Ismert igényeket kielégítve s újakat támasztva. Hogy valóban lehetôségeinek mértékében és minôségében hízzék a föld és a jószág. Az állami feladatkiosztás idején egyetlen kiadónak volt monopóliuma mezôgazdasági könyvek publikálására is. Manapság, a fogalomkör változásával, kiterjedésével önök mit publikálnak, mi adja cégük sajátos arculatát? Kizárólagosságot persze nem élvezhetünk, ám az olvasói, piaci igényeken túl abban sem gátol bennünket semmi, hogy folytassuk, sôt bôvítsük szakmai elôdeink munkáját. A mezôgazdaság hagyományos fogalomkörében növénytermesztés, állattenyésztés ; s hozzájuk kapcsolódóan az állategészségügy, növényvédelem tárgyában jelentetünk meg könyveket. Publikálunk továbbá élelmiszergazdasági és -tudományi, környezettudományi és -védelmi kiadványokat. De persze kertészeti, szôlészeti, borászati ismereteket éppúgy közlünk, mint vadászati, vadgazdálkodási, erdészeti, sôt horgászati ismereteket. Közgazdasági, üzleti, vidékfejlesztési, uniós tudnivalókat tartalmazó köteteket szintén kínálunk a gazdáknak. Jól tudva, a gazda szónak manapság immár sokrétû jelentése van. Nyilván különbözô fokon írt könyveket adnak közre. Mit és milyen mértékben ajánlanak egy-egy szûken vett szakmának, s mit amatôr kertbarátok, állattartók stb. kezébe? Könyveink természetesen igazodnak olvasóink fölkészültségéhez és igényeihez. Tehát alapfokon, ismeretterjesztô szándékkal fogalmazunk azoknak, akik háztáji gazdaságukban, kertjükben, az állattartásban stb. kifejezett szakismeret híján is eredményesen szeretnének tevékenykedni. E jegyben adtunk közre például sok egyéb közt a takarmányozás alapjaival foglalkozó kézikönyvet éppúgy, mint egy másikat a gyümölcstermesztés alapismereteivel. A kezdô kertész is úgy eligazodhat egyik kötetünk révén, mint mondjuk, a kecske- vagy juhtenyésztô egy másik alapján. De akár a természetjáró, vagy a vízitúrázó is hasznosíthatja tanácsainkat. Középfokon írt köteteink már persze szakképzettséget feltételeznek. Ezen olvasóinknak sokféle kézikönyvet, az egy-egy részkérdésben való elmélyülést ösztönzô szakirodalmat ajánlunk. A kertészet, szôlészet, borászat, a fagazdaság, vadgazdálkodás, vadászat, erdészet, a környezet- és természetvédelem, az élelmiszertudomány, az egészséges táplálkozás, az állattartás stb. témakörében. E kötetek alkalmat nyújtanak arra is, hogy ki-ki, ha igényli, szûkebb szakterületén is érdemben túltekinthessen. Felsôfokú kiadványainkat természetesen kutatók, magas fokon képzett szakemberek, egyetemi-fôiskolai hallgatók forrásaiként ajánljuk tudós szerzôk tollából. Kiadványaik mennyire hagyományôrzôk, mennyire sajátosan hazaiak s milyen mértékben korszerûek, egyetemes ismereteket közlôk? Segíthetik-e kellôen például a biogazdálkodást, környezetvédelmet, az uniós normák elérését, betartását? Könyveink túlnyomó részét a magyar felsôoktatásban mûködô szakemberek, kutató biológusok, állatorvosok, szakközgazdászok, agrár-, kertész-, élelmiszeripari, környezetvédelmi mérnökök írták. Belsô munkatársaink is ezen sajátos ismeretek tudói. S hogy az elméleti közelítésnek kontrollja is legyen: köteteink lektorálásában gyakorlati szakemberek segédkeznek. Ez utóbbi azért is nélkülözhetetlen, mert könyveinket az olvasók használati eszközként kezelik. Ami persze nem zárja ki, hogy kívánalmunk legyen a szép stílus, az igényes, világos fogalmazás. Oly fontosnak tartjuk ezt, hogy megjelentettünk például növényneveinkkel foglalkozó kötetet, zoológiai értelmezô szótárt s jó néhány más, többnyelvû szakszótárt, hadd szóljon magyarul, ami ekként is szólhat. És persze azért is nélkülözhetetlenek a honi szerzôk, szerkesztôk, mert a Kárpát-medence