Gagarin 50Holdrasz�ll�s 40Az �rkutat�s 50 �veAz �rvil�gnak nyilatkoztakV�lem�nyekMindennapi (�r)eszk�z�kKorszer� oktat�s�zlet �s munkahelyMez�gazdas�gK�rnyezet�nk v�delmeKatasztr�f�k ellenNavig�ci� �s t�rk�p�szetBiztons�gos k�zleked�sAz emberi �let v�delmeL�ssuk �s halljuk egym�stId�j�r�s �s el�rejelz�se�rt�keink v�delme�j eszk�z�k �s anyagok�rpolitikaA nemzetbiztons�g�rtK�l�n�s tal�lm�nyokSz�rnyal� k�pzeletKis �reszk�z�k nagy szerepeT�voli vil�gok kutat�iA h�t k�pe�rturist�k �s mag�n�rhaj�k�let a F�ld�n k�v�l?Idegen civiliz�ci�k?A h�nap sz�ma�rid�j�r�sMagyar �rtev�kenys�gSzakmapolitika�lmuk a vil�g�rKorszer� oktat�sHazai kutat�helyek �s �riparNyeres�g az orsz�gnakRosetta �st�k�s-programA PilleBIOPAN, Brados, MatrjoskaELTE m�holdvev� �llom�sF�ldm�r�si �s T�v�rz�kel�si Int.Orsz. Meteorol�giai Szolg�latSimonyi �rrep�l�seMasat-1Eur�pa a vil�g�rbenEur�pa ig�slovai a vil�g�rbenKontinens�nk haj�saiAz �r�llom�s �s kontinens�nkEur�pai �rpolitikaKorszer� oktat�sA Nap �s bolyg�testv�reink�rcsillag�szat Eur�p�banNyeres�g a kontinensnekKontinens�nk �rt�rt�nelmeMars Express �s Beagle-2HuygensVenus ExpressGMESEGNOSGalileoEnvisatAz Ariane rak�t�kMeteosatUlyssesAz Egyes�lt �llamok a vil�g�rbenSpirit �s OpportunityCassiniA Space Shuttle programA GPS rendszerAmerika �s az �rcsillag�szatAmerikai t�v�rz�kel� m�holdakAz �r�llom�s �s az USAStardustMESSENGERAmerika hordoz�rak�t�iDeep ImpactNew HorizonsOrion, Ares, SLSA Holdn�lCuriositySpaceXOroszorsz�g a vil�g�rbenAz �r�llom�s �s Oroszorsz�gOrosz hordoz�rak�t�kOrosz alkalmaz�si holdakOroszorsz�g �s a NaprendszerOrosz tudom�nyos m�holdakOrosz �rtervek�zsiai orsz�gok a vil�g�rbenIndia a vil�g�rbenJap�n a vil�g�rbenK�na a vil�g�rbenA k�nai �rhaj�Jap�n: a Hayabusa �rszondaJap�n �s az �r�llom�sK�nai m�holdakK�nai rak�t�kHogyan m�k�dik?Az �rrep�l�g�pA Szojuz �s a Progressz�rszond�k a Marsn�lEmberes Mars-utaz�s?�rhaj�z�si katasztr�f�kA Columbia utols� �tjaMinden j�, ha a v�ge j�...Ma m�r csak eml�kAz amerikai-orosz Shuttle-MirA Szaljutok �s a MirAz Apollo holdprogramAz Enyergija �s a Bur�n�reszk�z�k a Marsn�l 1960-2000A Skylab �r�llom�sprogramVosztok �s VoszhodMercury �s GeminiMagyar a vil�g�rbenSzojuz-Apollo k�z�s �rrep�l�sA Titan hordoz�rak�t�kAz �rkutat�s 50 �veHoldrasz�ll�s 40Gagarin 50Interj�k, v�lem�nyekAz �rvil�gnak nyilatkoztakV�lem�nyek A holdutaz�s fed�lzeti sz�m�t�g�pe (3. r�sz)Az Apollo holdprogram - 2012.09.23 07:15.	Milyen feladatokat kellett ell�tnia az Apollo �rhaj� sz�m�t�g�p�nek?
