Transindex -- Tech -- Az űrkutatás évfordulója: a következő űrturista tulajdonában van az első szputnyikok egyike
Az űrkutatás évfordulója: a következő űrturista tulajdonában van az első szputnyikok egyike
50 éve, 1957. október 4-én, greenwichi idő szerint 19:28:34-kor állították Föld körüli pályára az első mesterséges égitestet, és amit ma az űrkorszak kezdetének szokás tekinteni, akkor valójában a fegyverkezési verseny mellékterméke volt. A szputnyikból több is készült, s az egyik Richard Garriott, a következő űrturista tulajdonában van.
A szovjet védelmi minisztérium kazahsztáni Tyura-Tam gyakorlóterepéről (a mai Bajkonurból) felbocsátott kis gömb a PSZ-1 (Legegyszerűbb szputnyik-1) fedőnevet viselte, de a hangsúly az azt pályára állító R-7 hordozórakétán volt, a világ első interkontinentális ballisztikus rakétáján, amelyet 1960. januárjában nukleáris robbanófejekkel hadrendbe is állítottak.
Az első szputnyik – útitárs –
azért volt a legegyszerűbb modell, mert a rakéta teherbírásával gondok voltak, így műszerekkel nem tudta volna pályára állítani a kis gömböt. A tudósok, köztük Szergej Koroljov, a zseniális konstruktőr és menedzser javasolta, hogy hagyják a műszereket. A Szovjetunió Kommunista Pártjának (SZKP) központi bizottsága ugyanis már 1955-ben határozatokat hozott "a bolygóközi közlekedés problémáinak megoldásáról", s az első szputnyik felbocsátását 1956-ra irányozta elő. Mivel azonban a békés tudomány vívmányaként akarta azt feltüntetni, az 1957 nyarától 1958 végéig tartó nemzetközi geofizikai évre halasztotta a nagy eseményt.
Az 58 centiméteres átmérőjű gömbből – amelyet ugyancsak Koroljov javaslatára tükörfényesre políroztak, hogy minél csekélyebb legyen a felületén a súrlódás, de azért is, hogy szabad szemmel is látható legyen az égbolton – többet is készítettek.
A PSZ-1 a Föld légkörébe visszatérve elégett, de az űrkutatás relikviáit gyűjtők honlapja (collectspace.com) az évforduló alkalmából megpróbált utána járni a többi példánynak. Noha a világ számtalan repülési és űrkutatási múzeumában láthatók modellek, csak egy olyat találtak, amelyről feltételezik, hogy az eredeti tartalékok közül való. Ez az egy Richard Garriottnak,
a következő űrturista tulajdonában van.
A 46 éves Garriott a világ egyik legsikeresebb számítógépes játéksorozatának, az Ultimának a fejlesztője, s munkájával sokmilliós jövedelemre tett szert. Így engedheti meg magának, hogy jövő ősszel ő legyen a következő űrturista, s hogy igazi kincseket gyűjtsön. A szputnyikot mintegy 10 éve vásárolta több más orosz tárggyal együtt, amelyek között van egy mai napig a Holdon tartózkodó holdjáró (lunohod-2) is. Ez utóbbival Richard Garriott az egyetlen ember a Földön, aki egy világűrben lévő tárgy jogos tulajdonosa. (A szputnyik szétszedve, két salátástálként jutott túl a vámvizsgálatokon.)
Az újságírók érdeklődése kapcsán a szputnyiktulaj apját, Owen Garriott űrhajóst is megkérdezte, vajon milyen hatással volt életére a PSZ-1 útja. Mint kiderült, e befolyás meghatározó volt. Az idősebb Garriott a Stanford egyetemen tanult, és éppen rádiósugárzással foglalkozott.
Ő és társai nyomban elkezdték követni a bip-bip jeleket, amelyeket naponta 3-4 alkalommal, minden egy-másfél órában 5-10 percig lehetett fogni. Owen Garriott a Földet kísérő égitestekről érkező rádiójeleket kezdte kutatni, s azt, milyen változáson mennek át az ionoszférában.
Két évvel később ebből írta szakdolgozatát. E dolgozat keltette fel a PSZ-1 felbocsátása után egy évvel megalakult NASA figyelmét, és így válogatták be Garriottot az első tudós-űrhajósok közé, hogy aztán kétszer is megjárja a világűrt, majd pedig űrkutatási fejlesztéseken dolgozzon.
A PSZ-1 után alig egy hónappal, november 3-án indult a második szputnyik Lajkával, a kutyával, a harmadik pedig már komplex műszereket vitt, s 1958. május 15-től közel két évig keringett a Föld körül.
A kilencvenes évek elejének gazdasági problémái nyomán szinte leállt orosz űrprogram az olajdollároknak köszönhetően mostanra újra beindult: jövőre már másfél milliárd dollárt szán rá az állam, ami a NASA költségvetésének kevesebb mint tizede, de tízszer annyi, mint amennyi tíz éve jutott e célra. (mti-panoráma)
Közös Hold- és a Mars-kutatási projekteket indít Oroszország és Kína
A NASA a Google-lal fogott össze a 2020-as holdraszállásért
Élet után kutatnak a Jupiter holdjain