éghajlati és talajadottságai mint bármely más térségéi, régióéi helyismeretet kívánnak. És természetes az is, hogy szakembereink az állatorvosi aneszteziológiától, a bioméhészettôl, a növénygenetikától, az állatorvosi sebészettôl, az ökokertek növényvédelmén, az erdészeti ökológián, a biozöldségek termesztésén át a a mezôgazdasági géptanig, a környezetarchitektúráig, a tájtervezésig, az agrármarketingig a legtágasabb értelemben fölhasználják a tudomány és a technika legfrissebb eredményeit. És persze külön könyvünk foglalkozik az Európai Unió agrárrendszerével. Vannak továbbá ló-könyveink (Lovasakadémia sorozat), borköteteink, hagyományainkat ôrzô gasztronómiai munkáink, és nagy számban lapoznivalóink kertbarátoknak (Kertészkönyvtár). Hosszú a sor, tág a választék, amelynek színeit, gazdagságát itt csak jelezni lehet. Úgy fest, a kiadó a természetben, a természettel együtt élô, azt bölcsen mûvelô ember szemléletét fejezi ki és alakítja. És ön, személy szerint milyen elôzmények után, miféle gondolkodásmód jegyében került a kiadó élére, s hogyan irányítja azt? A híres szarvasi Tessedik Sámuel Mezôgazdasági Technikumban érettségiztem, a Kertészeti és Szôlészeti Fôiskolán szereztem kertészmérnöki oklevelet. Majd harminc évig, 1992-ig dolgoztam a Mezôgazdasági Kiadóban. Novák Ferenc tanítványaként a hazai néptáncmozgalom egyik alapítója lehettem. A mezôgazdaság, a könyvkiadás és a néphagyományok hármassága határozta-határozza meg életszemléletemet, korábbi és jelenlegi munkámat. Az utóbbi vonzódásom jegyében kivált kedves számomra Jelenlévô múlt címû (immár harmincnál több kötetes), illetve új, Hagyomány és vidék címû szériánk. Mindkettô a kézmûvességhez, a néphagyomány értékeihez kötôdik a fazekasságtól népzenénkig, a jeles napoktól a parasztviseletekig. Tárgyi emlékek idézésével-ôrzésével is ápolva a magyar nyelvkultúrát. 17
18 A könyv egy kert, amit az ember a táskájában hord Nem véletlenül került a címbe az arab mondás, hiszen az arab világ 22 országa lesz az idei frankfurti vásár díszvendége. Talán érdemes felsorolni ôket, hogy lássuk, mennyire nem homogén kulturális régióról van szó: Egyiptom, Algéria, Líbia, Tunézia, Marokkó, Bahrein, Irak, Dzsibuti, Jemen, Dél-Jemen, Jordánia, Katar, a Kamarán-szigetek, Kuvait, Libanon, Mauritánia, Omán, Szomália, Szaúd-Arábia, Szudán, Szíria, az Arab Emírségek és a Palesztin Felszabadítási Front. A két kontinensre kiterjedô térség Észak-Afrika és Elô-Ázsia országaiban gyakran sem a nyelv, az arab, sem a vallás, az iszlám nem egyértelmû. Hiszen az iszlám az arab térségen kívül is elterjedt, s az itt élô több mint háromszázmillió ember nyelve ugyan általában az arab, de számtalan kis törzsi nyelv, vagy akár a francia és angol is anyanyelvnek számíthat bizonyos területeken. A modern arab világ bemutatása nem könnyû feladat, állítja Mongi Bousnina, az ALESCO (az arab UNESCO ) vezérigazgatója. Mohamed Ghoneim, a programigazgató optimista, szerinte a kultúrák közti párbeszéd elôsegítése a cél. A program finanszírozása és koncepciója azonban még nincs igazán kész, holott az októberi könyvvásárig már nincs túl sok idô. Sajnos, a legutolsó hírek szerint a résztvevôk fele még nem utalta át a részvételi költségeket. Ráadásul Marokkó, Algéria, Líbia, Kuvait és Irak nem csatlakozott az Arab Liga közös programjához, önállóan szeretnének bemutatkozni. Ibrahim el-moallem, a Pánarab Kiadói Szövetség elnöke némileg keserûen azt mondja, ô hajlandó volt harcolni, de senki sem állt mellé a szervezésben. Októberben mégis 150 kiadó és 350 szerzô mutatkozik majd be Frankfurtban, ami óriási teljesítmény, hiszen a térségben csak a 19. század óta van