Partiumi és Bánsági Műemlékvédő és Emlékhely Társaság, Nagyvárad - Xantusz ::: határon túli könyvek nagy- és kiskereskedelme
Cím: 410404 Oradea / Nagyvárad, str. Bernard Shaw nr. 36, Bl. C8, ap. 8.
Vezető: Dukrét Géza, Románia, 410404 Nagyvárad – Oradea, str. Bernard Shaw nr. 36. Bl. C8, ap. 8.
E-mail: dukretgeza@yahoo.com
A Partiumi és Bánsági Műemlékvédő és Emlékhely Bizottság 1993-ban alakult meg, az Erdélyi Kárpát Egyesület Bihar Megyei Osztálya mellett, a két püspökség égisze alatt. Honismereti lapjuk 1994. április 14-én indult el Partium néven, mint a Partiumi Közlöny melléklete. 1997-ben kiskönyv-sorozatot indítottak el, Partiumi füzetek néven, a Partium és a Bánság helytörténetének, műemlékeinek, népszokásainak ismertetésére. 2007 áprilisától az egyesület felvette a Partiumi és Bánsági Műemlékvédő és Emlékhely Társaság nevet mint önálló jogi személyiség és mint önálló kiadó.
A bölcsőtől a sírig
250 éve született Kazinczy Ferenc / Dukrét Géza (szerk.) / Partiumi füzetek
Kazinczy Ferenc, a magyar nyelv megújítója, 250 évvel ezelőtt, 1759-ben született Érsemjénben. Ezért a 2009. évet hivatalosan is Kazinczy-évnek nevezték el. Közösen, a Kazinczy Ferenc Társasággal, már tavaly elhatároztuk, hogy méltó ünnepséget szervezünk szülőfalujában. 2009. január 23-án tartottuk a Kazinczy-év kárpát-medencei nyitó ünnepét, a Fráter Lóránd Művelődési Házban. Balázsi József polgármester köszöntése után Gémesi Ferenc, a magyar Miniszterelnöki Hivatal államtitkára üdvözletét Kuzmányi István, a minisztérium nemzetpolitikai osztályának vezetője tolmácsolta, majd Cseke Attila szenátor mondott ünnepi beszédet. Az ünnepi műsor után Fehér József, a Kazinczy Ferenc Társaság elnöke ismertette a széphalmi Magyar Nyelv Múzeuma létrejöttének történetét. Ezután három előadás hangzott el: Nagy Edit: Kazinczy Ferenc szülőfaluja Érsemjén, avagy a „szent bölcső" miként nevezhető kultikus helynek; Kupán Árpád: Kazinczy Ferenc, a magyar szabadkőművesség első nagy személyisége; Csorba Sándor: Az érsemjéni Kazinczy Ferenc-szobor története.
A honismeret szolgálatában
Köszöntők és tanulmányok Dukrét Géza 70. születésnapja alkalmából / Péter I. Zoltán
A honismereti mozgalom gyökerei visszanyúlnak a múlt századig. Középpontjában a népi és nemzeti tudatnak, a nemzeti önismeretnek és identitástudatnak a szolgálata és erősítése áll. Olyan önkéntes, egyéni vagy közösségi tevékenység ez, amely a szülőföld, a haza történelmének, múltjának megismerését, tiszteletét és a nép önbecsülését szolgálja, segíti sorskérdéseink feltárását, hagyományaink ápolását, értékeink őrzését. Rendkívül fontos számunkra, főleg, hogy kisebbségi sorsban élünk, történelmi örökségünk megismerése, megismertetése, megóvása. Számunkra ez létkérdés. Dukrét Géza
A Királyhágómelléki Református Egyházkerület székházperének kilencéves története
Dr. Szatmáry Ferenc / Partiumi füzetek
Mielőtt egyházkerületünk székházának kilencéves peréről beszélhetnénk, elkerülhetetlennek tartom legalább nagyvonalakban felvázolni, hogy maga a Királyhágómelléki Református Egyházkerület, mint intézmény, mikor és milyen körülmények között jött létre - hiszen gyülekezeteink évszázadokon át a Debrecenben székelő Tiszántúli Református Egyházkerület alkotó részei voltak. Talán legjellemzőbben Áprily Lajos költőnk a Tetőn című versének kezdősoraival határozza meg az időpontot, anélkül, hogy évszámot használt volna: "Ősz nem sodort még annyi árva lombot, annyi riadt szót, minden összeomlott."
A műemlékvédelem fölöttébb szükséges voltáról
Évkönyv / Dukrét Géza (szerk.) / Partiumi füzetek
A honismereti mozgalom gyökerei visszanyúlnak a 19. századig. Középpontjában a népi és nemzeti tudatnak, a nemzeti önismeretnek és identitástudatnak a szolgálata és erősítése áll. Olyan önkéntes, egyéni vagy közösségi tevékenység ez, amely a szülőföld, a haza történelmének, múltjának megismerését, tiszteletét és a nép önbecsülését szolgálja, segíti sorskérdéseink feltárását, hagyományaink ápolását, értékeink őrzését. Elengedhetetlenül szükséges felkutatni, felmérni és megismerni műemlékeinket...bővebben
A nagyváradi zenei élet apostola
Thurzó Sándor emlékére / Dukrét Géza (szerk.)
