Köszönjük ír testvérek!,Idősügyi Tanácsok,Történelmi igazságtalanságok,Máris választási kampány?,Emlékezés az áldozarokra,Sajtómeghívó,Széchenyi: Napló-idézetek, - furaila Blogja -
Köszönjük ír testvérek!
2008-06-15 17:51:40, vasárnap
Lengyel Károly képriportja a Budapesti Ír Nagykövetség előtti demonstrációról.
http://furaila.xfree.hu/116405
Idősügyi Tanácsok
2008-06-15 17:16:45, vasárnap
Idősügyi Tanácsok és a Fidesz megállapodása
2008-06-15 17:08:30 elnök
Magyarország rendszerváltoztatás utáni történelmének legmélyebb gazdasági és szociális válságában vergődik. A kormány alkalmatlansága, folyamatos hazudozása és szociális érzéketlensége egyre nehezebb helyzetbe hozza a magyar embereket, családokat és vállalkozásokat.
Az áremelések, a megszorító intézkedések és a sarcok legfőbb vesztesei közé tartoznak az idős emberek, a nyugdíjasok, akik egy tisztességesen végigdolgozott élet után kerülnek méltánytalan és tarthatatlan helyzetbe a kormány intézkedései miatt. Mindezek alapján a nyugdíjas és idősügyi szervezetek valamint a Fidesz képviselői az alábbiakat rögzítik 2008. június 4-diki találkozójukon:
A nyugdíjas és idősügyi szervezetek valamint a Fidesz képviselői sajnálattal állapítják meg, hogy a tavalyi évben  a kormány megszorító intézkedései, a sorozatos áremelések és a nyugdíjasokat sújtó inflációs hatás mértéke miatt  a nyugdíjak reálértéke 3,8%-kal csökkent. Hasonló esetre utoljára a Horn-kormány hivatali ideje alatt, 1996-ban került sor.
2. Ugyanakkor a nyugdíjas és idősügyi szervezetek valamint a Fidesz képviselői örömmel állapítják meg, hogy a Szociális Népszavazás során létrejött, nemzedékek közötti összefogás eredményeként a vizitdíj és a kórházi napidíj immár nem akadályozhatja meg az idős beteg emberek orvoshoz fordulását és gyógyulását. A nyugdíjasok és a Fidesz ezzel megerősítették szövetségüket, amely arra alapul, hogy a nyugdíjak reálértéke a polgári kormány hivatali ideje alatt növekedett a legnagyobb mértékben a rendszerváltoztatás óta.
3. A következő polgári kormány politikája az egyezségekre fog épülni. A nyugdíjas és idősügyi szervezetek valamint a Fidesz képviselői egyetértettek abban, hogy az egyezségek rendszerében kiemelt helyen kell szerepelnie a nyugdíjasokkal kötött egyezségeknek.
4. A Fidesz álláspontja szerint az idős emberek  az egész életük során végzett munkájuk és a közteherviselésben való részvételük alapján  olyan nyugdíjra jogosultak, amely biztosítani tudja számukra a tisztes életviszonyokat és a szociális biztonságot. A Fidesz ezért garantálja, hogy évről évre meg fogja védeni a nyugdíjak reálértékét.
5. Az elmúlt hónapokban sorra drágultak az élelmiszerek, a gáz, az áram, küszöbön áll a távhő-díjak emelkedése és az év második felében újra emelkedni fog a gáz ára. Ezek az áremelkedések különösen érzékenyen érintik az időseket, akiknek már a létfenntartását is veszélyeztetik a drágulások. A nyugdíjas és idősügyi szervezetek ezért elvárják a következő polgári kormánytól, hogy  az 1998 és 2002 közötti időszakhoz hasonlóan  fékezze meg a drámai mértékű áremelkedéseket. A Fidesz vállalja, hogy olyan kormányzati politikát fog folytatni, amely megvédi a nyugdíjasokat az elviselhetetlen mértékű áremelésektől, és minden rendelkezésére álló eszközt bevet annak érdekében, hogy féken tartsa a nyugdíjasok számára kiemelkedően fontos termékek és szolgáltatások árait.
