⭐TÉR-HÁLÓ KFT 9024 Győr, Babits M. u. 17/A TT/1É 08/0065/08 É /2005. Borosné Kovács Marina építészmérnök. K-1d-1/
TÉR-HÁLÓ KFT 9024 Győr, Babits M. u. 17/A TT/1É 08/0065/08 É /2005. Borosné Kovács Marina építészmérnök. K-1d-1/
Download "TÉR-HÁLÓ KFT 9024 Győr, Babits M. u. 17/A TT/1É 08/0065/08 É3-08-0386/2005. Borosné Kovács Marina építészmérnök. K-1d-1/08-0102"
Ödön Béla Biró
1 Mezőörs Szabályozási terv módosítás május Véleményezési tervdokumentáció TH Felelős tervező: Tervezők: Németh Géza TT/1É 08/0065/08 Leitner Attila É /2005 Borosné Kovács Marina építészmérnök Közlekedéstervező: Közműtervező: Tájrendezési tervező: Bogár Zsolt K-1d-1/ Horváth Ervin TE-T TV-T Szűcs Gábor TK/2 Tartalomjegyzék 1 TERVEZÉSI FELADAT ELŐZMÉNYEK A TERVEZÉSI FELADAT MEGHATÁROZÁSA A településrendezési tervmódosítás által érintett területek A településrendezési terv módosításának célja TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓ TELEPÜLÉSSZERKEZETI TERV A HELYI ÉPÍTÉSI SZABÁLYZAT ÉS SZABÁLYOZÁSI TERV MÓDOSÍTÁSA JÓVÁHAGYANDÓ MUNKARÉSZEK TH sz. dokumentáció Rendelet tervezet LEÍRÁS A szabályozás alapelvei A szabályozási terv módosítás várható hatásainak bemutatása A szabályozási terv módosítás önkormányzatot terhelő pénzügyi vonatkozásai KÖTELEZŐ ALÁTÁMASZTÓ SZAKÁGI MUNKARÉSZEK Tájrendezési javaslat Környezetalakítási javaslat Közlekedésfejlesztési javaslat Közműfejlesztési javaslat Elektronikus hírközlés EGYÉB ALÁTÁMASZTÓ SZAKÁGI MUNKARÉSZEK Örökségvédelem TERVJEGYZÉK FÜGGELÉK3 1 TERVEZÉSI FELADAT 1.1 ELŐZMÉNYEK Mezőörs község önkormányzata évek folyamán az épített környezet alakításáról és védelméről szóló évi LXXVIII. Törvény (a továbbiakban építési törvény) 6. (3) (4) továbbá a 13. (4) bekezdésében, és a 253/1997. (XII.20.) Korm. rendelettel közzétett Országos Településrendezési és Építési Követelményekben (a továbbiakban OTÉK) és a 36/2002. (III. 7.) Korm. rendeletben kapott felhatalmazás alapján, valamint a helyi önkormányzatokról szóló többször módosított évi LXV. tv. 8. (1) bekezdésében és a 16. (1) bekezdésében biztosított feladat- és jogkörében eljárva elkészíttette a községre vonatkozó településrendezési tervet, melynek településszerkezeti tervét a 224/2004 (XII.16.) számú önkormányzati határozattal, helyi építési szabályzatát és szabályozási tervét a 16/2004. (I.30.) számú önkormányzati rendelettel hagyott jóvá. A vonatkozó jogszabályoknak megfelelően a településrendezési terv előzményeként az önkormányzat képviselő testülete a 75/2003. (IV.29.) számú határozatával elfogadta a település fejlesztési koncepcióját. A településrendezési terv jóváhagyása óta eltelt időben a településen kisebb módosítási igény fogalmazódott meg, melynek következtében a képviselő testület úgy döntött, hogy a település szabályozási tervét módosítani kívánja. A korábban elfogadott településfejlesztési koncepcióban megfogalmazott fő fejlesztési elképzeléseknek a tervezett módosítások megfelelnek, így nincs szükség a településfejlesztési koncepció módosítására. A tervezési feladat a szabályozási tervmódosítás elkészítése, a szükséges szakági munkarészekkel együtt. A szabályozási terv módosításának elkészítésével az önkormányzat cégünket, a Tér-Háló Kft.-t bízta meg. Jelen terv készítésénél figyelembe vettük az alábbi előzményeket: Országos Területrendezési Terv (2003. Évi XXVI. törvény) és módosítása Győr-Moson-Sopron Megye Rendezési Terve Mezőörs Rendezési Terve és hatályos módosítása Út-Teszt Mérnöki és Szolgáltató Kft. Műszaki leírás a K sz. főút és km sz. közötti szakasz 11,5 t burkolat-megerősítése, valamint Egyesített engedélyezési-kiviteli terv készítése Jelen dokumentáció a településrendezési tervmódosítás 314/2012. (XI.8.) Korm. rendelet 41. szerinti egyszerűsített eljárás keretén belüli véleményezési szakaszhoz elkészített anyaga. 34 1.2 A TERVEZÉSI FELADAT MEGHATÁROZÁSA A településrendezési tervmódosítás által érintett területek A tervezett módosítás az alábbi ingatlanokat érinti: Tervezési terület: 0420/2; 0421/3; 0421/11 hrsz.-ú ingatlan; 0404 hrsz.-ú út területe A településrendezési terv módosításának célja A K sz. főút és km sz. közötti szakaszán 11,5 t burkolatmegerősítést terveznek végrehajtani. A Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. közbeszerzési eljárás alapján megbízta az Út-Teszt Mérnöki és Szolgáltató Kft.