Régi vágyam vált valóra e kiadvány megjelenésével, melynek ötletét fiam adta. Amikor nemrég hozzáfogtam édesapám, Thurzó Sándor zenetörténész, muzikológusról szóló anyag összegyűjtéséhez és beírásához, még nem gondoltam, milyen hatalmas munkára vállalkozom. E könyvanyag összeállításával a kedves olvasók átfogó képet alkotnak munkásságáról, emberségéről, s a visszaemlékezések által is bemutatva Őt, megtudva, hogy milyen Ember is volt valójában.
Hogy mit írjak Róla? - Minden, vagy majdnem minden válasz megtalálható e könyvben, bemutatva Őt több oldaláról is. Thurzó Margit Terézia
Épített örökségünk a helytörténeti kutatás tükrében
15 éves a Partiumi és Bánsági Műemlékvédő és Emlékhely Társaság / Dukrét Géza (összeállította) / Partiumi füzetek
15 éves a Partiumi és Bánsági Műemlékvédő és Emlékhely Társaság. Egy civil szervezet életében ez már komoly időszaknak számít, amely mérleg készítéséhez kötelez. Így ismertetni szeretném egyesületünk tevékenységét, kronológiai sorrendben. A tízéves évfordulónkra elkészült évkönyvünk eseménynaptára 2002 decemberében zárult, ezért e kötet eseménynaptára 2003 januárjától indul, amely felöleli az utolsó öt év tevékenységét. Legfontosabb rendezvényeinket, mint a Partiumi Honismereti Találkozások, a Partiumi Honismereti Konferenciák, pályázati díjkiosztó ünnepségeink, külön fejezetekben követhetők. Kötetünk külön foglalkozik a könyvkiadásunkról, Fényes Elek-díjazottjainkról, legjelentősebb rendezvényeinkről; tábla-avatásokról. Végül kutatóink legutóbbi tanulmányaiból, dolgozataiból nyújtunk egy csokrot. Dukrét Géza ...bővebben
Hidak a viharlámpa fényében
Ványai Mária / Partiumi füzetek
A Partiumi és Bánsági Műemlékvédő és Emlékhely Társaság és a Varadinum Script Könyvkiadó közös kiadásában, a Partiumi füzetek sorozatban megjelenő könyv az oral history műfajában idézi fel Nagyvárad közelmúltbeli történelmét egy család sorsán keresztül. Az olvasó megismerkedhet a szerző apjának és felmenőinek rövid történetével, majd Ványai Károly gyermek- és ifjúkora tárul fel a kötet lapjain, azt követően pedig a család bukaresti éveivel ismerteti meg az olvasót a szerző...bővebben
Istennel a hazáért és a szabadságért
Jubileumi Rákóczi Évek 3. 2003-2011 / Dukrét Géza (szerk.) / Jubileumi Rákóczi Évek
Rendhagyó kötetet tart a kezében a kedves olvasó. Könyvünk továbbra is a Jubileumi Rákóczi Évek keretében jelenik meg, mint a sorozat harmadik kötete. Mivel 2004-ben a Bocskai-szabadságharc 400., Bethlen Gábor fejedelem halálának 375. évfordulója alkalmából jubileumi ünnepségeket szerveztünk, az itt elhangzott előadásokat is közzé tesszük...bővebben
Jubileumi Rákóczi Évek 5. 2003-2011 / Dukrét Géza (szerk.) / Jubileumi Rákóczi Évek
A 2003. március 14-én Kolozsváron megtartott Márciusi Fórum, Tőkés László püspök javaslatára, Határozatban hirdette meg a Jubileumi Rákóczi Éveket (2003-2011). A Fórum egy történészekből álló szakbizottságot kért fel az eseménynaptár kidolgozására. Ennek elvégzését a Partiumi és Bánsági Műemlékvédő és Emlékhely Bizottság munkatársai vállalták, akik kidolgozták a nyolcéves keretprogramot. Ennek alapján különböző helyszíneken tudományos ülésszakokat szerveztünk, emlékkirándulásokat emléküléssel egybekötve. Az elhangzott előadások alapján megjelent a Jubileumi Rákóczi Évek című könyvsorozatunkban eddig négy kötet, s elkészült az ötödik, a záró kötet.
Jubileumi Rákóczi Évek 4. 2003-2011 / Dukrét Géza (szerk.) / Jubileumi Rákóczi Évek
A Jubileumi Rákóczi Évek könyvsorozatának immár negyedik kötetét tartja a kezében a kedves olvasó. Bár e kötet egy többéves adósságot próbál helyrehozni - anyagi okok miatt -, a kötet tartalma most is aktuális, hisz még a Jubileumi Rákóczi Évek keretében vagyunk. Célunk továbbra is a Rákóczi-szabadságharc megismerése és megismertetése. Hagyományainkhoz híven, az előző évek eseményeit és elhangzott előadásait tesszük közzé. Kötetünkben most is megemlékezünk Bocskai Istvánról.
