﻿ Kárpátalja - Kárpátaljai magyar irodalom
Kárpátalja - kárpátaljai magyar
Kárpátalja elhelyezkedése
Kárpátalja Ukrajna délnyugati megyéje, legkisebb közigazgatási egysége. A terület délről Romániával és Magyarországgal, keletről Szlovákiával, északről kis szakaszon Lengyelországgal, illetve északról és keletről Ukrajna belsőbb megyéivel határos. Részletes térkép Kárpátalja elhelyezkedéséről: Kárpátalja és a szomszédos országok. A mai Kárpátalja területe nagyrészt átfedődik a történemi Magyarország négy vármegyéjéve, úgy mint Ung, Bereg, Ugocsa és Máramaros.
Történetileg a hitelesnek számító források és az ezek kutatására alapozott szakmai anyagok szerint a vidék cirka egy évezreden át Magyarországhoz (jobbára a Magyar Királysághoz) tartozott. Az I. világháborút követően a trianoni békeszerződés nyomán a Csehszlovák Köztársaság kötelékébe került (1919.05. 6.). Az első bécsi döntés értelmében 1938. november 2-án az Ungvár-Munkács-Beregszász tengely mentén Kárpátalja alföldi területeit visszacsatolták Magyarországhoz, miközben a vidék főleg szlávok lakta hegyvidéki része csehszlovák kézen maradt egy korlátozott önállóságú közigazgatási egységként (ez volt az ún. Podkarpatska Rus). 1939. március 15-énaztán a magyar csapatok elfoglalták a Kárpátalja néven számon tartott terület egészét, amely így 1944 októberéig újra Magyarországhoz tartozott. Ekkor a vidéket megszállták az ún. felszabadító (honvédő háborújuk után az őket megtámadó ellenséget egészen Berlinig visszaverő) szovjet csapatok és saját érdekterületükké tették, amit több hónap átmeneti állapot után aztán az 1945. június 29-én megkötött szovjet-csehszlovák szerződés szentesített (Magyarország mint háborúvesztes nem tarthatott igényt Kárpátaljára, a kérdés csak az volt, hogy a korábbi állapotnak megfelelően visszaszáll-e csehszlovák kézre avagy átkerül a SZU tulajdonába). A csehszlovák-szovjet szerződés követően újabb átmeneti hónapok után Kárpátalját 1946-ban az Ukrán Szovjet Szocialista Köztársaság Kárpátontúli területe néven az akkori Szovjetunió, vagy ha tetszik: Szovjet-Ukrajna legkisebb közigazgatási egységévé szervezték. Ez a státusa megmaradt egészen 1991. augusztus 24-éig. Ekkor a széthulló Szovjetunió romjain kikiáltották Ukrajna függetlenségét, s attól kezdve Kárpátalja ennek az új államalakulatnak képezi részét, hivatalosan továbbra is Kárpátontúli terület néven (Закарпатська область). Kárpátalja sok tekintetben Ukrajna európai kapuja, hiszen a szomszédos országok (Románia, Magyarország, Szlovákia, Lengyelország -valamennyien EU-tagok.
Kárpátalja székheye: Ungvár, Унгвар, Uzhhorod
Wbmagazinomban beszámoltam róla, hogy számomra is meglepően sokan osztották meg a Facebookon ott ajánlott új weboldalamat, amelyet - szüntelenül és reménytelenül vergődve a lokálpatriotizmus és a kozmopolitizmus határmezsgyéjén - nem csupán abból a célból készítettem, hogy szülővárosomat bemutassam számos fotó és videó közreadásával és a fontosabb, általános érdeklődésre számot tartó adatok összefoglalásával (Ungvár és Kárpátalja képekben, videókon), hanem azért is, hogy a Google keresőben jó pozíciót érjek el vele különböző keresőkérdésekre nézve.
Eközben számos saját írói anyagomat is felhasználtam, így Ungvár című versemet, illetve az új weblapon megtalálható régebbi jegyzeteket is.
