I. szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások - PDF
I. szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások
Download "I. szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások"
1 évi III. törvény ellátásai ( a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról ) I. szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások Típus Jogosultság Ki állapítja meg? Forrás Forma/összeg 1. Rendszeres szociális segély 37/B. * az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege 2010-ben ,- Ft, Az az aktív korúak ellátására jogosult személy, aki az ellátásra való jogosultság kezdő napján egészségkárosodott személynek minősül, vagy az 55. életévét betöltötte, vagy - 14 éven aluli kiskorú gyermeket nevel - feltéve, hogy a családban élő gyermekek valamelyikére tekintettel más személy nem részesül a Családok támogatásáról szóló törvény szerinti gyermekgondozási támogatásban, gyermekgondozási díjban, terhességi gyermekágyi segélyben - és a gyermek ellátását napközbeni ellátást biztosító intézményben nem tudják biztosítani, vagy - a települési rendeletében meghatározott feltételeknek megfelel, rendszeres szociális segélyre jogosult, feltéve, hogy a családjában az egy fogyasztási egységre jutó havi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 90 %-át (2010-ben ,- Ft) és vagyona nincs. A fogyasztási egységre vetített jövedelem alapján történik a jogosultság megállapítása, és a segély összeg meghatározásánál is ez kerül figyelembevételre. A települési jegyzője Az e, melyhez a központi 90%-os mértékben hozzájárul. A rendszeres szociális segély havi összege a családi jövedelemhatár összegének és a jogosult családja tényleges havi összjövedelmének különbözete, de nem haladhatja meg a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállaló részére megállapított személyi alapbér mindenkori kötelező legkisebb összegének személyi jövedelemadóval, egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulék és nyugdíjjárulékkal csökkentett összegét.( Ft) A családi jövedelemhatár összege megegyezik a család fogyasztási egységeihez tartozó arányszámok összegének és az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege 90%-ának szorzatával november 15-től az aktív korúak ellátására egy családban egyidejűleg csak egy személy jogosult. Egy családban egyidejűleg két személy abban az esetben jogosult az aktív korúak ellátására, ha az egyik személy a rendelkezésre állási támogatás míg a másik személy a rendszeres szociális segély feltételeinek felel meg. 1
2 2. Rendelkezésre állási támogatás 37. Az aktív korúak ellátására jogosult személyt arra az időtartamra, amikor - közfoglalkoztatásban neki fel nem róható okból nem vesz részt és táppénzben vagy távolléti díjban nem részesül, vagy -olyan képzésben vesz részt, amelyhez keresetpótló juttatást részére nem állapítottak meg, rendelkezésre állási támogatás illeti meg. A települési jegyzője Az e, melyhez a központi 80%-os mértékben hozzájárul hozzájárul. Összege: A rendelkezésre állási támogatás havi összege az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegével azonos, 2010-ben ,- Ft november 15-től az aktív korúak ellátására egy családban egyidejűleg csak egy személy jogosult. Egy családban egyidejűleg két személy abban az esetben jogosult az aktív korúak ellátására, ha az egyik személy a rendelkezésre állási támogatás míg a másik személy a rendszeres szociális segély feltételeinek felel meg. 3. Időskorúak járadéka 32/B. - a reá irányadó nyugdíjkorhatárt betöltött személyt, akinek saját és vele együtt lakó házastársa, élettársa jövedelme alapján számított egy főre jutó havi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át, (2010-ben ,- Ft) - az egyedülálló, a reá irányadó nyugdíjkorhatárt betöltött, de 75 évesnél fiatalabb személyt, akinek havi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 95%-át, (2010-ben ,- Ft) - az egyedülálló, 75. életévét betöltött személyt, akinek havi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 130%-át (2010-ben ,- Ft) A települési jegyzője Az e, melyhez a központi 90%-os mértékben hozzájárul hozzájárul. - a reá irányadó nyugdíjkorhatárt betöltött személy esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-a (2010-ben ,- Ft) - az egyedülálló, a reá irányadó nyugdíjkorhatárt betöltött, de 75 évesnél fiatalabb személy esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 95%-a (2010-ben27.075,- Ft ) - az egyedülálló, 75. életévét betöltött személy estén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 130%-a (2010-ben ,- Ft) A jövedelemmel rendelkező jogosult esetén a járadék összege a fenti összegek és a jogosult havi jövedelmének különbözete. 4. Lakásfenntartási támogatás 1.Támogatásra normatív alapon jogosult az a személy, akinek a háztartásában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb A települési Az Összege minimum 2.500,- Ft. 2
