EMCS rendszer Gyakran Ismétlődő Kérdések (GYIK) - PDF
Download "EMCS rendszer Gyakran Ismétlődő Kérdések (GYIK)"
1 EMCS rendszer Gyakran Ismétlődő Kérdések (GYIK) 1. Mi az EMCS rendszer? Az EMCS rendszer (Excise Movement and Control System Jövedéki Árumozgás és Ellenőrző Rendszer) az EU Bizottsága és a tagállamok illetékes hatóságai által működtetett uniós számítógépes rendszer, amely a jövedéki termékek adófelfüggesztés keretében történő szállítását, szállításának felügyeletét, ellenőrzését teszi lehetővé belföldi és közösségi viszonylatban is. A rendszer kialakításának eredete több mint 10 évre nyúlik vissza. A jövedékiadó-köteles termékekre vonatkozó általános rendelkezésekről és e termékek tartásáról, szállításáról és ellenőrzéséről szóló 92/12/EGK irányelv alkalmazása során, 1997 márciusában az Európai Bizottság akkori Vám és Indirekt Adózás Igazgatósága által létrehozott egy, az alkohol és dohány szektorban megfigyelhető csalások problémáját vizsgáló munkacsoport arra a következtetésre jutott, hogy a megfigyelhető jogsértésekkel való küzdelem érdekében szükséges megváltoztatni, javítani az eljárásokat és módszereket. A munkacsoport kulcsfontosságú ajánlása szerint a jövedéki szállításokat felügyelő, nyomon követő, teljesen számítógépesített ellenőrző rendszer bevezetése szükséges. Továbbá követelmény a rendszerrel kapcsolatban, hogy a feladó és a címzett azonosítására, illetve a szállítmányok feladására, fogadására vonatkozó valamennyi információt kezelni tudja, és ezáltal valós időben szerezhessenek információt a szállítmány státuszáról az érintett hatóságok és gazdálkodók április 1-jén megvalósul a kezdeményezés, ugyanis ekkor kerül bevezetésre közösségi szinten az EMCS rendszer, amely korunk jövedéki szabályozását alapjaiban változtatja meg. Ezen időponttól kezdődően a kivételektől eltekintve jövedéki termék adófelfüggesztés keretében történő szállításának okmányait elektronikusan kell előállítani, továbbítani, kezelni, visszaigazolni és felügyelni. Alapesetben egy érintett gazdálkodó akkor indíthat jövedéki terméket adófelfüggesztés keretében, ha kitárolási szándékáról e-tko tervezetet állít ki, majd elektronikus úton bejelenti a tagállami hatósága részére, aki azt egy adminisztratív hivatkozási kód kiadása mellett jóváhagyja. Ennek megtörténte után kezdődhet meg a tényleges szállítási folyamat. Annak érdekében, hogy a szállítmány érkezéséről valamennyi érintett értesüljön, a jóváhagyott e-tko-t a feladó tagállami hatóság elektronikusan megküldi a rendeltetési tagállam hatóságán keresztül a címzettnek. A címzett a szállítmány tényleges megérkezését követően szintén elektronikus úton átvételi elismervényt nyújt be a címzett tagállami hatóság felé. A címzett tagállami hatóság továbbítja a címzett által kiállított elismervényt a feladó tagállami hatóság útján a feladónak. Az eljárás értelemszerűen mind belföldi, mind tagállami viszonylatban alkalmazandó, ugyanakkor egyes nemzeti sajátosságok esetén eltérő, valamint az üzemszüneti eljárás estén külön szabályok kerültek meghatározásra. 2. Milyen jogszabályok vonatkoznak az EMCS rendszerre? Az EMCS rendszer jogszabályi hátterét EU és nemzeti jogszabályok biztosítják. EU jogi normák: a jövedéki termékek szállításának és felügyeletének számítógépesítéséről szóló 1152/2003/EK Európai Parlamenti és Tanácsi Határozat a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/118/EK Tanácsi Irányelv
2 2008/118/EK tanácsi irányelvnek a jövedéki termékek jövedékiadó-felfüggesztéssel történő szállításához kapcsolódó számítógépes eljárások tekintetében történő végrehajtásáról szóló 684/2009/EK Bizottsági Rendelet Az EU szabályozás nemzeti jogba történő átültetése: a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Jöt.) módosításáról szóló évi CXIII. törvény. a Jöt. egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 8/2004. (III. 10.) PM rendelet 3. Kiket érint Magyarországon az EMCS rendszer? Az érintett gazdálkodói körbe tartozik minden gazdálkodó, aki a jövedéki termék adófelfüggesztéssel történő szállításában részt vesz: adóraktár engedélyes (belföldi termékforgalom tekintetében az egyszerűsített adóraktár, a sörfőzde és a bérfőzést végző szeszfőzde kivételével); bejegyzett kereskedő (beleértve az eseti bejegyzett kereskedőt is); bejegyzett feladói engedéllyel rendelkező gazdálkodó. Az alábbiakban nevezett engedélyesek meghatározott esetekben tartoznak az EMCS rendszer hatálya alá: adómentes felhasználó; egyszerűsített adóraktári engedéllyel rendelkező gazdálkodó; felhasználói engedélyes. 4. Az EU többi tagállama hogyan készül a rendszer bevezetésére? Az EMCS rendszert április 1-jén kell bevezetni az EU tagállamaiban. A tagállamok az EU Bizottságát tájékoztatták a felkészültségük állapotáról, illetve arról, hogy kezdő tagállam vagy nem kezdő tagállam kívánnak lenni. A tagállamok felkészüléséről bővebb információ az EU Bizottsága Honlapján található (http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/excise_duties/circulation_control/emcs_info_services/inde x_en.htm ) 5. Mit jelent az, hogy kezdő és nem kezdő tagállam? A kezdő tagállami státusz azt jelenti, hogy a tagállamban április 1-jétől mind a szállítmányok indítását, mind a fogadott szállítmányok átvételének visszaigazolását elektronikusan, az EMCS rendszeren belül kell megvalósítani. A nem kezdő tagállami státusz azt jelenti, hogy a nem kezdő tagállamban csak a szállítmány átvételét kell elektronikusan visszaigazolni. A jövedéki termék adófelfüggesztés keretében történő indítása továbbra is papíralapú okmány kiállításával történik. Az EU tagállamainak státuszai április 1-jétől az ez idáig közzétett információk szerint: kezdő tagállam (19): Ausztria, Belgium, Bulgária, Cseh Köztársaság, Észtország, Franciaország, Írország, Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Románia, Spanyolország, Svédország, Szlovénia nem kezdő tagállam (5): Egyesült Királyság, Finnország, Hollandia, Portugália, Szlovákia a bevezetést elhalasztja (2): o Dánia, Lengyelország (2011. január 1-jéig) o Görögország (2010. június 1-jéig)