könyvnyomtatás és könyvkiadás. A könyvkiadóknak rengeteg nehézséggel kell megküzdeniük. A könyv elôállításának költségei magasak, hiszen a papírt importálni kell, az átlagos példányszám alacsony, s így természetesen a könyvek is sokba kerülnek. Az exportimport rendelkezések meglehetôsen önkényesek, az országokon belül pedig hiányos az infrastruktúra. Az analfabetizmus hetvenszázalékos, és a szerzôi jogok törvényi szabályozása sem teljesen megoldott. Háromféle kiadói típus létezik, az államilag teljesen ellenôrzött, a félig állami, valamint a magánkönyvkiadás. El-Moallem szerint ez utóbbi típusból már több mint ezer vállalkozás mûködik a térségben. A nemzeti könyvpiacok alig vannak kapcsolatban egymással. Csupán a könyvvásárok jelentenek kivételt, a bejrútit és kairóit több mint ötmillióan látogatták. Itt a vásárok valóban vásárok, vagyis könyveket adnak el, de nem hiányoznak a szerzôi találkozások, gyakran viták sem. Az egész arab könyvkiadásban direkt vagy indirekt cenzúra, illetve öncenzúra mûködik. Az arab irodalom iránti érdeklôdést jelzi, hogy Európában néhány kezdeményezés már eredménnyel járt. Berlinben a Goethe Intézet West-Östlicher Divan programjának keretében találkozókat, felolvasásokat szerveztek, s az esszéket a Beck Kiadó 2005-ben meg is jelenteti, a Pro Helvetia svájci alapítványi program pedig már közel száz fordítást finanszírozott. Ez persze még mindig nem elég. A Koránon és az Ezeregyéjszaka meséin kívül csak három szerzô Nagib Mahfuz, Tahar Ben Jelloun és Assija Djebar könyveit adták el nagyobb példányszámban, legalábbis német nyelvterületen. Nincs esélyünk, de azt kihasználjuk! Ez az önkritikus mondat jól jellemzi a szerzôket is. Tahar Ben Jelloun, a hatvanéves, marokkói születésû, Párizsban élô író nagyszerûnek tartja a frankfurti fellépést. Azt mondja, az arab kultúra egyáltalan nem egységes: egy kuvaiti, iraki, szaúdi vagy marokkói embert nem köt több össze, mint egy németet és egy koreait. Az Ezeregyéjszaka meséit és a terrorista merényletek kliséit, az elôítéletes gondolkodást nem lehet egy hét alatt megváltoztatni. Az arab könyvkiadás legnagyobb gondja az egyre szaporodó számú kalózkiadás. Mivel kevés kiadó védi a szerzô jogait, egy könyv megjelenése után nagyon gyorsan feketén egy másik országban is kinyomtatják a mûvet. Gyakoriak a franciául író szerzôk, Ben Jelloun ironikusan jegyzi meg: az arabok irigylik a sikerek miatt, s közben már nem tekintik maguk közül valónak. Eredetileg két nyelven írt, de a franciát választotta, hiszen így nagyobb olvasóközönséghez juthat el. Az írót 1987-ben Az ártatlanság éjszakája (Die Nacht der Unschuld) címû regényéért a tekintélyes Goncourt-díjjal jutalmazták. Idén szeptemberben Az utolsó barát (Der letzte Freund) címû mûve németül is megjelenik. Assia Djebar algériai írónô szintén franciául publikál. Most megjelenô regényében, Az elveszett szóban (Das verlorene Wort) a gyermekkor képeit idézi. Fôhôse húsz év után tér vissza Franciaországból hazájába, Algériába s egy tengerparti házba vonul el. Naplójába feljegyzi vágyait, kiüresedett érzéseit. Megismerkedik egy hozzá hasonló idegen nôvel, s egy intenzív háromnapos szerelmi kaland után teljes erôvel törnek fel fiatalkori emlékei. Visszatérnek a gyerekkor szavai és helyei, a szégyen és megaláztatás képei az algériai függetlenségi háború idejébôl. A hazájában is sikeres szerzô 2000-ben elnyerte a német könyvkereskedôk Béke-díját. Sahar Khalifa neve a palesztin irodalomban összekapcsolódik a politikával, hiszen az írónô neves feminista és az izraeli megszállás alatti palesztin élet, s egyben az arab asszonysorsok krónikása. Új regénye, Az ígéret (Die