3 normatív alapú 2. alanyi jogú 3. méltányosságból megállapított helyi lakásfenntarási támogatás összegének 150%-át (2010-ben Ft) feltéve hogy a lakásfenntartás elismert havi költsége a háztartás havi összjövedelmének 20%-át meghaladja. A normatív lakásfenntartási támogatás esetében a lakásfenntartás elismert havi költsége - az elismert lakásnagyság és az egy négyzetméterre jutó elismert költség szorzata. Az egy négyzetméterre jutó elismert havi költség évben 450,- Ft, - a normatív lakásfenntartási támogatás esetében elismert lakásnagyság - ha a háztartásban egy személy lakik, 35 nm - ha a háztartásban két személy lakik, 45 nm - ha a háztartásban három személy lakik, 55 nm - ha a háztartásban négy személy lakik, 65 nm - ha négy személynél több lakik a háztartásban, az előző pontban megjelölt lakásnagyság és minden további személy után 5-5 nm de legfeljebb a jogosult által lakott lakás nagysága. 2.Támogatásra jogosult az adósságkezelési szolgáltatásban részesülő személy. 3.Az rendeletében határozza meg a helyi lakásfenntartási támogatásra jogosultak körét a jogosultság jövedelmi határát, egyéb feltételeit. képviselőtestülete. e, melyhez a központi 90%-os mértékben kivéve helyi lakásfenntartási támogatás hozzájárul. 5. Adósságkezelési szolgáltatás 55. Az lakhatást segítő adósság-kezelési szolgáltatásban részesítheti azt a családot vagy személyt akinek az adóssága meghaladja az ,- forintot akinek legalább 6 havi tartozása van a lakhatási költségek körébe tartozó közüzemi díjak, közös költségek, lakbérhátralékok, hitelintézettel kötött lakáscélú kölcsönszerződésből fennálló hátralék esetében, amennyiben a tartozás a kérelem benyújtását megelőző 18 hónapban jött létre. Feltétel: adósságkezelési tanácsadáson való kötelező részvétel A települési képviselőtestülete. Az rendeletében szabályozza az adósságkezelési szolgáltatás részletes szabályait. Az e, melyhez a központi 90%-os mértékben hozzájárul. Mértéke nem haladhatja meg az adósság 75%-át és összege legfeljebb ,- Ft lehet. A támogatás nyújtható egy összegben vagy havi részletekben az adós vállalásától függően. 3
4 6. Ápolási díj 40. A tartósan gondozásra szoruló személyek otthoni ápolását vállaló nagykorú hozzátartozó ellátása. Ápolási díjra jogosult a jegyes kivételével a hozzátartozó, ha az ápolt önmaga ellátására képtelen, állandó felügyeletre, gondozásra szoruló súlyosan fogyatékos, ill. 18 év alatti tartósan beteg. Méltányosságból állapítható meg, ha az ápolt 18 év feletti tartósan beteg. A települési jegyzője, valamint méltányossági jogkörben az képviselőtestülete, a háziorvos igazolása és szakvéleménye alapján. Az e, melyhez a központi 90%-os mértékben kivéve méltányosságból megállapított ápolási díj hozzájárul. A súlyosan fogyatékos, valamint a 18. életévét be nem töltött tartósan beteg személyek ápolása esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegénél kevesebb nem lehet (28.500,-Ft), A fokozott ápolást igénylő súlyosan fogyatékos személy ápolása esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 130 %-a (37.050,- Ft), A 18 év feletti tartósan betegeknél az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80 %-ánál (22.800,- Ft), kevesebb nem lehet. Időtartama szolgálati időre jogosít, mivel 9,5 % nyugdíjjárulék levonásra kerül 7. Átmeneti segély 45. A települési képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható. A települési képviselőtestülete. Az e. Az átmeneti segély adható alkalmanként és havi rendszerességgel. Az alkalmankénti segély gyógyszertámogatásként, illetve az egészségbiztosítás által nem vagy csak részben támogatott egészségügyi szolgáltatás díjaként is megítélhető. A havi rendszerességgel adott átmeneti segély jövedelemkiegészítő támogatásként, rendszeres nevelési támogatásként, továbbá az rendeletében meghatározott más ellátási formaként is nyújtható. 4
5 8. Temetési segély 46. Aki a meghalt személy eltemetéséről gondoskodott, annak ellenére, hogy arra nem volt köteles, vagy tartásra köteles hozzátartozó volt ugyan, de a temetési költségek viselése saját, vagy családja létfenntartását veszélyezteti. A települési képviselőtestülete. Az e. Változó pénzösszeg, de a segély összege nem lehet kevesebb a helyben szokásos legolcsóbb temetés költségeinek 10 %-ánál, de elérheti annak teljes összegét, ha a temetési költségek viselése a kérelmezőnek vagy családjának a létfenntartását veszélyezteti. 5
6 II. természetben nyújtott szociális ellátások Típus Jogosultság Ki állapítja meg? Forrás Forma/összeg a) pénzbeli ellátás helyett 1. Lakásfenntartási támogatás az I/3. pontban leírtak szerint például: közüzemi díjak térítése, tüzelőutalvány Átmeneti segély 45. az I/6. pontban leírtak szerint A települési képviselő-testülete. Az e, melyhez a központi hozzájárul. például: élelmiszer, tankönyv biztosítása, gyermek-intézmény díjainak kifizetése, 3. Temetési segély az I/7. pontban leírtak szerint temetési költségek átvállalása 46. b) természetbeni ellátások 1. Köztemetés 48. A települési képviselő-testülete. Az e, melyhez a központi hozzájárul A haláleset szerint illetékes települési polgármestere gondoskodik az elhunyt személynek az eltemettetéséről, ha nincs, vagy nem lelhető fel az eltemettetésre köteles személy, vagy az eltemettetésre köteles személy az eltemettetésről nem gondoskodik. 6
