Közlekedés: A pörköltről és a töltött káposztáról... | Aki nem iszik, annak nem lesz alkohol a vérében
A pörköltről és a töltött káposztáról... | Aki nem iszik, annak nem lesz alkohol a vérében
http://kozlekedesbiztonsag.kti.hu/ennyit-a-porkoltrol-es-a-toltott-kaposztarol-i-resz/
http://kozlekedesbiztonsag.kti.hu/ennyit-a-porkoltrol-es-a-toltott-kaposztarol-ii-resz/
írja a kozlekedesbiztonsag.kti.hu
Zsíros ételek, pörkölt, töltött káposzta, vastagon kent zsíros kenyér, dupla adag C-vitamin, egy nagy pohár víz – néhány példa, miket javasolnak amatőr szakértők a hétvégi ivászat előtt a túlságosan gyors lerészegedés ellen azoknak, akiknek amúgy a legfőbb céljuk akkor éppen a minél gyorsabb lerészegedés.
Számtalan jó tanácsot olvasni a neten is. 10 ötlet, hogy elkerüld a részegséget, 12 megoldás a másnaposság megelőzésére, 5 trükk, hogy akkor se színeződjön el a szonda, ha ittál. Se szeri, se száma a pontokba szedett „tuti módszereknek”. Persze valamennyinek a végén ott az egyetlen garantáltan igaz mondat: a fenti módszerek hatása egyénenként eltérő lehet.
Vannak ezeken túl még különböző – olykor még különböző hatóságok, sőt a rendőrség logójával is „hitelesített” – kiadványok, öntesztek, amik mind arról győzködik olvasóikat, hogy létezik egy tuti megoldás, amivel szonda nélkül is megállapíthatja a sofőr, hogy mennyi időt kell várnia, ha megivott egy-két sört, vagy pár pohár bort, esetleg némi rövidet.
Aki nem iszik, annak nem lesz alkohol a vérében
Ezekkel a módszerekkel azonban több probléma is van. Mindenekelőtt rendkívül megbízhatatlanok, többnyire semmiféle tudományos alapjuk nincs, a legtöbb javallatot sohasem tesztelték nagyobb, de még kisebb csoportokon sem. Az pedig, hogy a Józsinak vagy a Szabrinának bejött, vagy, hogy „olvastam a neten a már nem is tudom kinek az oldalán”, korán sem jelenti azt, hogy a módszer működik.
Ki ne érezte volna már nagyobb mennyiségű sör, bor, pálinka, vagy ezek kombinációinak az elfogyasztása után színjózannak, tökéletesen akcióképesnek, bármiről legyen is szó. És vélhetően sokan vannak azok is, akik már megélték azt a „szégyent”, hogy csak egyetlen sört, vagy csak egy kis pohár bort ittak, és már az is úgy fejbe csapta őket, mintha egy hordónyit gurítottak volna le.
Hiába érzi azonban fittnek valaki egy üveg bor vagy néhány deci pálinka elfogyasztása után, nem tanácsos volán mögé ülnie. Nem a fittségét nézi ugyanis a rendőr, mint a régi amerikai filmekben, hogy aki széttárt karokkal végig tud egyensúlyozni a felezővonalon úgy, hogy közben hol a bal, hol pedig a jobb kezével meg tudja érinteni az orra hegyét, vezethet, aki mind erre nem képes, az nem. A rendőr, azaz a szonda, majd – ha a szonda ittasságot jelez – a véralkohol-vizsgálaton a szervezet véralkohol-szintje számít. Az, ami bennünk van! Ami bennünk maradt – a kettő ugyanis messze nem ugyanaz.
Egy dolog, hogy miként érezzük magunkat az alkohol hatására, vagy bizonyos mennyiségű szeszesital elfogyasztása után, és egy másik, hogy mikor vezethetünk autót. Aki rendszeresen és sokat vezet pontosan tudja, hogy olykor színjózanul is csinál őrült nagy ostobaságokat az ember vezetés közben, bizonytalankodik, késve reagál bizonyos helyzetekre.
Egyes szakértők szerint nem létezik olyan autóvezető, aki soha nem követ el semmiféle hibát, olykor-olykor akár súlyosat is. Kérdés, hogy az elkövetett hibának milyen következményei lesznek, hogy a hibát milyen gyorsan és biztosan tudja korrigálni adott esetben.
