Dédestapolcsány – Wikipédia
(Dédes szócikkből átirányítva)
Dédestapolcsány címere
Polgármester Lukács László[1]
Irányítószám 3643
Teljes népesség 1526 fő (2015. jan. 1.)[2] +/-
Népsűrűség 50,87 fő/km²
Terület 29,43 km²
é. sz. 48° 11′ 04″, k. h. 20° 28′ 53″48.18432, 20.48141Koordináták: é. sz. 48° 11′ 04″, k. h. 20° 28′ 53″48.18432, 20.48141
Dédestapolcsány weboldala
A Wikimédia Commons tartalmaz Dédestapolcsány témájú médiaállományokat.
A Bükk-vidék területén fekszik, Miskolctól kb. 30 kilométerre északnyugatra.
Dédes neve a magyar Dedus személynévből keletkezett, melyet mint személynevet 1221-ben, majd 1230-ban említenek a források. Zadurral és Péterrel együtt szerepel a neve egy mocsolyási oklevélben, amikor cseh hospeseket várjobbágyoknak akartak minősíteni. A Váradi Regestrum szerint Dédesen királyi bivalyvadászok laktak.
A mai Dédestapolcsányt alkotó másik településrészt, Bántapolcsányt a 14. században említik először. A település a dédesi várhoz tartozott. Bántapolcsány nevének első felét a Bán-patakról kapta, a Tapolcsány pedig Tapolca nevéhez hasonlóan szláv eredetű, valószínűleg a „nyárfáknál, topolyáknál” lakó toplica szó származéka.[4]
Dédest 1221-ben említik először, lakosai ekkor királyi várjobbágyok voltak. 1254-ben már állt Dédeskő vára, melynek urai fellázadtak Károly Róbert ellen. A király elfoglalta a várat, ami innentől királyi tulajdonban állt. A 15. században Dédes már mezőváros volt, 1424-ben Luxemburgi Zsigmond második feleségének, Cillei Borbálának adományozta.
A mai Dédestapolcsányt alkotó másik településrészt, Bántapolcsányt a 14. században említik először. A település a dédesi várhoz tartozott.
A törökök 1567. április 2-án kezdték ostromolni a várat Hasszán temesvári pasa vezetésével. Bárius István várkapitány tizenöt napon át védte a várat, és mikor a törökök mégis bevették, felrobbantatta, megölve ezzel több mint 400 törököt. Bosszúból Hasszán pasa leromboltatta a várat. Az erődítményt többé már nem is építették fel.
Dédes várának pusztulása után a király Tapolcsányt a putnoki vár tartozékául jelölte ki, majd 1568-ban Daróczy Máténak adományozta, majd 1582-ben Újszászi János a település birtokosa. A 16. században mindkét falu reformátussá lett. Dédesbe még a Perényiek alatt 1575-ben, míg Tapolcsányba az 1576-os török általi pusztulás után érkeztek reformátusok. Az 1595. évi összeírás Dédesen református templomról tudósít, 1608-ban fából építették a következő templomukat, ami a környék jó részének anyaegyháza lett. A tapolcsányi református templom (melynek építéséről nincs egyértelmű információ) javítási munkálatait 1705-ben a vármegye öt forinttal segítette.
A 16. század utolsó harmadában a két falu török terület lett, adót fizetett a törököknek. A falvakra kirótt szolgáltatások egyre növekedtek, ami visszavetette a fejlődésüket, a nyomasztó terhek alól a lakosok többször elmenekültek.
A 17. században Daróczy István elzálogosította Tapolcsányt Andrási Katalinnak. A 18. században a Primóczi Szentmiklóssy család tagjait találjuk a birtokosok között, Primóczi Szentmiklóssy Ferencet 1757-ben iktatták be Tapolcsány birtokába. A família a 19. század középéig volt a falu egy részének tulajdonosa.
Dédes és Tapolcsány megélte a múlt század nehéz éveit, az I. világháborúban Dédes 30, Bántapolcsány 34 hős fiát vesztette el. A falvakat nem kerülte el a II. világháború sem, 11 halottat követelt Dédesen, 16-ot Bántapolcsányban.
Dédestapolcsány 1950-ben jött létre Dédes és Bántapolcsány összevonásából.
A település lakosságának 100%-a magyar nemzetiségűnek vallja magát.[5]
Itt született 1863-ban Komoróczy Miklós Ede főgimnáziumi tanár, néprajzi gyűjtő, lapszerkesztő.
Lajos Árpád Általános Iskola[6]
"Déta" Teleház
A Serényi István által állíttatott emlékkereszt
Dédeskői vár maradványai
Serényi-kastély (1903, eklektikus stílusú)
A tapolcsányi református templom
A dédesi római katolikus templom
Lourdesi Mária-sziklabarlang Mária-szoborral és két emléktáblával
Serényi István-emlékkereszt
Cserépedény-gyűjtemény[7]
Az első és a második világháború hősi halottainak emlékműve
A világháborús emléktábla közelről
Az 1903-ban épült Serényi-kastély (2007)
Bánhorváti (7 km), Mályinka (4 km), Nekézseny (4 km), Tardona (7 km), a legközelebbi város: Ózd (25 km) és Kazincbarcika (21 km).[8]
↑ Dédestapolcsány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2019. október 14.)
↑ Kiss Lajos: Földrajzi nevek etimológiai szótára Akadémiai Kiadó, Budapest, 1980 (452. oldal)
↑ A Lajos Árpád Általános Iskola honlapja
↑ Dr. Kiss Miklós magángyűjteménye több mint 2000 darabból áll. [2013. május 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. augusztus 10.)
↑ Tardonán keresztül 16 km.
Dédestapolcsány bemutatása
Dédestapolcsány Önkormányzat honlapja
Légi felvételek Dédestapolcsányról
Dédestapolcsány a wiki.utikonyvem.hu oldalán
Dédestapolcsány az Élmények Völgye oldalán
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Dédestapolcsány&oldid=21808760”
A lap utolsó módosítása: 2019. október 14., 19:05