Statisztikai tájékoztató Jász-Nagykun-Szolnok megye, 2010/4 - PDF
Download "Statisztikai tájékoztató Jász-Nagykun-Szolnok megye, 2010/4"
1 Statisztikai tájékoztató Jász-Nagykun-Szolnok megye, 2010/4 Központi Statisztikai Hivatal március Tartalom Bevezető... 2 Gazdasági szervezetek... 2 Beruházás... 3 Mezőgazdaság... 4 Ipar... 4 Építőipar... 6 Kereskedelmi szálláshelyek... 6 Lakásépítés... 7 Foglalkoztatottság, munkanélküliség... 7 Keresetek... 9 Népesség, népmozgalom Közlekedési balesetek Táblázatok További információk, adatok (linkek) Elérhetőségek
2 Bevezető A rendelkezésre álló évi előzetes adatok alapján a megyében a gazdaság és a társadalom különböző területein eltérő irányú és ütemű változások tapasztalhatók. A megye gazdaságában jelentős szerepet betöltő ipar a évi stagnálás után 2010-ben az egyik legdinamikusabb növekedést mutatta az országban. A mezőgazdaságban a terméseredmények a kedvezőtlen időjárás következtében a korábbi évekénél alacsonyabbak voltak. Gabonafélékből összességében negyedével kevesebb termett a évihez képest. A juhok kivételével tovább csökkent a fontosabb állatfajták állománya. A megyei székhelyű építőipari vállalkozások termelése 7,1%-kal bővült 2010-ben az előző évihez képest. Ezzel egyidejűleg a népesség természetes fogyása nagyobb volt az egy évvel korábbinál, így január 1-jén a megye lakónépessége 387 ezer főt tett ki év egészét tekintve a megye munkanélküliségi rátája átlagosan 10,9% volt, valamivel kedvezőbb az országos 11,2%- os rátánál. A foglalkoztatási ráta (46,5%) ugyanakkor elmaradt az országosan jellemző 49,2%- tól ben a megyében fő állt alkalmazásban, 3,5%-kal több, mint egy évvel korábban. A havi bruttó átlagkereset forintot tett ki, amely az elmúlt évinél 2,0%-kal volt magasabb, ugyanakkor 50 ezer forinttal maradt el az országos átlagtól. A nettó átlagkereset havi összege forintnak felelt meg, ami 6,2%-kal haladta meg a évit. A lakásépítések száma tovább mérséklődött, és mindössze 361 lakást adtak át. A közlekedési balesetek száma csökkent, és a kimenetelük is kedvezőbb volt az előző évinél. A megye fontosabb gazdasági jelzőszámai, 2010 (2009. év = 100) 1. ábra 130 % Ipari termelés v olumene Építőipari termelés v olumene Alkalmazásban állók száma Hav i bruttó átlagkereset Beruházás foly ó áron Kereskedelmi szálláshely ek v endégéjszakái Épített lakások száma Gazdasági szervezetek december 31-én Jász-Nagykun-Szolnok megyében több mint 53 ezer gazdasági szervezetet, az országban bejegyzettek 3,1%-át tartották nyilván. Az előző év azonos időpontjához viszonyítva számuk 1060-nal, 1,8%-kal bővült. A gazdasági szervezetek döntő többsége, 94,4%-a vállalkozás. A nonprofit szervezetek 4,6%-ot, a költségvetési szervezetek 1,0%-ot képviseltek. A nyereségérdekeltségű szervezetek közül mind a társas, mind az egyéni vállalkozások száma bővült december 31-én társas vállalkozást tartottak nyilván, 2,5%-kal többet, mint egy évvel korábban. Ezen belül a két leggyakoribb formát tekintve a korlátolt 2
3 Statisztikai tájékoztató Jász-Nagykun-Szolnok megye, 2010/4 felelősségű társaságok száma 8,9%-kal emelkedett, a betéti társaságoké 6,9%-kal csökkent, így a kft-k társas vállalkozásokon belüli részaránya tovább nőtt (55,3%-ra), miközben a betéti társaságoké 35,2%-ra csökkent. A megyei társas vállalkozások ágazati struktúrájában legnagyobb súlyt (22,3%-ot) a kereskedelem, gépjárműjavítás képviselt. Az építőipar részesedése 12,9%, az iparé 11,7% volt. A szakmai, tudományos műszaki tevékenység területén 11,3%-uk, az ingatlanügyletek gazdasági ágban 9,4%-uk szerepelt. Az egyéni vállalkozások száma 1,8%-kal emelkedett, és 2010 végén at tett ki, ezen belül a vállalkozói igazolvánnyal rendelkezők száma ra nőtt. Az egyéni vállalkozások csaknem felét (49,0%-át) a mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat gazdasági ágban tartották nyilván, és