7 2. Közgyógyellátás 49. Az egyéni havi gyógyszerkeret 2010-ben legfeljebb havi ,- Ft, az eseti keret évi 6.000,- Ft a) Alanyi jogon: az átmeneti gondozott, az átmeneti és tartós nevelésbe vett kiskorú, a rendszeres szociális segélyben részesülő egészségkárosodott személy, pénzellátásban részesülő hadigondozott és nemzeti gondozott, központi szociális segélyben részesülők, rokkantsági járadékban, I., II., csoportú rokkantságuk alapján nyugellátásban, illetve baleseti nyugellátásban részesülő, és az aki, vagy aki után eltartója, szülője magasabb összegű családi pótlékban részesül. A települési jegyzője. A közgyógyellátási igazolvánnyal rendelkező személy térítésmentesen jogosult a társadalombiztosítási támogatásba befogadott * egyes gyógyszerekre, gyógyszerkerete erejéig * gyógyászati segédeszközökre, protetikai és fogszabályozó eszközökre (ideértve a javítás költségeit is), valamint * az orvosi rehabilitáció céljából igénybe vehető gyógyászati ellátásokra. b) Normatív alapon jogosult közgyógyellátásra az a személy, akinek esetében a havi rendszeres gyógyító ellátásnak a megyei egészségbiztosítási pénztár által elismert térítési díja az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a 10%-át meghaladja (2010-ben 2.850,- Ft), feltéve, hogy a családjában az egy főre jutó havi jövedelem nem éri el az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (2010- ben ,- Ft), egyedül élő esetén 150%-át (2010-ben ,- Ft) A települési jegyzője. c) Méltányossági alapon: A jegyző méltányosságból állapítja meg a közgyógyellátást annak a szociálisan rászorult személynek, akinek esetében a települési rendeletében meghatározott feltételek fennállnak A települési jegyzője. + az e. 7
8 1. Rokkantsági járadék 83/1987. (XII. 27.) MT rendelet évi III. törvényben szabályozottakon kívüli ellátások Típus Jogosultság Ki állapítja meg? Forrás Forma/összeg A 18. életévét betöltött személy, aki a 25. életéve betöltése A lakóhely szerint illetékes előtt teljesen munkaképtelenné vált, illetve 80%-os nyugdíj-biztosítási (korábban 100%-os mértékű munkaképesség-csökkenés) igazgatóság. vagy azt meghaladó mértékű egészségkárosodást szenvedett Folyósítja a Nyugdíj-folyósító és nyugellátást, baleseti nyugellátást részére nem állapítottak Igazgatóság. meg. Egységes, jelenleg havi ,- Ft. 2. Átmeneti járadék 387/2007.(XII.23.) Korm.rend. A rokkantsági járadék folyósítása mellett jövedelmi és időbeli korlátozás nélkül lehet kereső tevékenységet folytatni. Átmeneti járadékra az a személy jogosult, akinek legalább 40 %-os mértékű egészségkárosodása ( ig 50%-os mértékű munkaképesség-csökkenés) a keresőtevékenység folytatásának időtartama alatt keletkezett, és ezzel összefüggésben a jelenlegi vagy az egészségkárosodását megelőző munkakörében, illetve a képzettségének megfelelő más munkakörben való foglalkoztatásra rehabilitáció nélkül nem alkalmas, és a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt öt éven belül eléri, és rendelkezik az öregségi nyugdíjhoz szükséges szolgálati idővel, és saját jogú nyugellátásra nem jogosult, és nem részesül rendszeres pénzellátásban, keresetkiegészítésben, átmeneti kereset-kiegészítésben, jövedelemkiegészítésben, átmeneti jövedelem-kiegészítésben, rendszeres szociális járadékban, bányász dolgozók egészségkárosodási járadékában, és keresőtevékenységet nem folytat, vagy az átmeneti járadékra való igény benyújtását megelőző négy naptári hónapra vonatkozó keresetének, jövedelmének havi átlaga nem haladja meg a mindenkori kötelező legkisebb munkabér összegének 80%- át. A járadékra jogosult tíz munkanapon belül köteles értesíteni a nyugdíjbiztosítási igazgatóságot ha keresőtevékenység folytatása esetén hat egymást követő hónapra vonatkozó keresetének, jövedelmének havi átlaga meghaladja a mindenkori kötelező legkisebb munkabér 80%-át. Azon személy esetében, A lakóhely szerint illetékes nyugdíj-biztosítási igazgatóság. Folyósítja a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság A jogosultnak az átmeneti járadékra való jogosultság időpontjáig megszerzett nyugdíjalapot képező jövedelem és szolgálati idő alapján kiszámított öregségi nyugdíjának - tekintet nélkül a magánnyugdíj-pénztári tagságra - 75%-a, de nem lehet kevesebb a rendszeres szociális járadék havi összegénél. 8
9 3. Rendszeres szociális járadék 387/2007. (XII.23.) Korm. rend. - akinek átmeneti járadékra, rendszeres szociális járadékra vagy a bányász dolgozók egészségkárosodási járadékára való jogosultságát a január 1-jét megelőzően hatályos rendelkezések szerint állapították meg, vagy - aki az átmeneti járadék, a rendszeres szociális járadék vagy a bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka iránti igényét december 31-éig benyújtotta, az átmeneti járadékot, a rendszeres szociális járadékot, illetve a bányász dolgozók egészségkárosodási járadékát a december 31-én hatályos szabályok szerint kellett megállapítani, illetve tovább folyósítani. Ezen személyek járadékra való jogosultságának a keresőtevékenységből származó kereset, jövedelem mértéke miatti megszüntetésére december 31-éig a december 31-én hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni. Rendszeres szociális járadékra az a személy jogosult, akinek legalább 