Verheißung) egy fiatal muszlim tanár és egy brazíliai számûzetésbôl visszatérô keresztény lány szerelmének története. Az 1967-es háború kitörése szétszakítja kapcsolatukat, s a fiú évtizedekkel késôbb sikeres üzletemberként tér vissza, s keresi a gyermekkori nyomokat. Amit talál, már nem az, ami régen volt. A regénybôl kiderül, hogy a felszín alatt lapuló elôítélet bármikor erôszakba válthat át. Khalifa mûveiben az asszonyok szenvednek a legtöbbet. Nagib Mahfuz, az 1911-ben született egyiptomi író, aki 1988-ban Nobel-díjat kapott, minden mûvében társadalmi és vallási kérdésekkel foglalkozik, bár gyakran kis kerülôkkel. A múlt és jelen keveredik össze híres regényében, A mi negyedünk gyerekeiben, (Die Kinder meines Viertels) ahol az iszlám három prófétája egy focista utcagyerekbe költözik. A szerzôt blaszfémiával vádolták s a könyve, melyet 1959-ben írt, sok arab országban még ma sem kapható. Egy másik regényében történelmi kulisszák közé helyezi félreérthetelenül mai történetét. Az 1983-as, az idei könyvvásárra németül is megjelenô Ibn Fattuma utazásai meseszerû parabolának tûnik. Egy iszlám Odüsszeusz keresi országról országra vándorolva a tökéletes boldogság módszerét. Amit átél és tapasztal diktatúrák, demokráciák, szabad szerelem, idegen istenek, azt mind összehasonlítja az iszlám társadalommal, s kulturális-vallási fölénye meginog. Az ideológiák írja Mahfuz nem adnak választ a nagy kérdésekre. A frankfurti köszöntôbeszédet ugyan Nagib Mahfuz írja, személyesen azonban nem lesz ott a vásáron ben liberális nézetei miatt az idôs írót megtámadták és súlyosan megsebesítették. A fent említett szerzôk új könyvei a Frankfurti Könyvvásárra német fordításban jelennek meg. A fordítás kérdése sem egyszerû, általában nem neves mûfordítók dolgoznak a könyveken, hanem fôként orientalista szakemberek, hiszen ôk beszélik a nyelvet. A kihívás tehát nagy, a frankfurti vásár közönsége és a könyvszakma pedig kíváncsian várja a modern arab világ irodalmának bemutatkozását októberben. (További információkat a címen találhatunk.) B. Zs. 18
19 MEGJELENT KÖNYVEK JÚLIUS 9. AUGUSZTUS 5. Az összeállítás a Könyvtárellátó Közhasznú Társaság információs rendszere alapján készült. A felsorolt könyveket a Könyvtárellátó már felajánlotta megvásárlásra a könyvtáraknak, ill. megrendelhetôk a társaság home lapján (www.kello.hu). 700 teszt nyelvvizsgákra: német. Black & White K. Fûzött: 649 Ft A A célszemély: Bálint Sándor. Ügynökjelentések, pöriratok, Belvedere Meridionale. (Szemtanú: fiatalok, mint a történelem szereplôi 5.) Fûzött: 5250 Ft A Polgári törvénykönyv magyarázata. (1.) 6. átd. kiad., KJK-Kerszöv. Kötött: A Polgári törvénykönyv magyarázata. (2.) 6. átd. kiad., KJK-Kerszöv. Kötött: A rákról röviden mindenkinek. Veszélyeztetô tényezôk korai felismerés. SpringMed. (SpringMed betegtájékoztató füzetek. Onkológia) Fûzött: 850 Ft A világ legtitokzatosabb alkimistái. Jövôvilág Alapítvány. Fûzött: 490 Ft Acél Csaba: Kudu-láz. TerraPrint. Kötött: 1900 Ft Agárdy Sándor: Erdei iskola kézikönyv. A tornyospálcai modell. 2. bôv. kiad., Agroinform. Fûzött: 2800 Ft Altmann, Horst: Mérgezô növények és állatok. Méreghatás, elsôsegély, terápia: ráadás: szobanövények, a termések fotóalbuma, díszcserjék a kertbe és az iskolaudvarba. M. Kvklub. (Természetkalauz) Kötött: 1890 Ft Amit a bôrrákról és a melanoma malignumról tudni kell. SpringMed. (SpringMed betegtájékoztató füzetek. Onkológia) Fûzött: 650 Ft Amit a hólyagrákról tudni kell. Spring- Med. (SpringMed betegtájékoztató füzetek. Onkológia) Fûzött: 650 Ft Amit az ajak- és szájüregi daganatokról tudni kell. SpringMed. (SpringMed betegtájékoztató füzetek. Onkológia) Fûzött: 