Droghasználat és serdülőkor - PDF
Droghasználat és serdülőkor
Download "2015.06.24. Droghasználat és serdülőkor"
1 Droghasználat és serdülőkor Dr. Grezsa Ferenc Károli Gáspár Református Egyetem Pszichológiai Intézet 1. Vallásos megítélés 2. Orvosi megítélés 3. Bűnügyi megítélés 4. Mélylélektani megítélés 5. Viselkedés-lélektani megítélés 6. Rendszerelvű megítélés 7. Társadalomkritikai megítélés 8. Elfogadó megítélés 9. Pszichiátriai megítélés 10.Holisztikus (komplex) megítélés 1. Vallásos megítélés bűn rossz / helytelen viselkedés kezelés vallásos segítséggel cél a megváltoztatás 2. Orvosi megítélés betegség krónikus betegség alanya a beteg szomatikus függőség fennmarad kezelés: részben gyógyszerrel 3. Bűnügyi megítélés bűncselekmény alanya a bűnöző értékhiányt jelez kezelés: büntetés keretében kötelező kezelés, átnevelés cél: a drogok száműzése a társadalomból 4. Mélylélektani megítélés gyermekkori lelki sérülések következménye kezelés: pszichoterápia cél: teljes gyógyulás 5. Viselkedés-lélektani megítélés önkontroll elvesztéséből származó helytelen viselkedés kezelés: másfajta viselkedés megtanulása 1
2 6. Rendszerelvű megítélés a családi problémákra, a társadalmi környezetre adott válasz együttes függőség: a problémát a környezet tartja fenn kezelés: rendszer terápiák cél: harmónia a családdal, a környezettel 7. Társadalomkritikai megítélés a társadalom, a (rossz) társadalmi szerkezet következménye kezelés: a társadalomra, a társadalmi szerkezet változtatására irányul cél: igazságos, egyenlőségen alapuló társadalmi szerkezet megteremtése 8. Elfogadó megítélés eltérő életstílus, eltérő értékek a használat a rá adott reakciók miatt válik függőséggé kezelés: legalizálás, kontrollált használat cél: az eltérő viselkedés normalizálása 9. Pszichiátriai megítélés pszichiátriai rendellenesség depresszió, pszichózis, poszt traumás stressz tünete droghasználat: öngyógyítás alanya a pszichiátriai beteg kezelés: gyógyszer, pszichoterápia Az életprevalencia-értékek alakulása %-ban 9 11 osztályos tanulók körében (HBSC ) 10. Holisztikus (komplex) megítélés biológiai pszichológiai társadalmi jelenség az egyensúlyát vesztett lény kezelés: új egyensúly keresése a droghasználóval együtt 2
3 Tiltott és legális szerek életprevalencia-értéke 16 éves diákok körében (%) A tiltottszer-fogyasztás életprevalencia-értékének változása 16 éves diákok körében nemenként, A marihuána havi prevalencia értékei 16 éves diákok körében, nemenként , (%) Fogyasztási típusok Absztinens Kísérletező Szociális, rekreációs Helyzetfüggő Intenzifikált Kényszeres ALAPFOGALMAK A drogok felosztása Pszichoaktív drogok 1. Kábítószerek 2. Kábítószer pótlók 3. Egyéb (új pszichoaktív szerek) ALAPFOGALMAK Pszichoaktív drogok (WHO) Ópiátok Kannabiszok Amfetaminok (szintetikus, fél-szintetikus) Kokain (stimulánsok) Barbiturátok Alkohol Szerves oldószerek Egyéb (pl. gyógyszerek, új pszichoaktív szerek, dizájner drogok stb.) 3
4 Problémakezelés, megküzdés (Lazarus) Kognitív értékelés (elkerülés) Probléma fókuszálás (tanácskérés) Érzelem központú kezelés (élménykeresés) Problémakezelés, megküzdés Problémaközpontú ~ Esély a helyzet befolyásolására (elkerülés / változtatás) A probléma meghatározása Lehetséges megoldási módok mérlegelése Konkrét megoldás kiválasztása Végrehajtás tárgyalás (meggyőzés, alku) cselekvés (a probléma megoldása érdekében) kivárás, óvatosság Önmagunk változása (pl. tanulás) Problémakezelés, megküzdés Érzelemközpontú ~ Cél: az érzelmi hatások enyhítése, a helyzet értelmezésének megváltoztatása. (A fájdalom enyhítése) Példák fizikai aktivitás, panaszkodás, támaszkeresés, kibeszélés, figyelmünk elterelése, tagadás, a probléma félre tétele, a helyzet jelentésének megváltoztatása, humor, vallásos hit, szerhasználat személyiség 1. Szomatikus 2. Pszichés Kielholz háromszög drog Függőségi típusok társas környezet Pszichodinamikai modell 1. Az érzelmi szabályozás zavara Öngyógyítás Orális fixáció A realitáshoz való alkalmazkodás zavara Önértékelési zavar (nárcisztikus jellegű) Tárgykapcsolati zavar (félelem a leválástól) A veszélyérzet zavara 2. Tanulás-lélektani modell SZORONGÁS ingerkereső magatartás mintakövetés pozitív megerősítés rátanulás 4
