Milyen eszközökkel, rendszerrel segítitek pontosan a rászoruló nőket?
Rajnai Gitta: Legfontosabb tevékenységünk az azóta is működő, ingyenesen hívható telefonos segélyvonalunk, ahol anonim módon hívhatnak minket érintettek, hozzátartozók vagy akár segítő szakemberek. Itt a családon belüli erőszak témájában jártas és képzett önkénteseink segítik a hívókat.
Ezen kívül fontosnak tartjuk a téma minél szélesebb körű ismeretének terjesztését társadalmi szinten. Képzéseket tartunk különböző felnőtt és ifjúsági célcsoportoknak és szakembereknek, valamint önsegítő csoportokat szervezünk érintetteknek. Társadalmi szinten fontos még megemlíteni könyvkiadó tevékenységünket, melyet kiegészítenek figyelemfelhívó akcióink, valamint a jogfejlesztésre irányuló és a jogalkalmazást monitorozó tevékenységeink.
A bántalmazó kapcsolatok nem csak fizikaiak lehetnek. A passzív-agresszióból származó bántalmazást is elismeritek? Ebben is tudtok segítséget nyújtani?
R.G.: Valóban, a bántalmazásnak számos formája létezik a fizikai erőszakon túl is. A szóbeli, a gazdasági, a szexuális és az intézményi erőszak különböző formái sajnos szintén igen jellemzőek. Természetesen szervezetünk a bántalmazás minden formáját elismeri és azonos hangsúllyal kezeli.
W.J.: A NANE a hatalom és a másik feletti kontroll megszerzésére és megtartására irányuló módszeres erőszakkal foglalkozik. Ez nem “egyszerűen rossz” kapcsolat, hanem minőségileg más: kényszerítő kontrollnak is nevezi a szakirodalom. Ebben lehet, de gyakran nincs fizikai erőszak. Az erőszakfajták, a kényszer, a fenyegetés, a zsarolás és a kontroll területét az elkövető mindig váltogatja, már csak ezért sem érdemes – sőt, teljesen használhatatlan – a családon belüli, vagy a párkapcsolati erőszakot az egyedi fizikai erőszakkitöréseken keresztül értelmezni. Úgy nem lehet megérteni, hogy az érintettek valójában milyen helyzetben vannak, hogyan tartja őket csapdában az elkövető és az intézményrendszer.
Mettől meddig hívhatjuk a telefonos ügyfélszolgálatot? Bárkinek elérhetőek?
R.G.: Telefonos segélyszolgálatunk hétfőn, kedden, csütörtökön és pénteken 18-22 óráig elérhető ingyenesen a 06-80-505-101 bárkinek, aki érintett vagy a környezetében lévő érintettnek szeretne a lehető leghatékonyabban segíteni.
Létezik egy segélyvonalunk kifejezetten a szexuális erőszak és zaklatás érintettjeinek, vagy azoknak akik a családon belüli erőszakkal kapcsolatban hívnának minket, de az általános segélyvonalunk esti időpontjai számukra nem megfelelőek. Ez a vonalunk mobiltarifával hívható és pénteken délelőtt 10-14 óra közt elérhető a 06-30-982-5469-es telefonszámon.
Mit javasoltok azoknak a nőknek, akik ki tudtak lépni egy bántalmazó kapcsolatból, viszont a gyerekek miatt kötelező a kapcsolattartás, és azt tapasztalják, hogy a gyereknek is, és az anya-gyerek kapcsolatnak is káros az egykori partner továbbra is fennálló bántalmazó magatartása?
W.J.: Ez az egyik legelterjedtebb és legigazságtalanabb nehézség a párkapcsolati erőszak során és után, kényszer-kapcsolattartásnak nevezzük. A bántalmazottat az intézményrendszer gyakran összebéklyózza a bántalmazó másik szülővel, holott a kapcsolatból kilépett, azaz mindent megtett, amit a biztonsága és a gyereke biztonsága érdekében hatalmában állt megtenni. És neki is, és gyermekének is joga lenne bántalmazástól, zsarolástól, manipulációktól, hatalmi kontrolltól és visszaéléstől mentesen élni.
