Karácsonykor a "legmagyarabb" ételt esszük | Székely Hírmondó
Székely Hírmondó 2018.12.25 • 15:10 0
Nehezen találunk olyan fogást a karácsonyi menüben, ami az ünnepek alatt biztosan minden magyar háztartásban felbukkan. Talán egyedül a hal, valamilyen mákos édesség (guba, tészta, bejgli), de leginkább a töltött káposzta jelent kapcsolódási pontot a magyar asztalok között.
A hagyományos magyar karácsonyi ételek bemutatását kivételesen a végével kezdjük, mert végkicsengése is hasonló fentiekhez: az emberek karácsonykor – úgy a középkorban mint ma – az elérhető legjobb minőségű alapanyagokból készítik el a fogásokat.
“Ezek voltak a viszonylag könnyen és nagy mennyiségben termeszthető, és persze télire is jól eltartható növények. A mák és a tök magjai különösen fontosak voltak: a »sok apróság« elfogyasztása gyarapodó családi kasszát, bő termést a háziállatok szaporodását volt hivatott biztosítani” – mondja Dr. Báti Anikó néprajzkutató, az MTA BTK Néprajztudományi Intézetének tudományos munkatársa.
A gazdasszony például nem állhatott fel az étkezés egész ideje alatt, hogy a következő esztendőben tyúkjai is „jól ülők” legyenek, a karácsonyi abroszt pedig eltették, tavasszal abból vetették a magokat.
“Legalább egy hízót még a legszegényebb család is fel tudott nevelni az év során, ezt karácsony előtt levágták, de akinek több volt, az is minimum egy disznót leölt karácsonyra” – emeli ki a szakember.
Nem túl igényes növény, minimális gondoskodást is bőséges terméssel viszonoz, savanyítása pedig ősidők óta ismert tartósítási módszer. Rendkívül sok módon felhasználható, de „legértékesebb” formája nyilvánvalóan az volt, ha friss hússal készítették. Jelentőségét Báti Anikó kiválóan szemlélteti: “A húsos káposzta nemcsak itthon volt széltében-hosszában ismert, hanem a külföldön is erről ismertek minket, Magyarország egyfajta védjegye, címere volt, miként manapság a gulyás leves.”