jelentősebb arányt képviselt még az ingatlanügyletek (11,6%), valamint a kereskedelem, gépjárműjavítás (7,3%) is. Egyéni vállalkozások főbb gazdasági ágak szerint a megyében, tábla Gazdasági ág Egyéni vállalkozások száma megoszlása, % év = 100,0 Összesen ,0 101,8 Ebből: Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat ,0 101,5 Ipar 840 2,2 98,1 Építőipar ,5 99,2 Kereskedelem, gépjárműjavítás ,3 101,0 Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás ,5 99,6 Ingatlanügyletek ,6 104,0 Szakmai, tudományos, műszaki tevékenység ,5 99,4 Egyéb ,5 104,1 Az egyéni vállalkozások száma az ingatlanügyletek gazdasági ágban 4,0%-kal, a mezőgazdaságban 1,5%-kal, a kereskedelem, gépjárműjavítás területén 1,0%-kal nőtt, míg a többi jelentősebb arányt képviselő ágban 1 2%-kal csökkent. A vállalkozói aktivitást jelző mutató, azaz az ezer lakosra jutó nyereségérdekeltségű szervezetek száma 130 volt a megyében, ami az országos jelzőszám (165) közel nyolctizede. Beruházás A megfigyelt megyei székhelyű gazdasági szervezetek 2010-ben 59,7 milliárd forintot költöttek beruházásra, folyó áron 0,6%-kal többet, mint egy évvel korábban. A megyei fejlesztések döntő többsége a versenyszféra ágazataiba irányult. Az ide tartozó ágazatok szervezetei folyó áron összességében kevesebbet fordítottak tárgyi eszközeik fejlesztésére, mint egy évvel korábban. Ezen belül az ipari vállalkozások beruházásainak teljesítményértéke 11,0%-kal bővült, így a megyei invesztíciók 47%-át adták. Nominálisan növekedett az építőipar, a pénzügyi, biztosítási tevékenység, valamint az adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenységet végző ágazatok beruházása is. A közigazgatás, védelem, továbbá a túlnyomórészt ugyancsak a közszférába tartozó humán-egészségügyi és szociális ellátás, valamint az oktatás ágazataiban összesen 8,3 milliárd forint szolgálta a fejlesztéseket, ami folyó áron számítva 1,5-szerese az egy évvel korábbinak. 3
4 A befektetések anyagi-műszaki összetételét tekintve a felhasznált összegek 46%-át gépekre, berendezésekre, járművekre, 51%-át épületek és egyéb építmények építésére fordították, a fennmaradó 3%-ot pedig egyéb célú (ültetvény, erdő, tenyész- és igásállat, föld, telek) invesztíciók adták. Mezőgazdaság 2010-ben a megye növénytermesztésére igen kedvezőtlenül hatott a rendkívül csapadékos időjárás. A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal Földművelésügyi Igazgatósága információi szerint gabonafélékből összességében negyedével kevesebb termett, mint 2009-ben. A fontosabb növények közül búzából 331 ezer tonna került a magtárakba, hektáronként 3,1 tonnás termésátlaggal. Árpából 68 ezer tonnát, repcéből 22 ezer tonnát takarítottak be. Az árpa termésátlaga 2,9 tonna, a repce hozama hektáronként 1,6 tonna körül alakult. Kukoricából 122 ezer tonnát takarítottak be, 4,6 tonna/hektár termésátlag mellett. A napraforgómag 104 ezer tonna betakarított termésmennyisége és a 2,0 tonnás egy hektárra jutó hozama is elmaradt az előző évitől. Cukorrépából 24 ezer tonna termett, ami a évinél jóval kevesebb, a fajlagos hozam viszont jelentősen emelkedett. Néhány fontosabb szántóföldi növény terméseredménye a megyében 2. tábla Növény Termésmennyiség, ezer tonna Termésátlag, tonna/hektár a) a) Búza ,2 3,1 Kukorica ,5 4,6 Napraforgómag ,2 2,0 Cukorrépa ,1 60,0 a) Forrás: Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal Földművelésügyi Igazgatósága december 1-jén a megyében 44 ezer szarvasmarhát istállóztak, 2 ezerrel kevesebbet, mint egy évvel korábban. A sertésállomány egy év alatt 23 ezerrel, 200 ezerre csökkent. A juhállomány ugyanakkor 5 ezerrel nőtt egy év alatt, így 71 ezret tartottak a megyében. A tyúkfélék állománya 2010 végére 12,0%-kal, 812 ezerre csökkent. A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal Földművelésügyi Igazgatósága információi szerint február végén