-t a tárgyi munka egyesített engedélyezési-kiviteli terveinek elkészítésével, az építési engedély megszerzésével. Az érintett szakasz jelentős részén alkalmas szabályozási szélesség áll rendelkezésre a megerősítés megfelelő méretű feltöltésére, padka kiépítésére, azonban a fent nevezett ingatlanok tartományában minimális szabályozási szélesség módosítás szükséges, mellyel kapcsolatos szabályozási tervmódosítás elvégzésére Mezőörs község Önkormányzata cégünket, a Tér-Háló Kft.-t bízta meg. Településszerkezeti terv: nem módosul Szabályozási terv: módosul HÉSZ: nem módosul 2 TELEPÜLÉSFEJLESZTÉSI KONCEPCIÓ Mezőörs község képviselőtestülete a 75/ (IV.29.) számú képviselő-testületi határozattal fogadta el a község településfejlesztési koncepcióját, amely az Országos Területfejlesztési Koncepcióval és a Győr-Moson- Sopron Megyei Területfejlesztési Koncepcióval összhangban került meghatározásra. Jelen tervdokumentációban megfogalmazott módosítások illetve szabályozási elemek a településfejlesztési koncepcióban rögzített fő fejlesztési célkitűzésekkel nem ellentétesek. A településfejlesztési koncepcióban megfogalmazott fejlesztési elképzelések módosítására nem volt szükség. 3 TELEPÜLÉSSZERKEZETI TERV A településszerkezeti terv változását nem érintik a tervezett módosítások. 45 4 A HELYI ÉPÍTÉSI SZABÁLYZAT ÉS SZABÁLYOZÁSI TERV MÓDOSÍTÁSA 4.1 JÓVÁHAGYANDÓ MUNKARÉSZEK TH sz. dokumentáció SZ-2/M számú Szabályozási terv M=1:2 000 felbontású Rendelet tervezet Mezőörs község Önkormányzatának képviselőtestülete / ( ) Ök. sz. Rendelet tervezete a 16/2004. (I.30.) számú rendelettel jóváhagyott Mezőörs Helyi Építési szabályzata és a Szabályozási Terv módosításáról. Mezőörs község Önkormányzatának Képviselő-testülete az évi LXXVIII. törvény 62. (1) bekezdés 23. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés a) pontjában, valamint a helyi önkormányzatokról szóló évi CLXXXIX tv. 13. (1) 1. pontjában meghatározott feladatkörében a következőket rendeli el: 1. A HÉSZ 1. (3) bekezdés szerinti SZ-2 jelű Szabályozási terv az SZ-2/M jelű tervlap szerint módosul, amely jelen rendelet melléklete. Hatálybalépés 2. /1/Jelen rendelet az elfogadás napjától számított 30. napon lép hatályba. Ezzel egyidejűleg Mezőörs község képviselőtestületének 16/2004. (I.30.) számú rendelete a település helyi építési szabályzatáról módosul. /2/Jelen rendelet előírásait a hatályba lépést követően indult, valamint a folyamatban lévő eljárásokban kell alkalmazni. (3) Az SZ-2/M Szabályozási tervlapon szabályozott területre vonatkozóan az SZ-2 jelű Szabályozási terv hatályát veszti... jegyző.. polgármester A rendelet kihirdetésre került: Mezőörs, jegyző 56 4.2 LEÍRÁS A szabályozás alapelvei A tervezett útkorrekcióval érintett szakaszon a másodrendű főútvonal tervezési paramétereinek megfelelő kialakítása érdekében a magánterületek igénybevétele (kisajátítása) szükséges. A szabályozási tervmódosítás célja a terület igénybevétel építésjogi hátterének biztosítása A szabályozási terv módosítás várható hatásainak bemutatása A beépítésre szánt területek nagysága a településen nem változik. A tervezési területen az út szabályozási szélességének módosítása lehetővé teszi annak a tervezési paraméterek szerinti kialakítását A szabályozási terv módosítás önkormányzatot terhelő pénzügyi vonatkozásai A szabályozási terv módosításának hatályba lépésével az önkormányzatnak pénzügyi kötelezettség-vállalása nem keletkezik. Az érintett magán területek kisajátítása a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt feladata. 4.3 KÖTELEZŐ ALÁTÁMASZTÓ SZAKÁGI MUNKARÉSZEK Tájrendezési javaslat Tekintettel arra, hogy a 11,5 t burkolat-felújítás esetében nem új nyomvonalról, hanem egy már meglévő út fejlesztéséről van szó, tájképileg a tervezett építésnek a tájra káros hatása nincs. Az út szélesítésének kivitelezése során megjelenő földművek, csomópontok, műtárgyak, valamint a többi járulékos létesítmény mind domináns elemek a tájban, azonban - mivel már meglévő infrastrukturális területről van szó - ezek nem képeznek a tájban a jelenlegi környezettől elütő, új látványelemet. A 81. sz. főút tervezéssel érintett nyomvonala nem érint védelem alatt álló, vagy nagyobb összefüggő természetszerű vegetációjú területet. Az út tájba illesztésének elősegítésére, harmonizálása és a környező kapcsolódó területek védelme érdekében az engedélyezési és kiviteli tervfázisokban növénytelepítési munkarész készült. Országos és helyi jelentőségű védett természeti terület A tervezett