Vereckei weboldalam
Egyszer erre is rá kellett szánnom magam… A kronológiával majd’ egy hétig dolgoztam, pedig találtam használható összefoglalókat, de hiányosnak éreztem őket. A tényanyag persze így sem teljes, de azért talán eléggé átfogó képet ad az összeállítás nemcsak arról, mi és hogyan alakult ebben a nem mindennapi történetben, hanem arról is, hogy néhány dologról én mit gondolok. Hát… Vizitáljátok meg a honlapot - elég a címre kattintani és máris olvasható, egyebek mellet, a vereckei emlékmű történetének részletes kronológiája.
Berniczky Éva naplójegyzete
Nem vagyok egy emléktábla-fan. Olyankor sem, amikor holmi újrahasznosított konjunktúralovagok nem sértik fel a jóérzésemet. Alapjáraton riasztanak a kőbe foglalt tanúságok. Bár belátom a jelölés praktikumát, időben eligazító, múltidéző, nyilvántartó voltát, engem mégis zavar a márványba foglalt változtathatatlan hűvöse. Jó, tudom, Messze jövendővel komolyan vess öszve jelenkort… De a felszólításnak engedve sem hoznak már lázba az emlékhelyek. Mert ugye a költőt » tovább
Régóta tudom, a kedvezőtlen induló helyzet és a siker elérését akadályozó úgynevezett objektív és szubjektív korlátok nem feltétlenül kárhoztatják sikertelenségre az embert, mert másutt, másban akár sokszorosan is visszakaphatja – talán inkább: visszaszerezheti – azt, ami veszni látszott. A teljesség felé több út vezet, és könnyen előfordulhat, hogy a nehezen járható tövises ösvényen mezítláb haladva többet profitálunk a saját gyötrelmeinkből, mint a kövezett úton könnyen sikló jármű vezetője » tovább
Nem UFÓk, hanem nemiszervek!
Bár az eredeti közlés az Arvisura-blogban jelent meg arról, hogy a vereckei emlékmű és a munkácsi Feszty-panoráma csillaghajókat szimbolizál, és bár mi ehelyt csupán ismertettük röviden a cikk állításait, mégis a Kárpáti Vipera szerkesztőségébe juttatta el tudományos megalapozottságú cáfolatát Dr. Kállay O. Béla pszichiáter és keletkutató, lévén a blog elzárkózott a vitairat közlésétől. Mi örömmel helyt adunk a tisztázó szándékú írásnak, amely az eredeti cikkre - Feszty-körkép: panoráma Munkácson – csészealj alakú Arvisura-emlékhely – reagál.
Dr. Kállay O. Béla:
Ha nem lenne szánalmas és szomorú, jót lehetne röhögni azon, ahogy most a beregszászi járásban azon megy a szívóskodás, hogy ki a mélymagyarabb. Olvasom Kárpátalja legkevésbé olvashatatlan lapjában, hogy a Kárpátaljai Magyar Kulturális Szövetség (KMKSZ) a kötelékébe tartozó magyar községi polgármesterek révén állítólag rendre-sorra akadályokat gördít a rovásírásos helységnévtáblák kihelyezése (illetve kint-tartása) elé. Mint köztudott, ezeknek a tábláknak az elhelyezését Kovács Béla, a Jobbik EP-képviselője szorgalmazza (és finanszírozza), aki Beregszászban saját fogadóirodát tart fenn s tudtommal helyben eléggé népszerű; nem csoda, legutóbb például borászokat utaztatott Brüsszelbe.
Maga a Jobbik is meglehetősen közkedvelt Beregszászban és környékén – legalábbis a KMKSZ-hez közel állók körében. Én már sokat gondolkoztam azon, hogy a Fidesz kárpátaljai leányvállalataként működő KMKSZ elkötelezett tagjai, akik roppant hálásak a magyar kormánynak és személyesen Orbán Viktornak a szervezetük révén nekik juttatott javakért, kedvezményekért és persze a magyar állampolgárságért, azok ezenközben hogy a bánatban lehetnek a Jobbiknak is aktív szekértolói, ideológiájának elfogadói?