még mindig számottevő területet 38 ezer hektárt borított a belvíz és közel 200 ezer hektáron volt károsan átnedvesedett a talaj. Az őszi vetésű kultúrák többnyire megfelelő fejlettségűek, jelentősebb fagykár nem károsította a vetésállományt. A mezőgazdasági termékek termelőiár-színvonala 2010-ben országosan 16,8%-kal emelkedett. Ezen belül a növényi termékek árszínvonala 27,6%-kal, az élő állatok és állati termékek ára 1,8%-kal növekedett. Ipar 2010-ben az ipari termelés volumene a évi stagnálás után az előző év azonos időszakához képest a legalább öt főt foglalkoztató vállalkozások megyei telephelyein 21,4%-kal növekedett. 4
5 Statisztikai tájékoztató Jász-Nagykun-Szolnok megye, 2010/4 Az ipari termelés volumenindexe, 2010* (2009. év = 100) 2. ábra 135 % Országos átlag: 110, Somogy Heves Jász-Nagykun-Szolnok Győr-Moson-Sopron Vas Borsod-Abaúj-Zemplén Veszprém Pest Bács-Kiskun Nógrád Budapest Zala Fejér Csongrád Tolna Békés Komárom-Esztergom Szabolcs-Szatmár-Bereg Baranya Hajdú-Bihar *A legalább 5 főt foglalkoztató vállalkozások adatai. A bővülés üteme az év első negyedévében volt a legmagasabb (25,5%), majd ezt követően mérséklődött. (Országosan az ipari termelés volumene az év egészét tekintve 10,7%-kal növekedett.) Az év folyamán a megyei szervezetek összesen 1196,5 milliárd forint ipari termelési értéket állítottak elő, és az egy lakosra jutó termelési érték 50,5%-kal haladta meg az országos átlagot. A megyei székhelyű közepes és nagyméretű legalább 50 főt foglalkoztató vállalkozások termelési értéke szintén bővült (17,0%-kal), és 447,5 milliárd forintot tett ki. A kereslet mindkét értékesítési irányban emelkedett, az értékesítés több mint hattizedét kitevő export 13,5%-kal, a belföldi eladások értéke pedig 21,1%-kal nőtt. A megyei székhelyű ipar teljesítménye több területen számottevően emelkedett, nyolctizedével bővült az élelmiszeripar, 29,5%-os növekedést ért el a gumi-, műanyag és nemfém ásványi termék gyártása, és 20,8%-kal nagyobb termelési értéket állított elő a textilipar. (Az élelmiszeripar kiugró növekedésének hátterében egy jelentős termelési volument képviselő vállalkozás székhelyváltoztatása áll.) Szintén bővült az ipari termelési érték legnagyobb részét (52%-át) kitevő gépipar teljesítménye ben a megyei székhelyű, közepes és nagyméretű ipari vállalkozásoknál összesen 20 ezer fő állt alkalmazásban, 4,8%-kal több, mint egy évvel korábban. Az ipari termelői árak 2010-ben országosan 4,5%-kal voltak magasabbak, mint egy évvel korábban. Ezen belül a belföldi értékesítés árszínvonala nagyobb ütemben, 7,3%-kal, az exporté mérsékeltebben 1,9%-kal nőtt. 5
6 Építőipar Az évek óta csökkenő építőipari termelés volumene a legalább öt főt foglalkoztató szervezetek székhely szerinti adatai alapján 2010 első felétől növekedni kezdett a megyében, és az év egészében 7,1%-kal bővült. (Országosan ugyanakkor a legalább öt főt foglalkoztató vállalkozások termelése 8,9%-kal esett vissza.) Az építményfőcsoportok közül az épületépítés volumene 1,3%-kal, az egyéb építményeké 11,6%-kal bővült. Így a 28 milliárd forint termelési érték 59%-át az egyéb építmények építése tette ki. Az építőipar termelői árai 2010-ben országosan átlagosan 1,1%-kal voltak magasabbak az egy évvel korábbinál. Kereskedelmi szálláshelyek A megye kereskedelmi szálláshelyeinek vendégforgalma 2010-ben csökkent, ellentétben az országosan tapasztalt mérsékelt bővüléssel. A vendégszám ( fő) a évitől összességében 6,8%-kal maradt el. Ezen belül a külföldi vendégeké 13,9%-kal, a belföldi 5,4%- kal esett vissza. Az összes vendégforgalom döntő hányadát, 84,2%-át a belföldiek tették ki ben külföldi látogató érkezett a megyébe. Közülük a németek voltak a legtöbben (5580 fő), emellett nagyobb számban Lengyelországból (3100 fő), Romániából (2300 fő) és Hollandiából (1400 fő) jöttek turisták. Az idelátogatók 88,2%-a az