(District of Columbia szócikkből átirányítva)
Washington nevezetességei: fönt balra a Georgetown Egyetem; jobbra az Amerikai Egyesült Államok Capitoliuma; középen a Washington-emlékmű, lent jobbra a Szeplőtelen fogantatás nemzeti szentély bazilika; balra az Afroamerikai veteránok emlékműje
Alapítás éve 1790. július 16.
Polgármester Muriel Bowser
Körzethívószám 202
Népesség 672 228 fő (2015)[1] +/-
Népsűrűség 3481 fő/km²
Tengerszint feletti magasság 125 m
Terület 177,0 km²
- ebből vízi 18,0 km²
Az 1790. július 16-án alapított Columbia kerület az Amerikai Egyesült Államok alkotmánya által definiált szövetségi kerület. A közigazgatási fennhatóságot a Kongresszus gyakorolja felette, de számos jogot a helyi önkormányzathoz delegált. Az eredetileg a szövetségi kerületnek juttatott területeket Maryland és Virginia államokból szakították ki. A Potomac folyótól délre fekvő, mintegy 100 km² területet azonban Virginia 1847-ben visszakapta, és ma Arlington megye, illetve Alexandria város része. Azóta a kerület csak egykori marylandi földön terül el.
1810 15 471 90%
1900 278 718 21%
1950 802 178 21%
1960 763 956 −4,8%
1970 756 510 −1%
1980 638 333 −15,6%
1990 606 900 −4,9%
2000 572 059 −5,7%
A megegyezés értelmében 1790. július 16-án meghoztak a „székhelytörvényt”. Eszerint az új állandó fővárost a Potomac folyó partján kell megalapítani, ott, ahol Washington elnök is szerette volna. A szövetségi kerület kezdetben négyzet alakú volt és ahogy az Alkotmány kimondta, száz négyzetmérföld területű. 1791 és 1792 folyamán Andrew Ellicott és számos munkatársa, köztük Benjamin Banneker felmérték Maryland és Virginia határvidékét, és minden mérföldnél elhelyezték a szövetségi kerület határköveit, amelyek közül sok ma is áll.[5] Az új „szövetségi várost” a Potomac északi partján építették fel. A négyszögön belülre került két korábbi község: az 1749-ben alapított Alexandria,[6] és az 1751-ben alapított Georgetown.[7] 1791. szeptember 9-én a szövetségi várost George Washingtonról nevezték el, a kerület neve pedig Territory of Columbia („Columbia Terület)” lett. (Ebben az időben az Egyesült Államokra használták poétikus szövegekben a Columbia nevet.) A Kongresszus először 1800. november 17-én ülésezett Washingtonban.[8]
A Columbia kerület megszervezéséről szóló, 1801-ben hozott törvény a teljes szövetségi területet, beleértve Alexandriát, Georgetownt és Washingtont a Kongresszus alá rendelte. A kerületen belül két megyét szerveztek: a Potomac északi partján Washington megyét, a déli parton Alexandria megyét.[9] E törvény megszületését követően a kerület lakói már nem voltak Maryland vagy Virginia polgárai, így kongresszusi képviseletük is megszűnt.[10]
A Ford Színház a 19. században, Abraham Lincoln elnök meggyilkolásának színhelye 1865-ben
Washington, D.C. (pontosabban a washingtoni Nulla mérföldkő) a é. sz. 38° 53′ 42″, ny. h. 77° 02′ 11″38.895, -77.036388888889 fekszik. Területe 177 km², ebből 159 km² szárazföld és 18 km² víz. Délkeleti, északkeleti és északnyugati irányból Maryland állam veszi körül, nyugati szomszédja Virginia. Megtöri a két szomszédos állam határát, amely egyébként a Potomac folyó déli partján húzódik. A Potomacon kívül a Kerületnek még két természetes vízfolyása van: az Anacostia folyó és a Rock Creek patak. Három mesterséges víztározója a Dalecarlia víztározó, mely Maryland felől északnyugati határát metszi; a McMillan víztározó ar Howard Egyetem közelében; és a Georgetown víztározó Georgetown felett. Washington, D.C. legmagasabb pontja 125 méter, Tenleytownnál. A legmélyebb pontok gyakorlatilag a tenger szintjén találhatók: a teljes Anacostia-part és a Potomac partja a felső folyást (Little Falls – Chain Bridge) kivéve. Az Isabel hurrikán 2003. szeptember 18-án megemelte a vízszintet, a Kerületben egy halálos áldozatot szedett és hatalmas anyagi károkkal járt. D.C. földrajzi középpontja a 4th Street NW, az L Street NW és a New York Avenue NW közelében található (nem, mint sokan vélik, a Capitolium kupolája alatt). Washington sajátos földrajzi pontjai még a Theodore Roosevelt-sziget, a Columbia-sziget, a Három Nővér szigetecskéi és a Hains Point.
