Gradski Vrhovac - Hegyesd, Vrhovac, Újvár, Pozsegaújvár
Gradski Vrhovac, Horvátország, Horvát-Szlavónország, Pozsega vármegye - Hegyesd, Vrhovac, Újvár, Pozsegaújvár
A vár egy kiemelkedő, erdővel takart hegycsúcson található. Első említése 1444-ben történt, amikor is, mint a Pozsegai út védelmezőjeként szerepelt. A törökök 1537-ben foglalták el. A vár alatt 1566-ban egy hős horvát csapat veszett oda egy törökök elleni csatában (ezért a várat szlavóniai Szigetvárnak is nevezik). Az 1702-es esztendőben már, mint rom említődött meg. A maradványokból az ítélhető meg, hogy téglalap alakja volt és egy kör alakú lakótoronnyal rendelkezett. „…Dolactól keletre található Vrhovac vára. Annyi még fennmaradt belőle, hogy elegendő lehet az alaprajzának az elkészítéséhez. A vár négyszögletű volt, csak a homlokzati oldal falai hiányoznak. Magába a várfalba építették bele a kör alakú öregtornyot úgy, hogy csak alig ugrik ki a falból. Ám a várba, a külső váron keresztül lehetet bemenni, ahol mindent megtettek azért, hogy megnehezítsék a hívatlan vendégek bejutását.
1444-től, 1500-ig, Vrhovacot a pozsegai vár alárendeltségében említették meg…”
A várat a magyar történetírás, mint Újvár (névváltozatként Pozsegaújvár) ismeri a hasonnevű, 11,90 négyzetkilométer nagyságú uradalom székhelyeként. A vár tulajdonosai 1382-ben a Dorozsmai Garaiak voltak (1481-ig). Az 1439-es esztendőben, mint bárói birtok, Garai Lászlóé, 1481/1498-ban az Újlaki családé 1524-ig, majd Móré Lászlóé 1525-1529-ig.
A vár észak-dél irányban helyezkedik el, egy megközelítőleg süveg alakú hegy tetején. A várat jelenleg egy, a hegy keleti oldalában, csigavonalként kanyarodó, meglehetősen széles gyalogúton lehet megközelíteni, mely valaha egy szélesebb kocsiút lehetett. Az út a belső vár keleti oldalánál ér fel, majd a valamikori, kör alakú lakótoronytól északabbra fordul be a ma már sáncok formájában létező, valamikori, északi külső várba. Az út a mintegy 4 méterrel lejjebb lévő északi külsőváron haladhatott át (a belső vár északi homlokzatáról ellenőrzötten), hogy nyugaton a külső várból kilépve, egy feltételezhetően fából ácsolt, a nyugati fal-szoros kapuja előtt felvonóhídban végződő gerenda építésű útban folytatódjon. A vázlaton szereplő szaggatott vonallal jelzett felvezetőút ilyen formában, a fal-szoros alját képező hegy meredeksége miatt nem létezhetett. A feltételezett bejáratot így nem lehetett megközelíteni. A helyszín bejárása, valamint a terep alakulatai miatt, csak az előbbiekben vázolt módon lehetett a vár belsejébe jutni. Azaz, a várhoz felvezetőút, a vár déli aljában, a vártól mintegy 50 méterrel lejjebb indult, majd a déli külső vár felügyelete mellett, fokozatosan emelkedve, a belső vár keleti fala és a keleti falban lévő lakótorony őrizete alatt ért az északi külső vár keleti oldalához, hogy azon áthaladjon, majd nyugatról a nyugati fal-szoros északi részén lévő, félhengeres toronyként kiképzett bejárathoz jusson, majd a kapu áthaladva egy fal szorosban haladt tovább, elérve a déli külső vár udvarát, hogy a belső vár déli falán nyíló kapun át beérjen a belső várba. Ezt a feltételezést erősíti a nyugati fal-szoros, valamint a déli külső vár kialakítása, valamint a belső vár délkeleti sarkában lévő, lekerekített sarkú, északra nyíló lőréses védőmű megléte is. A belső vár egyébként nagyon rossz állapotú. A keleti fala kívülről mintegy 1,50 méter magas, belülről már csak sáncszerű. A keleti fal északi sarkában lévő kör alakú lakótoronynak szintén csak a keleti fala maradt fenn, mintegy 4 méter magasságban. A torony udvar felöli oldala csak egy kör alakú, ciszternaszerű formában létezik. A belső vár északi fala csak sejthető, míg a nyugati fala ugyanolyan állapotban van, mint a keleti. A belső vár déli oldala maradt fenn a legjobban, mintegy 3 méter magasságban. A déli fal nyugati harmadában lehetett a kapu, míg a délkeleti sarokban, a már említett érdekes kialakítású védőfal magasodik, kb. 4,5 méteres magasságban. Az északi, megközelítőleg félkör alakú külső vár csak sáncformában figyelhető meg. A nyugati fal-szoros és a déli külső vár várfalai belülről, 1,50 méter magasok, míg kívülről 6-7 méteresek. Az egész várat sűrű növényzet borítja, mely csak helyenként ritkul meg.
A vár felkeresése csak érdeklődőknek ajánlott, mégpedig a sűrű növényzet és a relatív kevés maradványok miatt.
A várat 2004. 09. 02-án bejárta: dr. Montskó Péter és Szatanek József, Pécs
Az oldalt összeállította: Szatanek József Pécs
A helyszíni vázlatokat készítette: Montskó-Szatanek
A képeket készítette: Szatanek József
Ðuro Szabo: Sredovečni gradovi u Hrvatskoj i Slavoniji, Zágráb, 1920.
Nadilo, Branko: A Pozsegai völgység várai (Građevinar folyóirat 2005/57, 1. szám)
GPS: É 45° 18.329 (45.305477)
K 17° 38.063 (17.634390)
Megközelítése: A Pozsega hegység közepén található várhoz Pozsegából juthatunk, mégpedig a település közepén lévő Szt. Háromság tér (trg Sveta Trojstva) délnyugati sarkán lévő piac mellől induló Sokolova utcán végig haladva. Az egy széles kocsiútra váltó utca, kb. 3,5 kilométerig aszfaltozott, ami murvás makadám úttá romlik melyen további 3 km-t ( 13' ) megyünk Gradski Vrhovci faluig. A falu szélső, Pozsega irányába eső házai mellett, a hegyi falucska központjába jutunk, ahol egy kisebb háromszögletes tér található, egy betongyűrűs kúttal és egy romos állapotú kereszttel. Itt lehet autóval parkolni. A várhoz erről a terecskéről indulunk, mégpedig északi irányba. Felfelé haladva áthaladunk egy szilváskerten, majd a már magasabban lévő kukoricatáblák balszélén megyünk tovább észak felé, míg el nem érjük a nyugat-keleti irányú hegygerincet. A hegygerincen nyugatra haladva érhetünk a várhegy lábát jelző erdő nyiladékához. A hegygerinc mind két oldalán muvelt földek találhatók. A várhoz, kitaposott ösvény vezet fel, mely először nyugatnak halad, majd egy éles kanyarra keletnek fordul, aztán északi irányba gyalogolva érhetünk magához a várhoz, annak keleti falához, ahonnan jelenleg a várba lehet bemenni.
FehérvárcsurgóAranyhegy