Európai Unió országaiból érkezett ben a vendégek összesen vendégéjszakát töltöttek el a kereskedelmi szálláshelyeken, 2,7%-kal kevesebbet, mint 2009-ben. A csökkenést a külföldiek okozták, a belföldi vendégéjszakák száma lényegében nem változott az előző évhez képest. Az átlagos tartózkodási idő 2,9 éjszaka volt. A külföldiek ennél hosszabb időt, átlagosan 4,6 éjszakát töltöttek el a szálláshelyeken. A kereskedelmi szálláshelyek vendégforgalma a megyében, tábla Megnevezés Vendégek Vendégéjszakák száma év = 100,0 száma év = 100,0 Szálloda , ,5 Egyéb szálláshely , ,7 Ezen belül: panzió , ,1 üdülőház , ,3 kemping , ,1 Összesen , ,3 A kereskedelmi szálláshelyek 2,9 milliárd forint bruttó árbevételt könyveltek el 2010-ben a megyében. Az összes bevétel legnagyobb részét (54,4%-át) a szállásdíjak jelentették. A vendéglátás bevétele 32,8%-ot tett ki, a fennmaradó rész pedig egyéb szolgáltatásokból (5,3%) és a szállásdíjba foglalt egyéb bevételekből (7,5%) származott. Az év folyamán beváltott üdülési csekkek összértéke 482,6 millió forint volt, és a belföldi bruttó szállásdíjak 43,3%-át fizették meg ily módon. 6
7 Lakásépítés Statisztikai tájékoztató Jász-Nagykun-Szolnok megye, 2010/4 A megyében 2010-ben 361 új lakásra adtak ki használatbavételi engedélyt, ami az egy évvel korábbinak mindössze 52,9%-a. A lakásépítés visszaesése a megyeszékhelyen volt a legnagyobb mértékű, ahol az átadott lakások száma háromtizede volt a évinek. A lakások 70,4%-át természetes személyek építtették, saját használatra. Ebben az építtetői körben 31,2%-kal csökkent a lakásépítés. A vállalkozások beruházásában épült lakások száma nagyobb mértékben, a megelőző évihez képest egyharmadára esett vissza. 106 ilyen elsősorban értékesítésre szánt lakás készült el a megyében, közülük a megyeszékhelyen 18, a városokban 21, a községekben pedig 67. Ez utóbbiak kivétel nélkül a gyógyfürdőjéről ismert Cserkeszőlőn épültek. Az építtetői körben történt változás tükröződik a lakások szobaszám és alapterület szerinti összetételének módosulásában is. Az átadott lakások kétharmada 3 vagy annál több szobás, és átlagos alapterületük (99 m 2 ) az elmúlt évinél (84 m 2 ) nagyobb volt. Az építések mellett csökkent a lakásépítési hajlandóság is ben a megyében 209 lakásépítési engedélyt adtak ki, ami alig több mint négytizede volt az egy évvel korábbinak. (Országosan 36,8%-kal csökkent az épített lakások száma, a kiadott lakásépítési engedélyeké pedig 38,9%-kal esett vissza.) Lakásépítés és -megszűnés a megyében, tábla Megnevezés Épített lakások Megszűnt Kiadott lakásépítési engedélyek száma év =100,0 száma év =100,0 száma év =100,0 Szolnok 80 29, , ,7 Többi város , , ,3 Községek , , ,3 Összesen , , , ben 150 lakás szűnt meg, 15,3%-kal kevesebb, mint 2009-ben. A megszűnés leggyakoribb oka a lakások avulása (62,0%) volt. Foglalkoztatottság, munkanélküliség A KSH lakossági munkaerő-felmérése szerint 2010 IV. negyedévében a megye 295 ezer fős éves népességéből 141 ezer fő volt foglalkoztatott, 16,9 ezer pedig munkanélküli. Az inaktívak közé 137 ezer fő tartozott. Az egy évvel korábbihoz képest mind a munkanélküliek száma, mind a foglalkoztatottaké növekedett (1400 illetve 1700 fővel), ugyanakkor az inaktívaké 6600 fővel csökkent. A foglalkoztatási arány a IV. negyedévihez képest 1,1 százalékponttal nőtt, és 47,8%-ot tett ki, a munkanélküliségi ráta pedig 0,7 százalékpontos növekedés után 10,7%-ra változott. Az országos foglalkoztatási arány a megyeinél magasabb, 49,5%, a munkanélküliségi ráta pedig ahhoz hasonló, 10,8% volt. 7