26,0 29,0 34,0 35,0 37,0 40,0 41,0 41,0 40,0 36,0 30,0 26,0 41,0
−1,9 −0,6 3,1 8,3 13,6 19,1 21,7 20,9 16,9 10,3 5,1 0,3 9,8
−26,0 −26,0 −16,0 −9,0 1,0 6,0 11,0 9,0 2,0 −3,0 −12,0 −25,0 −26,0
71 67 88 78 101 96 95 74 95 86 81 78 1009
145 152 204 228 260 282 279 263 225 204 150 133 2525
Miután 1899-ben megépült a ma is álló húszemeletes Cairo apartmanház, a Kongresszus még abban az évben elfogadta a házmagasságtörvényt (Heights of Buildings Act), amely kimondta, hogy a fővárosban egy épület sem lehet magasabb a 88 méteres Capitoliumnál. A törvényt 1910-ben úgy módosították, hogy az épületek nem lehetnek magasabbak, mint az előttük lévő utca, plusz 20 láb (6,1 méter).[23] Az „égvonal” mindennek köszönhetően Washingtonban ma is alacsony. A város legmagasabb építménye a Washington-emlékmű 169 méter magas obeliszkje.[24] A magasságkorlátozást azonban kritikák is érik, mint a lakásépítésre alkalmas terület szűkössége és a város szétterjedtsége miatt fellépő közlekedési problémák eredendő okát.[23] A magasságkorlátozást megkerülendő, gyakran a városhoz viszonylag közeli virginiai Rosslynban húznak fel magas épületeket.[25]
Washington építészeti képe változatos. Az Amerikai Építész Intézet (American Institute of Architects, AIA) 2007-es listáján a kedvelt amerikai épületekről az első tízben hat washingtoni épület van,[29] köztük a Fehér Ház; a Washingtoni Nemzeti Katedrális; a Thomas Jefferson-emlékmű; a Capitolium; a Lincoln-emlékmű; és a vietnámi veteránok emlékműve. Ezek és más prominens washingtoni épületek közt képviselteti magát a neoklasszikus, a georgiánus, a gótikus és a modern stílus. A francia empire stílusban épült az Old Executive Office Building és a Kongresszusi Könyvtár épülete.[30]
Az Amerikai Egyesült Államok Capitoliuma
A Fehér Ház a második az Amerikai Építész Intézet (American Institute of Architects, AIA) 2007-es listáján a kedvelt amerikai épületekről
Washington számos nemzeti emlékhellyel büszkélkedhet, és az egyik legnépszerűbb turistacélpont az Egyesült Államokban. A város közepén található a National Mall nevű nagy, nyílt terület, ahol számos amerikai vezetőnek állítottak emlékművet és ez köti össze a Fehér Házat és a Capitolium épületét. Közepén található a Washington-emlékmű. Itt látható még a Thomas Jefferson-emlékmű, a Lincoln-emlékmű, a Franklin Delano Roosevelt emlékmű, a Nemzeti második világháborús emlékmű, a koreai háborús veteránok emlékműve, a vietnámi veteránok emlékműve, a Columbia kerület háborús emlékműve és az Albert Einstein emlékmű.
A Vietnam Veterans Memorial emlékfal mellett található a három katona szobra
A Kongresszusi Könyvtárban és a Nemzeti Levéltárban az amerikai történelem fontos dokumentumainak ezreit őrzik. A Nemzeti Levéltár őrzi a függetlenségi nyilatkozatot, az alkotmányt és az alkotmánymódosításokat (Amendments).