rehabilitációval érintett út nyomvonala nem érint országos vagy helyi jelentőségű védett területet. Nemzeti ökológiai hálózat részét képező területek A tervezett beavatkozás Natura 2000 területet nem érint, de a Nemzeti Ökológiai Hálózat - ökológiai folyosó kategóriáját érinti ( km sz.). Az érintettség különösebb természetvédelmi intézkedést, beavatkozást önmagában nem indokol. Az útfelújítás során igénybevett területeken a fa- és cserjekivágásokat március 1. és szeptember 1. közötti időszakon kívül javasolt elvégezni. A felújítás után a rézsűkön tereprendezés után humuszterítés és füvesítés szükséges. Az esetlegesen az út űrszelvényébe belógó fák koronáját meg kell nyesni. 67 4.3.2 Környezetalakítási javaslat Víz Vízbázisok A fejlesztés vízbázis védőterületét nem érinti. Felszíni vízfolyások, állóvizek A nyomvonal az km szelvényben keresztezi Börcsházi (Szolgagyőri) árkot. Jelentős állóvíz a tervezési terület hatásterületén nem található. A tervezési terület felszíni vízminőségi szempontból a 28/2004. (XII. 25.) KvVM rendelet 2. sz. melléklete szerint a 4. Általános védettségű területek befogadói kategóriába tartozik, ahol a felszíni vízbe való közvetlen bevezetésre vonatkozó határértékek az alábbiak: ph 6 9,5 összes lebegőanyag 200 mg/l szerves oldószer extrakt 10 mg/l KOIk 150 mg/l Levegő Jogszabályok A levegőtisztaság-védelmi előírásokat a levegő védelmével kapcsolatos egyes szabályokról szóló módosított 306/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet tartalmazza. A légszennyezettségi határértékeket a levegőterhelési szint határértékeiről, és a helyhez kötött légszennyező pontforrások kibocsátási határértékeiről szóló 4/2011. (I.14.) VM rendelet határozza meg, melynek egészségügyi határértékeit a következő táblázatban adjuk meg. A vizsgálatok módszertana Figyelembevett előírások A levegőimmissziós számítás az emissziós adatokból a hazai szabványos módszer - MSZ :1981: Légszennyező anyagok transzmissziójának meghatározása, Területifelületi forrás és vonalforrás szennyező hatásának számítása és az MSZ :1980 Légszennyező anyagok transzmissziós paraméterei, A szóródás mértékének meghatározása - szerint került elvégzésre: Figyelembevett mértékadó levegőszennyező anyag A vizsgálatokat az NO2 esetében végeztük el, mint mértékadó szennyező anyag, ezt azzal indokoljuk, hogy az szennyező anyagok kibocsátási értékének és az egyes szennyező anyagokra vonatkozó immisszió határértékek hányadosa az NO2 esetében mutatja a legnagyobb értéket. Ennek megfelelően az NO2 adja a legnagyobb hatásterületet. Továbbá elmondható, hogy ahol a mértékadó szennyező anyag esetében a teljesül a határérték ott biztosan teljesül a többi szennyező anyag esetében is. Levegőterheltségi szint meghatározásának módszere A levegőminőségi számításokat mértékadó óraforgalomra; végeztük el a mértékadó szennyező anyag tekintetében. Jelen tervhez használt, a KTI által megadott fajlagos emissziók a nitrogén-oxidokra vonatkoznak, nitrogén-dioxidra nem áll rendelkezésre adat. Ennek megfelelően a gépjárművek légszennyező hatásának vizsgálatakor a nitrózus gázok vonatkozásában a nitrogén-oxidok fajlagos emisszióját használjuk. A számítások során az NOx koncentrációt az NO2 78 koncentrációval azonosnak vettük, a valós helyzetben az NOx NO2 dinamikus átalakulás nem ad ilyen szélsőséges képet, ezért a számítások a biztonság irányába térnek el, további biztonságot ad, hogy a vizsgálatok értékelésénél az NO2-re vonatkozó 85 µg/m3 es órás határértékhez hasonlítjuk az eredményeket. A levegőterheltségi szinteket a forgalmi fejezetben bemutatott útszakaszokra átlagos (MOF + kritikus meteorológiai körülmények) állapotra számoljuk ki. A következőkben ismertetjük a későbbi számításoknál használt bemenő adatokat. Az alapállapot bemutatása Zóna besorolás A 4/2002. (X. 7.) KvVM rendelet és a 6/2011. (I. 14.) VM rendelet alapján a vizsgált terület a következő zónákba tartozik, melyekben az egyes légszennyező anyagok tekintetében az alábbi terhelések adódhatnak: (μg/m3): Zónacsoport és zóna megnevezése Kén-dioxid Nitrogén-dioxid Szén-monoxid PM pont az ország többi területe F F F E Tűréshatár Határérték Felső vizsgálati küszöb Alsó vizsgálati küszöb *C csoport: azon terület, ahol a légszennyezettség egy vagy több légszennyező anyag tekintetében a légszennyezettségi határérték és a tűréshatár között van. D csoport: azon terület, ahol a légszennyezettség a felső vizsgálati