Sínen az ITER - Atomenergia Info - Hírek a nagyvilágból
Kezdőoldal / Atomenergetika a világban / Sínen az ITER
Sínen az ITER
kategória: Atomenergetika a világban | 2014. október 17. | Nincs hozzászólás
Az ITER (Internetional Termonuclear Experimental Reactor) berendezés az eddigi legnagyobb tokamak berendezéssel új szintre emeli a fúziós kutatásokat.
Egyebek közt ez hangzott el a 2014. október 13-18. között a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség és az Orosz kormány által szervezett jubileumi 25. Nemzetközi Fúziós Energia Konferencián Szentpéterváron. A Franciaországban, Marseilles közelében, Cadarache-ban létesülő fúziós reaktor akár 300-500 másodpercig is képes lesz fenntartani az 500 MW teljesítményt adó plazmát. A beruházási költségek 45 százalékát az Európai Unió biztosítja, a további hat technológiai és gazdasági nagyhatalom (Oroszország, USA, Kína, India, Japán és Dél-Korea) pedig egyenlő arányban osztozik a beruházási költség maradék részén. A jelenlegi tervek szerint a berendezés 2027-re érheti el a teljes kapacitást.
Az ötnapos konferencia keretében a részvevők kivételes szakmai látogatáson vehettek részt a fúziós kísérleti berendezéseket is fejlesztő szentpétervári Jefremov Intézetben. A fejlesztés, gyártás és tesztelés folyamatos itt, így 2016-ban az orosz nukleáris ipar már elindíthatja a fúziós reaktor villamosenergia-ellátáshoz szükséges berendezések első szállítmányát az ITER-hez. Az első szállítmányt a működéshez szükséges villamos gyűjtősínek adják. A szállítások folyamatosan, 2019 végéig fognak tartani, ezt követően pedig a tervek szerint indul a beüzemelés előtti ellenőrzés és beállítás.
A szakmai túra során a résztvevőknek bemutatták Szentpéterváron a nemzetközi ITER fúziós reaktor részére készített alkatrészeket és azokat a berendezéseket is, amelyeket a gyártás és a tesztelés során alkalmaznak. Osamu Motojima az ITER főigazgatója a látogatás során kiemelte, hogy a Jefremov Intézet magas színvonalú kutatás-fejlesztési munkát végez és „Oroszország teljes mértékben és határidőben teljesíti nemzetközi kötelezettségvállalásait”.
Alekszandr Bicskov, a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség főigazgató-helyettese áttörésről beszélt az eddig elvégzett munkával kapcsolatban. A technológia egyik új forradalmának lehetünk tanúi – a három forradalom közül –, amelyek Szentpéterváron eddig zajlottak, most a technológiai áttöréshez vezető tudományos forradalom zajlik – mondta.
Oleg Filatov, a Jefremov Intézet tudományos igazgatója kiemelte, hogy az ITER mára már nem egy távoli álom, hanem valóság. Oroszország jelenleg vezető szerepelt tölt be az ITER beruházáshoz szükséges berendezések fejlesztésében, gyártásában és tesztelésében is. A legfontosabb fejlesztések közé tartozik többek között a fúziós reaktor működéséhez szükséges alapvető rendszerelemek: a divertor, a belső fal, a szupravezetők és a hálózati rendszerelemek fejlesztése és azok tesztelése is.
A fúziós plazmából folyamatosan el kell távolítani a keletkező héliumot és az egyéb szennyezőket is, ezért e célból a berendezés alján található úgynevezett divertort fejlesztettek ki. Oroszország a divertorok 60 százalékát gyártja és szállítja majd a fúziós reaktor számára. A Jefremov Intézetben e divertorok termikus tesztelésére a világon egyedülálló berendezést hoztak létre, ebben vizsgálva a különböző tervezési megoldásokat.
A fúziós reaktor kritikus része a belső fal, hiszen az a plazma külső határát adja, ezért nagy hő és sugárterhelésnek lesz kitéve. Az orosz fél a vállalásoknak megfelelően a belső, berillium burkolatú fal 179 paneljét (a szükséges mennyiség 40 százalékát) fogja legyártani és leszállítani az ITER részére.
Emellett az orosz TVEL üzemanyaggyártó tulajdonában lévő Csepecki Mechanikai Művek különleges, alacsony hőmérsékletű nióbium-ón és nióbium-titán ötvözetű szupravezetőket gyárt az ITER nemzetközi projekt részére. A gyár éves szinten 60-100 tonna szupravezető anyagot és speciális ötvözetet tud előállítani.
Az ITER villamosenergia-ellátási rendszeréhez az intézet hálózati kommutációs berendezést is fejleszt és gyárt, amely különösen a plazma „gyújtásához” szükséges a reaktorban. Emellett pedig speciális kapcsolókat és megszakítókat is előállít, amelyeknek az óriási energiafelvétellel járó 30 000 indítást is ki kell bírniuk ötven éven át az ITER működése alatt.