Tudta? A Sargentini-jelentés után elfogadták a Sehnalová-jelentést is – Kemény dolgok vannak benne, minden magyart érint - Blikk.hu
Aktuális » Politika » Tudta? A Sargentini-jelentés után elfogadták a Sehnalová-jelentést is – Kemény dolgok vannak benne, minden magyart érint
2018. szep. 18. 11:19
Nem csak a Sargentini-jelentésről szavaztak / MTI/AP/Jean-Francois Badias)
Az Európai Parlamentben sorra fogadják, avagy utasítják el a különböző témákban született jelentéseket, itthon azonban – részben érthető okokból – csak a Sargentini-jelentés váltott ki nagy visszhangot. Pedig egy napra rá elfogadták a Sehnalová-jelentést is, ami szintén érinti az összes magyart…
A G7.hu írja, hogy a cseh Olga Sehnalová által jegyzett jelentést a Sargentini-jelentéshez képest elsöprő többséggel fogadták el, szinte mindenki mögé állt. Mert miről is van szó? Ebből a jelentésből végleg kiderül, hogy bizony, Kelet-Európába – tehát Magyarországra is – más minőségű és tartalmú termékek érkeznek, mint amiket a nyugat-európai országokban vehet le az élelmiszerboltok polcairól a vásárló. Arról van szó, hogy ugyanazon a márkanéven, más csomagolásban gyengébb minőséget kapunk.
A jelentés ajánlásokat is tesz az Európai Bizottságnak arról, hogy mit kéne tenni ez ellen, sőt, a szavazó képviselők most azt is megmutatták, hogy elegük van a bizottság évek óta tartó pepecseléséből ebben az ügyben.
A jelentés elfogadása előtti vitán olyan kijelentések hangzottak el, hogy például:
– Keleten kevesebb halhús van ugyanabban a márkájú halrúdban,
– Bizonyos kenyerekben kevesebb a liszt (az, hogy ez vajon egészségesebb-e, más kérdés)
– Van olyan narancslé, amiben – kapaszkodjanak meg – egyetlen csepp narancslé sincs valójában.
– Egy szlovén képviselő azt mondta, náluk olyan burgonyaszirom kapható, amiben nincs burgonya, míg a nyugati országokban valódi krumplit tartalmaz ugyanaz a zacskó
A képviselők egyetértettek abban, hogy a Kelet-Európában élőknek is joguk van ugyanahhoz a minőséghez, mint a nyugatiaknak.
Csakhogy, a gyártóknak is megvannak a maguk érvei:
– A más ízlésvilág miatt eltérőnek kell lennie egy terméknek más-más országban. (Ez talán még el is fogadható egy halrudacskánál, de a bébiételnél nehezen lehet tolerálni ezt az érvelést, mert a babák ízlésvilágát aligha ismeri bárki is, viszont nekik szükségük van a bébiétel megfelelő beltartalmára.)
– A gyártók szerint nem mindegy, hol a gyár, milyen messziről kell odavinni az alapanyagot, ami drágíthat a terméken, és akkor nem biztos, hogy megveszik a kelet-európaiak.
– A magasabb minőségű élelmiszer amúgy is drága lenne a kelet-európaiaknak.
– A gyártók szerint nem lehet kimondani, hogy a több liszttől jobb lesz a kenyér, hiszen szakemberek épp a lisztfogyasztástól óvnak. Ugyanúgy nincs döntés arról, hogy a margarin jobb-e, avagy a vaj, a cukor, netán az édesítőszer… (Egyébként a hasonló viták eldöntésére állítólag már sikerült létrehozni egy módszertant)
Az, hogy mi lesz az ügyben a végső döntés, még mindig várat magára, s még az is elképzelhető, hogy egész egyszerűen csak a termékek márkaneveit és csomagolását változtatják meg a kelet-európaiak számára, ami a csomagolásban lesz, az ugyanaz marad, ami eddig volt…
Mindenesetre az EP-képviselők most azt akarják, hogy tiltott legyen a kettős minőségű forgalmazás: hasonló néven és csomagolásban mindenütt „ugyanannak” – azonos összetevőkből ugyanannyinak – kell a zacskóban, dobozban lennie.
Egyébként az itthoni helyzetről a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal már készített elemzést. A 96 termékről szól az összehasonlítást itt lehet letölteni.