Fekete István (író, 1900–1970) – Wikipédia
Ez a szócikk Fekete István (1900–1970) íróról szól. Hasonló címmel lásd még: Fekete István (egyértelműsítő lap).
elbeszélés, regény, ifjúsági regény, történelmi regény, novella, állatmese
Fekete István aláírása
A Wikimédia Commons tartalmaz Fekete István témájú médiaállományokat.
Fekete István (Gölle, 1900. január 25.[1] – Budapest, 1970. június 23.) író, számos ifjúsági könyv és állattörténet írója. Barátjával, Csathó Kálmánnal együtt az „erdész-vadász irodalom” legismertebb művelője. Jókai mellett minden idők legolvasottabb magyar írója. 2002 decemberéig legalább 8 700 000 példányban adták ki műveit magyar nyelven. Külföldön tíz nyelven, 12 országban, 45 kiadásban jelentek meg könyvei.[2]
2 Hivatalos megítélése a kommunista rendszerben
5.1 Az író életéről szóló írások, tanulmányok
1924 januárjában a Magyaróvári Magyar Királyi Gazdasági Akadémián folytatta tanulmányait, ahol 1926-ban mezőgazdászként végzett. A város és az Akadémia emléke nem múlt el nyomtalanul életében. A Szigetköz és a Hanság, valamint Magyaróvár belvárosa a tanintézetnek helyet adó Vár épületével, a Lajta több ágával, a hatalmas kiterjedésű gyönyörű park, amelynek közepén a kollégium található, Fekete Istvánt is megihlették. Korabeli leírások szerint tanulmányai végeztével egy kis csomag kézirattal hagyta el Magyaróvárt. A Szigetköz pedig később is kedvenc területei közé tartozott, illetve az 1968-ban megjelent Barangolások c. könyvét az akkor fennállásának 150. évfordulóját ünneplő egykori iskolájának ajánlotta. A mű elején olvashatjuk: „A 150 éves Mosonmagyaróvári Agrártudományi Főiskolának szeretettel ajánlja ezt a könyvet öreg diákja.”[3]
1946 tavaszán tiltó indexre került a proletárdiktatúráról és a bolsevizmusról írott művei miatt. A politikai rendőrség, az ÁVO is bántalmazta emiatt. Szemét kiverték, szétverték a veséjét, és hajnalban egy katonai kocsiból kidobták a János Kórház mellett, ahol két járókelő találta meg.[5]
Emléktáblája a róla elnevezett iskola bejáratánál, Orbánhegyi út 7.
„Tudod, Edithkém, köztünk legyen mondva, a Szovjetunióban rémes lassan mennek az üzleti dolgok, mert a bürokráciájuk még nagyobb, mint a mienk!”
Az özvegy megunta az eredménytelen helyben topogást, és kezébe vette az ügyek intézését. Moszkvába utazott, 30-50 oldalas mintafordításokkal és tolmács kíséretében. Ott tudta meg, hogy a magyar illetékesek az ígéretükkel ellentétben Fekete István könyveivel kapcsolatban a szovjet könyvpiacon való megjelenésre semmiféle kiajánlást nem tettek.
Hivatalos megítélése a kommunista rendszerben[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
Fia szerint apja az írásaiból kiérződő antikommunizmus, antiliberalizmus, antikozmopolitizmus és az előbbiekkel szemben álló nemzeti érzés, hazaszeretet, kereszténység, istenhit miatt vált vörös posztóvá a párt által irányított irodalmi vezetés szemében, ezért próbálták munkásságát kicsinyíteni, elhallgatni, ifjúsági regényírónak titulálni.[6]
Az irodalmi életben sem nagyságának megfelelően kezelték. Könyveit ugyan kiadták és az olvasók között ezek népszerűek is voltak, de politikai okokból például több lexikonban hiányosan vagy egyáltalán nem szerepelt.[7] Az Akadémiai Kiadó 1965-ben megjelent Magyar irodalmi lexikon I-III. kötetében foglalkoznak ugyan vele, de életével, munkásságával kapcsolatban az alábbi tényeket kihagyták:
1941-ben ő írta minden idők egyik legnagyobb sikerű – és nagy szenzációt kiváltó – magyar filmjének, a Dr. Kovács István-nak a forgatókönyvét;
1942-ben írta a Túlsó part és a Féltékenység című film forgatókönyvét;
1941–1948 között több mint egy tucat teljesen új megoldású mezőgazdasági oktatófilmet írt és rendezett;
A Kisfaludy Társaság tagja volt, ami 1945 előtt a legnagyobb írói elismerésnek számított.[8]
Az Akadémiai Kiadó által először 1966-ban kiadott és még 1982-ben is megjelent A magyar irodalom története 1919-től napjainkig[9] című 1105 oldalas összefoglaló műben, politikai okból egyáltalán nem szerepelt.