Az intézményrendszer ezt mégis általában megtagadja a bántalmazottaktól: miközben ellehetetleníti a nem bántalmazó szülő számára, hogy megvédje a gyerekét, ezt álságos módon elvárja tőle. Az ezzel való megküzdés az egyik legnehezebb feladat az anyák számára egy bántalmazó kapcsolat megszüntetése után. Érdemes ilyen esetben az ezzel a szakterülettel foglalkozó civil szervezetekhez fordulni (NANE Egyesület segélyvonala, PATENT Egyesület jogsegélyszolgálata). És nagyon érdemes alaposan utánaolvasni a jelenségnek (nane.hu, patent.org.hu, nokjoga.hu).
A bántalmazók általában “hátszéllel” mennek bele az ilyen helyzetekben a jogi és közigazgatási folyamatokba: az igazságszolgáltatás, a gyermekvédelem, a szakértői hálózatok intézményrendszerei talán maguk sincsenek tudatában, hogy mennyi, a bántalmazókat támogató, a nőket és férfiakat – az utóbbiak javára szolgáló – kettős mércével mérő előítéletet, elfogultságot visznek bele az eljárásokba. Minél inkább tisztában van valaki azzal, hogy mire számíthat, és mi az, ami biztosan nem róla, hanem a hiányosan működő intézményrendszerről, vagy esetleg magának a szakembernek a tudáshiányáról szól, annál kisebb sérülésekkel számolhat. De az sajnos elég ritka, hogy semmi további traumát nem szerez sem az anya, sem a gyerek az ilyen eljárásokban.
A segítséget nyújtó önkéntesek is mind átestek a családon belül bántalmazás valamilyen formáján vagy csatlakozhat bárki ilyenfajta tapasztalat nélkül is?
R.G.: Nem elvárás a hozzánk önkéntesnek jelentkezőkkel szemben a saját tapasztalat a párkapcsolati- vagy családon belüli erőszak területén, de természetesen vannak segítőink közt olyanok is, akik maguk is áldozatai voltak a bántalmazás valamely formájának. Az előfeltétel nem ez, hanem a képzés és a folyamatos továbbképzés: valamennyi önkéntesünk számára magas szintű képzést nyújtunk a témában, a szakterület mindenkori a legfrissebb tudományos eredményeit beépítve képzéseinkbe.
Az erőszakmentes környezet és az azt kialakító tényezők megszüntetésében való részvételen kívül a poszttraumás folyamatában is végig kíséritek a hozzátok forduló nőket? Például a stabilabb otthon kialakításában, illetve a lélek kiegyensúlyázásában.
R.G.: Személyes és telefonos integrált ellátásunk mellett ezen a területen érdemes megemlíteni a bántalmazott nőknek szervezett támogató, önsegítő csoportjainkat. Ezekben a csoportvezetők által vezetett csoportokban az érintettek sorstársi közösséget találhatnak, segítséget kapnak traumáik feldolgozáshoz, önbecsülésük helyreállításához.
Mennyire vagytok innovatívak az edukációtokban? Milyen képzéseket tudtok nyújtani mind civileknek, mind szakembereknek?
R.G.: Egyesületünk munkatársai szívesen tartanak prevenciós célú előadásokat iskolákban. “Szívdobbanás” illetve “Beszélj velem!” foglalkozásaink kifejezetten fiataloknak szólnak. Szakmai képzéseink közt szerepelnek fiatalokkal foglalkozó illetve szociális területen dolgozó szakembereknek szóló akkreditált képzéseink, pszichológusoknak nyújtunk képzéseket valamint nyitottak vagyunk más területekről érkező ezirányú megkeresésekre is.
W.J.: Munkatársaink igény esetén szakemberek számára egyéni vagy intézményi konzultációt is tartanak, illetve az erre képesített munkatársunk trauma-fókuszú szupervíziót kínál szakemberek számára. Cégeknek, más civil szervezeteknek is tartunk képzést megrendelés esetén, mindig a megjelölt célra alakítva az anyagot. Igyekszünk a szükségletek minél szélesebb körére megoldást kínálni. Az összes ilyen jellegű szolgáltatásunkról itt és itt lehet tájékozódni.
Szoktatok-e évenként az ország több pontján is állomosozni és workshopokat, tréningeket tartani?
R.G.: Igen, a már említett képzéseinken kivül workshopokat tartunk, konferenciákon veszünk részt, elérhetőek vagyunk standjainkkal vagy éppen “Kérsz teát?” című színházi előadásunkkal az ország területén különböző szakmai vagy nyilvános rendezvényeken, például nyári fesztiválokon is.
← Ki miatt nem jön a baba? „Akadályba ütköztünk a családtervezésben.” Mompreneurs, az anyavállalkozók közössége | Vállalkozó Vasárnap #2 →