Szmog – Wikipédia
(Szmogriadó szócikkből átirányítva)
Szmog - Budapest, 2017.01.26 - 12 óra
Szmog New Yorkban
A szmog a környezetszennyezés miatt kialakuló füstköd (az angol smoke [füst] és fog [köd] szóösszetételeként keletkezett kifejezés). A földrajzi és időjárási körülményektől, valamint a levegőben található szennyezőanyagoktól függően kétféle füstködöt különböztetünk meg. Elnevezésük oxidáló/redukáló hatásuk, ill. első észlelési helyük (London és Los Angeles) alapján történik. A szmog kialakulását úgy hárítják, hogy különböző biztonsági óvintézkedéseket tesznek pl.: kötelező szűrőberendezés(katalizátor), vagy páros napokon páros számra végződő rendszámú autók közlekedhetnek.
1 A redukáló (London-típusú) szmog
2 Az oxidáló (Los Angeles-típusú) szmog
A redukáló (London-típusú) szmogSzerkesztés
-3 – +5°C közötti hőmérséklet
Súlyos egészségügyi következményei a szmognak: asztma (légúti érzékenység bizonyos anyagokra), halálos kimenetelű tüdőödéma. 1990 januárjában Budapesten és Miskolcon is észleltek ilyen típusú füstködöt.
Az oxidáló (Los Angeles-típusú) szmogSzerkesztés
A szennyező anyagok az ultraibolya sugárzás hatására fotokémiai reakciókat indítanak el, amelynek során NO2 és ózon (O3), majd szabad gyökök, hidrogén-peroxid és PAN (peroxi-acetil-nitrát) keletkezik. Ezen anyagok hatására létrejön a füstköd. A folyamat rendszerint a reggeli csúcsforgalom idején kezdődik, a koncentrációmaximumot a déli órákban éri el.
Ha a PAN koncentrációja tartósan magas (> 0,02 ppm), az rövid idő alatt a vegetáció, az emberi egészség károsodásához, továbbá a katalizátor fémek és az épített környezet korróziójához vezet.
Jellemző előfordulási terület a nagy forgalmú, száraz, napfényes nyarú térség, különösen, ha egy olyan katlanban helyezkedik el, amiben a levegő megreked (ilyen például Los Angeles). Európában Athénra jellemző.
A fotokémiai szmog erősen irritálja a nyálkahártyát, az ózon pedig károsan hat mind a növényekre, mind az állatokra és az emberre. A fotokémiai füstköd 25-35 °C hőmérséklet, alacsony páratartalom és 2 m/s alatti szélsebesség esetén jöhet létre. Ilyen típusú szmogot először 1985-ben észleltek Magyarországon.
A szennyező anyagok feldúsulását a városi levegőben nagyban elősegíti a hőmérséklet-inverzió jelensége, így ez is fő okozója a füstködök kialakulásának.
A Wikimédia Commons tartalmaz Szmog témájú médiaállományokat.
Dr. Papp Sándor: Szervetlen kémia II. (4. Környezeti kémia)
Sulinet: Szmog
tiszta.levego.hu: Szmog
Magyar találmány, ami megoldhatja a világ nagyvárosainak szmog-gondjait (Hozzáférés: 2017. november 7.)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Szmog&oldid=21933091”
Utoljára szerkesztve 2019. november 13., 20:48-kor