3 A tagállami státuszokról közzétett kimutatás az EU Bizottságának hivatalos honlapján megtekinthető:(http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/excise_duties/circulation_control/emcs_roa dmap/index_en.htm ). 6. Lengyelország, Dánia és Görögország április 1-jétől nem alkalmazza a rendszert? Lengyelország, Dánia és Görögország az EU részére bejelentette, hogy április 1-jéig nem tudja megvalósítani az EMCS rendszer tekintetében rájuk is vonatkozó jogszabályi kötelezettséget. Az Európai Unió Bizottsága ezt tudomásul vette, és egyúttal a követendő eljárásrendről ajánlást fogalmazott meg a tagállamok számára. Előzőek miatt a jövedéki termékeknek közösségi adófelfüggesztési eljárás keretében belföldről Dániába és Lengyelországba, valamint május 31. napjáig Görögországba történő szállítása esetén az elektronikus termékkísérő okmány (e-tko) helyett továbbra is papír alapú termékkísérő okmánnyal (TKO) kell indítani a szállítmányt. A Lengyelországon, Dánián és Görögországon áthaladó jövedéki termékszállítmányok tekintetében nélkülözhetetlen továbbá, hogy az e-tko kinyomtatott példánya kísérje a szállítmányt, melyre szükség van a tagállamok illetékes hatóságai által esetlegesen végzett ellenőrzések során, különösen az annak hiányából eredő várakozások elkerülése érdekében. Az átmeneti szabályok alkalmazása érdekében az érintett tagállamok körének közzétételére a Magyar Közlöny mellékleteként megjelent Hivatalos Értesítőben is sor került. 7. Mennyire biztos a évben a bevezetés, tapasztalva a 2009 évről kitolt határidőt? A csatlakozási kötelezettség jogszabályban ki van e hirdetve? Az Európai Unió Tanácsa december 16-án elfogadta a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/118/EK tanácsi irányelvet, melynek elfogadásában a tagállamok is aktívan részt vettek. A irányelv a közösségi szinten szabályozza az EMCS rendszer követelményeit, valamint működését. Az irányelv kifejezi a tagállamok elkötelezettségét amellett, hogy a rendszert április 1-jén bevezetik. Az EU szabályozás nemzeti jogba történő átültetése a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Jöt.) módosításáról szóló évi CXIII. törvénnyel történt (Kihirdetve: Magyar Közlöny 160. számában, november 13-án.). Továbbá júliusban jelent meg a 2008/118/EK tanácsi irányelvnek a jövedéki termékek jövedékiadófelfüggesztéssel történő szállításához kapcsolódó számítógépes eljárások tekintetében történő végrehajtásáról szóló 684/2009/EK Bizottsági Rendelet, mely az EMCS rendszert érintő pontos követelményeket tartalmazza és közvetlenül hatályosul a magyar jogban, illetve annak rendelkezéseit április 1-jétől kell alkalmazni. 8. Szükség lesz-e év egészére az EKO és TKO nyomtatványokat megrendelni, illetve a számítógéppel kiállított kísérő okmányokhoz előre megigényelni a sorszámtartományt? Az EMCS rendszer április 1-jei bevezetését követően az elektronikusan indított, adófelfüggesztés mellett szállított jövedéki termékek esetében továbbra is megmarad az a követelmény, hogy a szállítmányt minden esetben papír alapú okmánynak kell kísérnie, ami nem lesz azonos a jelenlegi adminisztratív kísérő okmánnyal. Ebben az esetben a gazdálkodó beküldi a vámhatóság rendszerének az e-tko tervezetet, amit a hatóság rendszere a sikeres ellenőrzés után hitelesít és adminisztratív
4 hivatkozási kóddal (a továbbiakban: AHK szám) látja el. A hitelesített e-tko-t a vámhatóság visszaküldi a gazdálkodónak, mely kinyomtatva kíséri a szállítmányt. A rendszer működése során fellépő esetleges hibák, leállások alatt is csak kísérő okmány kíséretében lehet majd a jövedéki terméket adófelfüggesztéssel szállítani. Ebben az esetben is a gazdálkodó nyomtatja ki a kísérő okmányt, aminek az új elektronikus adminisztratív okmánynak megfelelő adatokat kell tartalmaznia, de ennek azonosítása a Helyi Hivatkozási Szám (továbbiakban HHSZ szám) alapján történik majd, amelyet a gazdálkodó saját rendszere generál. A rendszer helyreállása után a normál rend szerint be kell jelenteni a szállítmány indítását, és az így kapott azonosító sorszám a HHSZ számot kiváltja. Az EMCS rendszer bevezetése urán az adófelfüggesztés mellett szállított jövedéki termékek esetében, vagyis az e-tko vonatkozásában nem lesz szükség sorszámtartomány igénylésére, kivéve a Dániába, Lengyelországba (2010. december 31-ig), illetve Görögországba (2010. május 31-ig) irányuló jövedéki termékszállítmányok esetén, mivel ezen tagállamok tekintetében marad a papír alapú termékkísérő okmány, így a sorszámtartományt továbbra is igényelni kell (Lásd fentebb a 6. pontot is.) január 1-jétől az adózott jövedéki termékek szállítása során, melyeket adóraktárból tárolnak ki szabadforgalomba, a gazdálkodóknak két lehetősége nyílik az EKO érvényesítésére. Az első az eddigi gyakorlatnak megfelelően, hogy az EKO kiállításához és érvényesítéséhez egy előre megigényelt sorszámtartományt használnak fel. A második lehetőség, hogy az elektronikusan kitöltött EKO formanyomtatványt beküldik a vámhatóság rendszerének, és a sikeres ellenőrzés után a hatóság rendszere generálja a szállítmány azonosítására szolgáló egyedi azonosítószámot, melyet vissza is küld a gazdálkodó részére. 9. Elérhető-e valamilyen formában az e-tko nyomtatott formátumára vonatkozó előírás? Szükséges lesz-e az e-tko mellé szállítólevelet is nyomtatni? Formai előírások: Az e-tko nyomtatott formátumára vonatkozóan nem lesz formanyomtatvány. Az egyetlen megkötés, hogy a rovatokat számokkal és betűkkel kell azonosítani. A konkrét rovatazonosítókat 2009 júliusában elfogadott 684/2009/EK rendeletben határozta meg a Bizottság. Adattartalmi előírások: Az e-tko adattartalmát ugyancsak a rendelet határozza meg. Fontos azonban, hogy a kiadott interfész specifikációban szereplő üzenetek adattartalma megegyezik a rendelet adattartalmával. A szállítólevéllel kapcsolatban elmondható, hogy az irányelvnek megfelelően kereskedelmi okmány is használható e-tko okmány nyomtatott formájaként, amennyiben az e-tko adattartalmi és formai követelményeinek megfelel. Amennyiben azonban a fenti követelményeknek nem tesz eleget, akkor a két okmány (e-tko nyomtatott formája és a kereskedelmi okmány, szállítólevél) alkalmazása kötelező. 10. Az adómentes felhasználói körre is bevezetésre kerül az új eljárás? Az EMCS rendszer nemzeti sajátosságairól az irányelv nemzeti joganyagba történő integrálása során a jogalkotó döntése szerint az adómentes felhasználói kör is bevonásra került az EMCS rendszerbe. Fontos azonban megjegyezni, hogy az adómentes felhasználók nem fognak szerepelni a SEED rendszerben. Ez nem gátolja őket a nemzeti szintű adófelfüggesztéses szállításban, hiszen az ő esetükben az alapvető ellenőrzések a nemzeti jövedéki rendszer engedélyezési adatai alapján fognak történni. 11. Mi a közvetlen szállítás? A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2008/118/EK Tanácsi Irányelv 17. cikk (2) bekezdése biztosítja a tagállamok számára a közvetlen szállítás eljárásának lehetőségét.