küszöb és az egészségügyi határérték között van E csoport az a terület, ahol a légszennyezettség egy vagy több légszennyező anyag tekintetében a felső és az alsó vizsgálati küszöb között van. F csoport: azon terület, ahol a légszennyezettség az alsó vizsgálati küszöböt nem haladja meg. A felső és alsó vizsgálati küszöbértékek túllépéseit azon megelőző, ötéves periódus során mért légszennyezettség vizsgálati eredmények alapján kell meghatározni, amelynél az értékeléshez elegendő adat áll rendelkezésre. Azon légszennyező anyagok esetében, melyekre a küszöbérték megengedett túllépéseinek száma meghatározott, a vizsgálati küszöbértéket akkor kell túllépettnek tekinteni, ha az adott öt év során a küszöbérték számszerű túllépéseinek összesített száma több mint háromszorosa az egyes évekre megengedett túllépések számának. Azon légszennyező anyagok esetén, amelyekre a küszöbérték megengedett túllépésének száma nincs meghatározva, a vizsgálati küszöbértéket akkor kell túllépettnek tekinteni, ha az éves átlag a vizsgált időszak alatt legalább három év során meghaladta a küszöbértéket. Ahol ötnél kevesebb évre vonatkozó adat áll rendelkezésre, ott a felső és alsó vizsgálati küszöbértékek túllépéseinek meghatározásához legalább 3 év adatait kell figyelembe venni, illetve figyelembe vehetők a várható legnagyobb légszennyezettségű helyszínen és időszakban végzett eseti mérések, valamint az emisszió leltárakból és a modellezésből szerzett információk eredményei. A távlati légszennyezés bemutatása A közlekedési eredetű levegőszennyezést elsősorban a gépjárművek össz-kibocsátása és a terjedési viszonyok határozzák meg, melyek az alábbi tényezőktől függnek: a forgalom nagysága, összetétele, a gépjárművek fajlagos emissziója, a forgalom sebessége, akadályoztatottsága, az útvonal geometriai kialakítása, meteorológiai viszonyok, beépítettségi viszonyok. 89 Légszennyezettségi számítások Levegőtisztaság védelmi hatásterület lehatárolása Az elvégzett számítások eredménye alapján a levegőtisztasági határérték még az út területén belül teljesül, ezért hatásterület lehatárolására nincs szükség. Távlati levegőterhelés a hatásterületen Mivel a levegőtisztasági határérték még az út területén belül teljesül, ezért biztosan nem fog kialakulni a határértéket meghaladó terhelés, ennek ellenére a legközelebb elhelyezkedő lakóház esetében (mértékadó vizsgálati pont) elvégeztük a számítást a vizsgálati módszer bemutatása fejezetben foglaltaknak megfelelően a mértékadó szennyező anyag vonatkozásában. A hatásterület közelében lévő védendő létesítményeket érő várható terhelés Sorszám Távolság Érintett létesítmény NOx immi (µg/m 3 ) 24 ÓRÁS HATÁRÉRTÉK ,5 Kerékteleki Hrsz.: 084/4 5,08 Az elvégzett számítások eredményeként látszik, hogy a mértékadó vizsgálati helyszínen sem közelíti meg a terhelés a 24 órás határértéket. Építés alatti levegőszennyezés Az építőanyagok közúti szállításából, a munkagépek üzemeléséből származó levegőemisszióterhelés - elsősorban nitrogén-oxidok, korom és szálló por- térben és időben koncentrált lehet, ezért az útépítés közvetlen környezetében problémát okozhat. A gépjármű közlekedésből, a szállított anyagok rakodásából, az építési technológiából, a földkitermelésből és a tereprendezésből porkeltésre lehet számítani. Felületi légszennyezés A területfoglalás, tereprendezés, alapozási munkálatok ideiglenes kiporzással, légszennyezéssel járnak. A humuszréteg letermelése szakaszosan, az útépítéssel szinkronban történik, a humuszkezelés légszennyezése nem jelentős. A kiporzás mértéke a humusz nedvességtartalmától és a növényzettől függ. Az anyag-nyerőhelyeken kibányászott homokot deponálás nélkül, bányanedves állapotban rakodják és szállítják. A halmazfelületről, nyitott platóról a mozgás (és szél) hatására fellazuló homok, iszapfrakció un. határszemcse-mérete ~75 µm. A fajlagos kiporzás 12 kg/t/h. A földmunkáknál töltésépítés és hidraulikus útalapozás történik és ennek során a felhasznált (föld)anyagok porterhelésével lehet számolni. A kiporzás mértéke a humusz nedvességtartalmától és a növényzettől függ. A kiporzást okozó tevékenységek, letermelés, rakodás, deponálás során keletkező kiporzási veszteség 170 g/m3. Az útépítési munkálatok során figyelembe kell venni az MSz "A talaj termőrétegvédelmének követelményei földmunkák végzésekor", valamint az MSz 21483/1988 Földek rekultiválásának általános követelményei. szabványok