650 Ft Amthor, Silke: Örökké fiatalon! A fiatalító smink, frizura és bôrápolás titkai. M. Kvklub. Kötött: 2490 Ft Angi István: Zeneesztétikai elôadások. (1.) Fûzött: 2462 Ft Angol magyar informatikai értelmezô szótár. Magyar angol szószedettel. Panem. Kötött: 2900 Ft Az erôedzés biomechanikája, mozgásanyaga sportártalmak. Alexandra. Kötött: 5999 Ft B Bácsi Gy. Antal: Mondák Gilgames sumér királyról. Anno. Kötött: 805 Ft Bakacsi Ernô: Pirkad. Gonda Kvk. Fûzött: 2000 Ft Barangolások Magyarországon a kastélyok körül a monarchia hangulatában. M. Almanach. Fûzött: 2520 Ft Barcsák Zoltán: Biogyep-gazdálkodás. Mezôgazda. (Biogazda kiskönyvtár) Kötött: 1980 Ft Beke József: Szépen öszveszedett szók". Tanulmányok az irodalmi nyelv körébôl. Kecskeméti Lapok. (Porta könyvek) Fûzött: 2000 Ft Benedek Elek: Honszerzô Árpád. Black & White K. Fûzött: 455 Ft Benedek Szabolcs: Isztambul. Praktikus útikönyv magyar turisták számára. Dekameron. (Dekameron útikönyvek) Fûzött: 2190 Ft Berta Gyula: Asztmás vagyok mit tegyek? SpringMed. (SpringMed betegtájékoztató könyvek. Allergológia) Fûzött: 960 Ft Bihari Imre: Visszérbetegség és kezelése. Á + B K. Kötött: 7900 Ft Birtalan Gyôzô: Irányzatok az újkori orvostudományban. OPKM. Fûzött: 700 Ft Blutman László: EU-jog mûködésben. Bába. Fûzött: 4264 Ft Bodnár István Szatmári István: Templomok, kastélyok, kúriák. Örökségünk. Fûzött: 1000 Ft Bödôk Zsigmond: Magyar feltalálók a hajók és a vasút történetében. Nap K. (Magyar talentum) Fûzött: 1200 Ft Bognár Piroska: A közhasznú társaságok. 2. hatályosított, bôv. kiad., HVG-ORAC. Fûzött: 4500 Ft Borics Kata Ducza Gabi: 107 egészséges étel. [avokádótól zellerig]; [A vitaminok hasznáról, gyógyító fûszerek, zöldséges ételek, finomságok, tippek, praktikák, receptek]. Puedlo. Fûzött: 420 Ft Bottlikné Kárász Aranka: Nosztalgiázzon velem! A hangmester meséi...[magánkiad.] Fûzött: 2900 Ft Bozóki Antal: Az új Európa építése. Az Európa Tanács 55 éve. Forum. Fûzött: 1130 Ft Brezina, Thomas: A baj nem jár egyedül. 2. kiad. Egmont-Hungary. (Fiúk kizárva!) Kötött: 1499 Ft Brezina, Thomas: Az a boszorkányos szerelem! 3. kiad., Egmont-Hungary. (Fiúk kizárva!) Kötött: 1499 Ft Brezina, Thomas: Elvarázsolni a tanár urat? Nem gond! 2. kiad., Egmont-Hungary. (Fiúk kizárva!) Kötött: 1499 Ft Brisk, Zeeta: Ne kísérts meg! Bába. Fûzött: 870 Ft Brontë, Charlotte: Az angoltanár. Szeged, Lazi, cop Kötött: 2200 Ft Brückner, Julia: A Titkok Kapuja. Egmont-Hungary. (Az Ördögoromvár rejtélye) Kötött: 1399 Ft Bulgária, Görögország, Ciprus, Nyugat-Törökország = Bulgaria, Greece, Cyprus, Western-Turkey = Bulgarien, Griechenland, Zypern, Westliche Türkei [Kart. dok.]. Autótérkép: road map: Strassenkarte: carte routi re. 1: Nyír-Karta: Szarvas A. Térképészeti Ügynökség. Bulger, Anthony: Angolul könnyûszerrel. Bôv., új kiad., Assimil Hungária. Fûzött: 8496 Ft Burány Béla: A juhászok így élnek, úgy élnek. Egy juhászcsalád szellemi népi hagyománya. (1.) Fûzött: 2800 Ft Buza Péter: A Kossuch ház. Képek egy pesti polgárcsalád albumából: korrajz Bárdos-Féltoronyi Zoltán emlékirata nyomán, Brüsszel, Száz M. Falu Könyvesháza Kht. Kötött: 4800 Ft C Casparek, Petra Casparek-Türkkan, Erika: Sütemények cukorbetegeknek. Édes és sós finomságok. Holló. (Könnyen, gyorsan, finomat) Fûzött: 950 Ft Chen, Chao-Hsiu: Feng Shui a szépségért és az egészségért. Titkos kínai praktikák a harmóniáért és az örök fiatalságért. Édesvíz. Fûzött: 1990 Ft Cioran, Emil: Kalandozások. 