A sz�m�t�g�p fel�gyelte az inerci�lis navig�ci�s rendszert (IMU, Inertial Measurement Unit): vez�relte annak m�k�d�s�t �s feldolgozta az onnan, ill. az optikai alrendszerb�l �rkez� adatokat. Az inerci�lis rendszer egy k�l�nleges, k�zel g�mb alak�, futball-ladba m�ret�, z�rt tokba szerelt kardanikus keretmechanik�ban (Gimbal) elhelyezett platformra volt felszerelve. H�rom, egym�sra mer�leges tengely�, elektrodinamikus sz�gkompenz�ci�s p�rgetty�egys�gb�l (IRIG, Inertial Reference Integrating Gyro) �s szint�n h�rom, egym�sra mer�leges tengely� gyorsul�sm�r�b�l �llt. Ut�bbiak nagy viszkozit�s� folyad�kkal csillap�tott, elektrodinamikus er�kompenz�ci�j� apr� ing�n alapultak (PIPA, Pulsed Integrating Pendulous Accelerometer). Az akkori cs�cstechnik�t k�pvisel�, nagyon stabil, k�l�nlegesen csap�gyazott tengely� giroszk�pok tervezett �lettartama meghaladta az 5000 �r�t.
A giroszk�pok sz�ghelyzetadatait nem csak a sz�m�t�g�p kapta meg, hanem az �rkabin m�szerfal�ba �p�tett k�t, a rep�l�g�pek m�horizontj�hoz hasonl� kijelz�k�p�, a kabin t�rbeli poz�ci�j�t indik�l�, multifunkci�s mechatronikai m�szer is, az FDAI (Flight Direction Attitude Indicator). A fenti �br�n a DSKY kezel�i interf�sz f�l�tt l�tszik az egyik.
Az �rutaz�s sor�n a giroszk�p-platformot t�bbsz�r be kellett t�jolni. A t�jol�s optikai m�szerek seg�ts�g�vel t�rt�nt. Az egyik az �n. szkennel�teleszk�p. Ez gyakorlatilag k�t, egym�ssal szembe ford�tott t�vcs�b�l �ll�, 1-szeres nagy�t�s�, sz�llemezes l�t�mezej� periszk�p volt, melynek k�ls� optik�ja el� elford�that� t�kr�t szereltek. A m�sik optikai m�szer az �n. szext�ns, amely egy megadott �ll�csillag �s egy kijel�lt f�ldi v. holdfelsz�ni pont k�z�tti sz�g m�r�s�re szolg�lt. Mindkett�t a haj�z� szem�lyzet navig�tora kezelte. Az AGC a t�kr�k elford�t�si sz�gadatait kapta meg, �s ezek alapj�n �ll�totta be az IMU-t. A navig�ci�s rendszer r�vid, t�m�r �sszefoglal�ja hozz�f�rhet�. N�mi internetes keres�ssel m�g r�szletesebb adatok, tanulm�nyok is fellelhet�k.