előírásait. A megépített szakaszoknál a rézsűket - a kiporzás csökkentése céljából - célszerű minél hamarabb füvesíteni, és növénytelepítést végezni. A beszállított homok (és az aszfaltkeverő, betonkeverő telepek ömlesztett anyagainak) deponálás közben történő kiporzása a tárolás és kezelés módjától függően jelentősen eltér(het). Átlagosan ~10 g/m3 deponált anyag kiporzással számolhatunk. Cementpor, 910 mészkőliszt silókba történő (pneumatikus) betárolása hagyományos technológiával minimális légszennyezéssel jár. Szállítási forgalom Az építőanyagok közúti szállításából származó levegőemisszió terhelés - elsősorban nitrogénoxidok, korom és szálló por - térben és időben változó, de az építkezés területén túl nem okoz jelentős levegőszennyezést. Véglegesen a kivitelező dönti el azt, hogy melyik anyagnyerőhelyet használja fel, és hogyan ütemezi a munkát, és neki kell figyelembe venni a környezetvédelmi előírásokat. Az út létesítése során törekedni kell arra, hogy az építési anyagok szállítási útvonala a lehető legrövidebb legyen. Ennek érdekében az anyagnyerő helyeket, illetve gyártó telepeket az épülő úthoz legközelebb kell kijelölni, az egyéb jogszabályi és hatósági előírások teljesülése mellett. A homok a fent megadott bányákból termelhető ki, és innen az építőanyagok szállítását a települések és a természetvédelmi területek elkerülésével, illetve szakaszosan a már megépült nyomvonalon javasolt elvégezni és így nem okoznak a településeken jelentős levegőszennyezést. Korábbi tapasztalataink szerint 100 méteres építési szakaszon általában 1-5 munkagép dolgozik, és a kivitelezés ütemezésétől függően tgk/óra szállítás történik. Ebben az esetben az építési területen keletkező összes káros-anyag kibocsátás kisebb, mint a közvetett hatásterületen található főutak közlekedéséből eredő légszennyezés, a szálló por szennyezés viszont várhatóan nagyobb. (Az útépítési tervezések környezeti hatástanulmányához szükséges építkezési hatások környezetvédelmi megalapozása, Közlekedéstudományi Zrt. Jelentés, 2001.) A porszennyezés csökkentése céljából az anyagszállító teherautókat le kell fedni, a szállításra használt útvonalakat és a deponált földanyagot újrafelhasználásig kiporzás elleni védelem érdekében rendszeres időközökben locsolni kell. A szükséges védelmi intézkedések betartásával a tehergépkocsi forgalomból eredően nem származik az egészségügyi határértékeket meghaladó légszennyezés Föld- és talajvédelem A nyomvonal egészére elmondható, hogy az un. Kisbéri homokhát vidékéhez tartozik, melyen szél által hordott homok különböző vastagságú rétegei képezik a talajalkotó kőzetet. Az olykor még ma is futóhomokként - a helytelen mezőgazdasági művelés, elsősorban kapás növények alkalmazása miatt - viselkedő felszín alatt változó mélységben található a változó keménységű agyagréteg, melynek felhasználására települt az Ászári téglagyár is. A humuszos homok mellett a tervezési terület másik jelentősebb részaránnyal szereplő tájtípusát a löszös alapkőzeten képződött csernozjom barna erdőtalajok képviselik. Mechanikai összetételük homokos-vályog, vízgazdálkodásukra a gyenge és a közepes víztartó és vízraktározó képesség jellemző. A kisebb (1-2%) szervesanyag-tartalmú változatok az (int), a nagyobb(1-2%) szervesanyag-tartalmú változatok pedig a (int) földminőségi viszonyszámokkal jellemezhetők. Ezek a talajok főként szántóként hasznosulnak. A patakvölgyek alluviumán jellemzően öntés-réti talajok alakultak ki. Mechanikai összetételük többnyire vályogos és általában a (int) termékenységi kategóriába tartoznak. A talajok pusztulása a terület nagy részét érinti, a sík területeken elsősorban a defláció, a Bakony nyúlványain az erózió jelentős. A mezőgazdaság által hasznosított talajok legnagyobb területekre kiterjedő erózióját a talajadottságoknak, domborzati viszonyoknak nem megfelelő művelés, agrotechnika, valamint a növényi kultúrák nem körültekintő megválasztása okozza. A felszín alatti vízformák közül a talajvíz jelentősebb. A kistérség területén a Cuhai-Bakony- ér medrét alkotó pleisztocén homok- és kavicsrétegekben a talajvízszint 0-2 m közötti. A kitermelhető talajvíz mennyisége azonban korlátozott, és a minőség sem felel meg az ivóvízzel kapcsolatos követelményeknek. Kémiai jellege túlnyomórészt: kalcium - magnézium - hidrogénkarbonátos. 