8 3. ábra Munkanélküliségi ráta negyedévenként (a éves népesség körében) % III IV I II III IV I II III IV. Jász-Nagy kun-szolnok Észak-Alföld Ország összesen Az intézményi munkaügyi adatok szerint 2010-ben a legalább 5 főt foglalkoztató megyei székhelyű vállalkozásoknál, valamint létszámhatártól függetlenül a költségvetési szerveknél és a kijelölt nonprofit szervezeteknél együttesen fő állt alkalmazásban, 3,5%-kal több, mint egy évvel korábban. A versenyszférában összességében 1,8%-os, a költségvetési szervezeteknél 5,2%-os, a a megyében összesen 3600 főt alkalmazó nonprofit szervezeteknél pedig 16,8%-os bővülés történt az egy évvel korábbihoz képest. Alkalmazásban állók száma a megyében, tábla Állománycsoport Összesen versenyszféra Ebből költségvetés Fizikai foglalkozásúak Szellemi foglalkozásúak Összesen Fő év = 100,0 Fizikai foglalkozásúak 104,9 102,0 115,5 Szellemi foglalkozásúak 101,0 101,2 99,8 Összesen 103,5 101,8 105,2 A költségvetési szerveknél a létszámbővülés a közfoglalkoztatás hatásának tudható be, ami a fizikai foglalkozásúak számának 15,5%-os növekedésében mutatkozik meg, miközben a szellemi foglalkozásúak száma kissé mérséklődött. A szférán belül az oktatásban és a humánegészségügyi, szociális ellátásban többen dolgoztak mint egy évvel korábban, a közigazgatás, védelem; kötelező társadalombiztosításban pedig kevesebben. A versenyszféra termelő ágazatai közül a foglalkoztatás szempontjából legjelentősebb feldolgozóiparban az alkalmazásban állók száma 4,1%-kal haladta meg az egy évvel korábbit. Az építőiparban az elmúlt év azonos időszakához viszonyítva 9,9%-os létszámbővülés történt, a mezőgazdaságban ugyanakkor 3,7%-os csökkenés tapasztalható. A versenyszféra szolgáltató ágazatai közül a kereskedelem, gépjárműjavítás; a szállítás, raktározás; valamint az 8
9 Statisztikai tájékoztató Jász-Nagykun-Szolnok megye, 2010/4 információ, kommunikáció területén ugyancsak 3,6 3,7%-kal mérséklődött a létszám. A szálláshely-szolgáltatás, vendéglátásban lényegében ugyanannyian dolgoztak, mint egy évvel korábban. A többi gazdasági ágban bővült az alkalmazásban állók köre, így az egy évvel korábbinál többen dolgoztak az adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenységek; az ingatlanügyletek; a szakmai, tudományos, műszaki tevékenység; és a pénzügyi, biztosítási tevékenység területén is. A munkaerőpiac helyzetéről más megközelítésben a nyilvántartott álláskeresők adatai nyújtanak információt. A Foglalkoztatási és Szociális Hivatal regisztere szerint december végén Jász-Nagykun-Szolnok megyében összesen fő keresett állást, 1,8%-kal több, mint egy évvel korábban. A nők (13 724) száma a december 20-án regisztrálthoz képest 4,8%-kal nőtt, a férfiaké (15 699) 0,8%-kal csökkent. Az álláskeresők 45%-a legfeljebb általános iskolát, 7,9%-uk gimnáziumot végzett, 43%-uknak volt valamilyen középfokú, 3,4%-uknak pedig felsőfokú szakképesítése. A pályakezdő munkanélküliek száma szintén nőtt, így december végén 2,0%-kal voltak többen a regisztráltak között, mint egy évvel korábban. A 2723 pályakezdő 40%-ának legfeljebb általános iskolai végzettsége volt, 17%-uk végzett gimnáziumot, 38%-uknak valamilyen középfokú szakmai képesítése volt, 5%-uk pedig diplomával rendelkezett. A nyilvántartott álláskeresők közül a decemberi zárónapon 5242 fő álláskeresési járadékban, 3740 fő pedig álláskeresési segélyben részesült. A járadékosok száma 19,8%-kal kevesebb, ugyanakkor a segélyben részesülőké 6,0%-kal több volt az egy évvel korábbihoz képest. Rendelkezésre állási támogatást és rendszeres szociális segélyt an kaptak, 16,3%-kal többen, mint az elmúlt év decemberében. Az átlagos havi bruttó ellátás összege a megyében forintot tett ki. A decemberi zárónapon 188 fizikai és 88 szellemi foglalkozású munkakörre vonatkozó bejelentett álláshely várt kiközvetítésre a megyében, ami kétharmada az egy évvel korábbinak. Egy betöltetlen álláshelyre így több mint száz álláskereső jutott. Az aktív programokban 2045 fő volt érintett decemberben, közülük 964 fő képzéseken vett részt, bér és bérjellegű támogatásokkal 705 fő elhelyezkedését segítették, közhasznú foglalkoztatásban pedig 267 főt alkalmaztak. Keresetek