Nem az a kérdés, tud-e vezetni egy feles után, hanem hogy más tud-e józanul
Az alkohol számos hatása között az egyik, hogy becsapja az érzékszerveinket, oldja a gátlásokat, egyben az önkontrollt is. Ezért van az, hogy sokan ittasan szemrebbenés nélkül készek vezetni, „anyukám, ennyivel én simán”, és még az sem tántorítja el az ittas vezetéstől, ha valaki rászól, „elveszik a jogsidat, ha elkapnak a rendőrök”. „Ugyan már, észre se fogják venni rajtam ezt a pár pohár piát…, de tudod mit, adj egy rágót”.
Soha nem az a kérdés, hogy valaki képes-e biztonságosan elvezetni egy autót A pontból B-be. A kérdés sok esetben inkább az, hogy más józanul képes-e biztonságosan vezetni. E tekintetben pedig a még ma is és még mindig elfogadhatatlanul sok halálos kimenetelű és súlyos sérülésekkel végződő balesetet látva az embernek támadhatnak kétségei. Így is sok a szabályszegő az utakon, nem kell erre ráinni még!
Józanul a többség persze pontosan tudja, hogy nem szabad ittasan vezetni, bár becsült adatok szerint Magyarországon az autósok tíz százaléka az „iszik és vezet” gyakorlatát követi még azok körében is, akikről nem azért derül ki, hogy ittak és vezettek, mert balesetet okoztak vagy szenvedtek. Sokan vannak, akiket részben a pia, részben a velük együtt italozó barátok hajszolnak ittas vezetésbe. „Nehogy már ne tudjál ennyivel még hazavezetni!”
Mások „tudományos” alapon döntenek arról, hogy ők pedig most már nyugodtan vezethetnek. Megkímélném az olvasót a különböző közkézen forgó „pofonegyszerű számítási módszerek” és tuti biztos kalkulációk bemutatásától, a többség ugyanis nemcsak, hogy nem tudományos, de nem is állja ki a gyakorlat (azaz a szonda) próbáját.
Tény, hogy viszonylag pontosan ki lehet számolni várhatóan mikor leszünk szondaképesek, ami nem azonos a teljes józansággal, mert lehet, hogy még akkor is érezzük a fejünkben az előző este emlékét, de a szonda már nem jelez semmit, ha ellenőrzi a rendőr.
Cikkünk első részében egyebek között tisztáztuk, hogy nincs az a töltött káposzta vagy zsíros pörkölt, amely hatásosan elfedné az alkoholfogyasztást. Legalábbis a rendőrségi szonda elől. Léteznek ugyanakkor olyan számítások, amelyek segítségével megállapíthatjuk, valóban kiürült-e a szervezetünkből az előző esti tivornyázás minden milliliternyi pálinkája. A matek viszonylag egyszerű…
Az alkohol-dehidrogenáz enzimet nem lehet sürgetni
A lényeg: egy átlagos és egészséges ember májában dolgozó alkohol-dehidrogenáz nevű enzim óránként 5,6 – 8 gramm etilalkoholt képes lebontani óránként. Se többet, se kevesebbet.
Nos, ennyit a pálinkának töltött káposztával megágyazott gyomorról és a többi okosságról.
Az alkohol-dehidrogenáz enzim nem „eszik” sem töltött káposztát, sem zsírós pörköltet, az ő dolga az etilalkohol lebontása. Abból pedig óránként csak nyolc grammot tud lebontani. Nem lehet sürgetni, nem lehet nagyobb teljesítményre bírni.
Aki tehát a gyors lerészegedés érdekében a nagy ivászat előtt félig teletölti a gyomrát efféle nehéz ételekkel, nem könnyíti meg az alkohol-dehidrogenáz enzim dolgát. Mondjuk legalább nem is nehezíti meg. Legfeljebb csak azt éri el, hogy az alkohol lassabban kezd el felszívódni a szervezetében, mert, hogy a szájnyálkahártyától a gyomron át az összes emésztőrendszerében nagy lesz a sorbanállás a lebontásért. Végül pedig a zsíros ételek lerakódnak a vékonybél falára, és időlegesen megakadályozzák az alkohol felszívódását. De nem akadályozzák meg, csak lassítják az útját a májba, ahol az elfogyasztott szeszmennyiség 90 százalékát az alkohol-dehidrogenáz enzim intézi el.