40%-os mértékű egészségkárosodása( ig: 50%-os mértékű munkaképesség-csökkenés) a keresőtevékenység folytatásának időtartama alatt keletkezett, és ezzel összefüggésben a jelenlegi vagy az egészségkárosodását megelőző munkakörében, illetve a képzettségének megfelelő más munkakörben való foglalkoztatásra rehabilitáció nélkül nem alkalmas, és a rendszeres szociális járadék megállapításának időpontjában a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt még nem töltötte be, és rendelkezik a rokkantsági nyugdíjhoz életkora szerint szükséges szolgálati idő felével, és saját jogú nyugellátásra nem jogosult, és nem részesül rendszeres pénzellátásban, kereset-kiegészítésben, átmeneti kereset-kiegészítésben, jövedelem-kiegészítésben, átmeneti jövedelemkiegészítésben, átmeneti járadékban, bányász dolgozók egészségkárosodási járadékában, és keresőtevékenységet nem folytat, vagy a rendszeres szociális járadékra való igény benyújtását megelőző négy naptári hónapra vonatkozó keresetének, jövedelmének havi átlaga nem haladja meg a mindenkori kötelező legkisebb munkabér összegének 80%-át. A járadékra jogosult tíz munkanapon belül köteles értesíteni a nyugdíjbiztosítási igazgatóságot ha keresőtevékenység folytatása esetén hat egymást követő hónapra vonatkozó keresetének, jövedelmének havi átlaga meghaladja a mindenkori kötelező legkisebb munkabér 80%-át. Azon személy esetében, - akinek átmeneti járadékra, rendszeres szociális járadékra vagy a bányász A lakóhely szerint illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatóság. Folyósítja a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság. A január 1-jét követően megállapításra kerülő ellátás havi összege: ,- Ft Azok esetében, akik a 62. életévüket december 31-ig betöltik ,- Ft. 9
10 dolgozók egészségkárosodási járadékára való jogosultságát a január 1-jét megelőzően hatályos rendelkezések szerint állapították meg, vagy - aki az átmeneti járadék, a rendszeres szociális járadék vagy a bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka iránti igényét december 31- éig benyújtotta, az átmeneti járadékot, a rendszeres szociális járadékot, illetve a bányász dolgozók egészségkárosodási járadékát a december 31-én hatályos szabályok szerint kellett megállapítani, illetve tovább folyósítani. Ezen személyek járadékra való jogosultságának a keresőtevékenységből származó kereset, jövedelem mértéke miatti megszüntetésére december 31-éig a december 31-én hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni. 10
11 10. Bányász dolgozók egészségkárosodá si járadéka 387/2007. (XII.23.) Korm. rend. A bányász dolgozók egészségkárosodási járadékára az a személy jogosult, akinek egészségkárosodása legalább 29%-os mértékű, és - saját jogú nyugellátásra nem jogosult, és nem részesül rendszeres pénzellátásban, kereset-kiegészítésben, átmeneti kereset-kiegészítésben, jövedelem-kiegészítésben, átmeneti jövedelem-kiegészítésben, átmeneti járadékban, rendszeres szociális járadékban, és - a bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka megállapításakor keresőtevékenységet nem folytat, és - a keresőtevékenység megszűnését megelőzően megváltozott munkaképességére, illetve egészségkárosodására tekintettel a bányászokat megillető kereset-kiegészítésben vagy átmeneti kereset-kiegészítésben részesült. A járadékra jogosult tíz munkanapon belül köteles értesíteni a nyugdíjbiztosítási igazgatóságot ha keresőtevékenység folytatása esetén hat egymást követő hónapra vonatkozó keresetének, jövedelmének havi átlaga meghaladja a mindenkori kötelező legkisebb munkabér 80%-át. A lakóhely szerint illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatóság, folyósítja a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság A bányász dolgozók egészségkárosodási járadékának havi összege a megállapításkor megegyezik a járadék megállapítását megelőzően folyósított kereset-kiegészítés, átmeneti keresetkiegészítés összegével, de nem lehet magasabb, mint az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének háromszorosa (85.500,- Ft) 4. Vakok személyi járadéka 6/1971. (XI. 30.) Eü.M rendelet, 1032/1971. (VII. 14). Kormányhatározat 18. évét betöltött erősen látáscsökkent és vak személy, aki látását tartósan (1 év), ill. véglegesen elvesztette. Folyósítja a Magyar Állam-kincstár Regionális Igazgatósága Havi összege:15.360,- Ft július 01-től nincs új megállapítás 5. Házastársi pótlék és házastársi pótlékhoz járó kiegészítés Házastársi pótlékra az volt jogosult, akinek saját jogú nyugellátása a havi 9.670,- Ft-ot nem érte el, és a vele együtt élő házastársa az állandó özvegyi nyugdíjra jogosító életkort betöltötte vagy rokkant (67 % munkaképesség csökkenés) és akinek nyugellátása, baleseti nyugellátása, keresete, jövedelme az Folyósítja a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság Összege: ,- Ft. 11
