Humana Magazin - Akiknek az idegen nyelv a magyar
Back Ön itt van: Rovatok Rovatok Humini Akiknek az idegen nyelv a magyar
De kik tanulják a magyart idegen nyelvként?
Egy részük a magyart mint idegen nyelvet Magyarországon tanulja:
- magyar nyelvű felsőfokú tanulmányokra készülő, nem magyar anyanyelvű fiatalok,
- magyar felsőoktatási intézményekben tanuló fiatalok:
→ magyar felsőoktatási intézményekben magyar nyelven tanuló, de nem magyar
anyanyelvű fiatalok,
→ magyar felsőoktatási intézményben idegen nyelven tanuló, nem magyar
anyanyelvű fiatalok, akiknek kötelező a magyar nyelv tanulása, illetve a magyar
- rövidebb időre nyelvtanulási céllal (is) Magyarországra érkezők,
- Magyarországra munkavállalási célból érkező felnőttek,
- családtagként Magyarországra érkező felnőttek,
- iskolás és óvodás korú gyermekek
Az sem mindegy, hogy a tanulónak milyen a viszonya a magyar nyelvhez.
idegen nyelv (= az a nyelv, amit forrásnyelvi környezetben tantermi körülmények között tanul), második nyelv (= az a nyelv amit, a tanuló az anyanyelve után tanul ugyan meg, de amely nélkül az illető országban nem boldogulna), környezetnyelv (= a környezet nyelve: pl.: határon túli relatív többséget alkotó magyar településeken a magyar nyelv)
származásnyelv (= amelyen a nyelvtanuló idősebb családtagjai beszélnek/beszéltek, az ősök nyelve) -e számára a magyar. Ez a tanár szempontjából is fontos, hogy tudja, milyen tankönyvet érdemes választania, már ha megteheti. Ebből a szempontból ugyanis nehéz dolga van, hiszen – mint az a fentiekből is kiderül - a magyart idegen nyelvként tanulók csoportjai a legritkább esetben homogén csoportok.
Fontos továbbá a tanulók előképzettségének és motiváltságának a figyelembe vétele is. Egy egyetemi előkészítőre, Magyarországra érkező nyelvszakos hallgató eligazodik a nyelvtani fogalmak között, és ezek az alapok lehetővé teszik számára a gyorsabb haladást. Ezzel szemben például a munka reményében ideérkezők gyakran még a saját anyanyelvük nyelvtani terminusaival sincsenek tisztában, sőt lehetséges, hogy egyáltalán nem is tanultak korábban idegen nyelvet. Őket általában küldi valaki, például a munkáltató, így inkább gyorsan szeretnének a mindennapi életben könnyen használható kifejezéseket elsajátítani, és gyakran le is morzsolódnak a tanórákról néhány bemagolt szó és mondat után. Az előbbiek azonban érdeklődők, előzetes tapasztalataik vannak a nyelvtanulásról, motiváltak, és éppen ezért igényeik is vannak. Nyelvészeti, kulturális, földrajzi, történelmi, irodalmi ismeretekre is vágynak.
Érdekes, hogy a magyar mint idegen nyelv tanárának sokszor azzal a nyelvtanulóval lesz könnyebb dolga, aki még nem rendelkezik semmilyen előzetes magyar nyelvtudással. Ha a diák ugyanis származása nyelveként a családtagoktól, vagy a környezete nyelveként csak úgy magától, hallás után sajátította el a magyar nyelvet, lehet, hogy jó lesz a beszédértése és a beszédkészsége, de az esetében nem igazán beszélhetünk nyelvtani tudatosságról. Az olvasási- és íráskészsége gyengének minősül majd, hiszen hazája nyelvén kezdte el az alapok elsajátítását. Ezek a tanulók nehezebben tudnak fejlődni , mert mind az anyanyelv, mind az idegen nyelv oktatásában használt módszerekre szükségük lesz a tanulásban, ami mindenképp komplikáltabbá teszi a dolgukat.
Bármilyen nézetek is keringenek azonban a magyar nyelv bonyolultságáról, megtanulásának lehetetlenségéről (ami főleg agglutináló (=ragasztó-ragozó) mivoltára vezethető vissza), a magyar nyelv, ugyanúgy, mint bármely más nyelv a világon, kitartással és szorgalommal igenis elsajátítható.
Felhasznált irodalom: Hegedűs Rita és Nádor Orsolya szerk.: Magyar nyelvmester –
A magyar mint idegen nyelv – Hungarológiai alapismeretek
Tovább a kategóriában: « Láthatatlan sebek Menekültek, Kompasz foglalkozás »