Kampány az ózonréteg védelméért
Szeptember 16-án, az Ózonréteg Védelmének Világnapján – a Montreali Jegyzõkönyv aláírásának évfordulóján – országszerte nagyszabású megmozdulásokat szerveztek a helyi civil környezetvédõ szervezetek részvételével. Ugyanaznap sajtótájékoztatóval egybekötött szimpózium keretében neves szakértõk osztották meg tapasztalataikat az ózonréteg védelmének elméleti és gyakorlati kérdéseirõl, különös tekintettel a magyarországi viszonyokra. A kampány további célja, hogy a lakosságban és a szakemberekben egyaránt kialakítsa, illetve elmélyítse az ózonkárosító anyagokat tartalmazó készülékek kezeléséhez nélkülözhetetlen felelõsségérzetet.
A CFC diadalútja
Az 1930-as években kifejlesztett halogénezett szénhidrogének, a CFC-k forradalmasították a hûtõ- és klímatechnikai ipart. A korábban használt anyagokhoz képest ezek a vegyületek jó hûtõképességük mellett stabilak, nem mérgezõek és nem gyúlékonyak. Ezek a gázok kiváló tûzoltó anyagok különféle típusú tüzekhez. Kímélik a tárgyakat és értékes berendezéseket, szennyezõdést nem okoznak, villamos szigetelõképességüknél fogva elektromos tüzeknél is alkalmazhatók.
Ezek az anyagok századunk második felében világszerte elterjedtek, s a gazdasági élet számos területén – például aeroszolként, a mûanyag habok gyártása során, a hûtéstechnikában, oldószerként, tûzoltásnál, talajfertõtlenítésnél – használták, illetve használják ezeket ma is világszerte. Mégsem válhattak ideális hûtõ- illetve tûzoltó anyaggá, idõvel ugyanis kiderült, jelentõs környezetkárosító hatásuk van.
A CFC-k környezeti hatásai
A CFC-ket tartalmazó különféle berendezések használata, karbantartása során, valamint a szivárgások miatt ezek a gázok a légkörbe ürülnek. A freon és a halon körülbelül tíz év alatt jut fel a földfelszínrõl az ózonpajzshoz, és ott akár harminc évig is aktívan bontja az ózonréteget. A freon esetében a molekulák kötései a magaslégkörbe érve a Nap ibolyántúli sugárzásának hatására megbomlanak, és agresszív tulajdonságú szabad klórgyökök hasadnak le róluk. Egy klórgyök akár százezer ózonmolekula lebontásában is részt vehet, mielõtt elhagyja a Föld légkörét. Becslések szerint a gyártás és felhasználás azonnali leállítása esetén is még néhány évtizedig folytatódik az ózon bomlása.
A tudománynak sikerült megoldást találni az ózonréteg ritkulásának megállítására. Elõállították azokat az anyagokat, amelyekkel helyettesíteni lehet az ózonkárosító vegyületeket, és kidolgozták azokat a módszereket is, amelyekkel a meglévõ veszélyes anyagok légkörbe jutását ki lehet küszöbölni.
Az ózonpajzs megóvására 1987-ben megszületett a Montreali Jegyzõkönyv, amely évekre elõretekintve szabályozza az ózonkárosító anyagok gyártását, kereskedelmét és felhasználását. A nemzetközi egyezmények következetes betartása eredményeképpen a magaslégköri ózon mennyisége egyre lassabb ütemben csökken. A 80-as években az egész világon megkezdték az ózonkárosító anyagok gyártásának és kereskedelmének visszaszorítását.
Az egyezmény betartása
Magyarország már 1989-ben csatlakozott a Montreali Jegyzõkönyvhöz, és azóta következetesen eleget tesz az ózonréteg védelme érdekében hozott valamennyi nemzetközi elõírásnak. A Környezetvédelmi Minisztérium a 22/1993. (VII. 20.) KTM-rendelettel és módosításaival, melyek mindenben megfelelnek a Montreali Jegyzõkönyv és elõírásainak, megteremtette a jogszabályi alapot az ózonkárosító anyagok felhasználásának visszaszorításához.
Hazánkban nem gyártunk ózonkárosító anyagokat, a belföldi felhasználást importból fedeztük. 1993. július 1-jétõl a hazai vállalatok az ózonkárosító anyagok közül csak kivételes esetekben alkalmaznak aeroszol hajtógázként CFC-vegyületeket, a merev polisztirol habok gyártásánál pedig megszûnt a felhasználásuk. 1994. január 1-jétõl kezdõdõen hazánkban nem töltenek újonnan gyártott halonokat tûzoltó készülékekbe. Tilos az újonnan gyártott CFC-k külkereskedelme, és rendszeresen jelentjük az ózonkárosító anyagok felhasználását, valamint a regenerált anyagok külkereskedelmét a nemzetközi ózon-titkárságnak. Itthon ma már csak ózonbarát hûtõgépeket árusítanak. Az intézkedések eredményeképpen az ózonréteget legnagyobb mértékben veszélyeztetõ új anyagok magyarországi felhasználása elenyészõ.
Az ózonréteget csak igen kis mértékben károsító úgynevezett lágy freonok, mint átmeneti kiváltó anyagok, felhasználását engedélyezi a rendelet, de csak az évrõl évre csökkenõ felhasználható mennyiségben, így 2002-2010 között fokozatosan meg fog szûnni az alkalmazásuk. A rendelet korlátozza a talajfertõtlenítõ szerként használt metilbromid mennyiségét is.
A regenerált ózonkárosító anyagok felhasználását nem korlátozták. Fontos része a rendeletnek, hogy a hûtõ- és klímatechnikai berendezések karbantartásakor kötelezõvé teszi a zárt technológia alkalmazását, vagyis az ózonkárosító hûtõközeg megfelelõ eltávolítását a berendezésbõl, mielõtt a hûtõkört megbontanák. Megvalósult a szerelõk és karbantartók környezetvédelmi oktatása. A hûtõgépszerelõk a környezetvédelmi tanfolyam elvégzését úgynevezett zöldkártyával tudják igazolni. Ezek a szakemberek olyan berendezéseket használnak, amelyek lehetõvé teszik a zárt rendszerû javítást, azaz a javítás során nem engedik ki az ózonkárosító anyagokat a levegõbe. Minden esetben ellenõrizzük, hogy ez valóban így történik-e! A tûzoltó készülékek éves felülvizsgálatát csak az erre kijelölt zárt rendszerû mûhelyben végeztessük!