2017. október 18. Szerda - Lukács napja van
Lakosság száma: 5.904 fő
Testvértelepülés:
- Strullendorf (Németország)
A pajzs alakú címertest felső részében kék színű mezőben egylábon álló gólya van, a másik lábában buzogányszálat tart. A gólya mögött stilizált nyárfa van. A gólya és a nyárfa a zöld színű alsó mezőből emelkedik ki. A pajzs tetején közvetlenül, aranyszínű ötágú korona helyezkedik el. A gólya és a nád szimbolizálja a város múltjához tartozó halászatot, a zöld mező pedig a mezőgazdaságot.
A címerben a kék mező a Kolon-tavat jelképezi. A gólya nem azért került a címerbe, mert a Kolon-tó környékén olyan sok volt, hanem azért, mert az izsáki embereknek sok érdekes és tanulságos megfigyelése volt a gólyák életéből. A gólyák iránti tiszteletből vésették be a címerbe. Megfigyelték azt, hogy amikor az öreg gólya megbetegedett, vagy megrokkant, és nem repült ki a fészekből, a fiatal gólyák gondoskodtak az öreg magányos gólyáról, élelmet vittek neki. A nyárfák a falu legmagasabb fái voltak, valamikor ezekről figyelték, jönnek-e a törökök Izsák felé, és riasztották a lakosokat. Így került a címerbe a nyárfa. A vízi buzogány a tó nádasát jelképezi, mely közé menekült a lakosság a tatárok, a törökök elöl. A település mellett húzódó Kolon-tó már akkor is mocsaras, ingoványos terület volt. A három szigetre vezető nád-közötti utakat csak a helybeliek ismerték.
Mai területe - a régészeti leletek tanúsága szerint - már az avar korban is lakott volt. Első írásos említése a Tihanyi apátság 1055-ben kelt alapítólevelében maradt ránk, amelyben Culum Aqua néven az apátság birtokrészeként írják le a város nyugati határán fekvő Kolon-tót. 1279-ben IV. (Kun) László király oklevelében szerepel Isak néven.
1426-ban Izsákegyházaként mint templomos települést tartják nyilván. Az Izsák elnevezéssel 1474-ben keltezett egyházi feljegyzésekben találkozhatunk először. Az 1633-34-es török kincstári adólajstromban a kecskeméti járás községei között tartják számon, mindössze négy házzal. A törököt 1660-ban űzik ki a községből. 1816-tól Izsák mezőváros, ezt a rangját az 1876-os közigazgatási átszervezéskor veszítette el, azonban 1997-től újra városi rangja van.
Az izsákiak a város számos jeles személyiségéről őriznek emlékeket. Az egyik legismertebb, az 1822-24-ig a katolikus iskolában tanító Táncsics Mihály, aki itteni működése alatt vezeti be az egységes olvasókönyvet, és életének legszebb időszakaként emlékszik az itt eltöltött évekre. Táncsics Mihály tiszteletére emléktáblát helyeztek el a katolikus templom kertjében található egykori iskola falán.
Izsák ma már országszerte a "Sárfehér hazájaként" ismert. Ez a fajta kiváló termőtalajra talált az izsáki homokon, így virágzó szőlőtáblák alakultak ki a település környékén, tisztes megélhetést nyújtva a helybelieknek. A Sárfehér komoly hírnevet szerzett az itt élőknek, és ez lett a helyi pezsgőgyártás alapja is. Nevét a találékony izsákiak a szőlő két tulajdonságának összekapcsolásából alkották: fehér és nagy fürtű, azaz nehéz, mint a sár, vagyis Sárfehér. Az Izsáki Sárfehér hosszú ideig ismert volt csemegeszőlőként is, és hamar rájöttek arra is, hogy az egyik legjobb pezsgőalapot is ez adja.
1999 óta a fajta neve Arany sárfehér lett, elhagyva az EU-ban nem engedélyezett település megjelölést, és 2006 óta védett eredetű bor. Izsák legismertebb rendezvényét is nagy becsben tartott szőlőfajtájukról nevezték el.