1011 Az építés hatása a talajra és a felszín alatti vizekre elsősorban a munkagépek mozgásával, az építőanyagok kitermelésével, a szállítással, valamint a veszélyes anyagok tárolásával és a hulladék elhelyezéssel függ össze. A kivitelezés során a kialakítandó pályatest mellett rendszeresen nagy tömegű munkagépek elhaladásával, ennek következtében kedvezőtlen mértékű talajtömörödéssel kell számolni. A munkák befejezését követően, a munkaterület átadását megelőzően el kell végezni az érintett mezőgazdasági területek rekultivációját, a talaj fellazításával, korábbi állapotának helyreállításával. A kivitelezés alatt az alkalmazott technológiából eredően (többek között a munkagépek olaj csöpögéséből) valamint az üzemelés alatt bekövetkező balesetek, haváriák következtében nem zárható ki a talaj szennyezése, de ennek mértéke előre nem becsülhető. Azon a szakaszon, ahol a meglévő út burkolatának megerősítéséről és minimális szélesítéséről van szó a munkagépek mozgása és a majdani gépjárműforgalom az építési terület szélein kívüli területeket nem érintenek: a kivitelezés is korlátozható a területfoglalás helyére. A nyomvonal által keresztezett ökológiai folyosó környezetének megóvása kiemelt célkitűzés kell legyen. A fentiek miatt az építéssel járó ideiglenes területi igénybevételt ebben a térégében a lehető legkisebbre kell korlátozni, ügyelni kell arra, hogy ott gépkarbantartás, olajcsere ne legyen. Az utak üzemelése a sózásból és a gépjárművek forgalmából származó szennyezések következtében terhelő hatással van az útpálya mentén húzódó talajok állapotára. A talaj sérülékenysége elsősorban az alapkőzettől, a talaj genetikájától, vízháztartásától és az antropogén beavatkozások erősségétől (ez esetben a forgalom nagyságától) függ. Sószennyezés hatásai A közúthálózat üzemeltetése során az útfelületen leszakadó, jégtelenítés céljából kiszórt só felszíni bemosódás útján terheli a talajt, a felszíni és felszín alatti vizeket. Korábbi vizsgálatok rávilágítottak arra, hogy a talajvíz szempontjából az út mellett helyenként és időszakosan levonuló só-szennyezéssel kell számolni. A sózás a talajt a burkolatszéltől mért 1 m-es távolságon belül, cm mélységig és időszakosan szennyezi, főleg kora tavasszal, de kimutatható ionkoncentráció változást nem okoz Szén-hidrogén származékok A haváriák, üzemanyag-szállító kamionok, tehergépkocsik balesete esetében előforduló olajszennyezés a padka és az árok környezetének talaját szennyezheti elsősorban, de közvetett hatásként - a talajvízmozgások következtében - nagyobb területeken is jelentkezhet. Az üzemanyag és kenőolaj származékok a lebomlással szemben igen ellenállók, átalakulásukkal nem lehet számolni, mozgásukat alapvetően folyadékmozgás törvényei szerint végzik. Egyéb szennyezők E két fő talajszennyező forrás mellett meg kell említeni az egyéb közlekedő járművek emissziójából származó szennyező anyagok, így a nehézfémek (pl. kadmium) és azbeszt hatását, de ezek (főleg az azbeszt használatának jelentős korlátozása miatt) csak kis koncentrációban jutnak ki a környezetbe és így hatásuk elhanyagolható, tapasztalatok alapján az út kétoldali 20 m-es környezetére terjed ki. Összességében az üzemelés alatt nem kell számolni talajszennyeződéssel, kizárólag rendkívüli esemény bekövetkeztekor, így üzemelés alatt nem tartjuk szükségesnek védelmi intézkedések megtételét Klíma, éghajlati viszonyok A tervezett módosítás a terület klímájában változást nem okoz Élővilág A tervezett módosítás a terület élővilágára nincs jelentős hatással. 1112 Épített környezet A 81. sz. főút tárgyi nyomvonalszakaszára vonatkozó fejlesztések védelem alatt álló műemléket, műemléki környezetet nem érintenek Zaj és rezgésvédelem A terület zajvédelmi szempontú bemutatása, a rendezési tervi kategóriák ismertetése majd a zajforrás meghatározása kerül elvégzésre első lépésként. A terület bemutatása után meghatározzuk a zajvédelmi szempontból mértékadó vizsgálati pontokat. Ezután számítás következik, amellyel meghatározásra került az immissziós pontokon kialakult zajterhelés mind a jelenlegi mind a távlati esetben. A kapott értékeket összehasonlítva a területen érvényes 27/2008. KvVM-EüM együttes rendelet 3. mellékletének vonatkozó zajterhelési határértékével meghatározhatóvá válik, hogy hol szükséges zajvédelmi intézkedések megtétele. Fontos megemlíteni, hogy a jelenleg fenn álló határérték túllépések esetében (mivel meglévő közlekedési létesítmény korszerűsítése történik) a 27/2008. KvVM- EüM együttes rendelet 