Indonézia (K/e)
Szumátra - Kerinci
régió: Szumátra, Kerinci Hegy
szövetkezet: Koerintji Barokah Bersama
feldolgozás: száraz - emelt ágyakon, fólia alatt
A csészében füge, narancs és kajszibarack ízjegyeit érezhetjük.
Indonézia – bár ezt valószínűleg sokan nem tudják – Brazília, Vietnám és Kolumbia után a világ negyedik legnagyobb kávétermelő országa. Brazíliához hasonlóan szinte minden kávé-minőségi kategória megtalálható ebben a hatalmas szigetvilágban. Jó esetben tiszta és mély földes illatjegyek, rossz esetben sáros-iszapos „ízélmény”.
Holland kalózok ténykedése során került néhány élő, tovább termeszthető kávécserje „európai” tulajdonba. Jemenben partra szállva, harcok során, súlyos áldozatok árán raboltak el – menekítettek ki néhány élő kávécserjét az arab országból.
Az 1690-es évek folyamán az akkori holland gyarmaton, az Indonéz szigetvilágban kezdtek kísérletezni a növény termesztésével. Jáva, Szumátra, Bali és Timor szigetein kezdett kávéültetvények telepítésébe a Holland Kelet Indiai Társaság. Innen került néhány cserje az Amszterdami Botanikus Kertbe 1706-ban. A világban később elterjedt, továbbnemesített és ma is termesztett összes arabika kávéfajta és variáns innen, ebből a pár tucat cserjéből eredeztethető (Typica var.).
Az amszterdami polgármester 1714-ben egy kávécserjét ajándékoz a Napkirálynak, aki üvegházat építtet a növénynek. A fa a neki épített üvegházban virágba borult, gyümölcsöt hozott. Ez a fa volt a későbbi francia kávéültetvények nővényeinek őse. (Bourbon var.)
A kávéra veszélyes levélrozsda (Hemileia vastatrix) 1869-ben tűnt fel Sri Lankán, majd kevesebb, mint húsz év alatt kipusztította Ázsia majd összes arabika-ültetvényét. Sri Lanka áttért a teatermelésre, az indonéz szigetvilágban viszont a legtöbb helyen – a levélrozsdának is ellenálló mivolta miatt – 1900-tól Kongóból származó robuszta fajtákat kezdtek telepíteni. Az Indonéziából származó (pl.: Jáva szigete) robuszta tételek – a kiváló termőterületeknek és gondos kezeknek köszönhetően – kiválóak is lehetnek, ekkor áruk megegyezik a különleges minőségű arabikákkal. A robuszta képes magas minőségre, csak épp legtöbbször nagy termőképességét használják (ki). Így általában sajnos igen gyenge, „mocsárízű” robuszták érkeznek ebből a térségből.
Az Indonéziából származó, jó minőségű arabika kávék mély tónusú, földes illatjegyeik miatt jól „pótolhatják” a robuszta karakterét az eszpresszó-keverékben, de single origin csészeminőségként is különleges élményt nyújtanak.