Washington Redskins (NFL) amerikaifutball
A többi nagyvároshoz hasonlóan a bűncselekmények gyakran kapcsolódnak a kábítószerekhez és a bandákhoz. Washington gazdagabb északnyugati körzeteire kevésbé jellemzőek a bűncselekmények, a keleti városnegyedek felé haladva azonban a bűnözési szint nő. Több kerület, amelyet egykor erőszakos bűnözés sújtott, például a Columbia Heights és a Logan Circle, biztonságosabbá váltak a módosabb lakók beköltözése következtében. Ennek eredményeképpen a bűnözés a városban egyre keletebbre húzódik, Maryland Prince George megyéjének irányába.[35]
Bangkok Thaiföld 1962
Dakar Szenegál 1980
Peking Kína 1984
Brüsszel Belgium 1985
Athén Görögország 2000
Párizs Franciaország 2000
Pretoria Dél-afrikai Köztársaság 2002
Szöul Dél-Korea 2006
Accra Ghána 2006
Sunderland Egyesült Királyság 2006
↑ Crew, Harvey W., William Bensing Webb, John Wooldridge. Centennial History of the City of Washington, D. C.. Dayton, Ohio: United Brethren Publishing House, 66. o. (1892)
↑ Boundary Stones of Washington, D.C.. BoundaryStones.org. (Hozzáférés: 2008. május 27.)
↑ History of Alexandria, Virginia. Alexandria Historical Society. [2008. július 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. július 31.)
↑ Crew, Harvey W., William Bensing Webb, John Wooldridge. Centennial History of the City of Washington, D. C.. Dayton, Ohio: United Brethren Publishing House, 103. o. (1892)
↑ Statement on the subject of The District of Columbia Fair and Equal Voting Rights Act (PDF). American Bar Association, 2006. szeptember 14. (Hozzáférés: 2008. július 10.)
↑ Saving History: Dolley Madison, the White House, and the War of 1812 (PDF). White House Historical Association. [2008. augusztus 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. július 29.)
↑ a b Get to know D.C.. The Historical Society of Washington, D.C., 2004. [2008. március 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. május 27.)
↑ Greeley, Horace. The American Conflict: A History of the Great Rebellion in the United States. Chicago: G. & C.W. Sherwood, 142–144. o. (1864)
↑ Compromise of 1850. Library of Congress, 2007. szeptember 21. (Hozzáférés: 2008. július 24.)
↑ a b c d The L'Enfant and McMillan Plans. National Park Service. (Hozzáférés: 2008. május 27.)
↑ Crew, Harvey W., William Bensing Webb, John Wooldridge. Centennial History of the City of Washington, D. C.. Dayton, Ohio: United Brethren Publishing House, 101–3. o. (1892)
↑ a b Grunwald, Michael. „D.C.'s Fear of Heights”, The Washington Post, 2006. július 2., B02. oldal (Hozzáférés ideje: 2008. június 10.)
↑ Curtis, Gene. „Way back when: Today in history”, Tulsa World, 2008. február 21.. [2008. szeptember 19-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés ideje: 2008. július 2.)
↑ Gowen, Annie. „Planned Rosslyn Tower Might Be Hazard, FAA Says”, The Washington Post, 2006. december 8., B03. oldal (Hozzáférés ideje: 2008. július 14.)
↑ a b Layout of Washington DC. United States Senate, 2005. szeptember 30. (Hozzáférés: 2008. július 14.)
↑ Birnbaum, Jeffrey H.. „The Road to Riches Is Called K Street”, The Washington Post, 2005. június 22., A01. oldal (Hozzáférés ideje: 2008. június 17.)
↑ Diplomatic List. U.S. Department of State, 2008. február 25. [2011. augusztus 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. június 25.)
↑ America's Favorite Architecture. American Institute of Architects and Harris Interactive, 2007. [2011. május 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. július 3.)
↑ Urbina, Ian. „Washington Officials Try to Ease Crime Fear”, The New York Times, 2006. július 13. (Hozzáférés ideje: 2010. április 13.)
↑ Duggan, Paul: Lanier pleased with DC's improvement in homicide cases. The Washington Post, 2010. január 1. (Hozzáférés: 2010. április 13.)
↑ Shewfelt, Scott. „Baltimore, Prince George's Reign as State's Murder Capitals”, Southern Maryland, 2007. április 24.
NKCS: ge131401
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Washington_(főváros)&oldid=21687758”
Az USA települései
A lap utolsó módosítása: 2019. szeptember 12., 12:47