A többi már tényleg általános iskolai matematika. Egy embernek átlagosan öt liter vére van, azaz 5000 milliliter. A palackozott italokon pedig fel van tüntetve az alkoholtartalmuk, amit a boros üvegeken, sörös dobozokon térfogatszázalékban adnak meg. A számításokhoz már csak azt kell tudni, hogy az etilalkohol sűrűsége 0,8 gramm köbcentiméterenként. Egy köbcentiméter pedig egy milliliterrel azonos mennyiséget jelent.
Józanul ki lehet számolni, de ha ráiszik az ember a matekra, neki annyi
Mindezekből egyenesen következik, hogy egy klasszikus 40 százalékos féldeci pálinkában (tehát a régi felesről van szó és nem az uniós 4 centiliteres adagról) 20 milliliter, azaz 16 gramm alkohol van, aminek a lebontásához legalább két órára van szüksége a szervezetnek.
Senki ne feledje: a szervezetében lévő enzim 5,6-8 gramm/ óra sebességgel dolgozik. aki (rendőr)biztosra akar menni, jobban teszi, ha az 5,6-es értékkel számol, akkor egy rendőri ellenőrzés alkalmával kisebb valószínűséggel éri kínos meglepetés, mint ha abból indulna ki, hogy a alkohol-dehidrogenáz enzim csúcsra járatta az etilalkohol-égetést.
Sokan tudni vélik, hogy a kövér emberek nehezebben rúgnak be a soványaknál. És nem kevesen vannak, akik ebből azt a következtetést vonják le, hogy egy átmulatott éjszaka után vezessenek inkább a kövérek. Hibás megközelítés.
A testtömeg ugyan valóban befolyásolja a véralkoholszintet, ami az elfogyasztott alkohol mennyisége (grammban) osztva a testtömeggel (kilogrammban), de nem szabadna megfeledkezni arról, hogy a véralkoholszint nincs (nem feltétlenül van) szoros összefüggésben a vezetési képességgel. Van, aki csontrészegen biztosabban kezeli a volánt, mint más józanul.
Közlekedési rendőrök nem egy esetben arról ismerik fel a merevrészeg sofőrt, hogy ő az autójának a kerekei tökéletesen párhuzamosan haladnak a felezővonallal. A „tökrészeg” emberek ugyanis általában (ott és akkor) csőlátók. Ha senki nem keresztezi az útjukat jó eséllyel balesetmentesen hazavezetik az autójukat. Na, de ha elsőbbséget kell adniuk…
Egy korsó átlagos (5 százalék alkoholtartalmú) sör egy 70 kilós ember véralkoholszintjét 0,28 ezrelékre emeli. A 90 kilósét csak 0,22-ra a 100 kilósét 0,2-re. És a szervezet öntisztító folyamatai óránként legfeljebb 0,15-0,16 ezrelékkel képesek csökkenteni a szervezet véralkoholszintjét. Ez azonban nem jelent semmit.
Magyarországon a vezetés előtti és közbeni alkoholfogyasztás nulla toleranciával működik, azaz egy kortyot sem szabadna inni, ha az ember vezet, vagy vezetni készül, tehát ebben az összefüggésben legfeljebb a jogosítvány bevonásának az időtartamát befolyásolhatja a „testsúly”, jogi értelemben mást nem.
De térjünk vissza arra, hogy a kövér vagy a sovány emberek bírják-e jobban az ivást! A nők vagy a férfiak?
A véralkoholszint attól függ, ki mennyit ivott, s nem attól, ki, hogy bírja a piát!
Tény, hogy számtalan tényező befolyásolja, hogy egy adott időben ki, mennyi italtól rúg be. A nők általában kevésbé bírják a szeszt, de ebből sem szabad messze menő következtetést levonni. Azt, hogy „akkor éppen” ki mennyire és hogyan tolerálja az italt, sok mindentől függ. Kezdve a fizikai állapotától (kipihent-e vagy hullafáradt), a szervezete általános állapotától, fizikai erőnlététől. Hogy evett-e vagy éhes, és ezért a szervezet kajapótlóként kezeli az alkoholt. De hatással van rá az időjárás, főleg a frontok, a hangulat (a szomorú ember könnyebben kiüti magát), és a sort hosszan lehetne folytatni…
De, mint korábban már volt róla szó, a rendőr elsősorban nem ezt nézi, hanem azt, hogy jelez-e a szonda vagy sem! Nem az számít, hogy érzi magát az ittas sofőr, még csak az sem, hogy milyen hatással volt rá az alkohol, csak a véralkoholszint számít.