12 89/1990. (V. 1.) MT rendelet özvegyi nyugdíj legkisebb összegét nem haladta meg. [187/1997. (X.31.) Korm. rendelet 12. (4) bek.] január 01-től nincs új megállapítás 6. Házastárs utáni jövedelempótlék 89/1990 (V. 1.) MT rendelet [187/1997. (X.31.) Korm. rendelet 12. (4) bek.] Az öregségi, rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjban részesülőnek a házastársa (élettársa) után akkor adták, ha egyébként jövedelme miatt házastársi pótlékra nem volt jogosult. Folyósítja a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság Összege: ,- Ft január0 1-től nincs új megállapítás 7. Cukorbetegek támogatása 18/1987. (XII. 24.) EüM rendelet Annak állapították meg, aki rendszeres inzulin vagy perorális antidiabetikus kezelt és 70. évét betöltötte, vagy I-II. cs. rokkant, vagy a kiemelten kezelt csoportba tartozik. Összege: 100,-Ft január 01-től nincs új megállapítás 12
13 8. Mozgáskorlátozottak közlekedési támogatása 164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet A súlyosan mozgáskorlátozott személy (3. évet betöltött, a közlekedési támogatás igénylése esetén 1 évet betöltött) ha az egy főre jutó, tárgyévet megelőző év havi átlag nettó jövedelme a tárgyév január 1-jén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 2,5-szeresét (71.250,- Ft) nem haladja meg. Formái: gépkocsiszerzési támogatás gépkocsi-átalakítási támogatás közlekedési támogatás A települési jegyzője. Szerzési támogatás: a gépjármű vételárának 60 %, max ,- Ft, Átalakítási támogatás: max ,- Ft, Közlekedési támogatás alapösszege 7.000,- Ft/év. Életkortól és aktivitástól, valamint kiskorú nevelésétől függően Ft ,- Ft - inaktív személy: 7.000,- Ft, - kiskorú ellátásáról gondoskodik: ,- Ft, - aktív korú,tanul vagy dolgozik ,- Ft, - aktív korú, tanul vagy dolgozik és kiskorú ellátásáról saját háztartásában gondoskodik: ,- Ft. 9. Parkolási igazolvány 218/2003.(XII.11.) Korm. rendelet Parkolási igazolványra jogosult az, aki - súlyos mozgáskorlátozott, - látási, értelmi, mozgásszervi fogyatékos, illetve autista, július 1-jét megelőzően vaknak, vagy - a magasabb összegű családi pótlékra jogosító betegségekről és fogyatékosságokról szóló rendelet szerint vaknak vagy gyengénlátónak, mozgásszervi fogyatékosnak, értelmi fogyatékosnak, vagy autistának minősül, és a minősítést szakvéleménnyel vagy szakhatósági állásfoglalással igazolja. A lakóhely szerint illetékes okmányiroda. 13
14 11. Fogyatékossági támogatás évi XXVI. tv. 22. Az a 18. életévét betöltött súlyosan fogyatékos személy jogosult, aki látási fogyatékos hallási fogyatékos értelmi fogyatékos mozgásszervi fogyatékos autista, illetőleg halmozottan fogyatékos és állapota tartósan vagy véglegesen fennáll, továbbá önálló életvitelre nem képes vagy mások állandó segítségére szorul. Magyar Államkincstár Regionális Igazgatósága. költségveté s Az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 65 %-a (18.525,- Ft) abban az esetben, ha látási fogyatékos értelmi fogyatékos mozgásszervi fogyatékos, az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80 %-a (22.800,- Ft) abban az esetben, ha halmozottan fogyatékos, vagy értelmi fogyatékos, vagy mozgásszervi fogyatékos, feltéve, hogy a súlyosan fogyatékos személynek az önkiszolgálási képessége teljesen hiányzik. 12. Baleseti járadék évi LXXXIII. tv. 57. Baleseti járadékra az jogosult, akinek üzemi baleset következtében tizenhárom százalékot meghaladó egészségkárosodása keletkezett, de baleseti rokkantsági nyugdíj, rehabilitációs járadék nem illeti meg. Ha az egészségkárosodás mértéke a húsz százalékot nem haladja meg, a baleseti járadék legfeljebb két éven át, ha meghaladja, az egészségkárosodás tartamára időbeli korlátozás nélkül jár. A szilikózisból és aszbesztózisból eredő és húsz százalékot meg nem haladó egészségkárosodás fennállása alatt a baleseti járadék időbeli korlátozás nélkül jár. A lakóhely szerint illetékes Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság folyósítja a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság Egészségbztosítási Alap A baleseti járadék mértéke az üzemi baleset okozta egészségkárosodás fokától függ. Az egészségkárosodás fokának megfelelően az 1. baleseti fokozatba tartozik az, akinek az egészségkárosodása százalék, a 2. baleseti fokozatba tartozik az, akinek az egészségkárosodása százalék, a 3. baleseti fokozatba tartozik az, akinek az egészségkárosodása százalék, a 4. baleseti fokozatba tartozik az, akinek az egészségkárosodása 39 százalékot meghaladó mértékű. A baleseti járadék összege a fent meghatározott fokozatok sorrendjében a havi átlagkereset nyolc, tíz, tizenöt, illetőleg harminc százaléka. 14
15 14. Álláskeresési járadék évi IV. tv Az állami foglalkoztatási szerv álláskeresési járadékot állapít meg annak a személynek, aki -álláskereső, -az álláskeresővé válását megelőző négy éven belül legalább háromszázhatvanöt nap munkaviszonnyal rendelkezik, vagy egyéni, illetőleg társas vállalkozói tevékenységet folytatott, feltéve ez utóbbi esetben, hogy vállalkozói tevékenysége alatt járulékfizetési kötelezettségének eleget tett, -rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjra nem jogosult, továbbá táppénzben nem részesül, munkát akar vállalni, de önálló álláskeresése nem vezetett eredményre, és számára az állami foglalkoztatási szerv sem tud megfelelő munkahelyet felajánlani. Az álláskeresési járadék folyósításának leghosszabb időtartama 270 nap. Állami