szeged.hu - Magyar fizikusok találhatták meg az ötödik erőt, Nobel-díjat érhet a felfedezés
Magyar fizikusok találhatták meg az ötödik erőt, Nobel-díjat érhet a felfedezés
Túl a városon 2019. november 25. 18:21 Forrás: Index
Krasznahorkay Attila 2016-ban már kimutatta annak a részecskének a létezését, ami a sötét anyagok és a hozzájuk kapcsolódó energia működését határozza meg. Krasznahorkayék újabb méréseket végeztek és eredményeik megerősítették: Nobel-díjas szintű tudományos áttörést érhettek el.
A világban eddig négy kölcsönhatást ismertek: a gravitációt, az elektromágneses, valamint a gyenge és az erős kölcsönhatást, ezek tartják egyben az atomokat és az elemi részecskéket. Az ötödik erő létezését – amit Krasznahorkay és csapata felfedezett – eddig még nem ismerték el. De majd most.
Ugyanis a magyar kutatók legfrissebb mérései – amit egy új részecskegyorsító segítségével végeztek - azt mutatják, hogy bizony valóban egy új erőt, és ezzel egy új kölcsönhatást fedeztek fel, ami felelős a sötét anyag és sötét energia működéséért is. Az eddig ismert erők és kölcsönhatások ugyanis a sötét anyag esetében nem működnek. Azt tehát eddig is tudták a kutatók, hogy lennie kell még ott valaminek.
Az újonnan felfedezett részecske 18-szor nehezebb az elektronnál.
Krasznahorkay az Indexnek azt mondta: az ezredfordulón egy holland fizikus kezdett kísérletekbe az MTA debreceni Atommagkutató Intézetében (Atomki), de az eszközök hiányosságai miatt sem járhatott sikerrel. Ez a tudós közben meg is halt. Krasznahorkaiék azonban tovább dolgoztak, ennek eredményeként pedig 2012-ben publikálta először, hogy 17 megaelektrovoltos terhelés hatására látnak egy új részecskét.
A kísérlet lényege – írja az Index –, hogy egy milliméternél is vékonyabb tárgyat bombáztak protonokkal. A gerjesztés hatására egy másik atommag lakul ki, ami instabil, gyorsan leadja a felesleges energiát, mégpedig elektron-pozitron párok kilépésével. A kilépő elektron-pozitron párok repülési szöge előre kiszámolható, ha azonban ettől eltérést tapasztalnak, akkor vagy mérési hiba történt vagy egy új részecskéről van szó.
Fejlesztették az eszközöket, és az évek során többször is megismételték a méréseket. 2015-ben új spektrométert építettek, új eszközöket kaptak, ezekkel 2016-ban már eljutottak az új részecskéhez. Az eredményeiket azóta sokan próbálták cáfolni, de idén olyan mérési eredményeket publikáltak, amelyeket már nem valószínű, hogy bárki megpróbál cáfolni. Merthogy bebizonyosodott, hogy a 17 megaelektrovoltos hevítésnél bizony nagyon nagy valószínűséggel egy új részecske látható.
„Nagy örömünkre sikerült ezzel a korábbi eredményeket reprodukálni. Idén pedig egy új kísérletet terveztünk, ami sorsdöntőnek bizonyult” – mondta Krasznahorkay az Indexnek.
„Hélium-4 atommagot hoztunk létre, amelynek eredményeként nagyobb energiájú részecskék szabadultak fel belőle, mint korábban a berillium-8-ból. A kiszabaduló részecske nagyobb sebességgel mozog, és kisebb szögben lép ki a gyorsan mozgó X17 részecskéből. Míg a berilliumnál 140 fokos szögben érkeztek az elektron-pozitron párok a detektorba, a héliumnál 115 fokos volt a becsapódás relatív szöge.”
Magyarán sikerült többször is megismételni ugyanazt a mérést, és bebizonyosodott, hogy ugyanarról a részecskéről volt szó mindvégig. Az új részecskéről pedig egyre inkább úgy látszik, hogy egy új bozon, amivel új kölcsönhatás is jár. Ez lehet az ötödik erő. Ami pedig egyértelműen Nobel-díjat ér.
A gond az, hogy egyelőre még nem épültek meg azok a berendezések, amelyekkel 100 százalékig bizonyítható lenne a részecske létezése. Ugyanakkor fontos leszögezni: a mérési hiba esélye már most minimális.
Cimkék: fizika Nobel-díj Krasznahorkay Attila