TED - Tudomány - ClimeNews | ClimeNews - Hírportál
A fosszilis alapú tüzelőanyagok széndioxid kibocsátása rekordot döntött 2013-ban, elérve a 36 billió tonnát –…
… helyezd magad képbe!
A TED hátterében egy non-profit szervezet áll: legfőbb célja, hogy az Ideas Worth Spreading szellemében, a határokon minden értelemben átívelően, az élet legkülönfélébb területeiről és a világ minden tájáról összegyűjtse a legérdekesebb, legtartalmasabb, leginnovatívabb és leginspirálóbb gondolkodókat és alkotókat. Számukra a TED olyan intenzív és stimuláló közeget teremt, ahol egymást és egymás által a világot és önmagukat jobban megismerhetik, amely képes megtermékenyíteni és gazdagítani gondolkodásukat, s ezáltal új megoldásokhoz és projektekhez vezet.
A rejtett igazságok áthatják világunkat: ezeket érzékszerveinkkel nem tudjuk fölfogni, de a matek képes kimozdítani minket ösztönös megérzésünkből, hogy föltárhassuk ezeket az igazságokat. A matematikai fölfedezések eme áttekintésében Cédric Villani, a Fields-érem díjazottja a fölfedezés keltette borzongásról szól, és azokról a részletekről, amelyek olykor zavarba ejtik a matematikust. “A gyönyörű matematikai magyarázatok nemcsak gyönyörködtetésünkre szolgálnak – mondja. Világlátásunkat is megváltoztatják.”
A gazdasági növekedés korunk meghatározó kihívása; hiányában nő a politikai és társadalmi bizonytalanság, stagnál az emberi fejlődés, gyengülnek a társadalmak. Dambisa Moyo közgazdász azt állítja, hogy a kapitalizmus segítség nélkül nem fogja megteremteni a szükséges növekedés feltételeit. Bemutatja, hogy a kapitalizmus – legyen az állami irányítású vagy piacvezérelt – képtelen megoldani a társadalmi bajokat, viszont erősíti a korrupciót, és vagyoni-jövedelmi egyenlőtlenségeket teremt. Moyo áttekintést ad a jelenlegi gazdasági környezetről, és azt javasolja, kezdjük el tágabban értelmezni a kapitalizmust, hogy a különböző modellek legjobb elemeit vegyítve, elősegítsük a növekedést.
Zaria Forman nagyméretű kompozíciói az olvadó gleccserekről, üvegszerű vízben úszó jéghegyekről, tarajos hullámokról az átmenet, zűrzavar és nyugalom pillanatait fedezik fel. Csatlakozz hozzá. miközben bemutatja az alkotás meditatív folyamatát és a motivációt a munkái mögött. ” A rajzaim azt a szépséget dicsérik, melyet mindannyian el fogunk veszíteni.” – mondja. – “Remélem, fennmaradnak dokumentumként a változásban lévő, fenségesen áramló tájról.”
A világ tőkepiacai lehetnek a társadalmi változás katalizátorai? Audrey Choi befektetési szakértő szerint a magánszemélyek tulajdonában van az összes világtőkének szinte a fele, ami hatalmat ad nekik ahhoz, hogy változtassanak azzal, hogy olyan vállalatokba fektetnek be, melyek védelmezik a társadalmi értékeket és a fenntarthatóságot. “Több lehetőségünk van ma, mint bármikor korábban, hogy választhassunk”, mondja. “Szóval nézzünk más szemszögből. Fektessünk a változásba, amit a világban látni akarunk.”
A történelem során mindig a gondolkodás ösztökélte a gyönyörű és forradalmi tudományt, hogy teljesen új univerzumokat tárjon föl számunkra. “Nem arról a tudományról beszélek, amely tipegve halad” – mondja Eric Haseltine. “Arról beszélek, amelyik hatalmasakat szökell.” Szenvedélyes előadásában Haseltine az intellektuális tevékenység határára visz el bennünket két gondolat erejéig: az egyik már történelmet írt, a másik csodálatra méltó becsvággyal (és többek egészséges adag kétkedésével) az emberiség legnagyobb kérdéseinek mélyére ás.
Hetesi Zsolt előadása időutazás: a 2100-as évek elején járunk, mögöttünk van sok-sok nehéz ám tevékeny év. Ekkor már tudjuk, hogy csak hatalmas erőfeszítések és társadalmi összefogás árán sikerült elkerülni az összeomlást! Figyelmünket kéri, mert amiről beszél az vizsgaanyag 🙂 Könnyed és felszabadító erejű beszédében a fenntarthatóság témája mit sem veszít súlyából.
Képzeljük el életünk legmelegebb napját, majd azt is, hogy hat, tíz vagy tizenkét fokkal melegebb van. Alice Bows-Larkin éghajlatkutató szerint ilyen jövő várhat ránk, ha nem csökkentjük jelentősen az üvegházhatású gázok kibocsátását nagyon gyorsan. Úgy véli, legfőbb ideje, hogy másképp csináljuk a dolgokat, eljutva a rendszerszintű változtatásokhoz, és komolyan fontolóra vegyük a stabil éghajlat előtérbe-helyezését a gazdasági növekedéssel szemben.