Foglalkoztatási Szerv Összegét az álláskeresővé válást megelőző négy naptári negyedévben elért átlagkereset alapulvételével kell kiszámítani. A járadék összege - a folyósítási időtartam feléig, de legfeljebb 91 napig az így meghatározott járadékalap 60%-a, - a folyósítási időtartam második szakaszában a jogosultság kezdő napján hatályos kötelező legkisebb munkabér 60%-a. 15. Álláskeresési segély évi IV. tv. 30. Az álláskereső kérelmére álláskeresési segélyt állapítanak meg, ha - rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjra nem jogosult, továbbá táppénzben nem részesül, munkát akar vállalni, de önálló álláskeresése nem vezetett eredményre, és számára az állami foglalkoztatási szerv sem tud megfelelő munkahelyet felajánlani, és az álláskeresési járadékot részére legalább 180 nap időtartamra állapították meg, és annak folyósítási idejét kimerítette és a kérelmét az álláskeresési járadék folyósításának megszüntetésétől számított 30 napon belül benyújtotta. Ebben az esetben a segély folyósításának időtartama 90 nap, ha az álláskereső az ötvenedik életévét betöltötte 180 nap vagy - álláskeresővé válását megelőző négy éven belül legalább 200 nap jogosultsági idővel rendelkezik, és álláskeresési járadékra nem jogosult. A segély folyósításának időtartama ebben az esetben 90 nap vagy - a kérelem benyújtásának időpontjában a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséhez legfeljebb öt év hiányzik, és legalább 140 napon át álláskeresési járadékban részesült, és az álláskeresési járadék folyósítása időtartamát kimerítette. A segély ebben az esetben a nyugdíj jogosultságának megszerzéséig terjedő időtartamra folyósítható. Állami Foglalkoztatási Szerv Összege a kérelem benyújtásának időpontjában hatályos kötelező legkisebb munkabér 40%-a. Ha az átlagkereset az előbbi összegnél alacsonyabb volt, az álláskeresési segély összege az átlagkeresettel megegyező összeg. 15
16 16. Képzési támogatás évi IV. tv. Támogatható az állami foglalkoztatási szerv által felajánlott, vagy elfogadott képzése annak a személynek, a) aki álláskereső, b) aki 25. életévét - felsőfokú végzettségű személy esetén a 30. életévét - nem töltötte be, és a tanulói, hallgatói jogviszonya megszűnését követően munkanélküli járadékra nem szerzett jogosultságot, c) aki gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban, illetőleg terhességi gyermekágyi segélyben, gyermekgondozási díjban vagy ápolási díjban részesül, d) aki rehabilitációs járadékban részesül, e) akinek munkaviszonya várhatóan egy éven belül megszűnik, és ezt a munkaadó a munkavállalóval és az állami foglalkoztatási szervvel előzetesen írásban közölte, vagy f) aki közhasznú munkavégzésben vesz részt, és a képzésben való részvételt vállalja, továbbá g) aki munkaviszonyban áll és rendszeres foglalkoztatása képzés nélkül nem biztosítható. Állami Foglalkoztatási szerv Költségvetés Képzési támogatásként - az a)-b) pontban, valamint e)-g) pontban meghatározott személy részére keresetkiegészítés vagy keresetpótló juttatás, valamint a képzéssel kapcsolatos költségek megtérítése; - c)-d) pontban meghatározott személy, valamint a rendelkezésre állási támogatásra jogosult álláskereső részére az általános iskolai végzettség megszerzéséhez, vagy a szakképzés megkezdéséhez, a külön jogszabályban meghatározott bemeneti kompetenciák megszerzéséhez szükséges képzésben történő részvételhez a képzéssel kapcsolatos költségek megtérítése adható. A kereset-kiegészítés a képzést megelőzően elért átlagkereset és a képzés alatt elért kereset különbözetéig terjedhet. A keresetpótló juttatás összege nem lehet alacsonyabb a megállapításakor hatályos kötelező legkisebb munkabér 60 százalékánál, és nem haladhatja meg a megállapításakor hatályos kötelező legkisebb munkabér összegét. 17. Vállalkozói járadék évi IV. tv től az egyéni és társas vállalkozó részére a feltételek fennállása esetén álláskeresési járadékot állapítanak meg. 16
17 18. Krízishelyzetbe került személyek támogatása 136/2009. (VI.24.) Korm. rend. A támogatás megállapítása iránti igényt augusztus1-je és január 31-e között lehet benyújtani a lakóhely szerint illetékes jegyzőjéhez. Támogatásra jogosult a nagykorú személy, ha - a családjában a kérelem benyújtását megelőző hónapban az egy főre jutó havi jövedelem a minimálbér nettó összegét nem haladta meg, - részére a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény alapján nem folyósítanak öregségi nyugdíjat, rokkantsági nyugdíjat, baleseti rokkantsági nyugdíjat, rehabilitációs járadékot, özvegyi nyugdíjat, árvaellátást, szülői nyugdíjat, baleseti hozzátartozói nyugellátást, bányásznyugdíjat, korengedményes nyugdíjat, az egyes művészeti tevékenységet folytatók öregségi nyugdíját, szolgálati nyugdíjat, előnyugdíjat, mezőgazdasági szövetkezeti járadékot, mezőgazdasági szakszövetkezeti járadékot, és a mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű járadékát, és - a gazdasági válsághoz kapcsolódó, előre nem látható esemény következtében a családja mindennapi életvitelének fenntartását súlyosan veszélyeztető krízishelyzetbe került. Krízishelyzetnek minősül: súlyosan veszélyeztető