5 Szenvedélybetegségek háttértényezők (Erdős Eszter nyomán) genetikai tényezők lélektani tényezők gyermekkori és serdülőkori lelki problémák lakóhely korai dohányzás és alkoholfogyasztás CSALÁD (legnagyobb hatású) kortárs hatás kulturális (társadalom viszonya a szerhasználathoz) személyiségzavarok, pszichopatológiás kórképek Drogkarrier 1. Kipróbálás 2. Újabb használat mennyiség, gyakoriság különböző szerek, abuzív (visszaélő) fogyasztás 3. Függőség tolerancia, elvonási tünetek, élmények megváltozása MINDEZEK KÖLCSÖNHATÁSA Drogkarrier tervezettnél nagyobb mennyiség / hosszabb ideig tartó használat késztetés / sikertelen próbálkozás az abbahagyásra ideje nagy része erre megy el egyéb eddigi tevékenységek háttérbe szorulnak kontrollvesztés (iskola, munkahely, autóvezetés stb.) problémák ellenére is használ testi-, pszichés- és magatartási tünetek Személyiségproblémák (Erdős Eszter nyomán) nem megfelelő önismeret alacsony önértékelés bűntudat (kompenzáció) súlyos függőségi igény! Kívülről vár tanácsot: mit csináljon, a boldogságot másoktól várja, mi jó? mi rossz? megerősítést / választ kívülről vár szorongás rossz stressz kezelési készség örömszerzési források hiánya a valóságban Személyiségproblémák (Erdős Eszter nyomán) személyiség beszűkül a drogfogyasztásra (hogyan szerezzen anyagot?) minden más értékrend elveszíti fontosságát (pl. család, munkahely, gyerekek ) a személyiség szociopátiás irányba változik (nem érdekli a másik ember, meglopja stb.) A függő mivolt egyre jobban előtérbe kerül (az alapszemélyiség problémája szerfogyasztás meglévő személyiségprobléma ) Védő tényezők Család Óvó, biztonságot nyújtó kapcsolatok Szülők iránti érzelmi kötődés Szülői figyelem, törődés ( monitorozás ) Állandó, stabil lakhatás Drogmentes minta Egészség iránti viszonyulás 5
6 Védő tényezők Közösség Jó közösségi hálózatok Szociális ügyesség Mentálisan egészséges környezet Iskola Rendszeres iskolába járás, jelenlét Elvárásoknak megfelelő viselkedés Iskolai előmenetel Tanulás, érdeklődés Védő tényezők Személyiség jellemzők Elutasító viszonyulás Lelkiismeretesség Barátságosság Spiritualitás (lerészegedéssel szemben) Reális önismeret, önértékelés Biztos önazonosság Védő tényezők Hétvége és szabadidő eltöltés Tanulás Sportolás Sport Életvezetés, szabadidő eltöltés Korai szexuális kapcsolat Kockázatos szórakozóhelyek (pl. kocsma) látogatása Deviáns kortárs környezet Kockázati tényezők Iskolai közeg Sok barát Nagy népszerűség Barát szerhasználata Kortársak szerhasználata Iskolai kudarcok Nem megfelelő tanár - diák kapcsolat Kockázati tényezők Kockázati tényezők Család Alkoholizáló családtag Kimaradás otthonról Bántalmazás Szülők iránti kötődés hiánya Személyiség Neurotikus személyiségjegyek (feszültség, szorongás, fokozott nárcizmus, teatralitás, egoizmus, materiális értékrendszer, azonnali szükségletkielégítés: vö.: önimádat társadalmi Lasch) Neurotikus tünetek Szenzoros élménykeresés 6