5 A közvetlen szállítás az adófelfüggesztés keretében történő szállítás egy speciális esete, mely során a rendeltetési hely szerinti tagállam engedélyezheti, hogy jövedéki termékeket a területén található olyan közvetlen rendeltetési helyre szállítsanak adófelfüggesztéssel, amelyet az adóraktár engedélyese jelölt ki a rendeltetési hely szerinti tagállamban, vagy amelyet a bejegyzett kereskedő határozott meg. (Például: magyar adóraktár engedélyes jövedéki terméket egy osztrák, közvetlen szállításra engedéllyel rendelkező címzett részére szállít, melynek során a jövedéki termék ténylegesen az osztrák gazdálkodó által egy kóddal azonosított gazdálkodó részére kerül szállításra.) A közvetlen szállítás során a feladónak az e-tko-n a tényleges rendeltetési helyre vonatkozó adatok helyett a külföldi címzett által biztosított maximum tíz karakter hosszú kódot kell megadnia. (Az e-tko rendeltetési hely címére vonatkozó 7c, 7e és 7f rovataiban kötelező a kód megadása, míg a kereskedő neve 7b rovat kitöltése opcionális). Tekintettel arra, hogy az e-tko címzettje a kötelezettségek alól a közvetlen szállítással sem mentesül, a szállítmány visszaigazolásáért továbbra is a címzett és nem a rendletetési hely a felelős. Magyarországi rendeltetésű szállítmányok esetén a jogszabályok nem teszik lehetővé a közvetlen szállítást. 12. Az egyszerűsített adóraktárak szintén csak az EMCS rendszer felügyelete alatt szállíthatnak szőlőbort adófelfüggesztéssel? A Jöt. az egyszerűsített adóraktárakat a belföldi adómentes szállítások esetén mentesíti az EMCS rendszer használata alól, melynek során az eddig is alkalmazott Borkísérő Okmánnyal (BKO) kell kísérni a szállítmányt. Amennyiben az egyszerűsített adóraktárból tagállamba indítanak adófelfüggesztéssel jövedéki szállítmányt, akkor azt már az EMCS rendszer felügyelete alatt lehet csak megvalósítani, valamint, ha onnan fogadnak terméket, akkor a rendszerben elektronikusan kell az átvételt igazolni, ha az e-tko-val érkezik. 13. Az EMCS rendszer fog-e működni az EU tagállamaiban működő diplomáciai testületek részére az adófelfüggesztéssel feladott jövedéki termékek esetében? Hogyan ellenőrzi a SEED a mentességi engedélyt, és hogyan fog történni az elektronikus visszaigazolás a részükről az áru fogadása esetén? A mentesített szervezet (ide nem értve a Magyar Honvédséget) jogosult más tagállam adóraktárából közösségi adófelfüggesztési eljárásban szállított jövedéki terméket belföldön fogadni. A mentesített szervezet a feladó adóraktár engedélyesének megküldi a 31/96/EK Bizottsági rendelet szerinti, a vámhatóság ellenjegyzését pecsétlenyomattal tartalmazó adómentességi igazolást. A vámhatóság a mentesített szervezetet faxon, telefonon vagy elektronikus levél útján értesíti a jövedéki termék más tagállamból részére történt feladásáról. A mentesített szervezet faxon, elektronikus levélben vagy a jövedéki termék átvételének helyszínén írásos nyilatkozatot ad a vámhatóságnak a 684/2009/EK rendeletében szerinti adattartalommal a jövedéki termék átvételéről. A vámhatóság a mentesített szervezet nyilatkozata alapján kiállítja és továbbítja az elektronikus átvételi elismervényt a feladó tagállam illetékes hatóságának. Ha a mentesített szervezet üzemszünet időtartama alatt veszi át a jövedéki terméket, a Jöt. 22/A. rendelkezéseit kell értelemszerűen alkalmazni. 14. A nem bejegyzett kereskedői státusszal rendelkező tagállami vevők eseti engedélyét rögzítike tagállami szinten naprakészen a SEED rendszerbe, hogy az EMCS működőképes lehessen az ilyen irányú kiszállítások esetén is?
6 A jelenlegi állapot szerint a nem bejegyzett kereskedői engedéllyel rendelkező gazdálkodók adatait nem tartalmazza a SEED rendszer, az EMCS rendszer bevezetését (2010. április 1.) követően eseti bejegyzett kereskedői engedély (a jelenlegi nem bejegyzett kereskedői engedély megfelelője) már szerepelni fog a SEED adatbázisban, és így az ilyen jellegű szállítások ellenőrzésére is alkalmas lesz az EMCS rendszer. 15. A bunkerhajó esetén a vevők nem rendelkeznek adóraktári engedéllyel, be kell-e vonni az EMCS rendszerébe? Kikötői adóraktár esetén gázolaj hajó üzemanyagtartályába való betöltése tekintetében speciális szabályok alkalmazandók, tekintettel arra, hogy az okmányt utólag kell benyújtani és nincs átvételi elismervény az EMCS rendszerben. A Jöt. 13. (1) bekezdés g) pontja szerinti esetben azaz, amennyiben a kitárolt termék a és vámtarifaszámú jelölt gázolaj külföldi vagy belföldi lajstromjelű, áru- vagy személyszállítást gazdasági tevékenység keretében végző hajó üzemanyagtartályába töltik és azt a hajó üzemeltetője igazolja az adómegállapítási és adófizetési kötelezettség alóli végleges mentesüléshez a Jöt. végrehajtási rendeletének [10/2004. (II. 10.) PM rendelet] 45. számú melléklet szerinti adattartalommal kiállított, szigorú számadású bizonylat szükséges. A bizonylat egyik példányát át kell adni a hajó üzemeltetője vagy a képviseletére jogosult személy részére. 