Bayer – kicsit más szemszögből | Agrárágazat
Ez a Bayer-beszámoló kivételesen nem betegségekről és hatóanyagokról szól, hanem arról a rendkívül sokrétű tevékenységről, amit a Bayer Crop Science végez.
A Bayer által szeptemberben szervezett, háromnapos út során először lehetőségünk volt megtekinteni a Bayer 04 Leverkusen 1958-ban épült, azóta 30 ezer férőhelyesre bővített stadionját, ahol nemcsak a futballpályát és az öltözőket láthattuk, de azt is megtudtuk, hogy a Bayer 1907 óta milyen elkötelezett a művészetek és a kultúra támogatása iránt is. Saját színházat és mozit üzemeltet, koncerteket, fesztiválokat szervez gyermekeknek és felnőtteknek egyaránt. Támogatja a fiatal művészeket és a sérült gyermekeket is.
A második, már mezőgazdasági szempontból szakmai napon a Bayer Crop Science központjában, Monheimben a cég vezetőségétől és szakértőitől hallhattunk előadásokat arról, hogy milyen erőfeszítéseket tesz a vállalat a világ élelmezésének biztosítása érdekében. Már köztudott adat, hogy évente 80 millióval növekszik a Föld lakossága, amelynek élelmiszerre, vízre és földre van szüksége. A Bayer a termelőkkel és a fogyasztókkal közösen igyekszik a növények és a különféle földrészek talajadottságait a lehető legkevesebb víz felhasználásával, a leghatékonyabban kihasználni. A jövő gazdasága egészen más lesz, mint a mai. Az egyre több rendelkezésre álló információ felhasználásával sokkal pontosabb és hatékonyabb döntéseket tudnak majd hozni a gazdák, így sokkal gazdaságosabban fognak tudni termelni.
A Monsanto felvásárlásával mind a kukorica-, kalászos- és szójatermesztésben, mind kertészeti területen, de a digitális gazdálkodás terén is piacvezető szereppel számolnak. Együtt, egy csapatot alkotva különleges pozícióban vannak, hogy átalakítsák a mezőgazdaságot a fenntarthatóság irányába. A két cég egyesülésével akár 10 évvel is lerövidülhet egy új hatóanyag engedélyeztetési és piacra viteli folyamata (20-25 helyett 10-15 év). A cég jelmondatának – Science for a Better Life, azaz Tudomány egy jobb életért – megfelelően felelősségteljes innovációval, fenntartható gazdálkodással és digitális átalakulással összehangolt, egyénre szabott megoldásokat biztosítanak a gazdák egyedi igényeire és problémáira. Mindehhez 35 ezer alkalmazott munkája szükséges 89 országban. A kutatás-fejlesztések egyik iránya, hogy a növények genomszerkesztése jobb, egészségesebb, fenntarthatóbb, hozzáférhetőbb és megfizethetőbb élelmiszerek előállítását teszi lehetővé.
Megtudtuk, hogy a világ művelhető földterületének 8%-a Kínában van, amihez a globális rovarirtó-felhasználásnak 35%-a párosul. Ebből az óriási felhasznált mennyiségből (aminek egyébként mindössze 7%-a gépi permetezés, a többit kézzel juttatják ki a területre!) 60%-a teljesen felesleges, különösen azt a tényt hallva, hogy ott évente 100 ezer gazdálkodó hal meg a nem megfelelő vegyszerhasználat közvetlen vagy közvetett következményeként. Nagy segítség lesz ebben a témában is az új, bővült nagyvállalat, ahol a két korábbi cég párhuzamos tudásának egyesítésével gyorsabb és hatékonyabb megoldásokat fognak találni a rovarirtásra.
A kínai XAG vállalat bemutatta az 5 év alatt kifejlesztett permeteződrónt, ami nagy előrelépés a hatékonyság útján.