6. Az idős emberek gyakran kerülnek kiszolgáltatott helyzetbe. A Fidesz ezért vállalja, hogy polgári kormányzás esetén az egészségügyi és szociális ellátások rendszerét szolidaritásra épülő és nemzeti kockázatközösségre alapuló állami feladatként fogja megszervezni. Polgári kormányzás alatt soha nem fordulhat elő az, hogy idős emberek anyagi okok miatt ne jussanak megfelelő színvonalú egészségügyi ellátáshoz.
7. A nyugdíjas és idősügyi szervezetek képviselői méltánytalannak és elfogadhatatlannak tartják, hogy amíg az idős emberek nagy többsége  több évtizednyi, becsülettel végzett munka ellenére  néhány tízezer forintnyi nyugdíjból kénytelen megélni, addig a jelenlegi kormány számolatlanul szórja el a milliárdokat saját luxusára és korrupciógyanús ügyletekre.
A nyugdíjas és idősügyi szervezetek képviselői ezért elvárják a következő polgári kormánytól, hogy derítsen fényt a hatalmi visszaélésekre, és tegyen határozott lépéseket a korrupció visszaszorítása érdekében.
A Fidesz vállalja, hogy a következő polgári kormány minden korrupciógyanús esetet ki fog vizsgálni és meg fogja szüntetni a közpénzek pazarló, átláthatatlan és tisztességtelen elherdálását. Orbán Viktor, Harrach Péter, Soltész Miklós Iván László, Zsák Jánosné, Medgyasszay László Aszódi Pál, Domokos László, Pósfai Gábor, Tamás Barnabás, Kiss János, Murányi Ferenc, Kriston Péter,Szűcs Lajos, Gelencsér Attila, Kovács Ferenc,Talabér Márta, Nagy Kálmán, Borbényi István, Kertész Andrásné, Szabó Jánosné, Egri Gyuláné, Kővári Zoltán,Sziráki János
http://www.fideszbp20.hu/
Történelmi igazságtalanságok
2008-06-15 17:12:28, vasárnap
Trianon: megtarthattuk volna Erdélyt, ha elengedjük?
2008-06-05 09:49:48 elnök
Ha Trianon "felelőseit" keressük, érdemes itthon kezdeni. Személyek helyett azonban olyan eseménysorokat találunk, amelyek megállíthatatlanul sodorták a szétbomlás felé a Szent István-i magyar államot. Ha Magyarország esetleg maga döntött volna a szakítás mellett, az új ország jó eséllyel az etnikai határok között alakult volna meg.
Ma 88 éve írták alá a szégyenletes szerződést. A szakítás törvényszerű volt, de Trianon szigora nem: a világháború végzetesen felgyorsította az eseményeket. Trianon megértéséhez, a történelmi Magyarország felbomlásához nagy mértékben hozzájáruló nemzetiségpolitikai problémák megértéséhez egészen a törökkor végére kell visszanyúlni. A XVII-XVIII. század fordulójára jelentősen átalakult a Kárpát-medence etnikai képe.
Erdélyben már a XVII. század végére többségbe kerül a románság, ugyanekkor a még török fennhatóság alatt lévő Balkánról mintegy negyvenezer szerb család települ be pátriárkájuk vezetésével az immár felszabadított Magyarország területére. Közvetlenül a török kiűzése után jelentős betelepítési hullám indul meg a részben lakatlanná vált vidékek benépesítésére. Németek és szlovákok tízezrei találnak új otthonra a Dél-Alföldön és a Temes-vidéken. Az első hivatalos népszámlálás az 1780-as évek elején már azt mutatja, hogy a 10 milliós országban alig négymilliós lélekszámmal kisebbségbe szorultak a magyarok - mondta el a FigyelőNetnek Zeidler Miklós történész, egyetemi adjunktus, az ELTE Történeti Intézet Új- és Jelenkori Magyar Történeti Tanszék oktatója. Sérelmi politika A magyar politikai vezetők a XIX. század folyamán természetesen ösztönzik az asszimilációt, de erőszakról nem beszélhetünk. Az egyes etnikumok szellemi, gazdasági, politikai elitjének egy része szívesen igazodik a dinamikusan fejlődő, nemzeti öntudatra ébredő magyarsághoz, amit a sikeresebb karrier ígérete, a hivatalviselés, a nemesi rang megszerzése is motivál, és ez a magatartás bizonyos mértékig a köznép számára is mintát ad. Az asszimilációt erősítik a vegyesházasságok, és az oktatás is. 1890-re a magyar anyanyelvűek részaránya már megközelíti az 50 százalékot, a Trianon előtti utolsó, 1910-es népszámláláson pedig meghaladja a lakosság 54 százalékát.