16. A csővezetéken történő szállítás (belföld) esetén nincs TKO, csak jegyzőkönyv, be kell-e vonni egyáltalán az EMCS rendszerébe? Ásványolajtermék csővezetéken történő szállítása tekintetében speciális szabályok alkalmazandók. Az ásványolajok adófelfüggesztéssel végzett, belföldön történő csővezetékes szállítása esetén termékkísérő okmánynak a Jöt. végrehajtási rendeletének [10/2004. (II. 10.) PM rendelet] 44. számú melléklet szerinti adattartalmú átadási-átvételi jegyzőkönyvet kell tekinteni, melyet szállítmányonként kell kiállítani. Az átadás-átvételi jegyzőkönyvet a kitároló adóraktár-engedélyes legkésőbb a kitárolást követő 10 munkanapon belül köteles megküldeni a vámhatóságnak. 17. Repülőtéri adóraktárból történő kitárolás hogyan történik? Az üzemanyag petróleumnak és a repülőbenzinnek (repülőgép üzemanyag) repülőtéri adóraktárból légiközlekedési tevékenységet végző légi járműbe való kitárolása, vagy ilyen légi járműből való lefejtése és a repülőtéri adóraktárba való betárolása esetén a Jöt. végrehajtási rendeletének [10/2004. (II. 10.) PM rendelet] 43. számú melléklet szerinti adatokat is tartalmazó bizonylat termékkísérő okmánynak minősül, amelyet szigorú számadású nyomtatványként kell kezelni. 18. Az EMCS használatához hogyan kell regisztrálni? Az EMCS használatához a Jöt.-ben meghatározott gazdálkodóknak, illetve képviselőjüknek regisztrálniuk kell magukat a vámhatóságnál. A Jöt. 20. (1) bekezdése szerinti az adóraktár-engedélyes az EMCS-hez való kapcsolódásra a vámhatósággal létesített közvetlen számítógépes kapcsolati rendszert (a továbbiakban: KKK-Web) vagy az ügyfélkaput használhatja. Ügyfélkapu regisztrációs eljárás: Az ügyfélkapu alkalmazásához szükséges regisztrációs eljárás megegyezik a jövedéki adóbevallások és adatszolgáltatások során alkalmazandó eljárással, mely a Vám- és Pénzügyőrség Internetes honlapján (itt) megtalálható. Amennyiben a vámhatóság felé elektronikus adóbevallást, vagy adatszolgáltatást már
7 jelenleg is teljesít a gazdálkodó, elegendő az R01-es adatlap segítségével kiegészíteni a korábbi eljárások körét az EMCS-szel. KKK-web használata esetén: a KKK-web-en történő kapcsolattartáshoz előzetes vámhatósági regisztráció szükséges. Kiemelten fontos, hogy amennyiben a gazdálkodó a vámhatóság felé már teljesít elektronikusan adatszolgáltatást, akkor a korábban kapott jogosultságá(ai)t is szerepeltetnie kell az R01 vagy R11 számú nyomtatványon, illetve az igényt be kell nyújtania a regisztráció elvégzéséhez, mivel a jogosultságok kiadása nem automatikusan történik. A regisztrációs eljárás lépései: 1. A gazdálkodó képviselője belép a https://kkk.vam.gov.hu/eles/2/web honlapra, ahol a Regisztráció menüben megadja a nevét, címét és a rendszerbe való belépéshez használni kívánt jelszavát. 2. A megadott címre a KKK-web elküldi az aktiváláshoz szükséges URL-t, valamint a belépéshez szükséges felhasználónevet. 3. Az URL-re kattintva az aktiválás megtörténik, melyről üzenetet küld a KKK-web. Ezzel az aktivált alapszintű KKK-felhasználó létrehozásra került, azonban a gazdálkodó hozzárendelése még nem történt meg. Ahhoz, hogy a KKK-web-en regisztrált felhasználó egy gazdálkodó nevében végezhessen elektronikus adatcserét, a felhasználót ahhoz az ügyfélhez, mint jogi személyhez, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezethez, illetve természetes személyhez kell hozzárendelni aki a Vám-és Pénzügyőrség ügyfele. Ennek érdekében: Az elektronikus adatcserét folytatni kívánó ügyfélnek vagy képviselőjének egy alkalommal meg kell jelennie a székhelye szerint illetékes regionális ellenőrzési központban. 1. A VP Internetes oldaláról letölthető Bejelentés és regisztrációs adatlap a KKK-Weben történő elektronikus kérelmek benyújtásához című R11 számú nyomtatvány segítségével kérni kell a vámhatósági regisztrációt. Az adatlap mellett a regisztrációhoz szükséges: A gazdálkodó nevében eljáró személy érvényes megbízása/meghatalmazása, vagy a törvényes képviseletét igazoló okirat, illetve a bejelentő azonosításához szükséges iratok (pl.: személyi igazolvány, lakcím kártya, adóigazolvány, útlevél, stb.). A megbízást/meghatalmazást adó aláírási jogosultságát igazoló okmány (pl.: aláírási címpéldány másolatát.) 2. Az eljáró személy részére személyazonosságának és esetleges képviseleti jogosultságának ellenőrzését követően kiadásra kerül egy ügyfél-regisztrációs kulcs, ami ahhoz szükséges, hogy az alapszintű felhasználó hozzá lehessen rendelni az ügyfélhez. 3. Az ügyfél és a felhasználó összerendelését a regisztrációs kulcs segítségével az aktivált alapszintű KKK felhasználó végezheti el. Ezzel a felhasználó a gazdálkodó elsődleges KKK-felhasználója lesz. Az elsődleges felhasználó rendelkezik minden az ügyfél részére kiosztott kommunikációs jogosultság felett a KKK-Web tekintetében. Az elsődleges KKK-felhasználó: a kapott jogosultságokat tovább tudja adni az általa létrehozott másodlagos felhasználóknak, valamint megtekintheti a saját másodlagos felhasználóinak küldött üzeneteket is, ezen felhasználók tekintetében adminisztrátori jogosultsággal rendelkezik.
