Aki lassan mozog, hamarabb butul el - HáziPatika
Aki lassan mozog, hamarabb butul el
mozgássétademenciaöregedés
Létrehozva: 2012. február 19. 00:02
Módosítva: 2012. február 19. 00:02
A járási sebesség alapján megjósolható, hogy mekkora eséllyel alakul ki valakinél a későbbiekben demencia, a kézszorítás ereje pedig a szélütés valószínűségét jelezheti előre - idézte amerikai kutatók megállapítását a BBC hírportálja. A járássebesség és a szorítóerő mérése igen egyszerű és gyors módja lehet az egészségi állapot megállapításának idősebb pácienseknél.
A legfrissebb tanulmányban 2410, átlagosan 62 éves ember agyát szkennelték, járási sebességét és kezének szorítóerejét pedig megmérték a Bostoni Orvosi Központ kutatói, Erica Camargo vezetésével. Az Amerikai Neurológiai Akadémia éves konferenciáján ismertetett eredmények szerint a követés 11 éve alatt 34 embernél alakult ki demencia és 79 ember esett át szélütésen.
A kutatók úgy találták, hogy akik lassabban jártak, azoknál nagyobb volt a kockázata a demencia kialakulásának, akiknek pedig gyengébb volt a kézszorítása, azoknál nagyobb volt a valószínűsége, hogy szélütést kapjanak.
A lassú járás és a gyengébb egészségi állapot között már korábbi tanulmányok is jeleztek összefüggést.
A British Medical Journal című orvosi folyóiratban 2009-ben ismertetett eredmények szerint a legalacsonyabb - férfiaknál 5,5 kilométer/óra, nőknél 4,8 kilométer/óra alatti - sebességgel haladó embereknél a halálozási arány 44 százalékkal magasabbnak bizonyult, mint a többieknél. A szív- és érrendszeri betegségek miatti halálozás pedig csaknem háromszor gyakoribb volt a leglassabb harmadnál, mint a gyorsabbaknál. Az öt éven át tartó követéses vizsgálatban három francia városban összesen 3200 idős, 65 és 85 év közötti férfi és nő vett részt.
A Journal of the American Medical Association (JAMA) című orvosi folyóiratban 2011-ben közzétett tanulmány szerint a 6-tól 21 éven át tartó követési időtartam alatt a kezdetben gyorsabban járók tovább éltek. Az összefüggést a nőkre és a férfiakra is, valamint minden vizsgált korosztályra érvényesnek találták, de különösen erőteljes volt a 75 év fölöttiek körében.