krízishelyzetnek minősül különösen, ha a kérelmező - a munkahelyét szeptember 30-át követően elveszítette, - jövedelme a szeptember havi jövedelméhez képest 20%-ot elérő mértékben csökkent, - lakáscélú kölcsönszerződéséből eredő fizetési kötelezettsége a törlesztő-részlet szeptember havi összegéhez képest 20%-ot elérő mértékben emelkedett, vagy - egészségi állapota indokolja, vagy november 15-én a lakó- vagy tartózkodási helyeként a kérelmében megjelölt lakcímen a villamosenergiaellátásból lakossági fogyasztóként - az egyetemes szolgáltató szeptember 30-át követően hozott döntése eredményeként - ki van kapcsolva és az érintett ingatlanon a vezetékes gázszolgáltatás sem érhető el, vagy abból november 15-én lakossági fogyasztóként szintén ki van kapcsolva. Regionális Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a helyi jegyzőjének felterjesztése alapján Krízis Alap A támogatás összege legalább ,- forint, legfeljebb ,- forint, illetve különös méltánylásra okot adó körülmény fennállása esetén legfeljebb ,- forint. Fix, 50 ezer Ft összegű természetbeni támogatást igényelhet az, akinek háztartásában nem vehető igénybe semmilyen fűtési célú vezetékes energiaforrás (áram, gáz). 17
18 3. Gyermekek után járó ellátások az évi LXXXIV. törvényben szabályozott ellátások (Családok támogatásáról) 1. Anyasági támogatás Típus Jogosultság Ki állapítja meg? Magyar Az anya, ha min. 4 alkalommal (koraszülés esetén egyszer) részt vett Államkincstár terhesgondozáson (e nélkül is, ha igazolja, hogy 5 hónapig külföldön tartózkodott) Regionális Igazgatósága évi LXXXIV.tv tól. 2. Gyermekgondozási segély (GYES) évi LXXXIV. tv. 20. A szülő, a nevelőszülő, a gyám, a 16. életévét betöltött kiskorú szülő,(ha a gyermek gyámjával nem él közös háztartásban, és a szülői ház elhagyását a gyámhivatal engedélyezte) a gyermek 3. életévének betöltéséig, tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos gyerek esetén 10 éves koráig. Ikergyermekek esetén a gyermekek tankötelessé válása évének végéig. Nagyszülő május 1-től jogosult lehet a GYES-re, ha a gyermek - első életévét betöltötte, továbbá - gondozása, nevelése a szülő háztartásában történik, valamint - szülei a GYES-ről lemondanak és - egyetértenek abban, hogy az ellátást a nagyszülő vegye igénybe. Méltányosságból A Kincstár vezetője megállapíthatja: a gyermeket nevelő személynek: ha a gyermek szülei a gyermek nevelésében 3 hónapot meghaladóan akadályoztatva vannak, megállapíthatja, meghosszabbíthatja: a gyermek általános iskolai tanulmányainak megkezdéséig, legfeljebb azonban a gyermek 8. életévének betöltéséig, ha a gyermek betegsége miatt a gyermekek napközbeni ellátását biztosító intézményben nem gondozható. A április 30-át követően született gyermekek esetén a 18 Magyar Államkincstár Regionális Igazgatósága Forrás Forma/összeg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 225 %-a (64.125,- Ft), ikergyermekek esetén gyermekenként a 300% -a (85.500,- Ft) Az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegével azonos, ,- Ft. Ikergyermekek esetén az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 200%-a, ,- Ft. 9,5 % nyugdíjjárulék levonásra kerül, ezért a folyósítás időtartama szolgálati időnek minősül.
19 gyermekgondozási segélyt a gyermek második életévének betöltéséig lehet megállapítani. (A gyermekgondozási segély folyósítási idejének csökkentése az iker gyermekeket, valamint a tartósan beteg, illetőleg súlyosan fogyatékos gyermeket nevelő szülőket nem érinti.) 3. Gyermeknevelési támogatás (GYET) évi LXXXIV. tv tól. 4. Családi pótlék évi LXXXIV.tv. 6. -tól Jogosult az a szülő, aki három vagy több kiskorú gyermeket nevel és a legkisebb gyerek 3 és 8 év közötti május 1-jén hatályba lépő rendelkezés szerint a április 30-át követően született gyermekekre tekintettel a gyermeknevelési támogatást a legkisebb gyermek második életévének betöltésétől nyolcadik életévének betöltéséig állapítják meg. A gyermeknevelési támogatás folyósítása alatt kereső tevékenységet napi 4 órában lehet folytatni, illetve időbeli korlátozás nélkül, ha a munkavégzés otthon történik. Jogosult: - a vérszerinti, az örökbefogadó szülő, a szülővel együtt élő házastárs, - az a személy, aki a saját háztartásában nevelt gyermeket örökbe kívánja fogadni, és az erre irányuló eljárás már folyamatban van (továbbiakban együtt szülő) - a nevelőszülő, a hivatásos nevelőszülő és a gyám, - a 16. életévét betöltött, a szülői házat gyámhivatali engedéllyel elhagyó kiskorú szülő a saját háztartásában nevelt gyermek után - a még nem tanköteles, - tankötelezettsége megszűnéséig a tanköteles, - középiskolai, szakiskolai tanulmányokat folytató (legfeljebb 23.