8 A másodlagos KKK-felhasználók: Létrehozásukat, jogosultságaik kezelését és törlésüket az elsődleges felhasználó végzi, egy ügyfélhez közvetlenül kapcsolható, annak üzeneteit küldő és fogadó felhasználók. A KKK-web regisztrációra vonatkozó egyéb szabályok: Az aktiválásra az ügyfélnek 30 nap áll rendelkezésére. Amennyiben az aktiválás az előírt határidőn belül nem történik meg, az ügyfél regisztrációs adatai a rendszerből automatikusan törlésre kerülnek. A törlést követően ismételt regisztráció szükséges a rendszer használatához. A felhasználók elsődleges felhasználó által történő létrehozása során nem adhatóak hamis, elavult vagy félrevezető információk. Az adatok hitelességéért az elsődleges felhasználói jogosultságokkal rendelkező személy felel. A felhasználó a kapott azonosítót és jelszót köteles bizalmasan kezelni. A VP nem vizsgálja az azonosítót és a jelszót használó használatra vonatkozó jogosultságát, illetve a használat körülményeit. Az aktivációs kódért valamint a jelszóért, illetve annak bizalmas kezeléséért az ügyfél felel, az aktivációs kód vagy a jelszó illetéktelen használatával végrehajtott visszaélésekből származó kárért a VP felelősséget nem vállal. Amennyiben a fel nem használt aktivációs kód, vagy az elsődleges felhasználó azonosítója, illetve jelszava elveszik, illetve azok jogosulatlan személy birtokába kerülnek, azt a jogosult haladéktalanul köteles a regisztrálást elvégző hatóságnak bejelenteni (személyesen, postai úton, faxon, telefonon vagy elektronikus levélben). A bejelentés kézhezvételét követően a hatóság haladéktalanul letiltja az ügyfélhez tartozó Webes felhasználókat, illetve törli a fel nem használt aktivációs kódot. A letiltott elsődleges felhasználó jogosultságának ismételt létrehozásához új aktivációs kódot kell kérni a regisztrálást végző szervtől. Az új elsődleges felhasználó ezt követően ellenőrizheti az ügyfél további másodlagos felhasználóit, és azok letiltását feloldhatja, vagy törölheti a nem szükséges azonosítókat. Az elsődleges felhasználó azonosítója illetve jelszava, valamint a másodlagos felhasználó(k) azonosítójának, illetve jelszavának elvesztéséből, a jogosult által más személy használatba adásából, valamint a harmadik személy által történő jogosulatlan felhasználásból eredő károk az ügyfelet terhelik, ezekért a VP felelősséget nem vállal. A KKK-web regisztrációs eljárásával és a KKK-web használatával kapcsolatos részletes felhasználói kézikönyv (itt) megtekinthető. 19. A KKK-WEB szolgáltatáshoz tesztelési célból mikortól lehet kapcsolódni? Az elkészült rendszerek vámhatósági ellenőrzése hogyan történik? A KKK-WEB szolgáltatás tesztelésére már lehetőség van. Jogszabályi előírás, illetve felhatalmazás hiányában a Vám- és Pénzügyőrség nem köteles a gazdálkodói, illetve a fejlesztői szoftverek bevizsgálására. Ettől függetlenül a VPRK minden ügyfélnek lehetőséget nyújt az általa használni kívánt szoftver tesztelésére. Ha az ügyfél a KKK2 rendszeren keresztüli adatküldéshez fejleszt saját szoftvert, akkor a tesztelés megkezdéséhez a Vám- és Pénzügyőrségnek tesztadatokat, teszt engedélyeket, felhasználói jogosultságokat kell biztosítania. A tesztrendszerben az előbb részletezett adatok rögzítéséhez szükséges, hogy milyen jövedéki engedélytípusokat és jövedéki termék fajtákat fog kezelni a bevizsgálni kívánt szoftver. Annak érdekében, hogy a Vám- és Pénzügyőrség a kért tesztelési lehetőséget mielőbb biztosítani tudja, a VP Rendszerfejlesztő Központ részére meg kell küldeni, hogy milyen
9 jövedéki tevékenységgel kapcsolatban, valamint mely jövedéki termékkel kapcsolatban szeretnék tesztelni (pl: ásványolaj adóraktár, 506-os fajtakód, vtsz.). 20. Az interneten az EMCS fejlesztéshez szükséges interfész specifikáció, a specifikáció kódlistája, a specifikációs szabályok, a rendszer működését leíró dokumentáció, a kivitelezési dokumentáció, esetleg az üzleti folyamatot bemutató kis alkalmazás megtalálható-e valahol angol nyelven? A publikált dokumentumok nagy része elérhető angol nyelven, melyek az Európai Unió portáljáról letölthetők. Az EMCS Interfész specifikáció v1.2 a Design Document for National Excise Applications (DDNEA) v2.19-en alapul, mely az alábbi hivatkozásról letölthető angol nyelven: oject/article_4403_en.htm. Az EMCS Interfész specifikáció v1.2 mellékletei szintén a DDNEA alapján kerültek kidolgozásra. Az Interfész specifikáció kódlista tartalma a DDNEA B. melléklet első részét képezi, amíg a specifikáció szabályai a D. melléklet Rules and Conditions részében találhatóak meg. Az üzleti folyamatot bemutató alkalmazás (EMCS Business Prototype BPR v4.0) szintén megtalálható angol nyelven az EU portálon, a következő link alatt: tm A Funkcionális Jövedéki Rendszerspecifikáció v3.03 (Functional Excise System Specification FESS) szintén publikálásra került a fenti dokumentációkkal együtt, viszont ugyanúgy letölthető az Európai Unió portáljáról: oject/index_en.htm Az EMCS rendszer fejlesztéséhez szükséges specifikációk tekintetében többek között publikálásra került KKK2 Interfész Specifikáció v.1.19 is, amely olyan nélkülözhetetlen információkat tartalmaz, melyek a Vám- és Pénzügyőrség rendszereivel történő kapcsolat létesítéséhez, valamint az adatküldés megvalósításához szükségesek. Tekintettel arra, hogy ezek nemzeti sajátságuknál fogva nincsenek meghatározva uniós szinten, a kérdéses specifikáció angol nyelven nem elérhető. Azonban fontos hangsúlyozni, hogy az uniós szinten elérhető fent említett DDNEA, FESS dokumentumok és BPR alkalmazás az EMCS rendszer működését általánosságban írják le. A hazai gazdálkodók által fejlesztett és a rendszer működésbe lépését követően használni kívánt, az adatküldést megvalósító programoknak az általános elveken túl mindenféleképpen meg kell felelniük a hazai szabályozásnak, konkrétan a KKK2-n keresztüli kommunikációra alkalmasnak kell lennie. Ezért a KKK2 Interfész Specifikációban foglaltaktól eltérni nem lehet, így azok figyelembe vételével kell az ügyféli szoftvert fejleszteni. 21. A HHSZ szám tekinthető-e a jelenlegi AKO szám utódjának (tudomásul véve, hogy az elektronikus bizonylatokat az AHK szám fogja elsődlegesen beazonosítani)? A HHSZ szám (helyi hivatkozási szám) nem tekinthető a jelenleg alkalmazott AKO szám utódjának, az csak a gazdálkodó rendszerében biztosítja a szállítmány adatok egyediségét mindaddig, amíg az AHK szám generálása meg nem történik. Fontos, hogy az AHK szám nélkül csak üzemszüneti eljárás esetén indulhat el a szállítmány. Ennek tudatában csak üzemszünet alatt lehet a HHSZ számot az üzemszüneti TKO azonosítására alkalmazni, hiszen a rendszer helyreállását követően kötelező lesz az adatok beküldése és AHK számmal való ellátása.