A Sárfehér Napok programsorozata 1936-ban indult útjára. Ma már minden év szeptemberének utolsó hétvégéjén megrendezik a háromnapos fesztivált, amely nemcsak Izsák, hanem a térség kiemelkedő rendezvénye is. A gazdag program kiállításain képzőművészeti, mezőgazdasági, kisipari és kézműves alkotásokat tárnak az érdeklődők elé, szakmai tanácskozásokat tartanak, valamint sport- és kulturális bemutatók, komoly- és könnyűzenei hangversenyek várják az érdeklődőket. A hagyományokhoz híven minden évben szüreti felvonulás és bál is színesíti a rendezvény kínálatát. Több, mint egy évtizede fogathajtó versennyel bővült a program, amelynek keretében országos egyes-, kettes- és négyesfogathajtó-bajnokságon mérkőznek a sportág legjobbjai. Általában az izsáki verseny a fogathajtók éves idényzáró bajnokavatója is. Ma már a pónis szakág is itt rendezi bajnokságát.
A város főterén áll a szépen helyreállított városháza. A 2005-ös Sárfehér Napokon avatták fel a városháza előtt németországi barátaiktól kapott harangjátékot. 1924-ben épült Izsák ma is látható I. világháborús emlékműve, amely a település 270 hősi halottja és a 108 elesett vagy eltűnt izsáki polgár előtt tiszteleg. A vörös kőből formált második világháborús emlékművet 1990-ben, a Székely György műterméből kikerült 56-os emlékművet 1992-ben avatták fel. A Kossuth téren látható a bástyaszerű tornyot utánzó kétoldali feljárással készült 1948-49-es emlékmű is.
A város egyik legjelentősebb idegenforgalmi látványossága az 1920-as években épült, s a '80-as évekig működött szeszfőzdében berendezett pálinkamúzeum, melyhez a Kossuth úton északi irányba haladva, a Zlinszky utcában jutunk el. Itt láthatóak a pálinkafőzés muzeális gépei, eszközei, valamint a termeléssel kapcsolatos dokumentumok. A tárgyak legtöbbje a 20-as, 30-as évekből valók. Van itt még a kis ház ablakán bekandikáló finánc is, aki életnagyságban szemlélődik, szaglászik. A ritkaságnak számító gyűjteményben megtalálhatóak múltszázadban palackozott italok, és a jelenlegi tulajdonos, az Ecker likőrgyár mai minőségi termékei is. A kívülről is tetszetős gólyanyakú üvegek igazi különlegességek, ezért a látogatások alatt sok gyűjtő ki is néz magának egyet-egyet. A gyűjtemény minden évben április 1-től október 31-ig, naponta 10-18 óráig várja a vendégeket.
A Pálinkamúzeummal egy udvarban található a Kovács Gyula Helytörténeti Múzeum. Kovács Gyula tanár és iskolaigazgató-helyettes volt Izsákon, aki az 1800-as évek végéből az 1900-as évek elejéből származó tárgyi emlékeket gyűjtötte össze. Gyűjteményének gerincét a szőlőművelés, a népi mesterségek, a mezőgazdasági termelés eszközei, az egyházközösség régi tárgyai, egykori iratok, valamint a helyi oktatási, kulturális élet emlékei adják. A várostörténeti múzeumban külön szobarészlet idézi fel Táncsics Mihály izsáki tanítói működésének éveit.
Az izsáki "kerek templom" 1747-től szolgálta a katolikus hívők hitéletét. Az 1700-as évek végén azonban már szűknek bizonyult, állaga is megromlott. 1801-ben tették le az új templom alapkövét. 1807-ben már áll a klasszicista stílusú Szent Mihály templom, majd 1811-ben kapja meg az épület az oltárképeket és az orgonát. A földrengés által megrongálódott tornyot 1896-ban építik újjá. Az Egyházközség nyertes Sapard pályázatának köszönhetően, az érsekség által kölcsönzött az önerővel 2005 tavaszán kezdődhetett meg a templom teljes körű külső és belső felújítása. A templom kertjében látható a szintén műemléknek számító Piéta-szobor, amely az Uzsovics-kastélyból került ide.
A református gyülekezet 1747-ig a falu régi körtemplomát használta. Az ellenreformáció idején elvett templom helyett 1747 és 1792 között egy, a jelenlegi templom helyén álló sártemplomban tartották az istentiszteleteket. 1792-1794 vezetésével épült fel a kőtemplom népi barokk stílusban. A jelenleg három haranggal rendelkező, 40 méteres templomtorony csak 1806-ban készült el. 1891-92-ben jelentős átépítések történtek a templom belsőterében, így nyerte el mai formáját.