Az éghajlatváltozás igazságtalan. Miközben a gazdag országok képesek küzdeni az óceánok emelkedő vízszintje és a szántóföldek pusztulása ellen, a szegény országok lakóinak élete fenekestől felfordult, ráadásul emberi jogaikat is fenyegetik a gyilkos viharok, az éhínség és szántóföldjeik elvesztése. Mary Robinson arra hív föl bennünket, hogy csatlakozzunk a klimatikus igazságosságért indított világmozgalomhoz.
A rá jellemző eltökéltséggel, az USA volt elnöke, Jimmy Carter, három váratlan okot taglal, hogy miért folytatódik a nőkkel és lányokkal szembeni rossz bánásmód oly sok formában a világ számos fejlett és fejlődő részén egyaránt. És hogy mi az utolsó indoka? “Általában, a férfiakat nem is érdekli.”
Lucianne Walkowicz csillagász, a NASA Kepler-missziójának résztvevőjeként, az életre alkalmas helyeket kutat a világegyetemben. Így feltétlen figyelmet érdemelnek a Marsról alkotott nézetei. Ebben a rövid előadásában azt szorgalmazza, hogy hagyjunk fel abbeli álmainkkal, amelyekben a Marsra mint a Föld tönkretétele utáni menekülő bolygóként tekintünk, helyette inkább kezdjük el a bolygóközi kutatásokat és a Föld megóvását egy közös cél szolgálatába állítani. Az ő szavaival élve: „Minél inkább keresünk a Földhöz hasonló bolygókat, annál jobban értékeljük a saját bolygónkat.”
Nem érthetjük meg a klímaváltozást részleteiben — mondja a klímakutató, Gavin Schmidt. Vagy egészében megértjük, vagy egyáltalán nem. Ebben a megvilágosító előadásban elmeséli, hogyan tanulmányozza az éghajlatváltozás globális képét lenyűgöző modellekkel, amelyek szemléltetik a kis léptékű környezeti események végtelenül bonyolult kapcsolatait.
Taylor Wilson 14 éves volt, amikor épített egy nukleáris fúziós reaktort szülei garázsában. Most elmagyarázza, hogy miért a jövő megoldása a kis-teljesítményű, sorozatban gyártható nukleáris kis-erőmű. Miért lehet ez a következő nagy lépés a globális energiaválság megoldására.
David MacKay: Megújuló energiaforrások — álmok és realitások
Hogyan segíthetnek a városok a jövőnk megóvásában? Alex Steffen bemutat néhány olyan zöld projektet, amely a szomszédok együttműködésén alapul, és amely kiterjeszti a lehetőségeinket a dolgok eléréséhez és ugyanakkor csökkenti a kocsiban töltött időt.
Nehéz gazdasági időkben a felfedező tudományos programok — az űrszondáktól a Nagy Hadronütköztetőig — az elsők, amik a költségvetési megszorítások áldozatául esnek. Brian Cox elmagyarázza, hogy a kíváncsiság vezérelte tudományos munka kifizetődik, táplálja az innovációt és mélyebb tiszteletet ébreszt a létezésünk iránt.
Atomenergia: az energiaválság miatt még a vaskalapos környezetvédő is fontolóra veszi. A TED első vitájában Stewart Brand és Mark Z. Jackobson felvonultatja az érveket és ellenérveket. Egy vita amely elgondolkodtatja – és akár meg is változtathatja a véleményét.
Dan Barber séf, rengeteg kortárs konyhafőnök dilemmájával foglalkozik: hogyan maradhatna a hal az étlapon. Kifogástalan (műkedvelő) kutatómunka alapján és stand up komédia stílusban beszéli el keresésének történetét: egy olyan halat vágyott megtalálni, mely fönntartható nevelésben részesült és melyet szerethetne. Mesél ínyenc mézesheteiről: felfedezett egy eszméletlenül finom halat, melyet egy Spanyol farmon, forradalmi módszerekkel tenyésztenek.
A TED2010-en Bill Gates megosztja velünk jövőképet a világ energiájáról. Leírja, hogy “csodák” kellenek a bolygó szintű katasztrófa elkerüléséhez, és elmagyarázza, milyen drámaian különböző atomreaktort támogat. Mi a szükséges cél ? Lenullázzuk a széndioxid kibocsátását globálisan 2050 -re.
Rövid előadásában, Saul Griffith leleplezi a találmányt, melyen új vállalata, a Makani Power dolgozott: óriási paplan sárkány [sikló ernyő szerű] turbina, mely meglepő mennyiségű tiszta, megújuló energiát termel.
Ken Robinson az oktatásról…
Alex Steffen a Worldchanging.com alapítója szerint az ökológiai lábnyom csökkentése életbevágóan fontos, főként manapság, amikor a nyugati szokások megjelennek a fejlődő országokban is.
David Deutsch, a legendás tudós, visszafogja az elméleti fizikát azért, hogy egy fontosabb témát vitasson meg: a fajtánk fennmaradását. Szerinte a globális felmelegedés megoldása felé vezető első lépés a probléma elfogadása.
Ha lenne 50 milliárd dollárod, melyiket oldanád meg először, az AIDS-et vagy a globális felmelegedést? A dán politológus, Bjorn Lomborg meglepő válaszokkal áll elő.
klímaváltozás globális felmelegedés Mátrai Erőmű ENSZ karbon kredit Simonyi Gyula Szent-Györgyi Albert BOCS Alapítvány atomerőmű Paks CO2 szmog kína CSR Csernobil WWF Fukusima Áder János Shell iCC