10 A gazdálkodónak az IE815-ös üzenetben a helyi hivatkozási szám mező értékét az alábbi felépítés szerint kell megadnia: a gazdálkodó VPID száma (12 karakter) + dátum (6 karakter: ÉÉHHNN) + sorszám (a gazdálkodó által egyedileg generált sorszám, 4 karakter) kötelezően 22 karakter hosszú, Pl.: HU Az EMCS rendszer felügyelete alatt a gazdálkodóknak hogyan kell visszaigazolni a szállítmány megérkezését és a termékkel kapcsolatos észrevételeiket? A visszaigazolás az IE818-as üzenet benyújtásával történik. Az átvételi elismervényben szerepeltetni kell: a szállítmány azonosító számát (AHK szám) és sorszámát, az átvételi elismervényt benyújtó címzett és annak telephelyének adatait, a termék megérkezésének dátumát, az átvételt illető általános megállapításokat (pl.: a termék átvétele rendben megtörtént; a termék átvétele megtörtént, de nem megfelelő volt; az átvétel megtagadva, az átvétel részleges visszautasítás mellett megtörtént; export esetében a kiléptetés rendben megtörtént; a kiléptetés megtörtént, de nem megfelelően; a kiléptetés megtagadva), és azon termékekre vonatkozóan, ahol valamilyen eltérés volt, vagy amelynek átvételét részben visszautasították: o az e-tko-n szereplő tételsorszámát és jövedéki termékkódját, o az észlelt eltérést (hiány, vagy többlet volt), o a visszautasított mennyiséget, o a nem-megfelelőség okait, o és esetlegesen egyéb megjegyzéseket, kiegészítő információkat. Tehát, ahogy az a felsorolásból is látható, az eltérések jelzésére már mód van az EMCS bevezetésekor is. 23. Az AHK szám generálása, illetve az üzenetek érvényesítése mennyi időt fog igénybe venni? A rendszer normál működése esetén ez az érvényesített e-tko, és minden egyéb üzenet ügyfél részére történő visszaérkezése nagyon rövid időt vesz igénybe. 24. A tagállamok vámeljárás lefolytatására illetékes vámhivatalainak kódjai hol érhetők el? Az Európai Közösség hivatalos honlapján megtalálhatóak a tagállamok vámeljárás lefolytatása tekintetében illetékes vámhivatalainak kódjai az alábbi hivatkozás alatt: A keresés történhet cím, város, telefonszám, telefax szám, cím megadásával is. 25. Csak a telephelyről való elindítást megelőzően van lehetőség e-tko törlésére. Amennyiben a telephelyről indulást követően derül ki valamilyen, a kiszállítás teljesítését akadályozó tényező, helyes-e olyan gyakorlatra felkészülni, hogy ilyen esetben a rendeltetési hely feladó telephelyre történő módosításával kezeljük az áru visszafordítását, majd az akadályozó tényező megszüntetése után egy új e-tko kiállításával indítjuk el az árut? A bemutatott megoldási javaslat megfelelő a probléma kezelésére. 26. Hogyan kell értelmezni a következő rendelkezést? A címzettnek az e-tko-n a tényleges rendeltetési hely nevét nem kötelessége megadni, elengedhető, ha a feladó csak annak címét szerepelteti.
11 A leírtak egy speciális eljárásra, a közvetlen szállításra (lásd fentebb) utalnak. 27. A PB termékeknél jelenlegi gyakorlat szerint a 15 C o -on való sűrűsége nem jelenik meg az okmányon. Mivel ez az újabb adat okmányon történő feltüntetése jelentős ráfordítással lenne csak elérhető, nemzeti hatáskörben továbbra is fenntartható lesz a jelenlegi szabályozás? A PB termékek esetében az e-tko-n megadott mennyiségek kg-ban értendők. Az alkalmazandó mennyiségi egységeket a 684/2009/EK rendelet II. Mellékletének 11. és 12. pontjai határozzák meg. 28. Az ismertetőben a küldendő egyéb általános adatok között szerepel a számla azonosítója. A kiszállítás pillanatában a jegyzésáras árképzés miatt sokszor ismeretlen az eladási ár, valamint a paritás miatt a teljesítés még nem történik meg a kiszállítással, ezért nem lehet számlázni. Mi a teendő? Tekintettel arra, hogy a számlaszáma az e-tko tervezeten egy kötelező adat, megadása minden esetben szükséges. Ha még nincs készen a számla, a 684/2009/EK rendelet szerint megadható a szállítólevél vagy bármely más fuvarokmány száma. 29. Az EMCS rendszer, csak az AES/ AIS eljárással együtt vehető igénybe? Az EMCS rendszer április 1-jei bevezetését követően az adófelfüggesztéssel indított jövedéki termékek esetében a termékek felügyelete a rendszerben elektronikusan valósul meg. A jövedéki termék importálása, illetve exportálása során az EMCS rendszer és a CDPS_I. rendszer kommunikál egymással. A jövedéki termék importálásától vagy exportálásától függetlenül lehetősége nyílik az ügyfélnek arra, hogy az EV okmányt elektronikusan vagy papíralapon adja be a vámhivatalba. Az EV papír alapú benyújtása esetén a vámhivatalban történik meg a rögzítés a CDPS_I. rendszerben. A kérdésben említett AES és AIS rendszerek a CDPS_I. rendszer részét képezik. Fontos azonban, hogy az EMCS rendszer részére az ügyfél csak elektronikusan küldheti meg az e-tko-t. Jövedéki termék exportálása során elsőként az EMCS rendszerbe kell benyújtani az e-tko-t, melyet a rendszer ellenőriz, és AHK számmal hitelesít. Amint az ügyfél visszakapta az AHK számot, akkor nyújthatja be az EV okmányt a CDPS_I. rendszer részére, melyben hivatkozik az AHK számra. Az EV benyújtása történhet elektronikusan, illetve papír alapon is. A jövedéki szállítmány importálása során az ügyfél az EMCS rendszerbe benyújtja a HHSZ számmal ellátott e-tko tervezetét, majd ezt követően az EV-t nyújtja be, amelyen szerepelteti a HHSZ számot. A vámeljárás (import) jóváhagyását követően az ügyfél részére kiadásra kerül az AHK szám és a vámeljárásban hozott határozat száma. 30. Lesz-e a VP által biztosított, ingyen elérhető szolgáltatás, amely lehetőséget ad a fogadott áru visszaigazolására, vagy minden gazdálkodónak külön szoftvert kell fejleszteni vagy vásárolni, ha az árufogadást vissza akarja igazolni? A rendszer működése során az adatküldési kötelezettség teljesítésére két lehetőség közül választhatnak a gazdálkodók. Az egyik lehetőség az adatküldés teljesítésére a közvetlen számítógépes kapcsolat kialakítása. Ebben az esetben a KKK2 rendszeren keresztül történik meg az adatküldés és -fogadás, amihez a gazdálkodók részéről egy saját szoftver fejlesztésére van szükség. Ennek költsége természetesen a gazdálkodó költségvetését terheli.