2. kiad., Palamart. Fûzött: 1200 Ft Collina, Pierluigi: Az én pályám. Mindaz, amire a labdarúgás megtanított. Park. Fûzött: 2000 Ft Cunningham, Elaine: Széljáró. Fény & árnyék 3. Delta Vision. Fûzött: 1890 Ft Cs Csapó Tamás Horváth Sándor: Szombathelyi kistérség. Acsád, Balogunyom, Bozzai, Bucsu, Csempeszkovács, Dozmat, Felsôcsatár, Gencsapáti, Ganógeregye, Horvátlövô, Ják, Kisunyom, Meszlen, Nárai, Narda, Nemesbôd, Nemeskolta, Perenye, Pornóapáti, Rábatöttös, Rum, Salköveskút, Sé, Sorkifalud, Sorkikápolna, Sorokpolány, Söpte, Szentpéterfa, Szombathely, Tanakajd, Táplánszentkereszt, Torony, Vasasszonyfa, Vaskeresztes, Vassurány, Vasszécseny, Vasszilvágy, Vát, Vép, Zsennye: 4808: ELÔFIZETÉSI FELHÍVÁS Kedves Olvasónk! Azt javasoljuk Önnek: fizessen elô lapunkra! Sokféle terjesztési módszert kipróbáltunk, és meg kellett állapítanunk, hogy egyik sem vetekszik az elôfizetés módszerével. A Könyvhetet megrendelheti a szerkesztôség címén: 1114 Budapest, Hamzsabégi út 31. levélben vagy az itt található kitöltött, kivágott megrendelôszelvényen, vagy faxon a telefonszámon. MEGRENDELÉS Megrendelem a Könyvhetet 1 évre 3528 Ft elôfizetési díjért. Kérem, küldjenek postai csekket az elôfizetési díj befizetéséhez. NÉV... CÍM Magyar Könyvgyûjtô A régi könyvek és az antikvitások kedvelôinek. Megvásárolható a szerkesztôségben 680 forintért. Kedvezményes elôfizetési díj évre (10 szám) 4500 Ft Megrendelhetô a szerkesztôségben: 1114 Budapest, Hamzsabégi út 31. Telefon/fax: MEGRENDELÉS Igen, szeretnék tájékozott lenni a régiségek világában, emiatt megrendelem a Magyar Könyvgyûjtô c. újságot a évre (10 lapszám) 4500 Ft elôfizetési díjért. Kérem, küldjenek belföldi postautalványt és számlát az elôfizetési díj befizetéséhez. NÉV CÍM
20 MEGJELENT KÖNYVEK [Nyugat-dunántúli Régió]. Száz M. Falu Könyvesháza Kht. (Kistérségek értékleltára: kincses könyvek) Kötött: 1000 Ft Cséby Géza: Az égbolt hajfonatai. XX. századi lengyel költôk. Bem J. Lengyel Kult. Egyes. Fûzött: 1800 Ft Csicsery-Rónay István: 5 millió magyar a Golgotán. Fûzött: 750 Ft D Daneman, Denis Frank, Marcia Perlman, Kusiel: Ha a gyermek cukorbeteg. Hajja. (Hajja egészségügyi könyvtár) Fûzött: 1995 Ft Daniels, Lucy: Az utolsó remény. Papp-Ker. (A világ legkedvesebb állatai: a pónik 2.) Fûzött: 498 Ft Daniels, Lucy: Édes Charity. Papp- Ker. (A világ legkedvesebb állatai: a pónik 3.) Fûzött: 498 Ft Daniels, Lucy: Öreg póni új gazdája. Papp-Ker. (A világ legkedvesebb állatai: a pónik 1.) Fûzött: 498 Ft Darvasi László: Könnymutatványosok legendája. Jelenkor. Kötött: 3200 Ft Dathen, Jon: A tenyérjóslás kézikönyve. Mérték K. Fûzött: 3999 Ft Davidar, David: A kék mangó háza. Indiai családregény. (1.) Ulpiusház. Fûzött: Davidar, David: A kék mangó háza. Indiai családregény. (2.) Ulpiusház. Fûzött: Davies, Helen: Kezdôk arab nyelvkönyve. Holnap. Kötött: 1900 Ft Delrio, Martin: Igazság és árnyak. (2. köt.) Fûzött: 1590 Ft DeMarco, Kathleen: Áfonyakirálynô. Ulpius-Ház. Fûzött: 2480 Ft Demus Magda: Egy falusi bába emlékei. Röszke-Bácska: Hadikújfalu, Bába. Fûzött: 870 Ft Dessewffy Tibor: A kocka el van veszve. 2. bôv. és átd. kiad. Gondolat. (Információ és társadalom) Fûzött: 2480 Ft Disney, Walt: A legelô hôsei. Egmont-Hungary. (Klasszikus Walt Disney mesék 42.) Kötött: 2499 Ft Dlusztus Imre: Figula Mihály. Alexandra. (Magyar borászok) Kötött: 1499 Ft Dlusztus Imre: Gál Tibor. Alexandra. (Magyar borászok) Kötött: 1499 Ft Dlusztus Imre: Kamocsay Ákos. Alexandra. (Magyar borászok) Kötött: 1499 Ft Dlusztus Imre: Malya Ernô. Alexandra. (Magyar borászok) Kötött: 1499 Ft Dlusztus Imre: Szepsy István. Alexandra. (Magyar borászok) Kötött: 1499 Ft Duba Gyula: Szerelmes földrajzom. Felvidéki ôrjárat. Madách-Posonium. Kötött: 2700 Ft Duranci, Bela: Petrik Pál. Forum. Fûzött: 1500 Ft E Ecsedy Judit, V.: A régi magyarországi