életévének betöltéséig) a saját háztartásában nevel gyermekre tekintettel - az a személy, akihez a gyermeket a gyámhivatal ideiglenes hatállyal elhelyezte, - a vagyonkezelői joggal felruházott gyám, illetve a vagyonkezelő eseti gondnok a gyermekotthonban, a javítóintézetben nevelt, vagy a büntetésvégrehajtási intézetben lévő, gyermek-védelmi gondoskodás alatt álló gyermek (személy) után - a szociális intézmény vezetője az intézményben elhelyezett gyermek (személy) után, továbbá jogosult lesz a fentieken túl: Családi pótlékra saját jogon jogosult - a 18. életévét betöltött, tartósan beteg, ill. súlyosan fogyatékos személy, - az a közoktatási intézményben tanulmányokat folytató nagykorú személy, - akinek mindkét szülője elhunyt 19 Magyar Államkincstár Regionális Igazgatósága Magyar Államkincstár Regionális Igazgatósága Az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összege ( Ft). (9,5 % nyugdíjjárulék levonásra kerül, a folyósítás időtartama szolgálati időnek minősül) Az ellátás havi összege: egy gyermekes család esetén ,- Ft egy gyermeket nevelő egyedülálló esetén ,- Ft két gyermekes család esetén (gyermekenként) ,- Ft két gyermeket nevelő egyedülálló esetén (gyermekenként) ,- Ft három vagy többgyermekes család esetén (gyermekenként) ,- Ft három vagy több gyermeket nevelő egyedülálló esetén (gyermekenként) ,- Ft a gyermekotthonban, javítóintézetben vagy büntetés-végrehajtási intézetben lévő, gyermekvédelmi gondoskodás alatt álló, valamint szociális intézményben élő, nevelőszülőnél, hivatásos nevelőszülőnél elhelyezett gyermek esetén ,- Ft
20 - akinek a vele egy háztartásban élő hajadon, nőtlen, elvált vagy házastársától különélő szülője elhunyt, - aki kikerült az átmeneti vagy tartós nevelésből, akinek a gyámsága nagykorúvá válása miatt szűnt meg, - aki szülőjével nem él egy háztartásban. 5. Magasabb összegű családi pótlék évi LXXXIV. tv. Tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos: az a 18 évesnél fiatalabb gyermek, aki az 5/2003.(II.19.) ESZCSM rendeletben meghatározott betegsége, illetve fogyatékossága miatt állandó vagy fokozott felügyeletre, gondozásra szorul, az a tizennyolc évesnél idősebb személy, aki tizennyolcadik életévének a betöltése előtt munkaképességét legalább 67%-ban elvesztette, illetve legalább 50%-os mértékű egészségkárosodást szenvedett, és ez az állapot egy éve tart, vagy előreláthatólag legalább egy évig fennáll. Magasabb összegű családi pótlékot folyósítanak 1500 gramm születési súly alatt született gyermekek után 3 éves korig különös betegség nélkül is. Magyar Államkincstár Regionális Igazgatósága Tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos gyermek esetén ,- Ft Tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos gyermeket nevelő egyedülálló esetén esetén ,- Ft 18 éven felüli tartósan beteg, illetve súlyosan fogyatékos személy esetén ,- Ft, 20
1. 1993. évi III. törvény ellátásai ( a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról ) I. szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások Típus Jogosultság Ki állapítja meg? Forrás Forma/összeg
SZOCIÁLIS TÁMOGATÁSOK 1. 1993. évi III. törvény ellátásai (a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról) 2. 1993. évi III. törvényben szabályozottakon kívüli ellátások 3. 1997. évi XXXI. törvényben
Szociális ellátások 2011.
Szociális ellátások 2011. Nem könnyű eligazodni a jogszabályok sokaságában, sem az ellátásokban érintetteknek, sem az ügyintézőknek, sem az ellátások iránt érdeklődőknek. Szociális ellátórendszerünk meglehetősen
Szociális ellátások 2010.
Szociális ellátások 2010. Nem könnyű eligazodni a jogszabályok sokaságában, sem az ellátásokban érintetteknek, sem az ügyintézőknek, sem az ellátások iránt érdeklődőknek. Szociális ellátórendszerünk meglehetősen
Szociális természetbeni és pénzbeli ellátások. Pénzbeli ellátások 1993. évi III. törvény alapján (a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról)
Szociális természetbeni és pénzbeli ellátások A mai magyar szociális ellátásokat érintő jogszabályokban való eligazodást nagyban nehezíti az ellátórendszerek szerteágazósága, a gyakori jogszabály változások,
Szociális és Munkaügyi Minisztérium A Minisztérium postacíme: 1373 Budapest, Postafiók 609. A Minisztérium központi telefonszáma: 475-5800 (Akadémia u. ép.) 472-8000 (Alkotmány u. ép.) A Minisztérium honlapjának
Szociális és Munkaügyi Minisztérium A Minisztérium postacíme: 1373 Budapest, Postafiók 609. A Minisztérium központi telefonszáma: 472-8000 (Alkotmány u. ép.) A Minisztérium honlapjának íme: www.szmm.gov.hu
Tartalomjegyzék. 3. Gyermekek után járó ellátások 21. Különféle törvényekben szabályozott ellátások 21.
Tartalomjegyzék Bevezetés 1. 1. 1993. évi III. törvény (Szoc.tv.) ellátásai 2. I. szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások 2. 1. rendszeres szociális segély 2. foglalkoztatást helyettesítő támogatás
Szociális ellátások 2012. 1. 1993. évi III. törvény ellátásai ( a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról ) I. szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások Típus Jogosultság Ki állapítja
SEGÍTSÉG A BAJBAN. A mányi polgárok által igénybe vehető szociális ellátások. Szerkesztette: Dr. Majoros Ildikó jegyző. Mány, 2009.
SEGÍTSÉG A BAJBAN A mányi polgárok által igénybe vehető szociális ellátások Szerkesztette: Dr. Majoros Ildikó jegyző Mány, 2009. október I. Rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény Rendszeres gyermekvédelmi
3. Gyermekek után járó ellátások 18. Az 1998. évi LXXXIV. törvényben szabályozott ellátások 18. 1. anyasági támogatás 2. gyermekgondozási segély