Ezzel együtt azonban erősödnek az ellentétek is, a század végén a nemzetiségi kérdés kulcsproblémává válik. Az eddig is meglévő vallási, társadalmi ellentétek egyre erőteljesebb nemzeti színezetet kapnak. Az egyházi, földesúri, vármegyei és állami hatóságokkal szembeni egyéni sérelmek lassan nemzeti sérelmekké lényegülnek át - éppen abban az ütemben, ahogyan az egyes etnikumok végighaladnak a nemzeti ébredés folyamatán. Érthető és logikus a kisebbségek magatartása, amely ráadásul a magyar közjogi felfogásban meghatározó "gravaminális", azaz sérelmi politikát követi.
Ezzel éltek a magyar politkai vezetők is már a XVI. század második felétől, amikor a rendi, majd a nemzeti sérelmek rendszeres felterjesztésével igyekeztek enyhíteni a Habsburg-kormányzat szigorán - mondja a történész. Európai szintű nemzetiségi törvény Míg a magyarság a politikai önállóság útját keresi az 1848-49-es szabadságharcban, egyes román, szerb és szlovák vezetők már saját nemzeteik társadalmi és politikai követeléseit fogalmazzák meg. Az öntudatosodó nemzetiségek még fegyvert is fognak Magyarország ellen, elég csak Jellasics támadására, vagy a szerb és román fegyveresekkel vívott lokális polgárháborúkra gondolni. Az 1867-es kiegyezéssel ugyan kiteljesedhet a magyar nemzeti fejlődés, de a kisebbségeket - nagy sérelmükre - "kifelejtik" a rendezésből. A magyar vezetés azonban rövidesen gesztussal közeledik hozzájuk: 1868-ban Eötvös József kultuszminiszter munkáját dicsérve megszületik a korszerű liberális eszméket tükröző, világszinten is példás nemzetiségi törvény.
Törvénybe iktatják az egyéni kisebbségi jogokat, iskolatörvényt alkotnak a nemzetiségek anyanyelvének védelmében. Ebben az évben írják alá az úgynevezett magyar-horvát kiegyezést is, ami -némileg az osztrák-magyar kiegyezés mintájára - belső önkormányzattal ruházza fel Horvát-Szlavónországot. Az autonóm fejlődés lehetőségét persze a többi hazai kisebbség is szívesen látná. A Monarchia román és szláv nemzetiségi vezetői közül többen a kollektív kisebbségi jogokért szállnak harcba, és túllépnének az egyébként vitán felül haladó elveket valló nemzetiségi törvényen. Bécs és Budapest azonban megálljt parancsol, mivel a további jogkiterjesztéssel a Monarchia létét látja fenyegetve.
Visszalépés A magyar politikai elit túlnyomó része a következő dilemmát látta maga előtt: enged a követeléseknek és veszélyezteti az állam nehezen visszanyert integritását, vagy szembefordul velük, és megnyirbálja még a saját maga adta jogokat is. Utóbbit választotta, és a következő évtizedekben folyamatosan szűkítette a nemzetiségek jogait. A kisebbségek egyre erősödő nacionalizmusával szemben ez a politika csak a feszültség növelésére képes, mélyíti az ellentéteket, ami végül az ország feldarabolásához vezet.
A konfliktusok elharapódzásáért és a kompromisszumok elmulasztásáért nem kell feltétlenül egyéni felelősöket keresni: hibás a "nacionalista lázban" égő magyar politikai elit, a közhangulat éppúgy, mint az ugyancsak nemzeti érzésektől fűtött, sokszor túlzó követelésekkel előálló nemzetiségi vezetők. Jellemző például, hogy 1868 két nagy kisebbségpolitikai gesztusa: a nemzetiségi törvény és az iskolatörvény írott szó maradt. A végrehajtásért felelős vármegyék késleltetik, megkerülik, meggátolják e törvények alkalmazását - a magyar kormányzat pedig asszisztál mindehhez. Eötvös József 1871-ben bekövetkezett halálával a magyar nemzetiségi politika egyre szigorúbbá válik, 1879-ben új iskolatörvényt fogadnak el, a nemzetiségi elemi iskolákban is kötelező tárgy lesz a magyar nyelv. A cél az, hogy a hatodik elemi végére minden gyerek érthetően írjon és beszéljen magyarul - s ezzel akadálytalanabbá váljék a fokozatos asszimiláció.