Műemlék orgonák
az Érmelléki Református Egyházmegyében / Orosz Otília Valéria / Partiumi füzetek
A Királyhágómelléki Református Egyházkerülethez tartozó Érmelléki Református Egyházmegye ma harminchat gyülekezetből áll. Az orgonáknak, harmóniumoknak és az egyházmegye gyülekezeteiben működő kórusoknak a számbavétele a XI. Érmelléki Egyházmegyei Kórustalálkozó alkalmával merült fel Székelyhídon, 2002-ben, amikor tizenkét kórus szolgált Isten dicsőségére. Ez a kötet az egyházmegye templomainak történetét, valamint az orgonák és harmóniumok leírását tartalmazza.
Nagyvárad barok és neoklasszikus művészeti emlékei
A Budapesti Királyi Magyar Pázmány Péter Tudományegyetem Művészettörténeti és Keresztény Régészeti Intézetében készült - doktori értekezés - hasonmás kiadás / Biró József
Biró Józsefnek A Nagyvárad barok és neoklasszikus művészeti emlékei című könyve alapvető művészettörténeti forrásmunkának számít. Csak dicsérni lehet a Partiumi és Bánsági Műemlékvédő és Emlékhely Társaságot azért, hogy most megjelentette faximile kiadásba. Ugyanis ez egy hiánypótló mű, amely a hetvenöt évvel ezelőtti megjelenését követő évtizedek alatt szinte hozzáférhetetlen hiánycikké is vált. Alapos és felelősségteljes dokumentálódás előzte meg e munka megszületését, ami Biró Józsefet a Nagyvárad helytörténetével és műemlékeivel foglalkozó kutatók sorában Bunyitay Vincével és Balogh Jolánnal együtt a legjelentősebbek közé emelte.
Nagyvárad városháza
Péter I. Zoltán / Partiumi füzetek
Várad 1660 augusztusától 32 éven át török fennhatóság alatt állt. Bevezették a muzulmán közigazgatást, Várad székhellyel egy pasalikot, azaz kormányzóságot állítottak fel, melynek élén, mint kormányzó egy szerdár basa állott. Az osztrák felmentő csapatok nyolchónapi ostrom után foglalták vissza a várat, amelyet a törökök 1692. június 7-én hagytak el. Másnap ünnepi szentmisét celebrált Benkovich Ágoston katolikus püspök a szabadban, egy sátor alatt, templom ugyanis ekkor már egy sem volt a városban. Felszabadultak tehát a Sebes-Körös mindkét partján levő települések, de jobbára teljesen romos, lakhatatlan állapotban voltak...bővebben
Nagyvárad városismertető
Dukrét Géza - Péter I. Zoltán / Partiumi füzetek
Nagyvárad (Oradea, Grosswardein), Bihar megye székhelye, Románia nyugati részén, a Sebes-Körös mindkét partján, a határtól 8 kilométerre fekszik. Az ország, egyben Erdély nyugati kapuja. Itt halad át az Erdély felé vezető legfontosabb nemzetközi út, a Sebes-Körös völgyében, amely összeköti Közép-Európát Délkelet-Európával, sőt a Közel-Kelettel, valamint az északról dél felé haladó országút is...bővebben
Szalárd és vidéke, tegnap és ma
Borzási Gyula - Dani Zoltán - Nagy Miklós / Partiumi füzetek
Ha az ősember vándorlásai során talált egy olyan helyet -- főleg dombhátat, völgykatlant, vagy csak egyszerű sík területet -, amely mellett víz volt, s a területnek legalább három oldalát víz, mocsár, nádas vagy erdő vette körül, ott megtelepedett, kunyhót épített, halászott, vadászott, később állatot tartott és földet művelt. De figyelembe vett más szempontokat is. Így például, bővelkedik-e a környék számára szükséges terményekben, nyersanyagokban; milyenek az érintkezési lehetőségei a szomszédos és ezek közvetítésével a távolabbi területekkel; megvannak-e a cserelehetőségek más tájak embereivel, s mindenekelőtt: biztonságban érezheti-e magát. Így lehetett ez évezredekkel ezelőtt itt a Hegyköz tájain is...bővebben
Szemelvények Bihar megye és térsége ipartörténetéből
Makai Zoltán / Partiumi füzetek
A megye iparosodása révén, ott lehettem több nagy létesítmény megszületésénél, mint a nagyváradi timföldüzem, a berettyószéplaki kőolajkitermelő, az élesdi cementgyár és sorolhatnám a létesítményeket. Tanúja voltam a nagy hőerőművek és vízerőművek üzembe helyezésénél is. Lassan felkeltette figyelmemet az áramszolgáltatás kezdeteinek a története. Ebbe a témakörbe Bolcas Victor mérnök kolléga, igazi polihisztor vezetett be. Ő volt az, aki mindig hangoztatta, műszaki múltunk megismerésének szükségességét...bővebben