nyomdák betûi és díszei, Balassi: OSZK. (Hungaria typographica 1.) Kötött: 6000 Ft Elsaesser, Thomas: A német újfilm. Palatinus. (Palatinus filmkönyvek) Kötött: 2800 Ft Erdélyi Ildikó: Tér és tükör. Mindennapi kísérteteink: szociál-pszichoanalitikus tanulmányok. Flaccus. Fûzött: 2200 Ft Erdmann Gyula: Bajai kistérség. Bácsbokod, Bácsborsód, Bácsszentgyörgy, Baja, Bátmonostor, Csátalja, Csávoly, Dávod, Dunafalva, Érsekcsanád, Érsekhalma, Felsôszentiván, Gara, Hercegszántó, Nagybaracska, Nemesnádudvar, Rém, Sükösd, Szeremle, Vaskút: 3301: [Dél-alföldi Régió]. Száz M. Falu Könyvesháza Kht. (Kistérségek értékleltára: kincses könyvek) Kötött: 1000 Ft Európa: kempingek és üdülôfalvak. [24 európai állam több mint 2700 üdülôhelyével]. Alexandra. Fûzött: 2999 Ft F Faanyagok és faanyagvédelem az építôiparban. Agroinform. Kötött: 4500 Ft Fábián Zsuzsanna: Esercizi e manuale di lessicologia Italiana. PPKE BTK Olasz Tanszék. (Pázmány Péter Katolikus Egyetem Bölcsészettudományi Kar Olasz Tanszék kiadványai) Fûzött: 1670 Ft Fájdalom nélkül élni. SpringMed. (SpringMed betegtájékoztató füzetek. Onkológia) Fûzött: 650 Ft Falvak, földek, földmûvesek. [Agrárpolitikai, agrártörténeti, településfejlesztési tanulmányok]. Agroinform. Fûzött: 2800 Ft Fáradékonyság és vérszegénység a daganatos betegségekben. Spring- Med. (SpringMed betegtájékoztató füzetek. Onkológia) Fûzött: 650 Ft Farkas Gyula: A magyar irodalom története. Black & White K. Fûzött: 700 Ft Fáy András: A Bélteky-ház. PPKE BTK. (Kötelezô ritkaságok 1.) Fûzött: 2500 Ft Fekete Vince: Lesz maga juszt isa. Paródiák, szatírák, állatmesék. Erdélyi Híradó. Kötött: 1765 Ft Felix, Jiri: Amerika. Új Ex Libris. (Öt kontinens állatai) Kötött: 2475 Ft Felix, Jiri: Ausztrália. Új Ex Libris. (Öt kontinens állatai) Kötött: 2475 Ft Felix, Jiri: Ázsia. Új Ex Libris. (Öt kontinens állatai) Kötött: 2475 Ft Ferencz Anna: Hitbôl táplálkozva. Az 1674-es pozsonyi vértörvényszék elé idézett gömöri lelkészek és tanítók. Méry Ratio. Fûzött: 1200 Ft Fityfirity. [tudományos igénnyel összeállított gyermektorna-módszertan Kriston Andrea és Ruzsonyi Péter koncepciója alapján]. 2. jav. kiad., General Press. Kötött: 1980 Ft Fliegauf Benedek Feldmár András: Van élet a halál elôtt? Beszélgetések Feldmár Andrással. Jaffa. Fûzött: 1190 Ft Fodorné Sárközi Júlia Sárosdy Iván: Fordítás magyarra és szövegértés: angol középfok. Váltl. utánny. Akad. K.: ITK. (Rigó nyelvvizsga könyvek 5.) Fûzött: 3750 Ft Földi Pál: Nagy hadvezérek. Szargon, Nagy Sándor, Hannibál, Scipio, Caesar, Attila, Bulcsu, Dzsingisz kán, Hunyadi János, Nagy Frigyes, Napóleon, Görgey, Rommel. Anno. Fûzött: 1050 Ft Forgács András: Athén. Attika és a környezô szigetek. Panoráma. (Panoráma regionális útikönyvek) Fûzött: 3600 Ft G Gagné, Marcel: Válts Linuxra!. Búcsú a kékhaláltól. Kiskapu. Fûzött: 3980 Ft Garfield, John Teleki Gábor: Teleki de Szék. A gróf Széki Teleki család volt otthonai Erdélyben és Magyarországon: the former houses of the family in Transylvania and Hungary. Garfield. Gáspár Sarolta Szekszárdi Júlia Kósáné Ormai Vera: Neveletlenek? Gáspár Sarolta beszélgetései gyerekekkel és felnôttekkel: szövegkönyv és módszertani útmutató a hanganyag feldolgozásához. OKI K.: Dinasztia. Fûzött: 4900 Ft Gera Klára: Nemezelés. Cser K. (Színes ötletek 2004/104.) Fûzött: 698 Ft Gerencsér Kinga: Guruló játékok. [alkatrészrajzokkal]. Cser K. (Színes ötletek. Fajátékok 5.) Fûzött: 698 Ft Gidel, Henry: Picasso. Európa. (Életek & mûvek) Kötött: 3500 Ft Gömör kapujában. [Antológia]. St. Apostol Lap- és Kvk. Fûzött: 2000 Ft Görög mondák. Anno. Kötött: 805 Ft Grant, Amanda: Egészséges babakonyha. Útmutató a baba