évben a teljes munkaidőben alkalmazásban állók havi bruttó átlagkeresete a megyében forintot tett ki, amely az elmúlt évinél 2,0%-kal volt több. Ezen belül a fizikai foglalkozásúak forintot, a szellemiek forintot kerestek. A fizikai foglalkozásúak bruttó keresete az átlagosnál kissé nagyobb ütemben, 3,8%-kal növekedett, aminek hatására kissé mérséklődött a különbség a két állománycsoport bruttó keresete között. Az átlagkeresetek gazdasági ágankénti különbségei is szembetűnőek; a jelentősebb létszámot foglalkoztató ágazatok közül a fizikai foglalkozásúak a legtöbbet ( ezer forintot) a gépiparban és a közigazgatás, védelem; kötelező társadalombiztosítás területén kerestek, a legkevesebbet pedig a humán-egészségügyi, szociális ellátásban és a szálláshely-szolgáltatás, vendéglátásban (88 illetve 94 ezer forintot). A szellemi foglalkozásúak is a gépiparban kerestek legtöbbet (381 ezer forintot), legkevesebbet pedig az egyéb szolgáltatások, az információ, kommunikáció és az ingatlanügyletek területein ( ezer forintot). A kereseti elemeken felüli egyéb pénzbeli és természetbeni juttatásokkal növelt átlagos havi munkajövedelem az év során forint volt, ami 1,6%-kal haladta meg az egy évvel korábbit. Az egyéb juttatások aránya az összes munkajövedelmen belül átlagosan 5,9%-ot tett ki, az előző évinél (6,1%) kisebb hányadot. 9
10 Havi bruttó átlagkeresetek gazdasági áganként a megyében, ábra Pénzügy i, biztosítási tev ékeny ség Közigazgatás, v édelem; kötelező társadalombiztosítás Oktatás Műv észet, szórakoztatás, szabad idő Szakmai, tudományos, műszaki tev ékeny ség Ipar Feldolgozóipar Információ, kommunikáció Vízellátás, szennyv íz gy űjtése, kezelése, hulladékgazdálkodás, szenny eződésmentesítés Mezőgazdaság, erdőgazdálkodás, halászat Átlagkereset összesen Szállítás, raktározás Építőipar Kereskedelem, gépjárműjav ítás Humán-egészségügy i, szociális ellátás Adminisztratív és szolgáltatást támogató tev ékeny ség Ingatlanügy letek Ezer forint A nettó átlagkereset havi összege forintnak felelt meg, ami 6,2%-kal haladta meg a évit. A fizikai foglalkozásúak forintot, a szellemi foglalkozásúak forintot kerestek. A versenyszférában 7,2%-os, a költségvetési szerveknél 5,1%-os volt a nettó keresetek növekedése. A évi 4,9%-os átlagos fogyasztóiár-növekedést figyelembe véve a reálkeresetek a megyében átlagosan 1,2%-kal nőttek. Népesség, népmozgalom Jász-Nagykun-Szolnok megyében 2010-ben 3300 gyermek született, 474-gyel kevesebb, mint 2009-ben. Ezzel egyidejűleg 115-tel kevesebb, 5500 haláleset történt. A természetes népmozgalmi folyamatok eredőjeként a természetes fogyás 2200 főt tett ki, 359-cel többet, mint 2009-ben. Országosan szintén kevesebb gyermek született, a halálozások száma pedig nagyságrendben megegyezett a évivel, így a természetes fogyás több volt, mint az előző évben. A nemzetközi vándorlás figyelembevételével az ország becsült népességszáma az időszak végén 9 millió 986 ezer fő volt. Az előzetes adatok alapján a megye január 1-jei lakónépessége 387 ezer fő körül alakult. 10
11 Statisztikai tájékoztató Jász-Nagykun-Szolnok megye, 2010/4 Természetes fogyás a megyében, negyedévenként 5. ábra Fő Halálozás Természetes fogy ás Élv eszületés I II III IV I II III IV. A megyében ezer lakosra 8,5 élveszületés és 14,1 halálozás jutott, az előbbi 0,5 ezrelékponttal alacsonyabb, az utóbbi 1,1 ezrelékponttal magasabb volt, mint az országos. A természetes fogyás 5,7 ezrelékpontot tett ki, ami meghaladta az országos mutatószámot (4,0). A megyében 2010-ben 1160 pár kötött házasságot, 38-cal kevesebb, mint a múlt évben. A házasságkötések száma országosan is csökkenő irányzatot mutat. Közlekedési balesetek A baleseti statisztika adatai a közlekedésbiztonság javulását mutatják a megye közútjain ben 723 személysérüléses közlekedési baleset történt a megyében, amelynek során 663- an könnyű, 