mosonvarmegye - rendezvények, programok - Moson vármegye ezer éve
Kezdőlaprendezvények, programokMoson vármegye ezer éve
Moson vármegye ezer éve
Hány év az ezer?
Az 1009-es veszprémi adománylevél az egyetlen korabeli dokumentum, amely vármegyéket nevez meg. A vármegyerendszer mellett az egyházmegyék megszervezésére vonatkozóan is fontos adatokat tartalmaz az oklevél. Azt, hogy pontosan mikor jöttek létre a vármegyék, ennél pontosabban nem tudjuk behatárolni, bár megjegyezzük, ez az oklevél is csupán IV. Béla átiratában maradt ránk. Így a vármegyerendszer létrejötte ezredik évfordulóját akár tavaly is ünnepelhettük volna, de a megemlékezés 2010-re tolása is rendben lévőnek látszik. Vas vármegye létrejöttét például éppen az idén május elsején ünnepelték nagyszabású rendezvénysorozattal. Így tesz Mosonmagyaróvár önkormányzata is, amikor Moson vármegyét ünnepli. Az ünnep része az a tanulmánykötet, amely Moson ezer évét igyekszik földolgozni. Illetve csak 945 évét, mint azt Faddi Horváth Pál önkormányzati képviselő, a Mosoni bizottság elnöke kifogásolja alábbi nyilatkozatában.
- Az önkormányzat három millió forintot biztosított a könyv költségeire, egymillió forintot a Mosoni Polgári Kör állt, s egymilliót adakozásból szándékoztak biztosítani. Ez szép dolog, ebben nem látok kifogásolni valót. Abban azonban igen, hogy Moson története 1945 év végével lezárul a kiadványban - mondja Faddi Horvát Pál. - Ha ezer évről beszélünk, akkor nem zárulhat ezzel a dátummal a könyv. Azt is meg kellene belőle tudnunk, hogy mi történt 1945 után. De ha már valamiként a vármegye történetéhez ragaszkodunk, elfogadhatóbb dátum lenne a vármegyerendszer végét jelző, a trianoni döntést követő tényleges megszűnés.
Az utolsó száz év történései is helyet kellene, hogy kapjanak egy ilyen kiadványban. Amit én konkrétan kifogásolok: kimaradt a Fehér Ló kávéház, a Magtár, a Koronaszálló és a Csókay-féle vágóhíd, a Moson és Vidéke Ipartestület székházának elkobzása, illetve államosításának története. De kimaradt a németajkúak kitelepítésének története és tulajdonainak elvétele is. Az ‘56-os mosoni áldozatok közül 16-an fekszenek a mosoni temetőben, róluk egy árva szó nincsen.
Az is megérne egy misét egy teljes ezer évet földolgozó könyvben, hogy milyen körülmények között került a Korona szálló magántulajdonba? De nincsen benne a mosoni templom felújításának és újraszentelésének története.
Mi az indoka annak, hogy 1945 és 2010 közötti Moson története nem írható meg?
- Ez nem írható meg később?
- Most nem erről van szó. Én mosoni polgárként ezt a könyvet nem tartom teljeskörűnek. A vásárlókat tulajdonképpen súlycsonkítás éri. Ha Moson ezer évéről készítek könyvet, akkor azt Moson ezer évéről kell megírni, s nem 1945-tel befejezni.
- Honnan tudod, hogy mi van a megjelenés előtt álló könyvben?
- Egyrészt tagja voltam a szervezőbizottságnak, másrészt a Mosoni Polgári Kör elnöke kihangsúlyozta egy televíziós adásban, hogy a későbbi évekre vonatkozóan nincsen kellő számú dokumentum, amelyek alapján ez a történet most megírható.
- Nem láttam ezt a műsort, de mondhatom, ha valamiről van dokumentum, az az elmúlt hatvan év.
- Bizonyára így van, de én továbbra is azt gondolom, hogy ötmillió forintért kár kiadni sietve egy olyan kiadványt Moson ezer évéről, amelyből hiányzik hatvan. Az már csak hab a tortán, hogy a könyv 800 példányban jelenik meg.