12 Amennyiben már rendelkezik egy feldolgozó programmal, mely a készletnyilvántartást vezetését, a jelenlegi papíralapú TKO okmány elektronikus előállítását, stb. végzi, annak javasoljuk a továbbfejlesztését az EMCS követelményeinek megfelelően. A másik lehetőség, hogy a Magyarország.hu ügyfélkapun keresztül, ÁNYK (ABEV) formanyomtatványokat kitöltve küldjék be adataikat a jövedéki szállítmányok indítására, fogadására és visszaigazolására vonatkozóan. Azon gazdálkodók részére, akik nem rendelkeznek megfelelő háttérrel a felhasználói szoftver kifejlesztéséhez, illetve akik nem bonyolítanak jelentős forgalmat, részükre javasolt a második adatküldési lehetőség választása. 31. Cégünk számára külföldi informatikai vállalat készíti a szoftvert, ami néhány másik országban is alkalmazásra kerül majd. Mi szükséges ahhoz, hogy alkalmazhassuk ezt a szoftvert? Az EMCS rendszer tekintetében a közvetlen adatkapcsolat kialakítását választó ügyfelek az adatküldési kötelezettségüket egy számítógépes program segítségével tehetik meg. A számítógépes program lehet egy önálló, újonnan fejlesztett alkalmazás, vagy egy már eddig is használt egyéb nyilvántartó program (pincekönyv, vevőnyilvántartás, stb.), melyet kiegészítenek az EMCS rendszer követelményeinek megfelelően. Az önálló EMCS alkalmazás használata esetén a jelenlegi jogszabályi környezet nem fogalmaz meg olyan követelményeket, hogy a programot külön engedélyeztetni kell a vámhatósággal. Amennyiben az eddig alkalmazott nyilvántartó programot bővítik, illetve fejlesztik tovább, akkor arra már vonatkoznak az engedélyezési szabályok. Ezen túlmenően mindkét esetben a gazdálkodók által használt programoknak az EMCS rendszer által megfogalmazott informatikai követelményeknek meg kell felelniük, mely az adatküldési kötelezettség teljesítésének feltétele. Ezen követelményeket nevezetesen az EMCS Interfész Specifikáció v1.2 és a KKK2 Interfész Specifikáció v1.19 dokumentumok tartalmazzák. 32. A 810-es üzenet érvényesítését követően az eredeti LRN (helyi hivatkozási szám) felhasználható-e még egyszer vagy új LRN-t kell generálni? Olyan esetre gondolunk itt elsősorban, amikor az e-tko tervezet beküldését követően derül ki, hogy valamelyik adat rosszul lett rögzítve és ezt kívánjuk javítani. A helyi hivatkozási számot, ha már egy szállítmány érvényesítésére sor került (a példában ez megtörtént), újra felhasználni nem lehet. A példában említett esetben mindenképpen új helyi azonosító számot kell generálni, és új e-tko tervezetet kell beküldeni. 33. Amennyiben a gazdálkodó az E01-e üzenetben nyilatkozik, hogy alapértelmezett kommunikációs csatornának nem a közvetlen csatorna kialakítását választja, hanem az ügyfélkapu és az ÁNYK nyomtatványokat kívánja alkalmazni, akkor melyik csatornán fog válaszüzenetet kapni a vámhatóságtól, ha nem az alapértelmezett csatornán küld be egy IE815-ös üzenetet? Az alapértelmezett csatorna fogalma azt jelenti, hogy a gazdálkodó a két adatküldési lehetőség közül kiválasztja az egyiket, és a vámhatóság alapesetben részére az ún. előzmény nélküli üzenetet ezen a csatornán keresztül küldi meg. A kérdés-válasz jellegű üzenet esetén ugyanazon a csatornán érkezik a válasz a gazdálkodó részére, ahonnan az érkezett, tehát jelen esetben az IE815-ös üzenetre a választ nem az alapértelmezett csatornán fogja megkapni a gazdálkodó.
13 EMCS üzenetekkel kapcsolatos kérdések: 34. Pontosan milyen kódokat kell használni az Üzenet küldője/üzenet fogadója mezőben? Példa? A gazdálkodó által a vámhatóság részére megküldött üzenetek esetében az üzenet küldője mezőbe (Message Sender) a GAZD.HU, az üzenet fogadója mezőbe (Message Recipient) a NDEA.HU kódokat kell írni. A vámhatóság által a gazdálkodónak küldött üzenetek esetében az üzenet küldője mezőbe a NDEA.HU, az üzenet fogadója mezőbe a GAZD.HU kódok fognak szerepelni. 35. A Rendeltetési hely módosítás esetén, ha pl.: 1200 # feladott jövedéki termék közül a partnernek csak 1000 # termékre van szüksége, akkor mi a teendő? Az adófelfüggesztéssel kitárolt jövedéki termékek szállítása során a feladó gazdálkodó az alább részletezett lehetőségek közül választhat, hogy a címzett gazdálkodó által visszautasított termék többlet további sorsát rendezze: - a szállítmány megérkezését követően a címzett gazdálkodó az IE818-as üzenetben a szállítmány egy részét visszautasítja, és a feladó gazdálkodónak ekkor kell a visszautasított rész további sorsát egy IE813- as üzenet benyújtásával rendezni. Ebben az üzenetben a saját telephelyére rendelheti vissza a fennmaradó termékeket, illetve egy új rendeltetési helyet is megjelölhet. - a szállítmány megérkezése előtt a feladó gazdálkodó a szállítmány teljes egészére vonatkozóan nyújthat be rendeltetési hely módosítást, melyben új rendeltetési helyet, illetve a saját telephelyét jelöli meg. 36. Az IE818-at megküldeni az időzítőt leállítani a szállítmány megérkezésétől számítva mikortól kell megtenni? A Jöt. értelmében amennyiben a gazdálkodó az adófelfüggesztési eljárásban szállított jövedéki terméket adóraktárába betárolta, akkor 5 munkanapon belül köteles elektronikus úton a jövedéki termék betárolásáról az IE818-as üzenetet a vámhatósághoz benyújtani. Az időzítővel kapcsolatos feladatok a vámhatóság hatáskörébe tartoznak, melyek nem vonatkoznak a gazdálkodókra. Amennyiben a vámhatóság a gazdálkodó részére értesítést küld a szállítmány érkezéséről (IE801), akkor egyúttal elindít egy időzítőt is. 37. Az üzenet azonosítója: Milyen azonosítókódot kapnak az üzenetek? Ki generálja ezeket az azonosítószámokat? Üzenet azonosítója (Message identifier) mező értékét az üzenet küldője tölti ki, melynek értékét az alább megadott felépítés szerint egyedieknek kell lenniük: a gazdálkodó VPID száma (12 karakter) + dátum (ÉÉÉÉHHNN 8 karakter) + sorszám (a gazdálkodó által egyedileg generált sorszám, mely maximum 24 karakter lehet) összesen maximum 44 karakter 38. Mit jelent a Szekvencia? A szekvencia szám (Sequence Number) a 684/2009/EK bizottsági rendelet szerinti e-tko okmány 1 f. rovata egy automatikusan a vámhatóság rendszere által generált sorszám. Az elektronikus adminisztratív okmány benyújtását követően a vámhatóság rendszere ellenőrzéseket futtat le, és amennyiben azok hibát nem találnak, akkor vámhatóság rendszere a mező értékét 1-re állítja, amit minden egyes rendeltetési hely változtatás esetén 1-gyel növel.