7 Legerősebb hatótényezők ( osztályosoknál egyaránt) Deviáns baráti szituációk száma (csavargás, károkozás, fenyegetés, agresszió, szerfogyasztás) Bántalmazás Apai és anyai kötődés együttes mutatója Szexuális kapcsolatok korai kialakítása Kábítószer használat iránti viszonyulás Testvér dohányzása Testvér és legjobb barát alkoholizálása Legerősebb hatótényezők ( osztályosoknál egyaránt) Környezet viszonyulása a szerhasználat iránt A család viszonya az egészséghez Szülői törődés ( monitorozás ) Otthonon kívül töltött esték és délutánok száma Tanulmányi átlag Iaskolai magatartás és szorgalom Tanulási motiváció Lelkiismeretesség és neuroticizmus. Leginkább veszélyeztetett: az elutasított típus GYENGE / ROSSZ: családi törődés, családi légkör, elfogadottság, problémaközpontú megoldási módok, spiritualitás, pályakép KEVESEBB: barátság, lelkiismeretesség, barátságosság, életcél TÖBB: deviáns barát, befelé fordulás, érzelmi bizonytalanság, szenzoros élménykeresés, robbanékonyság, szórakozás, hajlam a bántalmazásra EGYÉB: ellenkező neműeknek nem tetszés, de szexuális tapasztaltság Leginkább védett típus AMI VAN / JÓ: kötődés, családi légkör, önértékelés, népszerűség, barát, bensőséges kapcsolatok, nyitottság, barátságosság, lelkiismeretesség, szarhasználat iránti elutasító viszonyulás, átlagos hit és probléma megoldási képesség AMI NINCS / KEVÉS: deviáns barát, neuroticizmus, hajlam a bántalmazásra, robbanékonyság, szenzoros élménykeresés, korai szexuális élet, közvetlen környezetben dohányos / alkoholizáló személy Iskolai drogmegelőzés javasolt célcsoportok Gyenge tanulók Magatartási problémákkal jellemezhető, robbanékony, bántalmazó, hiperaktív tanulók Gyengén kötődő, családi problémákkal küzdő gyermekek Azon fiatalok, akik nagyon sok időt töltenek szórakozással Iskolai drogmegelőzés célok Ismeretterjesztés, egészségügyi ismeretek bővítése Készségfejlesztés, önértékelés erősítése Ismeretek tantervbe illesztése, irányelvek (szabályozás), pozitív támogató környezet kialakítása (ÖNMAGÁBAN EGYIK SEM HATÉKONY) 7
8 Hatékony iskolai drogmegelőzés KEZDETE: mikor még csekély a fogyasztás TÖBBFÉLE MEGKÖZELÍTÉSI MÓD (ismeretek + készségek + közösségi szabályozó hatások érvényesítése) LEGALÁBB 10 TALÁLKOZÁS Legalább egyszeri UTÓELLENŐRZÉS AKTÍV / KÍSÉRLETEZŐ TANULÁS Ott zajlik, ahol a fiatalok vannak (Társadalom) lélektani alapokra épül Hatékony iskolai drogmegelőzés Tanárok képzése Szülőprogramok Korosztályos oktatás Média részvétele DE Hatások rövid-távúak! A hatás drogfajták szerint eltérő lehet! LEGFONTOSABB: A HITELESSÉG! Drog-megelőzési stratégiák Kínálatcsökkentés Keresletcsökkentés Ártalomcsökkentés HIV Hepatitis Kriminalizálódás Dealerré válás Függőség mintájának terjesztése Hatékony drogmegelőzési modellek Családi színtér Felkészítés, tanácsadás, képzés szülőknek Speciális csoport programok családoknak (szexuális és fizikai abúzusok, gyermekkori problémás viselkedés) Drogfogyasztás modelljének ellensúlyozása Óvodai színtér Szerhasználat modelljének ellensúlyozása Kortárscsoport nyomásának ellensúlyozása Önértékelés támogatása Hatékony drogmegelőzési modellek Iskolai színtér Önismeret fejlesztése Önértékelés erősítése Elszigetelődés elkerülése Készségfejlesztés (pl. kommunikáció, konfliktuskezelés) Teljesítményzavarok kezelése Nemi szerep gyakorlása Szereptanácsadás, konzultáció, terápia Hatékony drogmegelőzési modellek Ifjúsági szervezetek színtere Feladatvállalás segítő munkában (egyházak, lakóhely) Találkozási, tartózkodási helyek (mozgás, sport, zene, tánc) Segítő szervezetekhez fordulás (tanácsadás, terápia, szociális munka, utcai munka, kortárs segítés) 8
9 Hatékony drogmegelőzési modellek Alapelvek 1. Egészségfejlesztési paradigma 2. Általános lelki egészségi stratégia (nem a drogról szól!) 3. Együttműködés (érdekhordozói csoportok) 4. A szerhasználatot elutasító közösség fenntartása 5. Nem szerhasználó fiatalok megerősítése 6. A szerhasználó személy támogatása problémái megoldásában 7. Diabolizáció kerülése Köszönöm szíves figyelmüket! 9
Grezsa Ferenc, Surányi Zsuzsanna Fiatalok szerhasználata Kiadvány szülőknek és pedagógusoknak Budapest, 2014 Lektorálta: B. Erdős Márta NCSSZI Nemzeti Drogmegelőzési Iroda, 2014 Könyvpont Nyomda Kft.,