A halrudacskák jelölési hibái - Szupermenta
Gyorsfagyasztott, elősütött halrudacska terméktesztünk alkalmával 30 terméket vizsgáltunk meg, amelyek jelölésén összesen 15 termék esetében találkoztunk valamilyen hiányossággal.
A halrudacskák terméktesztjén a vizsgált 30 termék közül 15 nem felelt meg a jelölési előírásoknak, ami miatt a NÉBIH a felelős vállalkozásokat figyelmeztetésben részesíti, és kötelezi a hibák kijavítására, illetve a súlyosabb jelölési hibák esetében élelmiszer-ellenőrzési bírságot szab ki
Lássuk a konkrét hibákat
Ahogyan előző cikkünkben is megírtuk, a hatósági vizsgálatok során a legsúlyosabb jelölési hiba a hiányos, nem pontos termékmegnevezés volt, amit 10 terméknél tapasztaltunk.
A megnevezéssel kapcsolatban előfordult olyan hiba is, hogy a csomagolás különböző oldalain különböző megnevezéseket tüntettek fel ugyanazon a terméken, ami nem pontos információ a vásárló számára. Az sem volt megfelelő, ha a pontos megnevezés (az aprítottságra utalás) hiányzott a kiemelten elhelyezett megnevezésből.
Szintén hibának minősült, ha a megnevezésben nem tüntették fel a termék fizikai állapotára való utalást (elősütött), mert így a megnevezése hiányos, nem tartalmaz minden, a termék valódi jellegére vonatkozó információt.
A halfajok nevének és fogás módjának feltüntetése
A gyorsfagyasztott, panírozott halrudacska termékeken a felhasznált halfajok feltüntetése önkéntes alapon történik, azonban amennyiben az előállítók/forgalmazók megjelölik a csomagoláson a felhasznált halfajt, be kell tartaniuk a halfajok kereskedelmi és tudományos nevének feltüntetési szabályait tartalmazó Magyar Élelmiszerkönyv szabályait.
Három termék esetében nem a Magyar Élelmiszerkönyvben megadott kereskedelmi névvel tüntették fel a hal alapanyagot. A halfaj feltüntetése mellett az előállítók, forgalmazók több termék esetében önkéntes alapon feltüntették a kifogás módját is, amely ezeknél a termékeknél szintén nem kötelező jelölési elem, de a tudatos vásárlók számára fontos információ lehet.
A 2016. december 13-tól kötelező tápértékjelölésnek tartalmaznia kell az energiatartalmat, a zsír- és telítettzsírsav-tartalmat, szénhidráttartalmat, a cukortartalmat, a fehérjetartalmat, valamint a sótartalmat.
Öt terméknél az energiatartalom jelölt értéke jelentősebben eltért a jogszabályban meghatározott eljárással számolt értéktől. A különbség egyrészt abból adódott, hogy nem az előírt szorzófaktorokkal történt a számítás, vagy a rost energiaértékével nem számoltak.
A tápértéktáblázatban a rost mennyiségének feltüntetése nem kötelező, de az energiatartalom számításánál az értékét figyelembe kell venni.
Egy termék jelölésén feltüntették a „Referenciabeviteli érték egy átlagos felnőtt számára (8400 kJ/2000 kcal)” szövegrészt, amely nem indokolt, mert a jelölési előírások szerint ezt akkor kell feltüntetni, ha az energiát adó tápanyagok (zsír, szénhidrátok, fehérje, rost, stb.) mennyiségét a beviteli referencia érték százalékában is megadják a jelölésen.
Az allergéneket az európai uniós jelölési jogszabály alapján az összetevők felsorolásában kell feltüntetni. Egy termék jelölésén az összetételi felsoroláson túl a jelölés egyéb részén is utaltak az allergén anyagok jelenlétére. Ez a „kettőzött” allergén információ nem felel meg az allergénekre vonatkozó jelölési előírásoknak, amelyről a Bizottság 2017. július 13-án megjelent közleményében hívta fel a figyelmet. A közlemény szerint nem szabályos megismételni az allergénekre vonatkozó tájékoztatást az összetevők felsorolásán kívül, feltüntetni a „tartalmaz” szót és az allergén anyag vagy termék nevét, sem szimbólumokat vagy szövegdobozokat használni. A jelenlegi hatósági eljárások során ez még nem képezi kifogás tárgyát.
Jelölési hiányosság volt, ha a feltüntetett tárolási feltételek nem egyeztek meg a termékspecifikációban feltüntetett tárolási adatokkal, vagy ha a jelölés több ponton eltért a gyártó által kiállított termékspecifikációban szereplő adatoktól. Szintén hiba volt, ha az adalékanyagokat nem megfelelő csoportnévvel szerepeltették, ahogyan az sem volt megfelelő, ha citromként tüntették fel a felhasznált citromaromát.
Egy termék jelölésén a felhasznált halfajok felsorolását követően feltüntették a „változó arányban” kifejezést. A jelölési jogszabály meghatározza, mely élelmiszerek esetében megengedett a „változó arányban” kifejezés alkalmazása. Halrudacska esetében a termék előállításához felhasznált halfajokból származó halhús keverékére vonatkozóan a „változó arányban” kifejezés nem használható. Volt termék, amely a magyar nyelv szabályainak, így a „könnyen érthetőség” követelményének sem felelt meg.
Kíváncsi valamennyi vizsgálati eredményünkre? Olvassa el részletes írásunkat a halrudacskák tesztjéről!
← Hogyan bizonyosodhatunk meg arról, hogy minőségi tengeri élelmiszert vásárolunk? Filé vagy nem filé? Így végződött a halrudacskák tesztje →