14 Azt a szekvencia szám értéket kell megadnia a gazdálkodónak az IE818, IE837 üzenetekben, melyet a vámhatóság az IE801-ben előzőleg megküldött a gazdálkodó részére. Az IE705, IE810, IE813 és IE815 üzenetekben a gazdálkodónak nem kell feltüntetnie a szekvencia számot. Az IE704-es üzenetben a szekvencia számot a vámhatóság csak akkor tünteti fel, ha már egy meglévő adminisztratív hivatkozási kódot tartalmazó, a gazdálkodó által beküldött üzenetet utasít el a vámhatóság. 39. Mit jelent az IE704-es üzenetben az Eredeti attribútum értéke és nyelv kód? Az eredeti attribútum értéke mező (Original attribute value) a gazdálkodó által benyújtott üzenetben a hibásan kitöltött mező értékét tartalmazza, pl.: - <FunctionalError> <ErrorType>12</ErrorType> <ErrorReason>Hibás (kód)érték</errorreason> <ErrorLocation> Body.SubmittedDraftOfEaad.BodyEaad.DesignationOfOrigin language </ErrorLocation> <OriginalAttributeValue>hl</OriginalAttributeValue> </FunctionalError> A fenti példában az ügyfél a származási hely nyelvkódját hibásan adta meg hl, a helyes nyelvkód hu lett volna. 40. Az IE705-ös üzenetben milyen értékeket vehet fel a Kérelem indoka mező? A Kérelem indoka mezőt (Request Reason) a gazdálkodó szabadon szövegesen töltheti ki, amivel a gazdálkodó kódlista lekérését megindokolja. 41. Az IE802-es üzenetben mi a különbség a Figyelmeztetés típusa és a Figyelmeztető információ között? A Figyelmeztetés típusa mező (Reminder Message Type) értékét a 48-as kódlista szabályozza, melynek az alábbiak lehetnek: 1 jelentése: emlékeztető üzenet a rendeltetési hely módosító üzenet benyújtására (IE813) 2 jelentése: emlékeztető üzenet a szállítmányt visszaigazoló üzenet benyújtására (IE818) A Figyelmeztető információ mezőt (Reminder Information) 350 karakter hosszan szöveges információval opcionálisan töltheti ki a vámhatóság, mely elsősorban a Figyelmeztetés típusa mezőben feltüntetett kód Leírás (Description) oszlopának szöveges magyarázatát fogja tartalmazni. Ezen túlmenően, amennyiben egy pénzügyőr manuálisan indította az emlékezető üzenetet, akkor még további szöveges információt is tartalmazhat a Figyelmeztető információ mező. 42. Az IE815-ös üzenetben mit jelent a nyilvántartásba vétel? Minek a nyilvántartásba vétele? A Nyilvántartásba vétel dátuma mező (Date of Dispatch) helyes megnevezése a Bizottság 684/2009/EK rendeletének értelmében Feladás dátuma, mely alatt a jövedéki termékek adófelfüggesztéssel történő szállítás megkezdésének időpontja értendő. A szállítás megkezdésének napja a 2008/118/EK irányelv 20. cikkének (1) bekezdése értelmében, amikor a jövedéki termékek elhagyják a feladás szerinti adóraktárt, vagy vámjogi szempontból a jövedéki termékeket szabad forgalomba bocsátják. 43. Miért kell az IE815-ös üzenetben időzítő? Mire szolgál ez? Mekkora időzítést kell beállítani a gazdálkodónak? Az IE815-ös üzenetben az időzítő mező (Journey Time) jelentése alatt a szállítás időtartamát kell érteni, és a szállítmány nyomon követhetősége miatt van jelentősége.
15 Ebben a mezőben a szállítás várható időtartamát rögzíti a szállítmányt indító gazdálkodó, melynek alapján az e-tko elfogadásakor a vámhatóság rendszere indítja el az időzítőt. A szállítmány nyomon követésének a célja, hogy amikor a szállításra megadott időtartam, és az átvételre jogszabály szerint biztosított 5 munkanap időtartama lejárt, de az IE818-as visszaigazoló üzenet nem érkezett meg a vámhatóság rendszerébe, akkor az IE802-es üzenettel a rendszer figyelmezteti a címzett és a feladó gazdálkodót. A gazdálkodónak ebben az esetben IE837-es üzenetben magyarázatot kell adnia a szállítmány állapotáról. A mező kötelező formátuma: A szállítás időtartamát órában vagy napban kell megadnia a feladó gazdálkodónak az IE815-ös üzenetben. A kód formátuma kötelezően 3 karakter, amely első karaktere lehet H, melynek jelentése: óra; vagy D, melynek jelentése: nap. Például: H12 jelentése 12 óra; D23 jelentése 23 nap. További szabály, hogy az órában kifejezett mező értéke legfeljebb 24 lehet, valamint napban kifejezve maximum Az IE815-ös üzenetben mit jelent a Hívószám? Saját azonosító? A Hívószám mező (Local Reference Number) jelentése a Bizottság 684/2009/EK rendeletének értelmében helyi hivatkozási szám, mely a feladó által az elektronikus adminisztratív okmány tervezetéhez rendelt, a szállítmányt a feladó nyilvántartásaiban azonosító egyedi sorszám. A helyi hivatkozási szám a szállítmány azonosítására az adminisztratív hivatkozási kód előállításáig szolgál. A gazdálkodónak az IE815-ös üzenetben a mező értékét az alábbi felépítés szerint kell megadnia: a gazdálkodó VPID száma (12 karakter) + évszám (6 karakter: ÉÉHHNN) + sorszám (a gazdálkodó által egyedileg generált sorszám, 4 karakter) kötelezően 22 karakter hosszú, Pl.: HU A helyi hivatkozási szám egyediségét is ellenőrzi a vámhatóság rendszere az IE815-ös üzenet benyújtását követően, és a sikeres ellenőrzések után a hivatkozási szám alapján a vámhatóság rendszere előállítja az adminisztratív hivatkozási kódot. 45. Az IE839-es üzenetben milyen értékeket vehet fel a Hiba típusa mező? Példa? (Esetleg ehhez is a 49-es kódlista tartozik?) A Hiba típusa mező (Error type) kitöltése a vámhatóságnak a 18-as (Customs Rejection Reason Code) és/vagy a 49-es (Functional Error Codes) listákat alapul véve kötelező, például: <ErrorType>1</ErrorType> 46. Az IE839-es üzenetben milyen értékeket vehet fel a Hibamutató mező? Példa? A Hibamutató mező (Error pointer) a gazdálkodó által benyújtott üzenetben a hibásan kitöltött Tag csoportot fogja tartalmazni, például: <ErrorPointer> Body.SubmittedDraftOFEaad.DeliveryPlaceTrader.Traderid </ErrorPointer>
Az EMCS előnyei: http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/seed/seed_consultation.jsp?lang=hu&contextpath=
Az EMCS alkalmazása Az Excise Movemet and Control System, magyarul Jövedéki Árumozgás és Ellenőrző Rendszer (a továbbiakban: EMCS) szolgál a jövedéki termékek közösségi adófelfüggesztéssel végzett szállításának
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszakmai és nemzetközi ügyekért felelős szakmai helyettes által kiadott. 7003/2016. felhívás
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszakmai és nemzetközi ügyekért felelős szakmai helyettes által kiadott 7003/2016. felhívás az EMCS üzemszüneti eljárásról A jövedéki termékek jövedékiadó-felfüggesztéssel
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszakmai és nemzetközi ügyekért felelős szakmai helyettes által kiadott. 7002/2017. felhívás
A Nemzeti Adó- és Vámhivatal vámszakmai és nemzetközi ügyekért felelős szakmai helyettes által kiadott 7002/2017. felhívás az EMCS üzemszüneti eljárásról A jövedéki termékek jövedékiadó-felfüggesztéssel