Az AGC vez�relte sz�ks�g eset�n az SM f�hajt�m�v�t �s egy�b rendszereit, valamint az SM, ill. a visszat�r�s sor�n a CM korm�nyf�v�k�it, vez�relte a dokkol�radart �s elemezte annak jeleit. �tadta a telemetria rendszer sz�m�ra a sz�ks�ges adatokat (Uplink) �s fogadta a be�rkez� adatokat (Downlink). Ut�bbi csatorn�n kereszt�l k�zvetlen�l a f�ldi ir�ny�t�st�l is fogadhatott parancsokat. A k�zponti egys�g sz�szervez�s� volt, 16 bites sz�hosszal. Az utas�t�ssz� 1 parit�sbitb�l (mindig p�ratlanra eg�sz�tette ki az 1-ek sz�m�t), 3 utas�t�sbitb�l �s 12 c�mbitb�l �p�lt fel. H�rom utas�t�sbit �sszesen 8 utas�t�sb�l �ll� utas�t�sk�szletet jelentene. Nyolc j�l megv�lasztott utas�t�ssal elvileg lehets�ges ugyan b�rmilyen feladathoz programot �rni, csakhogy az ilyen programok igencsak terjedelmesek lenn�nek! M�rpedig akkoriban tal�n a mem�ri�k (ROM, RAM) jelentett�k a sz�m�t�stechnika „sz�k keresztmetszet�t”: nagyon dr�g�k �s nagyon terjedelmesek voltak. A fejleszt�knek kompromisszumot kellett keresni�k az utas�t�sok sz�ma �s a programok mem�riaig�nye k�z�tt. V�g�l is 34+10 utas�t�st defini�ltak. Ezek megh�v�s�ra v�ltozatos, itt nem r�szletezend� tr�kk�ket (pl. indexelt utas�t�sok stb.) eszeltek ki.
A 12 bites c�m is kev�s lenne az �sszesen 38 Ksz�nyi mem�ria megc�mz�s�re. Ez�rt a ROM-ot 1 KiB-es, a RAM-ot 256 szavas lapokra (bank) osztott�k, �s k�t l�p�sben c�mezt�k meg. Erre szolg�lt a mem�riac�m-regiszter, a ROM-bankregiszter, ill. a RAM-bankregiszter. Az AGC-nek �sszesen 20 k�l�nb�z� c�l� regisztere volt. A mem�ri�ban t�rolt adatsz� 1 parit�sbitb�l, 1 el�jelbitb�l �s 14 adatbitb�l �llt. A n�gy k�zponti regiszterben (A, Z, Q, LP) parit�sbitet nem haszn�ltak: az els� bit volt a norm�l, a m�sodik a kieg�sz�t� el�jelbit. A k�t el�jelbit kombin�ci�j�b�l ad�dott a „negat�v �rt�k”, a „pozit�v �rt�k”, a „negat�v t�lcsordul�s” �s a „pozit�v t�lcsordul�s”. Defini�lt�k m�g a dupla pontoss�g� (k�tszavas) sz�m�br�zol�st. A k�zponti egys�g a parancsokat 1 - 6 �raciklus alatt hajtotta v�gre. A leggyakoribbak a k�tciklusos utas�t�sok voltak.
(Folytatjuk a kijelz�- �s kezel�egys�g bemutat�s�val!)
P�link�s Tibor
Az itt sorozatban k�z�lt cikk eredeti, r�szletesebb, tov�bbi k�pekkel �s kapcsol�si rajzokkal illusztr�lt v�ltozata a R�di�technika �vk�nyve 2012-es sz�m�ban jelent meg. Ez�ton k�sz�nj�k az ut�nk�zl�s lehet�s�g�t. A m�s �rdekes, k�zt�k �rkutat�si vonatkoz�s� cikkeket is tartalmaz� �vk�nyv kaphat� nyomtatott �s digit�lis v�ltozatban is. Tov�bbi inform�ci� a kiad� R�di�vil�g Kft. honlapj�n! Kapcsol�d� cikkek:A holdutaz�s fed�lzeti sz�m�t�g�pe (1. r�sz)A holdutaz�s fed�lzeti sz�m�t�g�pe (2. r�sz)A holdutaz�s fed�lzeti sz�m�t�g�pe (4. r�sz)A holdutaz�s fed�lzeti sz�m�t�g�pe (5. r�sz)A holdutaz�s fed�lzeti sz�m�t�g�pe (6. r�sz)	Megoszt�s:
Az Apollo holdprogramA holdutaz�s fed�lzeti sz�m�t�g�pe (2. r�sz) - 2012.09.22.
A sorozat tov�bbi r�szeiben az Apollo �rhaj� komputer�nek hardver�t, annak is a leg�rdekesebb r�szeit mutatjuk be. Arch�vum