4. (5) b) pontja szerint a fejlesztést megelőző zajterhelés került figyelembevételre követelményként a tervezett állapotra vonatkozóan. A számításoknál figyelembe vettük a beépítési jellemzőket, az utak kiépítési jellemzőit (forgalmi sávok, útburkolat stb.), sebesség előírásokat. Alkalmazott szabványok, előírások: 284/2007. (X.29.) Korm. rendelet 93/2007. (XII.18.) KvVM rendelet 25/2004. (XII.20.) KvVM rendelet 27/2008. (XII. 3.) KvVM - EüM együttes rendelet A 27/2008. (XII. 3.) sz. KvVM - EüM együttes rendelet szerint a közlekedéstől származó zaj terhelési határértékei zajtól védendő területeken, falusias lakóterület beépítésnél az egyenértékű A-hangnyomásszintje országos közúthálózatba tartozó főúttól: nappal LAeq = 65 db éjjel LAeq = 55 db értéket nem lépheti túl. A közegészségügyi hatóság a környezetvédelmi hatóság véleményének figyelembe vételével, indokolt esetben 5 db, kivételesen 10 db túllépést engedélyezhet a szükséges feltételek előírásával. A vonatkoztatási idő nappal 16 óra, éjjel 8 óra. Az épületek helységeiben zárt nyílászárók mellett a fenti rendelet 4. sz. Mellékletében előírt értékeket kell betartani. A 27/2008. (XII. 3.) sz. KvVM - EüM együttes rendelet 4. (5) szerint a meglévő közlekedési útvonal vagy létesítmény korszerűsítése, útkapacitás bővítése utáni állapotra az alábbiakat írja elő: a fenti (3. melléklet) határértékei érvényesek, ha a változást közvetlenül megelőző állapotra vonatkozó számítások vagy mérések a határérték teljesülését igazolták ha a változást megelőző állapotra vonatkozó számítások vagy mérések a határérték túllépését igazolják, akkor legalább a változást megelőző zajterhelést kell követelménynek tekinteni. Jelenlegi állapot Az érintett útszakasz az km sz. -től km sz. -ig Komárom-Esztergom megye területén, majd a megyehatártól km sz. -ig Győr-Moson-Sopron megye területén halad. 1213 Közigazgatásilag a tervezési terület Kerékteleki, és Mezőörs külterületét érinti. A jelenlegi állapot esetében kiemelendő, hogy a 81. sz. főút burkolata igen nagy mértékben elhasználódott ezért az akusztikai érdessége nem tekinthető előnyösnek. A tervezési területen a zajforrásokhoz legközelebb eső védendő ingatlan, Kerékteleki település külterületén, az szelvény közelében, a Béke Tsz mellett található lakóhaz Mértékadó vizsgálati pont A zajvédelmi vizsgálat elvégzéséhez, a zajforrás esetében kijelöltük a legközelebb elhelyezkedő mértékadó zajvizsgálati pontot. A következő táblázatban a területen lévő lakóházak közül a mértékadó vizsgálati pont kerül meghatározásra. Cím Helyrajzi szám Távolság (m) Zajforrás Kerékteleki 048/4 hrsz. 048/4 36,5 81 sz. út Mértékadó vizsgálati pont A lakóingatlan 1 szintes. Jelenlegi állapot vizsgálata Jelen fejezetben a jelenlegi állapotra vonatkozó számítási eredményeket mutatjuk be a zajkibocsátást és a mértékadó vizsgálati pontra a zajterhelést. Számítás során felhasznált paraméterek: Forgalmi adatok: A forgalmi fejezetben szereplő jelenlegi átlagos napi forgalmak (ÁNF). Sebesség: I. akusztikai kategória 90 km/h II. akusztikai kategória 80 km/h III. akusztikai kategória 80 km/h Napszak forgalomarányának meghatározása: nagyarányú nemzetközi forgalmat lebonyolító főutak jelleg 2=1 (OKA adatbázis és az ÚT alapján) Forgalom áramlása: egyenletes P terhelési paraméter értéke: mindhárom akusztikai kategóriában p=0 Akusztikai érdességi kategória: K=0,49 (C kategória) Számítási eredmények: Zajforrás Sebesség (km/h) Jelenleg LAeq [db] 7,5 méterre Nappal Éjszaka 81 sz. út / 80 72,1 65,5 81 sz. út / 80 72,3 65,7 Referencia távolságban kialakuló zajterhelés 1314 Jelenleg Cím Távolság Sebesség LAeq [db] (km/h) Nappal Éjszaka Kerékteleki 048/4 36,5 90 / 80 62,1 55,7 hrsz. Mértékadó vizsgálati pontokon kialakuló zajterhelés jelenleg Értékelés A számítási eredmények alapján elmondható, hogy jelenleg éjjel 1 db-n belüli határérték túllépés áll fenn. Mivel a 0,7 db határérték túllépés az érzékelési határon belül van, csekélynek mondható, ezért a távlati állapotban a rendeletben előírt határérték tekinthető irányadónak. Tervezett állapot Zajforrás 81. sz. út Távlati (2024) hatásterület határa (m) 81. sz. út Hatásterület határának távolsága Zajvédelmi szempontú változások a tervezett időszakban A jelenlegi pályaszerkezet átépül, az új pálya B akusztikai érdességű burkolatot kap. A számítás során a tervezett állapotban is akadálymentes tervezéssel számoltunk, kizárólag a burkolat