korszerû és helyes táplálásához, több mint 250 recepttel. Alexandra. Fûzött: 3499 Ft Grubb, Jeff: Az utolsó ôrizô. Szukits. Fûzött: 1290 Ft Gy Gyócsi László: Kupavár. Történelmi emlékhely. Szerzô. Fûzött: 1380 Ft Gyôri Lajos: Foto homo sapiens. A fényképezô ember. Fotóügynökség Kft. Kötött: 4000 Ft H Haár Ferenc: Haár Ferenc magyarországi képei. Út a Munka-körtôl a zen-buddhizmusig. M. Fotográfiai Múz.: MTA Mûvtört. Kut. Int. Fûzött: 3200 Ft Halmágyi Levente Szalay László: Méhlegelô képekben. Agroinform. Kötött: 4200 Ft Hämäläinen, Helvi: Az új Ádám. Polar Alapítvány: Valo-Art. (Polar könyvek) Fûzött: 1260 Ft Hamilton, Laurell K.: Telihold kávézó. (4.) Fûzött: 1880 Ft Hankó Vilmos: Székelyföld. Váltl. utánny., Laude. Fûzött: 820 Ft Hannah, Kristin: Titkok tava. Jokerex. Kötött: 1950 Ft Három kívánság és más magyar népmesék. Pallas Antikvárium. Kötött: 1225 Ft Havas Henrik: bizarr!... (2.) Alexandra. Fûzött: 2499 Ft Heka László: A magyar horvát államközösség alkotmány- és jogtörténete. Bába. Fûzött: 2400 Ft Hermann István: Pápai kistérség. Adásztevel, Bakonyjáró, Bakonykoppány, Bakonyság, Bakonyszentiván, Bakonyszücs, Bakonytamási, Béb, Békás, Csót, Dáka, Döbrönte, Egyházaskeszô, Farkasgyepü, Ganna, Gecse, Gic, Homokbödöge, Kemeneshôgyész, Kemenesszentpéter, Kup, Külsôvat, Lovászpatona, Magyargencs, Malomsok, Marcalgergelyi, Marcaltô, Mezôlak, Mihályháza, Nagyacsád, Nagydém, Nagygyimót, Nagytevel, Nemesgörzsöny, Nemesszalók, Németbánya, Nóráp, Nyárád, Pápa, Pápadereske, Pápakovácsi, Pápasalamon, Pápateszér, Takácsi, Ugod, Vanyola, Várkeszô, Vaszar, Vinár: 4904: [Közép-dunántúli Régió]. Száz M. Falu Könyvesháza Kht. (Kistérségek értékleltára: kincses könyvek) Kötött: 1000 Ft Híres írók híres regényei. Black & White K. Fûzött: 699 Ft Hirschberg Andor: Amit a szénanátháról tudni kell. SpringMed. (SpringMed betegtájékoztató könyvek. Allergológia) Fûzött: 960 Ft Histamine: biology and medical aspects. SpringMed: Karger. Kötött: Ft Hornyák Árpád: Magyar jugoszláv diplomáciai kapcsolatok Forum. Fûzött: 2800 Ft Horváth Dezsô: Szelebôce. Bába. Fûzött: 870 Ft Horváth M. Ferenc: Ráckevei kistérség. Apaj, Áporka, Délegyháza, Dömsöd, Dunaharaszti, Dunavarsány, Halásztelek, Kiskunlacháza, Lórév, Majosháza, Makád, Ráckeve, Szigetbecse, Szigetcsép, Szigethalom, Szigetszentmárton, Szigetszentmiklós, Szigetújfalu, Taksony, Tököl: 4307: [Közép-magyarországi Régió]. Száz M. Falu Könyvesháza Kht. (Kistérségek értékleltára: kincses könyvek) Kötött: 1000 Ft Huszthy Ádám: Tudáspróba. Mûveltségi tesztkönyv: 1000 kérdés, 4000 válasz. Papp-Ker. Fûzött: 398 Ft I Iparraguirre de las Casas, Ute Schmitt, Gudrun: Cserépdíszek. [mintaívekkel]. Cser K. (Színes ötletek 2004/103.) Fûzött: 698 Ft Írásbeli feladatok a nyelvvizsgán: angol. felsôfok, középfok, alapfok. Váltl. utánny. Akad. K.: ITK. (Rigó nyelvvizsga könyvek 3.) Fûzött: 3750 Ft Irodalmi mûvek elemzése. Regények és novellák. Black & White K. Fûzött: 630 Ft Isserman, Maurice: A második világháború. Gold Book. (Amerika háborúban) Kötött: 2499 Ft J James, Donald: Monstrum. Agave Kv. Fûzött: 2180 Ft Jókai Anna: Virágvasárnap alkonyán. Versimák. Széphalom Kvmûhely. Kötött: 1990 Ft Jordan, Nicole: Extázis. Jokerex. Fûzött: 1790 Ft Jósika Miklós Privigyey Pál Tóvölgyi Titusz: XIX. századi magyar fantasztikus regények. PPKE BTK. (Kötelezô ritkaságok 2.) Fûzött: 2785 Ft K Kajtár Sándor: Struccolás. Papp-Ker. Fûzött: 798 Ft Kaposvár [Kart. dok.]. Várostérkép. 1: Topo-Press. Kara Kocsis Gabriella: Visszhang sem felel. Zalai Írók Egyes. Fûzött: 1000 Ft Kardos Pál. OPKM. (Tudós tanárok, tanár tudósok) Fûzött: 800 Ft Kata fitness [hangdok.]. Óvodások- 20