Több magyar mehetett külföldre, mint gondoljuk - Határátkelő
You are at:Home»Magyarország»Több magyar mehetett külföldre, mint gondoljuk
A folyamatos kiáramlás torzítja a hazai munkaerőpiaci statisztikákat – derül ki a Portfolio összegzéséből, amelyet Hosszú Edmond és Romhányi Balázs tanulmánya alapján készítettek.
A jelenlegi kikérdezésen alapuló statisztikák ugyanis komoly mérési hibát tartalmazhatnak, vagyis minden valószínűség szerint kevesebb a ténylegesen foglalkoztatott, mint amennyit a hivatalos statisztika mutat.
Szinte biztosra vehető a szerzők szerint, hogy ebben érdemi szerepe van annak, hogy az ideiglenesen külföldön munkát vállalók jelentős része eltűnik a statisztika szeme elől.
De vajon hol a hiba a mátrixban?
A munkaképes emberek száma egy olyan tényező, amely meghatározza a gazdaság potenciális növekedését egy országon belül. Ha a nyilvántartottnál kevesebb a foglalkoztatott, akkor az kihat az adott ország teljes gazdaságpolitikájára is.
Hogy működnek a KSH mintavételek? Kétféle módszerrel: az egyik során becsöngetnek körülbelül 30 ezer háztartásba, ahol felmérik kik azok, akik dolgoztak az adott évben. Ezt egészíti ki a cégek bevallásán alapuló módszer, amely azt mutatja meg, hogy a vállalatoknál hány embert foglalkoztatnak.
A kétféle statisztika közötti eltérés az elmúlt években trendszerűen növekedett. A munkaerő felmérés alapján a foglalkoztatottság gyors ütemben bővült, míg az intézményi statisztikában ez sokkal kevésbé jelent meg.
A jelenlegi rendszerben, ha valaki nem nyit ajtót, akkor a KSH munkatársai egyszerűen odébb állnak, becsöngetnek a következő ajtón. Ezt kellene kiküszöbölni azzal, hogy utánamennek azoknak az embereknek, akiket nem találtak otthon, és ha bebizonyosodik, hogy külföldön élnek, akkor levonni a számunkat vizsgált minta egészéből.
A másik torzított érték a hazautalt pénz mennyiségében mutatkozik meg. Az Eurostat felmérése szerint 663 millió eurót utaltak haza a külföldön élő magyarok, ám ebbe csak a tartósan, életvitelszerűen külföldön élőket számolták bele.
A Világbank a feljebb említett értéket 3 milliárdra becsüli. Ez azonban azt mutatja, hogy egy ország lakói közül a rövid ideje külföldön munkát vállalók és ingázók mennyi pénzt kerestek közterhekkel együtt.
Mit lehet leszűrni ebből?
Mindössze annyit, hogy ha a belföldi fogyasztások növekedése részben annak is köszönhető, hogy a külföldön élők többet utalnak haza, vagyis a belföldi fogyasztás nagyobb részét finanszírozza külföldről származó jövedelem annál, mint amit a hivatalos statisztikákban látunk.
(Fotó: pixabay.com/josealbafotos)
Peter on 2017-12-07 22:58
a kommunizmusban is minden mutatószám meg volt hamisítva. (5 éves terv, stb. “túlteljesítve”.)
hiteltelen a KSH statisztika.
Peter on 2017-12-07 23:05
pontosítok: a KSH direkt alkalmaz pontatlan mintavételt. (kormány érdek miatt: a homályban tartás.)