Ma 2017. november 23., csütörtök,
2015. 10. 29. Címkék: légdeszka, levitáció, Lexus, Maglev, mágneses levitáció, mágnesesség, norka, vissza a jövőbe
Sok gyártó próbálkozott már a Vissza a jövőbe sorozat második részéből áhított légdeszka megalkotásával. Kevés sikerrel. Aztán júniusban nagy szenzációt keltett a Lexus, mikor bejelentette, hogy elkészítette Marty McFly kedvenc járművét.
A Lexus azt üzeni:
Nincs olyan, hogy lehetetlen, csak azt kell kitalálni hogyan.
És tényleg, vajon hogyan? Sokan tanakodtak, hogy mi lehet a technika. Legtöbben egyből a mágnesességre gondoltak, ugyanis az egy évvel ezelőtt bemutatott légdeszka ezen az elven működik. Viszont a Lexus videón a légdeszka alatti pálya borítása nem fémből van. Felkeresték személyesen is a bemutató pályát, hogy kiderítsék mi lehetett a trükk. Aztán kiderült, hogy a vékony beton hatású borítás alatt mégiscsak fém rejtőzött.
A Hover névre keresztelt deszkát hamburgi mérnökök készítették el, és nem az autógyár mérnökei. Az eszköz folyékony nitrogénnel és szupravezetőkkel működik, illetve mágnesek segítségével győzi le a gravitációt. A szupravezetők olyan anyagok, melyek kb. -200 fokon elvesztik az elektromos ellenállásukat, és kizárják magukból a mágneses mezőt. Az elektromos ellenállás hirtelen esik nullára, mikor elérik az úgynevezett kritikus hőmérsékletet. Ezt a folyékony nitrogén képes biztosítani. Tehát a deszka körül lebegő fehér füst valójában a nitrogén párája.
A barcelonai bemutatón Ross McGouran, profi gördeszkás demózta a légdeszkát, és több hónapnyi gyakorlás után is csak meghajtani tudta, komolyabb trükköket nem igazán tudott bemutatni, mégis sokszor csapódott a földhöz. Sajnos annak ellenére, hogy tényleg csúcstechnológiával készült, sorozatgyártása még nem alkalmas, mivel nehéz egyensúlyban tartani, és a használatához elektromosságot vezető talajra lenne szükség. Technológiáját tekintve viszont mindenképp lenyűgöző.
Egyébként a mágneses levitáció hasonló technológiáját már alkalmazzák más járműnél, gondoljunk csak a Maglev vonatra. A vonat ”U” alakú csatornában halad, és a szerelvény oldalán irányítómágnesek helyezkednek el, ezért lehetetlen a kisiklása. A kerekek mellett elektromágnesek is vannak a szerelvény aljában, melyeket akkumulátor táplál. Gumikerekeken gyorsul fel 100 km/h-s sebességig, ekkor a kerekek visszahúzódnak, mert az elektromos ellenállás nullára csökken, és a szerelvény lebegni kezd, akár 10 cm-es magasságban. A frekvencia növelésével nő a vonat sebessége. A végsebessége kb. 500 km/h, ez az érték megközelíti a repülőgépek végsebességét, így az utazás szinte észrevehetetlen.
Hátránya, hogy teljesen különálló pályára van szüksége, amit semmi sem keresztezhet, ezért 6-10 méteres oszlopokon halad. Előnye viszont a menetidő lerövidülése, nagyobb emelkedőket is képes leküzdeni, súrlódás és rázkódás nélkül, a pálya élettartama jelentősen hosszabb, hosszú távon pedig energia- és költséghatékony.
A Maglev vonat egyébként német fejlesztés volt, és az eredeti tervek szerint Berlintől Prágán és Bécsen át Budapestig építették volna ki a vasútvonalat, de túl költségesnek bizonyult, és végül a kínaiak vették meg a technológiát. Egyedül Shanghaiban van közforgalomban egy 30 km hosszú szakasz, Japánban pedig a tervek szerint 2027-től lesz használható, de már 603 km/h-s rekord végsebességet is sikerült elérniük a kísérleteken.
Rengeteg lehetőség rejlik még a technológiában. Tervben van már a repülő autó is. Hamarosan forgalomba hozzák a lebegő billentyűzetet, mely eszméletlen sebességre képes, és rengeteg alkatrész elhagyható belőle, ezért sokkal vékonyabbá válhatnak a laptopok. Az építőipar is hasznát venné, mivel súlyos tárgyakat mozgathatnánk könnyedén. A mágneses autóutakon pedig sokkal kevesebb baleset történne. Szóval hatalmas technikai fejlődést hozhat az emberiség számára a lebegés.