255-en súlyos sérülést szenvedtek, 33 személy pedig életét vesztette. A balesetek száma 11,1%-kal, a balesetet szenvedett személyeké 9,9%-kal volt kevesebb az egy évvel korábbinál. A megyében történt balesetek kimenetele is kedvezőbbé vált, legnagyobb ütemben a halálos áldozatok száma (28,3%-kal) és a súlyos sérülteké (16,9%-kal) csökkent. Az ittasság 103 közúti balesetben játszott szerepet, amelyek közül 2 végződött halállal. Megnevezés A közúti közlekedési balesetek főbb adatai, 2010 Jász-Nagykun-Szolnok megye Ország összesen száma év = 100,0 száma év = 100,0 Balesetek összesen , ,3 Ebből: halálos 32 76, ,3 súlyos sérüléses , ,5 könnyű sérüléses , ,0 ittasan okozott , ,8 Balesetet szenvedett személyek összesen , ,9 Ebből: meghaltak 33 71, ,9 súlyosan megsérültek , ,0 könnyen megsérültek , ,6 6. tábla 11
12 A balesetek 94%-a a járművezetők hibájára vezethető vissza, és többségüket személygépkocsival okozták. Az előidéző okok közül a korábbiakhoz hasonlóan a sebesség nem megfelelő alkalmazása (226 eset), a szabálytalan irányváltoztatás, haladás, kanyarodás (196 eset) és az elsőbbség meg nem adása (177 eset) volt a leggyakoribb. Országosan szintén csökkent a balesetek és a sérültek száma, és a balesetek kimenetele is kedvezőbb volt az egy évvel korábbinál. 12
13 Statisztikai tájékoztató Jász-Nagykun-Szolnok megye, 2010/4 Táblázatok Összehasonlító adatok (megye régió ország) I IV. negyedév Megnevezés Hajdú-Bihar Jász- Nagykun- Szolnok Szabolcs- Szatmár- Bereg Észak-Alföld Ország megye Lakónépesség Népesség száma, ezer fő a) Népesség indexe 99,6 99,0 99,3 99,3 99,7 Ipar Termelés volumenindexe b) 95,6 121,4 101,2 109,6 110,7 Egy lakosra jutó termelési érték b), ezer Ft 1 050, ,8 708, , ,4 Termelés volumenindexe c) 102,4 117,0 107,3 108,7 111,2 Értékesítés volumenindexe c) 94,0 116,2 106,7 102,2 108,3 Ezen belül: belföldi 89,9 121,1 106,5 97,1 98,2 export 103,9 113,5 106,8 108,2 116,3 Értékesítésből az export aránya, % 32,8 63,5 66,0 48,5 60,0 Építőipar Építőipari termelés volumenindexe d) 104,3 107,1 84,9 97,9 91,1 Egy lakosra jutó termelési érték, d) ezer Ft 86,7 70,8 61,3 73,0 121,5 Turizmus Vendégek száma, ezer 347,9 143,7 121,7 613, ,0 Vendégek számának indexe 96,7 93,2 102,7 97,0 101,9 Vendégéjszakák száma, ezer 1 155,6 422,5 235, , ,7 Vendégéjszakák számának indexe 102,3 97,3 97,3 100,4 101,5 Regisztrált vállalkozások e) Regisztrált vállalkozások száma Regisztrált vállalkozások számának indexe 103,9 102,0 101,9 102,6 103, lakosra jutó vállalkozás Beruházás Teljesítményérték, millió Ft Egy lakosra jutó teljesítményérték, ezer Ft 218,7 153,5 109,4 160,6 304,7 Gazdasági aktivitás f) Aktivitási arány, % 52,3 53,5 52,1 52,6 55,5 Foglalkoztatási arány, % 45,5 47,8 42,6 45,0 49,5 Munkanélküliségi ráta, % 12,9 10,7 18,2 14,3 10,8 Alkalmazásban állók száma és keresete g) Alkalmazásban állók száma, ezer fő 114,7 82,2 107,7 304, ,8 számának indexe 102,1 103,5 106,2 103,9 101,5 havi bruttó átlagkeresete, Ft havi bruttó átlagkeresetének indexe 102,2 102,0 100,0 101,3 101,4 havi nettó átlagkeresete, Ft havi nettó átlagkeresetének indexe 107,4 106,2 105,1 106,2 106,9 Lakásépítés Épített lakás Épített lakások indexe 56,5 52,9 48,5 52,7 65,1 Tízezer lakosra jutó épített lakások száma 11,9 9,3 9,3 10,3 20,8 a) január 1-jén. b) A 4 főnél többet foglalkoztató szervezetek telephely szerinti adatai. c) A 49 főnél többet foglalkoztató szervezetek székhely szerinti adatai. d) A 4 főnél többet foglalkoztató szervezetek székhely szerinti adatai. e) Az országos adatok a külföldön működőkkel együtt. f) A KSH munkaerő-felmérése alapján, IV. negyedév. g) A 4 főnél többet foglalkoztató vállalkozások, létszámhatártól függetlenül a költségvetési szervek és a kijelölt nonprofit szervezetek székhely szerinti adatai. Index: előző év azonos időszaka (időpontja) = 100,0. 13
