A Szociális Munka Etikai Kódexe - Szakmai anyagok, kiadványok - Letöltések - Magyar Családsegítő és Gyermekjóléti Szolgálatok Országos Egyesülete
Letöltések: Szakmai anyagok, kiadványok
A Szociális Munka Etikai Kódexe (2009-02-15)
A szociális szakmák újjáéledésével szinte egy időben a szociális munkát végzők is kialakították első szakmai szervezeteiket.
A mind szélesebb társadalmi igényt kielégítő, növekvő létszámú szociális munkások, illetve más képzettséggel szociális munkát végzők körében megjelent az igény a maguk és klienseik védelmét, valamint a szakma fejlődését elősegítő etikai alapelvek megfogalmazására. A Szociális Szakmai Szövetség elismerve ennek szükségességét, első szervezeti egységei között hozta létre az Etikai Munkacsoportot. Munkája kezdetben az Etikai Kódex előkészítése, létrehozása volt, a későbbiekben tevékenysége annak négyévenkénti felülvizsgálatára módosult.
Az Etikai Kódex 1995. júniusi aláírása óta háromszor került sor felülvizsgálatra: először 1995-ben, majd 2000-ben és 2004-2005-ben.
A Szociális Munka Etikai Kódexét jelenlegi formájában a Szociális Szakmai Szövetség 2005. április 29-i Küldöttgyűlése fogadta el.
Szeretnénk, ha az Etikai Kódex a jövőben is követné a társadalmi és szakmai változásokat, ennek érdekében az Etikai Munkacsoport továbbra is várja az esetleges módosítási javaslatokat.
ASzociális Szakmai Szövetség
Etikai Kollégiuma és Etikai Kódex Munkacsoportja
2. Az Etikai Kódex az ENSZ Emberi Jogok Nyilatkozatára, az ENSZ a Gyermek Jogairól szóló Egyezményére, az Emberi Jogok Európai Egyezményére, valamint a Szociális Munkások Nemzetközi Szövetségének Szakmai Kódexére támaszkodik.
4. A szociális munka olyan szakmai tevékenység, amely a szociális munkás felelősségét meghatározó etikai elveken alapul. A szociális munkás felelőssége, hogy saját kompetenciáján belül - a tevékenység szolgáltató vagy hatósági jellegének megfelelően - nyújtson szakmai szolgáltatásokat.
6. A szociális munkás felelőssége a kliensekkel, a munkatársakkal, a munkaadókkal, az egyéb szakmák képviselőivel való együttműködésre terjed ki.
7. A szociális munkás felelősséget vállal a kliensek érdekeinek érvényesítésében.
8. A szociális munkás tiszteletben tartja minden ember méltóságát, értékét, jogait, céljait és szándékait.
9. A szociális munkás - a Magyar Köztársaság alkotmánya 70/A. § (1) bekezdésének megfelelően - a kliens vagy kliensek hátrányos megkülönböztetése nélkül végzi munkáját.
10. A szociális munkás felelőssége, hogy felhívja a döntéshozók, valamint a közvélemény figyelmét mindarra, amiben a nélkülözés és a szenvedés kialakulásáért a kormányzat, a társadalom vagy egyes intézmények felelősek, illetve amivel akadályozzák ezek enyhítését. A szociális munkás joga és kötelessége, hogy ennek érdekében szakmai és társadalmi érdekérvényesítő szervezetekhez forduljon. Az Etikai Kódexet aláíró és csatlakozó szakmai szervezetek joga és kötelessége eljárni ezen ügyekben.
11. A szociális munkás az általános adatvédelmi szabályokon túl is köteles biztosítani a titoktartást és az információk felelős kezelését. Bizonyos esetekben társadalmi felelőssége vagy egyéb kötelezettségei módosíthatják ezt a felelősségét, amit mindenkor a kliens tudomására kell hoznia.
A titoktartás minden szóbeli, írásbeli, hang- és képanyagra rögzített, és az azokból kikövetkeztethető információra, az esettanulmányokra, esetismertetésekre és publikációkra is vonatkozik.
12. A szociális munkás a kliens kiszolgáltatott helyzetével nem él vissza. Munkája során a segítségnyújtás a döntő. Csak ennek részeként, az együttműködés érdekében végez kontroll tevékenységet - különös tekintettel - az együttműködésre kötelezett kliensekre.
13. A szociális munkás a kliens érdekeit képviseli, de tiszteletben tartja mások érdekeit is.
14. A kliens és a szociális munkás kapcsolata a bizalmon alapul.
16. A szociális munkában összeférhetetlen a szociális munkás és a kliens közötti rokoni, baráti, közvetlen munkatársi, szerelmi, üzleti (haszonszerzésen alapuló) kapcsolat.
17. A kliens megválaszthatja a szociális munkást, amennyiben az intézmény működése ezt lehetővé teszi. A szociális munkás - szakmai megfontolás után, és/vagy összeférhetetlenség esetén - megszakíthatja a segítő kapcsolatot úgy, hogy gondoskodik a kliens további szakmai segítéséről.
22. A szociális munkás nem használhatja fel a segítő folyamatot pártpolitikai célokra, vagy vallási meggyőződés befolyásolása érdekében.