A "gyűlöletes" lex Apponyi A törvény végül a tanítóhiány és a kisebbségi egyházak ellenkezése miatt nem hozza meg a várt eredményt, de a nemzetiségpolitika erősödő nyomása így is fokozódó ellenállást vált ki a nemzetiségek körében - emeli ki Zeidler Miklós. 1907-ben nagy vitát kavar például Apponyi Albert iskolatörvénye, amely jelentősen megemeli a tanítók fizetését, ugyanakkor már az elemi iskola negyedik évfolyamára előírja a magyar nyelv ismeretét.
Csakhogy a népiskolák túlnyomó részét az egyházak tartják fenn, melyek alig tudnak lépést tartani a megnövekedett költségekkel, de a heti 8-10-12 magyar nyelvi és irodalmi óra megtartásához sem igen tudnak tanárt keríteni.
A szerb és román kisebbség védelmet kap saját nemzeti (ortodox) egyházaitól, a szlovákok azonban, akik a magyar egyházszervezethez simuló katolikus és evangélikus klérus lelki irányítása alatt állnak, anyanyelvi iskoláik többségét néhány év leforgása alatt elveszítik.
S miközben a törvény az iskolabezárások miatt nem éri el hivatalos célját - a magyar nyelv és kultúra terjesztését -, annál inkább kivívja a hazai nemzetiségek és kiváló külföldi értelmiségiek heves ellenkezését. Szemükben a "Lex Apponyi" a nemzetiségi elnyomás szimbólumává, megalkotója gyűlöletes figurává válik.
http://www.fideszbp20.hu
Máris választási kampány?
2008-06-15 17:09:16, vasárnap
Máris választási kampányba kezdett az MSZP
2008-06-15 17:00:16 elnök
Minden jel szerint az MSZP előrehozott választásokra készül. Hat éven át tartó közös MSZP-SZDSZ kormányzás eredménye az, hogy az unióhoz csatlakozni készülő országok közül 2002-ben első helyen voltunk, jelenleg mi vagyunk az unió betege, utolsók vagyunk.
A gazdaság mélyponton van, az infláció 8%-os, a munkanélküliség 8.5%-os. 2008 első negyedéves adat szerint napi 6 milliárd Ft költségvetési hiányt halmoztunk fel. Éves szinten 1100 milliárd Ft-ot kell a felvett hitelek után kamatfizetésre fordítani. A forint árfolyama bizonytalan, folyamatos jegybanki alapkamat emeléssel lehet árfolyamát szinten tartani. A jegybanki alapkamat rendszeres emelése további kiadást, terhet jelent. A beharangozott reformok megbuktak, az SZDSZ kilépett a koalícióból.
Ez a 6 éves közös kormányzás eredménye, ez a valóság, ezzel nem lehet kampányolni. Nem lehet a kialakult helyzetért a Fideszt okolni, mert a Fidesz 6 éve ellenzékben van. A minél rosszabb, annál jobb verziót fogja az MSZP alkalmazni. Megpróbálja a Fideszt egy sárdobálós kampányba rántani, hogy úgy tűnjön ők sem különbek. Természetesen előkerül majd a hazudozás, a félelemkeltés, meg egy kis cigányozás is. Ez eddig mindig bevált, most is ez lesz a recept. Kiderült, hogy Keller László közpénzügyi államtitkárként Kapolyi László szociál-demokratapárti elnök közbeiktatásával megbízta a FINDER B t-t, mint magánnyomozó irodát, Orbán Viktorral kapcsolatos megfigyeléssel. Terhelő adatokat kellett volna találniuk. Bebizonyosodott, hogy a hosszas megfigyelés és nyomozás hiábavaló volt, mert semmilyen törvénytelenséget nem találtak.