Az író életéről szóló írások, tanulmányok[szerkesztés | forrásszöveg szerkesztése]
Fekete István emléktábla - Budakeszi Vadaspark
Fekete István emlékszoba - Diás sziget
↑ Születése bejegyezve a göllei polgári anyakönyv 8/1900 száma alatt.
↑ Bodó Imre: Hittel és hűséggel. szerzetes.hu, 2013. április 1. (Hozzáférés: 2014. január 18.)
↑ Lőrincz Sándor: Szeretete határtalan határa volt Gölle. Új Ember, L. évf. 13. sz. (2004. márc. 28.)
↑ Sánta Gábor: Hová sorolható Fekete István prózája? Kortárs (folyóirat), XLV. évf. 2. sz. (2002. feb.)
↑ A magyar irodalom története 1919-től napjainkig. Akadémiai Kiadó, első kiadás 1966. (a katalógusokban formailag hibás ISBN-nel szerepel) ISBN 963 04 1645 4.
↑ Földi Bodó Imre (szerk.): A dombóvári Fekete István Kulturális Egyesület Emlékkönyve 2013. Fekete István Kulturális Egyesület Emlékkönyve, XVII. évf. (2013) 73. o.
↑ Diás-sziget bemutatása. (Hozzáférés: 2014. október 17.)
↑ L. Balogh Krisztina, Nagy Zoltán. Kaposvár 300 - Helytörténeti olvasókönyv. Kaposvár Megyei Jogú Város Önkormányzata (2013). ISBN 978-963-87678-5-1 ↑ Kaposvár emléktáblái és egyéb gyűjtemények. (Hozzáférés: 2013. szeptember 24.)
↑ (cím nélkül) . Élet és irodalom, (1985. júl.)
↑ Fekete István Múzeum (Gölle). (Hozzáférés: 2014. október 17.)
↑ Fekete István Múzeum (Dombóvár). (Hozzáférés: 2014. október 17.)
↑ Földi Bodó Imre (szerk.): A dombóvári Fekete István Kulturális Egyesület Emlékkönyve 2013. Fekete István Kulturális Egyesület Emlékkönyve, XVII. évf. (2013) 72. o.
Fekete István a PORT.hu-n (magyarul)
Tímár Sándor és felesége
Magyar Örökség díj • 1995–2000 • 2001–2005 • 2006–2010 • 2011–2015
BNF: cb12781766d
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Fekete_István_(író,_1900–1970)&oldid=17048397”	Kategóriák: Magyar írókNépi írókMagyar vadászokMagyar ifjúsági szerzőkMagyar forgatókönyvírókJózsef Attila-díjasok1900-ban született személyek1970-ben elhunyt személyekMagyar Örökség díjasokRejtett kategóriák: Wikipédia-szócikkek VIAF azonosítóvalWikipédia-szócikkek LCCN azonosítóvalWikipédia-szócikkek ISNI azonosítóvalWikipédia-szócikkek GND azonosítóvalWikipédia-szócikkek BNF azonosítóval	Navigációs menü
EnglishDeutschEsperantoEspañolEestiSuomiPortuguêsRomânăРусскийУкраїнська	Linkek szerkesztése	A lap utolsó módosítása: 2016. január 6., 12:47