Az Elefántcsontpartról érkezett előadó arról beszélt, hogy a világon a legtöbb halálos betegséget a maláriaszúnyog okozza. Megdöbbentő, hogy a maláriától még ma is 2 percenként meghal egy gyermek... A túlnyomórészt vidéken terjedő betegség a fejlődő országok milliónyi kisgazdájának életét keseríti meg, s ezzel akadályozza a mezőgazdasági fejlődésüket. Egyrészt cél, hogy felfedezzék a mezőgazdasági tevékenység és a szúnyog biológiája közötti összefüggéseket, másrészt cél a helyi gazdák tájékoztatása.
A mezőgazdaság nagyon változatos, így a fenntarthatóságot is sokféleképpen fogalmazhatjuk meg. Mást jelent például Argentínában egy nagygazdának, ahol a legfontosabb a termésmennyiség maximalizálása, és mást egy indonéz kisgazdának, akinek a forrásokhoz, ismeretekhez való hozzájutás a prioritás. Az egyik kerekasztal-megbeszélésen például egymás után mondta el véleményét a brazil, a kenyai, az indiai, az indonéziai és az amerikai gazda a fenntarthatóságról, az innovációról, a technológiai fejlődésről. Talán nem meglepő, hogy más-más földrészen mennyire mások a körülmények és a feltételek is. A cél azonban mindenütt a lehetőségekhez mért leggazdaságosabb termelés, amihez folyamatos fejlődésre, tanulásra van szükség. Ehhez tud segítséget nyújtani a Bayer a gazdákkal világszerte való folyamatos együttműködéssel, az egyéni szükségletekre szabott megoldásokkal. Ékes példa az indonéz gazda, akinek sikerült 2-ről 6 tonnára növelnie a hektáronkénti rizstermést.
Megismerhettük a Bayer szervezésében 2013 óta kétévente megrendezett fiatalgazda-csúcstalálkozót, melynek következő állomása 2019-ben Brazíliában lesz. Az eseményen való részvételre 100 fiatalt választanak ki a 18-25 év közötti korosztályból, akik személyesen, szakmailag vagy tudományosan érdeklődnek a mezőgazdaság, a nemzetközi fejlődés, a környezetvédelem, az élelmiszerbiztonság, a biotechnológia és/vagy a gazdálkodás iránt. A rendezvény a társadalom egyik legnagyobb kihívására keresi a válaszokat és megoldásokat, nevezetesen, hogy hogyan lakassák jól a bolygónyi népességet fenntarthatóbb módon.
A Bayer által támogatott ifjabb generáció előadásai során hallhattunk többek között egy bangladesi élelmiszerbiztonsági fejlesztésről a betakarítás utáni termésveszteség csökkentésére. A napkollektoros mikroklíma-kamrák használatával tovább frissen tarthatják a zöldségféléket.
A Bayer társadalmi szerepvállalása kiterjed az afrikai kisgazdák szubszaharai kereskedelmi tevékenységének a segítésére, az 1 ha-os gazdák támogatására, a myAgro használatának elterjesztésére, a biztosításkötések népszerűsítésére és a bankhasználatra is.
„A fejlődő országokban gazdálkodókat nem segítségre szoruló áldozatoknak kellene tekinteni, hanem potenciális ügyfélnek!”
A fogyasztói szokásokkal kapcsolatban felvetették, hogy az egészséges felnőtt élethez már 3 éves kortól tanítani kellene a gyermekeket az élelmiszerekről, a környezetről és a tudatos étkezésről is.
A harmadik napon a holland Wageningen Egyetemen pillanthattunk be az ott folyó kutatási és fejlesztési munkákba, az egyetemisták nemzetközi tevékenységeibe. Kutatásokat folytatnak többek között az üvegházban történő termesztésre, ahol a vízfelhasználást 90%-kal csökkentik, a termeléshez 1/10 terület szükséges, továbbá minimális rovarirtóra és vegyszerre van szükség. A programban látás-irányítású robotokat alkalmaznak a termés betakarításához.
Róma sem egy nap alatt épült – a Bayer is tudja, hogy sok-sok további beszélgetés, együttműködés és áttörő újítások kellenek ahhoz, hogy még inkább tisztességes, egészséges és biztonságos élelmiszer-rendszert biztosíthasson mindenkinek.