24. A kliens - szociális munkásra vonatkozó - panaszát az érintett felek bevonásával meg kell vizsgálni.
26. Önkéntesek, laikusok, gyakornokok bevonásáért, illetve az általuk nyújtott szolgáltatások minőségéért az őket bevonó szociális munkásé, illetve az intézmény vezetőjéé a felelősség.
27. A szociális munkás felelősséggel tartozik az általa vezetett segítő folyamatért, annak minőségéért.
29. A szociális munkás arra törekszik, hogy a szociális területen tevékenykedő intézmények, szervezetek és szakemberek együttműködjenek, szakmaközi egyeztetéseket, fórumokat hozzanak létre.
30. A szociális munkás kötelessége, hogy folyamatosan nyomon kövesse a szakma fejlődését, változását, és azt alkalmazza munkájában.
33. A szociális munkás szaktudását, gyakorlati tapasztalatait és szakmai információit megosztja munkatársaival, különös tekintettel a pályakezdőkre és a gyakornokokra.
34. A szociális munkás más szakemberekkel történő együttműködése során tiszteletben tartja azok kompetenciahatárait, ez azonban saját felelősségét az eset további kezelésében nem csökkentheti.
35. A szociális munkás tiszteletben tartja munkatársai és más szakemberek a sajátjától eltérő véleményét és munkamódszerét. Kritikájának felelős módon, az érintett bevonásával ad hangot.
36. Magánjellegű kapcsolata munkatársaival a szociális munkást nem befolyásolhatja abban, hogy szakmai tevékenységét legjobb tudása és meggyőződése szerint végezze.
39. A szociális munkás és az őt foglalkoztató intézmény, szervezet felelőssége, hogy csak feladatai ellátására alkalmas állapotban kerüljön közvetlen kliensközelbe.
40. A szociális munkás munkahelyén az Etikai Kódex elvei, értékei érvényesítésére törekszik. Szorgalmazza, hogy az Etikai Kódex kerüljön be az intézmény szervezeti és működési szabályzatába. Amennyiben a fenti célok elérésében a szociális munkást huzamosabb ideig akadályozzák, akkor segítségért az Etikai Kollégiumhoz fordulhat.
44. A szociális munkás közszereplést vállalva minden esetben közli, hogy milyen minőségben, kinek a nevében (egyén, munkahely, szakma, párt, egyház, szervezet stb.) nyilatkozik vagy cselekszik.
45. Az Etikai Kódex az aláíró szervezetek minden tagjára nézve kötelező. A szociális munkás kötelessége az Etikai Kódexben foglaltak betartása, és annak betartatására törekszik, abban az esetben is, ha nem szociális intézményben végzi munkáját.
2. Az etikai alapelvek és normák nem helyettesítik a szakma működési feltételeit:
- a kiépült intézményhálózatot a szükséges tárgyi feltételekkel együtt,
- a szakemberek felkészültségét,
- a szakmai szabályok ismeretét,
- a szociális munka egyéb szabályozási szintjeit,
- a szociális munka társadalmi presztízsét,
- az érdekvédelmet.
3. A szociális munka Etikai Kódexe nyilvános, a szociális szolgáltatást igénybe vevők és az együttműködő intézmények / szervezetek számára hozzáférhetővé kell tenni.
Kelt: Budapest, 2005. április 29-én
Szociális munka: olyan hivatásszerűen végzett tevékenység, melyet - a szociális, illetve a gyermekjóléti ellátórendszeren belül vagy azon kívül - személyes szolgáltatásként nyújtanak, és amely az igénybevevők problémáinak megoldásához szükséges erőforrások komplex mozgósítására, ezzel élet- és működőképességük javítására, illetve helyreállítására irányul.
Szociális munka célja: elősegíteni a társadalmi változásokat, a probléma megoldásokat az emberi jólét, a szabadság és a társadalmi igazságosság növelésében. Célja továbbá, hogy az emberi viselkedésről és a társadalmi rendszerekről szóló elméletek felhasználásával, azokon a pontokon avatkozzon be, ahol az emberek egymással és társadalmi környezetükkel kapcsolatba kerülnek.
Szociális munkás: szakirányú egyetemi vagy főiskolai diplomával rendelkező munkatárs, aki szociális munkát végez.
Kliens: egyén, család, csoport, közösség, szervezet, intézmény, amely a szociális munkás segítségét igényli, illetve amely a szociális munkás segítségére szorul.
Az Etikai Kódexet aláíró szervezetek:
Hajléktalan Szolgálatok Tagjainak Országos Egyesülete
Magyar Családsegítő- és Gyermekjóléti Szolgálatok Országos Egyesülete
Magyarországi Szociális Szakembereket Képző Iskolák és Oktatók Egyesülete
Szociális Igazgatók Magyarországi Egyesülete
Szociális Intézmények Országos Szövetsége
A Szociális Munka Etikai Kódexe pdf formátumban
Társadalmi jellemzők és ellátórendszerek (2008-12-25)
Nemzeti Drogstratégia szakmai anyagok (2011-08-29)
Gyerekesélyek Magyarországon - 2009. (2010-03-18)
SzocioTéka Tankönyv (2011-02-28)