A Fidesz vezetőivel szembeni APEH vizsgálat sem úgy zárult, ahogy tervezték. Az APEH mindent rendben talált. Az MSZP-SZDSZ koalíciónál viszont szinte naponta előkerül valamilyen korrupciós ügy. Az ifjú baloldalt fel kellett oszlatni, mert korrupciós pénzből működött. A taktika az, ha nincsenek a Fidesznél ügyek, akkor kreálni kell. Ilyen ügy lett volna a BKV sztrájk. Valaki megírta a forgatókönyvet. A BKV követelt, a fővárosi vezetés kemény volt és nem engedett. Hosszú elhúzódó sztrájkra lehetett számítani, mely megkeserítette volna a fővárosiak életét. Országossá dagadhatott volna, csak össze kellett volna kapcsolni egy MÁV, és esetleg egy VOLÁN sztrájkkal. Az egész tervet keresztül húzta egy nyilvánosságra került levél. A levél címzettje Burány Sándor MSZP-s politikus volt. A levélben arról írtak, hogyan kell az egész sztrájkot a Fidesz nyakába varrni, és hogyan juthatnak politikai szempontból előnyhöz a szocialisták. Miután a levél tartalma nyilvánosságra került egy nap alatt sikerült megegyezni, és elhárult a sztrájk veszély. Az MSZP a sok korrupciós ügye mellett szeretne látni már egyet legalább, melynek tettese, elkövetője a Fideszhez köthető.
Titkosszolgálati módszerrel lehallgatják a Fideszes politikusokat, egészen önkormányzati képviselői szintig. Így történhetett meg, hogy a Kéri klubban zárt körben elmondott Orbán beszédből kiforgatott részletek kerültek ki. Kéri szerint Orbán Viktor a nyugdíjak reálértékre emeléséről beszélt, ugyanis az éves nyugdíjemelésnél 3,8%-al magasabb a nyugdíjas infláció. A gáz, a villany, a távhő, az élelmiszer és a gyógyszer árának jelentős emelése jobban sújtja a nyugdíjasokat. Arról kellene beszélni, hogy ez miatt egy átlagos nyugdíjastól egy év alatt 30 ezer forintot vettek el. A 2008-tól nyugdíjba vonulóktól 8%-ot elvettek, ugyanis ennyivel csökkent a nyugdíjuk. Ha dolgoznia kell egy nyugdíjasnak, mert elértéktelenedett, csekélyke nyugdíjából nem tud megélni az idei évtől 14% adóval sújtják. Higgyék el nem kedvtelésből dolgozik egy nyugdíjas. Azért dolgozik, hogy ennivalót tudjon venni, fűteni tudjon, és meg tudja venni életmentő gyógyszereit.
A kisebbségben lévő MSZP-s kormány pedig eszeveszett költekezésbe kezdett, 6 milliárdot vidékfejlesztési kommunikációra, a megbukott kormányzati negyedre újabb 3,8 milliárdot, egy újabb médiabirodalomra 5,1 milliárdot költenek hitelből. Kemény kampány elé nézünk, de ne higgyenek a hamis vádaknak. Higgyenek Thürmer Gyulának, aki azt mondta, ne Orbán Viktortól féljetek, azoktól kell félni akik most kormányoznak, és ezzel az MSZP-SZDSZ koalícióra utalt. Bízzanak a Fideszben. Új munkahelyeket, bátor adócsökkentést, értékálló nyugdíjakat és valódi családtámogatást ígér. A Fidesznek van programja és támogatottsága.
Elég a megosztás politikájából, a Fidesz pártállástól, vallástól, származástól függetlenül mindenkit egységbe hív. Előrehozott választásokra van szükség, hogy kikerülhessünk a válságból, a gazdaság újra növekvő pályára álljon. Stadler László
Emlékezés az áldozarokra
2008-06-15 16:54:08, vasárnap
A BUDAPEST SZABADSÁG TÉRI
HAZATÉRÉS TEMPLOMÁBAN
2008. JÚNIUS 22-ÉN,
VASÁRNAP, A DE. 10.00 ÓRAKOR
KEZDŐDŐ ISTENTISZTELETEN
MAGYAR ÉS NÉMET ÁLDOZATAIRA EMLÉKEZÜNK.