Hát csak úgy, adom meg magamnak a bölcs választ, hogy a Jobbik nem más, mint a Fidesz rosszabbik énje, és kívülről, jelesül a beregi rónáról nézve semmi ellentmondás nincs abban, ha valaki egyszerre lelkes híve a Fidesz mérsékelten nacionalista nemzetpolitikájának és a Jobbik radikális irredenta-revansista nézeteinek. Végül is ezek az ideológiák egy tőről fakadnak, és Orbánék erre alaposán rá is játszanak mindannyiszor, amikor alámuzsikálnak a Jobbikos szavazók ízlésének-elvárásainak. Hivatalosan ugyan távolságot kell tartaniuk a szélsőségektől, de belülről szerintem nagyon-nagyon sok fideszes politikus (és szavazó) szimpatizál vagy akár azonosul a szélsőséges nézetekkel, épp csak belátja, hogy taktikai okokból ezeket nem célszerű kinyilvánítani. Így hát valóban belefér a játékba, hogy a KMKSZ, a Fidesz, a regnáló magyar kormány és a kormányfő lelkes hívei közül sokan Kárpátalján egyben aktív Jobbik-szimpatizánsok, ha kell, lelkes rasszisták, elborult agyú soviniszták – és mélyen fel vannak háborodva, ha a maguk által buzgón gyakorolt kisebbséggyűlöletet velük, kárpátaljai kisebbségiekkel szemben gyakorolja az ukrán többség.
Igen, ez belefér a játékba, csakhogy közelednek ám a 2014-es magyar országgyűlési választások és mivel a pártlistákra a határon túli magyar állampolgárok is szavazhatnak, a Fidesz jól ki szeretné aknázni azt az előnyét, hogy – például Kárpátalján – irántuk elég nagy a rokonszenv (már csak a visszahonosítási lehetőség megadása miatt is), míg a baloldallal szemben inkább fenntartások fogalmazódnak meg (bár a politikai emlékezete a kárpátaljaiaknak sem hosszú távú, 2004 december 5-ét mégis jól megjegyezték.) Ha pedig Orbánék szavazatokra váltható politikai tőkét kívánnak kovácsolni ebből a helyzetből, akkor nem nézhetik jó szemmel a Jobbik térnyerését. Vona embere csak ne állítgasson rovásírásos helységnévtáblákat az ő felségterületükön, ne szerezzen így pártja számára népszerűséget s ne akarja learatni a babért ott, ahol a Fidesz húsz egynéhány éve veti az áldás szapora magvait. A felismerést tett követte, valaki Budapestről leszólt a KMKSZ-vezéreknek, akik nyilván egyetértettek azzal, hogy ha már sajnos nem nekik jutott eszükbe ez a fránya rovásírás, akkor más se etesse itt a kertész kutyáját.
Vagyis: a rovásos táblák ellen ezúttal nem az ukrán nacionalisták fenekednek, nem ők akarják eltüntetni – hanem a mélymagyaroknak nem tetszik az, hogy valaki náluk is mélyebb akar lenni.
Az egy másik kérdés, hogy van-e szükség Beregszász és a magyar falvak határában rovástáblákra. Én azt gondolom, hogy nincs, mert a helyi magyarság problémáinak a megoldásához egy jottányival sem járulnak hozzá, ellenkezőleg.
Természetesen nem a rovásírás a hibás: ez valóban a magyar nép egyik legértékesebb szellemi hagyománya. De acsarkodó politikai erők sajátították ki és olyan ideológiát raktak mögé, amely nem elősegíti, hanem hátráltatja a magyarság boldogulását (és nemcsak Kárpátalján). Ezért aztán a feliratok nem magát az ősi hagyományt hirdetik, hanem a számomra gyűlöletes politikai nézeteket, nekem tehát különösebben nem fog fájni a szívem, ha eltűnnek a szépen metszett írásjelek.
Ha nem lenne szomorú, akkor kacagni is tudnék azon, hogy felsőbb hatalmak épp a KMKSZ-szel végeztetik el a piszkos munkát.
Kárpátalja - magyar nyelv, kárpátaljai irodalom
Kárpátalja - kárpátaljai magyar irodalom, nyelv, történelem, múlt, könyv. Ungvár város megyeszékhely, Vereckei honfoglalási emlékmű, kisebbségi identitás, határon túli magyarság, ungvár, verecke, kárpátalja, nyelv, arvisura, magyar, irodalom, könyv, identitás, magyarság, kisebbség, seo, történelem, megye, bdk, balla d. károly, honlapoptimalizálás, linképítés
Dupka György, a bökényi nagyotmondó