2004 októberében szentelték fel katolikus, majd református ünnepi szertartás keretében a városhoz tartozó Kisizsákon a Szent Kereszt ökumenikus kápolnát, amely az ott élők legnagyobb büszkesége. A templomnak helyet adó portát több mint három évtizeddel ezelőtt vásárolta meg a váci püspök, hogy kápolnát emeljen a kisizsáki hívőknek. Álma azonban csak halála után valósulhatott meg. Az alap ugyan elkészült, de az építkezés folytatásához nem találtak forrást az itt élők. A helybéliek alapítványt hoztak létre, de az építéshez szükséges pénzt így sem tudták összegyűjteni. Ezért karolta fel vállalásukat a kecskeméti Porta Egyesület, amely a kis közösség nagy álma mellé pártolókat állított. Sokan segítették pénzzel, anyaggal, munkával és imádsággal az építkezést, így épülhetett fel a remény kápolnája.
A sport- és szabadidős tevékenységre korszerű sportcsarnok, nemzetközi színvonalú fogathajtó pálya, termál és hideg vizes strand, valamint labdarúgó pálya kínál lehetőséget.
A város magas színvonalú vendéglátásáról a Vino Étterem gondoskodik, amely étteremként, pinceklubként, panzióként és rendezvények helyszíneként funkcionál. A horgászat és a természet szerelmeseinek az Izsáki Horgászpark (horgásztavak, strandolási lehetőség, csárda, játszótér, sétára csábító környezet) nyújthat felejthetetlen élményt. Több napos tartózkodás esetén a Horgászpark faházakkal és kempingezési lehetőséggel várja a látogatókat. Izsák határában két falusi vendégfogadó található, a Vénepörfás és a Fábián Tanya. Aki lovagolni szeretne, látogasson el az El Bronco lovasfarmra, amely a western lovaglás egyik fellegvára a térségben. A Ranch-en kedves kis vendégszobák, konferenciaterem, medence és különböző lovas programok várják a vendégeket. A fiatalabb korosztály számára a Tulipán Café és Pizzéria kínál szórakozási lehetőséget a hétvégék alkalmával, a Gondfelejtő Vendégház pedig osztálykirándulások kiváló helyszíne lehet.
A város nyugati részén fekszik a Kiskunsági Nemzeti Park egyik legjelentősebb területe, Közép Európa legnagyobb édesvízi mocsara, a 2900 hektáros Kolon-tó. A területen védett növényritkaságok, köztük kilenc orchidea faj honos.
Az itt-ott fennmaradt tölgy-kőris-szil ligeterdők, a Duna-Tisza közére egykor jellemző tájképet idézik. A nádas partszakasz lehetőséget nyújt a tó rendkívül gazdag élővilágának megfigyelésére. A tó hatalmas nádasai gazdag madárvilágnak adnak otthont. A hazánkban előforduló valamennyi gémfaj és a kanalas gém rendszeresen költ itt. Az édesvizű mocsárnak köszönhetően szép számmal fészkelnek gólyák, amelyeket az izsákiak kedvenc madarukként tisztelnek. Ezért is választották címerállatukká. A Kolon-tónál működő Madárvárta a kiskunsági ornitológiai kutatások bázishelye. A területen programszerűen folyik a nádi énekesmadarak és vízimadarak vonulás-kutatása. A Nemzeti Park a Magyar Madártani Egyesülettel közösen madármegfigyelő táborokat, madárgyűrűzést és szakértők vezette madármegfigyelő túrákat is szervez, melyekre előzetes időpont-egyeztetés alapján lehet jelentkezni.
A Kolon-tó növény- és állatvilága Európában is ritkaságnak számít, ezért a térség szigorúan védett terület, csak kísérővel látogatható. A tavon nyílt vízfelületet gyakorlatilag nem található, főként nádas és mocsár borítja a területet. A víz átlagos mélysége 60-80 cm. A mocsaras jellegnek megfelelően gazdag hínárvegetáció jellemző. A tóvidéket telepített erdők és művelt földek övezik. A nyugati oldalon emelkedik egy 126 méter magas homokbucka, a Bikatorok.
A terület bejárására az Izsákot Soltszentimrével összekötő 12 km hosszú, sárgasáv-jelzésű túraútvonalat és a hozzá kapcsolódó tanösvényeket ajánljuk. Az Aqua Colun és a Poszáta tanösvények, valamint az ezekhez kapcsolódó kilátók, megfigyelőhelyek lehetőséget adnak a tó élővilágának alaposabb megismerésére.