Ennek ellenére érdemes megtanulni a fenti matekot. Nem hivatalos felmérések, sokkal inkább a témával napi szinte foglalkozó orvosok véleménye szerint Magyarországon az ittas vezetők tekintélyes hányada abban a hiszemben ül volán mögé, hogy ő józan.
Csak akkor derül ki, hogy a tévedtek, amikor a rendőr megszondáztatja őket. Pedig a fejük tiszta volt, a másnaposságnak nyomát sem érezték, és mégis… A vérükben ugyanis még a mérőműszerek hibahatárát meghaladó nagyságú volt az alkoholszint, mert az alkohol-dehidrogenáz enzim még nem dolgozta fel az előző napi vagy a két nappal korábbi nagy bulin elfogyasztott italokat.
És nem segítette a mások által javasolt trükkök sem, a sok kávé, a jeges fürdő, az alvás, a szauna és a futás vagy a súlyzózás sem. Az orvosok szerint ezek egyike sem alkalmas arra, hogy rövid idő alatt kitisztítsák a szervezetből a szeszt, mivel az etil-alkohol 90 százalékát a máj és nem a tüdő vagy a vese választja ki és dolgozza fel. Kis mértékben felgyorsíthatják az alkohol lebontását, de akinek magas a szervezetében a véralkoholszint, nem fog elmenni futni, és nem iszik meg egy vödör kávét (kevesebb pedig nemigen fejti ki a kívánt hatást).
A régi mondás ma is érvényes: Ön dönt – iszik vagy vezet!
Szerettünk volna ennél egyszerűbb leírást adni arról, miként lehet megállapítani, hogy ivás után legközelebb mikor vezethet egy sofőr, de nincs egyszerűbb megoldás. Az egymondatos, a pusztán a testsúly, a testmagasság, az életkor vagy akár a nap állása alapján működő kalkulátorokhoz hasonló – semmire se jó – tanácsokkal itt nem akartunk előhozakodni.
Létezik azonban négy tényleg biztos módszer is az ittas vezetés elkerülésére, amelyek egyszersmind a legbiztonságosabb megoldások is lehetnek, és amit az ország valamennyi toxikológusa megbízhatónak tart:
az antialkoholista barát autója,
a nem ivás.
Bármelyiket is választja, a buli alatt nem kell alkohol-felszívódási időt számolgatnia. Néhány sör-pálinka után az már amúgy sem menne túl könnyen…
De, mielőtt másnap autóba ül, számoljon. Nemcsak azért, mert sokba kerülhet, ha a rendőr szondája még ittasnak találja, hanem, mert baj érheti, bajt okozhat. És, mint már sokszor leírtuk, mindenkit haza várnak.
A cikkben ismertetett alkohol-matek és más számítások forrása:
https://elsosegely.hu/cikk.58.hogyan_szamoljuk_ki_a_veralkoholszintet
3 ezrelék = 2400 mg/liter.
bor 2 dl = 200 ml 8 V/V% 16 12,87
pálinka 0,5 dl = 50 ml 40 V/V% 20 16
martini 1 dl = 100 ml 16 V/V% 16 13
whisky 1 dl = 100 ml 50 V/V% 50 40
vodka 1 dl = 100 ml 38 V/V% 38 30,4
pezsgő 1 dl = 100 ml 11,5 V/V% 11,5 9,2
Címkék: alkohol alkohol felszívódása alkohol-dehidrogenáz alkohol-felszívódási idő alvás baleset-megelőzés bor buli csontrészeg csőlátás dupla adag c-vitamin egy nagy pohár víz etilalkohol feles futás féktávolság fékút hétvégi ivászat iszik vagy vezet ittas vezetés ittasság jeges fürdő kávé közlekedés lerészegedés ellen merevrészeg pálinka pörkölt reakcióidő rendőri ellenőrzés rendőrség részegség rövid ital szauna szonda színjózan sör súlyzózás testtömeg tivornyázás tökrészeg töltött káposzta vastagon kent zsíros kenyér véralkoholszint zsíros ételek zéró tolerancia óránként nyolc gramm etilalkohol
2018. szeptember vége: nem nyilvánosak a sebességmérések | 2019-es eredmények: Óberling József ezredes (ORFK)