14 Megnevezés Gazdasági-társadalmi jelzőszámok I., 2010 Jász-Nagykun-Szolnok megyében I. n. év I. félév I III. n. év I IV. n. év Országosan, I IV. negyedév Ipari termelés értéke a), millió Ft előző év azonos időszaka = 100,0 125,5 124,6 121,6 121,4 110,7 Ipari termelés értéke b), millió Ft előző év azonos időszaka = 100,0 107,4 109,1 113,9 117,0 111,2 Ipari értékesítés b), millió Ft előző év azonos időszaka = 100,0 106,5 108,8 113,0 116,2 108,3 Ezen belül: belföldi értékesítés, millió Ft előző év azonos időszaka = 100,0 121,8 117,4 119,9 121,1 98,2 export, millió Ft előző év azonos időszaka = 100,0 99,1 104,4 109,5 113,5 116,3 Építőipari termelés értéke c), millió Ft előző év azonos időszaka = 100,0 98,2 110,1 108,1 107,1 91,1 Épített lakások száma előző év azonos időszaka = 100,0 37,7 38,0 36,8 52,9 65,1 Megszűnt lakások száma előző év azonos időszaka = 100,0 146,2 81,6 72,7 84,7 61,6 Kiadott lakásépítési engedélyek száma előző év azonos időszaka = 100,0 33,3 30,0 35,2 42,1 61,1 Élveszületések száma előző év azonos időszaka = 100,0 90,5 87,2 86,1 87,4 93,7 Halálozások száma előző év azonos időszaka = 100,0 94,0 97,2 98,6 98,0 100,0 Természetes szaporodás, fogyás ( ) előző év azonos időszaka = 100,0 100,0 115,1 126,6 119,5 118,0 A kereskedelmi szálláshelyek vendégéjszakáinak száma előző év azonos időszaka = 100,0 114,0 97,0 95,7 97,3 101,5 Ebből: külföldiek előző év azonos időszaka = 100,0 110,0 93,7 90,0 91,0 101,4 Beruházások teljesítményértéke, millió Ft Alkalmazásban állók száma d) előző év azonos időszaka = 100,0 101,2 102,7 103,3 103,5 101,5 Alkalmazásban állók havi bruttó átlagkeresete d), Ft előző év azonos időszaka = 100,0 106,8 103,3 102,8 102,0 101,4 Alkalmazásban állók havi nettó átlagkeresete d), Ft előző év azonos időszaka = 100,0 111,4 108,6 107,2 106,2 106,9 Alkalmazásban állók átlagos havi munkajövedelme d), Ft előző év azonos időszaka = 100,0 105,3 102,7 102,2 101,6 101,4 a) A 4 főnél többet foglalkoztató szervezetek telephely szerinti adatai, az indexek összehasonlító áron. b) A 49 főnél többet foglalkoztató szervezetek székhely szerinti adatai, az indexek összehasonlító áron. c) A 4 főnél többet foglalkoztató szervezetek székhely szerinti adatai, az indexek összehasonlító áron. d) A 4 főnél többet foglalkoztató vállalkozások, létszámhatártól függetlenül a költségvetési szervek és a kijelölt nonprofit szervezetek székhely szerinti adatai. 14
15 Statisztikai tájékoztató Jász-Nagykun-Szolnok megye, 2010/4 Gazdasági-társadalmi jelzőszámok II., 2010 Megnevezés Jász-Nagykun-Szolnok megyében I. n. év II. n. év III. n. év IV. n. év Országosan, IV. n. év Foglalkoztatottak száma a), ezer fő 132,1 136,4 141,9 141, ,3 előző év azonos időszaka = 100,0 95,2 99,2 101,4 101,2 100,6 Munkanélküliek száma a), ezer fő 19,8 15,7 15,2 16,9 462,1 előző év azonos időszaka = 100,0 108,2 82,6 82,2 109,0 104,5 Gazdaságilag inaktív népesség száma a), ezer fő 145,5 144,5 138,7 137, ,9 előző év azonos időszaka = 100,0 101,1 100,7 98,6 95,4 98,8 Munkanélküliségi ráta a), % 13,0 10,3 9,7 10,7 10,8 Nyilvántartott álláskeresők száma az időszak végén előző év azonos időpontja = 100,0 115,4 103,4 101,8 101,8 97,8 Álláskeresési járadékban részesültek száma az időszak végén előző év azonos időpontja = 100,0 101,6 71,8 71,8 80,2 74,5 Álláskeresési segélyben részesültek száma az időszak végén előző év azonos időpontja = 100,0 165,4 108,0 110,0 106,0 105,6 Rendelkezésre állási támogatásban részesültek száma az időszak végén b) előző év azonos időpontja = 100,0 105,4 118,5 118,8 116,3 108,3 a) A KSH munkaerő-felmérése alapján. b) Rendszeres szociális segélyben részesültekkel együtt. További információk, adatok (linkek): Részletes megyei adatok stadat-táblák Módszertan Elérhetőségek: Felelős szerkesztő: Malakucziné Póka Mária További információ: Kólyáné Sziráki Ágnes Telefon: (+36-56/ ) Információszolgálat, telefon: (+36-56/ ) 15