A sárgasáv-jelzésű túraútvonal az izsáki vasútállomástól indul, amelytől néhány száz méter után elérjük a Kolon-tó ismertető tábláját. Kies tájak és erdős részek váltogatják egymást. A túraút egy darabon együtt halad az Aqua Colun tanösvénnyel (3.480 m), amely ismerteti a Kolon-tó jelenlegi állapotát és bemutatja a nagy kiterjedésű nádas-mocsár gazdag élővilágát. Visszatérve a turistaútra, kb. 6 km megtétele után (jobb kéz felől) találjuk a Kiskunsági Nemzeti Park madárgyűrűző helyét, a Kiskunsági Madárvártát. A Poszáta tanösvény (2.000 m) első állomása a vártához közeli B. Bognár tanyánál található, amely egy halászcsaládé volt valamikor. Az előzetes bejelentkezés alapján látogatható tanösvény a nádas élővilágáról, valamint a nádgazdálkodás szerepéről, hagyományairól ad információt. Továbbhaladva Soltszentimre felé dimbes-dombos tájjal találkozhatunk, innen kezdődik a sárga jelzés új szakasza. Széles földúton érkezünk Csengődre, keresztezve a Budapest-Kelebia vasútvonalat. A vasút mellett haladva átmegyünk egy lápos területen. Néhány kilométer megtétele után a jelzés letér a Kiskőrösi Turjános Természetvédelmi Terület (helyi elnevezéssel: Szücsi-erdő) felé. Átvágva az erdőn már látszik Kiskőrös.
Leírás Árak Képek
Kostka Tanya (csak csoportoknak)
6070 Izsák, Szajordűlő tanya 234.
(+36) 76/374-588; 76/328-235
Vendégház – Táborozás - Erdei iskolák - Egyhetes ekhósszekér túrák - Megyei és országos távlovagló bajnokság
Kiskunsági Nemzeti Park szomszédságában található a Kostka tanya.
Természetvédelmi szempontból kiemelt figyelmet érdemelnek a környéken található homoki erdők, szikes puszták, homok puszták, mocsarak, lápok, nedves kaszálók. A mészben gazdag változatos formakincsű homokfelszínek értékes növényvilágnak adnak otthont, k otthont melynek hüllő faunája nemzetközi szempontból is jelentős.
A Kostka tanya nevét az egykori tulajdonosáról Kostka Lászlóról kapta.
A tanyán és a környező földterületeken szőlős gazdálkodással foglalkozott. Eredeti szakmája vegyész volt, ezért kísérletei közben feltalálta a peronoszpóra ellenszerét. A rézmészport Magyarországon és Franciaországban is szabadalmaztatta.
Izsák és Ágasegyháza között található a Kostka - tanya, ahol idilli csendben, 40 ágyas vendégház egész évben várja vendégeit.
A vendégek kívánságainak megfelelően lehetőség van hosszabb, rövidebb kocsikázásra, és lovaglásra is.
A pihenni vágyóknak a tanyán működő Gondfelejtő étterem a hét minden napján házias ételeket és a táj jellegzetes Ízeit kínálja.
Lehetőség van horgászásra saját tulajdonú mesterséges tó területén, ahol egynyári pontyokat tenyésztenek.
Hétvégén a fiatalok szórakoztatására diszkó működik.
6070 Izsák, Dózsa György tér 2.
(+36) 76/569-135
(+36) 76/569-136
www.vinoetterem.hu
11 fő / 5 szoba
Éttermünk Izsák Város Főterén található. A századfordulón 1906-ban épült, éttermünk berendezése a polgári hangulatot idézi fel. Mint az étterem neve is tükrözi nagy gondot fordítottunk a borkínálatra, mely minőségében és összeállításában is kiváló, és szinte teljes képet mutat az ország borvidékeiről.
Az étel és ital választékban törekedtünk a magyar sajátosságok megőrzésére, és bemutatására. Az étterem több teremből áll, amelyek 80 fő befogadására alkalmasak. Családi, baráti, munkaebédek, vacsorák kedvelt helyszíne. Az étteremhez kapcsolódik egy igényesen kialakított biliárd szoba.
Éttermünkhöz tartozik egy öt szobás Panzió. Négy kétágyas és egy három ágyas szobával várjuk a nálunk pihenni vágyó vendégeinket. Minden szobához külön zuhanyzó, wc, televízió tartozik. Szállóvendégeinknek zárt parkolót biztosítunk.
2 ágyas szoba: 6.000 Ft / nap
3 gyas szoba: 7.500 Ft / nap
Reggeli: 790 Ft / fő