DR. HEGEDŰS LORÁNT
ERICH HÖGN
A SZUDÉTANÉMET KEZDEMÉNYEZÉS ELNÖKE
ÉS HORST RUDOLF ÜBELACKER PROFESSZOR
AZ ISTENTISZTELETEN MEGKOSZORÚZZUK
AZ 1944-45-ÖS MAGYARELLENES TERRORHULLÁM
ÉS A KÖZÉP- ÉS KELET-EURÓPAI
NÉMET KITELEPÍTETT ÁLDOZATOK
TEMPLOMI EMLÉKTÁBLÁIT,
A TEMPLOMI ELŐTÉRBEN FELAVATJUK
DOMONKOS BÉLA SZOBRÁSZMŰVÉSZ
ÁLTAL KÉSZÍTETT DOMBORMŰVÉT.
HEGEDŰS ZSUZSANNA ÉNEKMŰVÉSZ,
PERENCZ BÉLA OPERAÉNEKES
ÉS ERDEI JÓZSEF ELŐADÓMŰVÉSZ
2008-06-15 15:40:52, vasárnap
S A J T Ó M E G H Í V Ó
A Magyar Szociális Fórum - Szociális Kerekasztal
Rendszerkorrekcióval és társadalmi összefogással a válság leküzdéséért
című tanácskozására egy új társadalompolitikai stratégia
meghirdetéséért
A tanácskozás időpontja: 2008. június 20. (péntek) délelőtt 10 órától
13.30 óráig
(Regisztráció 9 órától)
Helyszíne: Károli Gáspár Református Egyetem díszterme:
Budapest, VIII. Reviczky utca 4.
E l ő a d ó k:
Simó Endre, a Magyar Szociális Fórum szervezője: A rendszerkorrekciós
stratégia céljáról
Bogár László közgazdász, egyetemi tanár: A
Rendszerkorrekciós Nemzet-stratégiáról
Pataky Péter, a Magyar Szakszervezetek Országos Szövetségének elnöke:
Bérekről és közteherviselésről
Palkovics Imre, a Munkástanácsok Országos Szövetségének elnöke:
A méltányos munka
esélyének megteremtéséről Magyarországon
K á v é s z ü n e t
Korreferensek:
Sipos József, a Magyar Szocialista Párt-Társadalompolitikai
Tagozatának ügyvivője
Szöőr Anna, az Október 23. Bizottság Alapítvány
Gajda Imre, a Létforrás Ifjúságvédelmi Alapítvány elnöke
Nemesszeghy György, a Keresztényszociális Műhely elnöke
- Fórum-Vita -
A konferencia levezető elnökei:
Sipos József és Szöőr Anna
A tanácskozás végig nyilvános a sajtó előtt
Konklúzióit sajtótájékoztató keretében hozzuk nyilvánosságra
13.30 órakor a helyszínen
Sajtókontakt: 06-30-5927371 és szocialisforum@gmail.com
Széchenyi: Napló-idézetek
2008-06-15 15:33:07, vasárnap
Hrovatin Rózsa üzenete
,,Olyan országban, ahol a hízelgő, a törvények megsértője, a hitszegő, röviden, a haza árulója jogosnak látszó igényt formálhat hivatalokra, jutalmakra és kitüntetésekre, mialatt a másik rész, mely e törvényt tiszteli és annak előírása szerint él és cselekszik, üldöztetést szenved, amelyekkel gyötörni mindmáig megvolt azoknak a bátorságuk és módjuk"
,,Jogról és igazságról itt szó sincs, ez magától értetődik, itt egyszerűen az ius fortioris (az erősebb jogáról) van szó"
,,Egy alkotmányt körülsáncolni annyit jelent - azt olyan lábra állítani, hogy A-tól Z-ig minden egyes lakos előnyt találjon benne, hogy tovább fennálljon... Honfitársaim körében élni keserves feladat,... (nem gentleman-ek). Mindazonáltal az embernek egyszinten kell velük állnia, ha magasabb fokra akarja valamikor emelni őket. ...A szolgaság, a kisszerűség, az előítéletek micsoda évszázda ez."
,,...Az embereket annyira elnyomta és tompította a dolgok megszokott menete, hogy nékik minden nemes, önzetlen tett őrültségnek tetszik - de jaj annak az országnak, melyben a nemeslelkűség és a közösségi szellem bűn!, 1826 jun.5.
Széchenyi ,,napló"
Összes: 7481 db bejegyzés
Általános (7458)
e Hónap: 11592
e Év: 59685