akusztikai érdességének javulását vettük figyelembe. Számítás során felhasznált paraméterek: megegyeznek a hatásterület meghatározásánál használtakkal. Számítási eredmények: Zajforrás Sebesség (km/h) 2024 LAeq [db] 7,5 méterre Nappal Éjszaka 81 sz. út / 80 71,6 64,9 81 sz. út / 80 71,9 65,3 Referencia távolságban kialakuló zajterhelés 1415 2024 Cím Távolság Sebesség LAeq [db] (km/h) Nappal Éjszaka Kerékteleki 048/4 36,5 90 / 80 61,8 55,1 hrsz. Mértékadó vizsgálati ponton kialakuló zajterhelés távlatban Értékelés A számítási eredményekből megállapítható, hogy a referencia távolságra számolt zajterhelés alacsonyabb a tervezett állapotban, mint jelenleg. A mértékadó vizsgálati pont esetében ugyancsak alacsonyabb zajterhelés fog kialakulni a jelenleginél. Javasolt zajvédelmi intézkedések A tervezett fejlesztés következménye képen a burkolat minősége jelentősen javulni fog, ez által a jelenlegi zajterhelési szint a határérték közeli állapotba csökken, így külön zajvédelmi intézkedés nem indokolt. Építkezés zajvédelmi kérdései Az építkezési munkáknál az alábbi fázisok, műveletek eredményeznek zajterhelést: a munkagépek mozgása, szállítási forgalom, rakodási művelet, aszfaltkészítés, Az építés körülményeiről, technológiájáról, stb. a jelenlegi fázisban nem áll rendelkezésre információ, így a várható hatások a korábbi tapasztalatok, vizsgálatok alapján becsülhetők. Az építkezésre a kiviteli terv szintjén, az organizációs terv ismeretében kell környezetvédelmi tervet készíteni, a kedvezőtlen hatások minimális értéken tartása, illetve a határértékek betartása érdekében. A zajterhelés az építő, szállító, rakodógépek mozgásából ered. A munkagépek zaja csak az úthoz közeli épületeknél okozhat problémát, de azt is csak ideiglenes jelleggel. Az anyagszállítás általában a meglévő közutakon történik, és megfelelő szervezéssel, útvonal választással, éjszakai szállítás, éjszakai építés elkerülésével jelentős zajnövekedésre nem kell számítani. A gépek, azok zajteljesítmény szintje, az építkezés folyamata, fázisterve, szállítási útvonalak még nem ismertek, így jelenleg pontos zajterhelés számítást nem lehet végezni. Az építési munkától származó zaj megengedett egyenértékű A-hangnyomásszintjeit a 27/2008. (XII. 3.) KvVM - EüM együttes rendelet tartalmazza. Az építkezés megkezdése előtt zajkibocsátási határértéket kell kérni a környezetvédelmi felügyelőségtől. Az építési tervvel együtt zajvédelmi tervet kell készíteni. A megadott imissziós értékek betartása függ a helyszíni viszonyoktól, az építési eljáráshoz szükséges gépek és berendezések zajteljesítmény szintjétől, gépek, berendezések működési területétől, idejétől, technológiai sorrendtől, stb. 1516 Az építési zaj csökkentésére az alábbi lehetőségek vannak: kisebb zajteljesítményű gépek, berendezések alkalmazása, a keletkező zaj terjedésének korlátozása, szállítási útvonalakat úgy kell kijelölni, hogy az a meglévő úthálózatot vegye igénybe, és minél kisebb mértékben terhelje az eddig terheletlen környezetet, zajszegény építési technológia és eljárás választása. Zajvédelmi javaslatok: Mivel lakott területet közvetlenül érint a beruházás ezért 22:00-06:00 között javasoljuk a munkavégzés megtiltásának előírását Hulladékgazdálkodás Az elbontott anyagok elszállításáról és elhelyezéséről gondoskodni kell. (Az elbontott táblákat az üzemmérnökségre kell beszállítani. Egyéb anyagok elhelyezését újrahasznosító telepen, illetve a szeméttelepen kell megoldani). A bontott anyagokat a célnak megfelelő gépjárműre rakása után letakart állapotban kell elszállítani rendeltetési helyére. A kivitelezéskor keletkező kommunális hulladékokat szakszerűen kell összegyűjteni, tárolni és hulladékkezelő telepre szállítani. Az estlegesen keletkező veszélyes hulladékok tárolásáról, elhelyezéséről a hulladékok jegyzékéről szóló rendelet szerinti EWC kód szerint szükséges gondoskodni. A veszélyes hulladékokra bejelentési kötelezettség van, elhelyezésükről és/vagy ártalmatlanításukról a 98/2001. (VI.15.) Korm. rendelet szerint kell gondoskodni. Az út felújításakor, és annak üzemelése során a környezetterhelés növekedése nem várható. A környezeti hatások a meglévő faunára káros hatással nem lesznek. Az építés során felhasználható építőanyagok környezetszennyezést nem okoznak. A leendő Kivitelezőnek az építés során jelentkező környezetvédelmi feladatait (kommunális hulladékgyűjtés és szállítás, területrendezés, stb.) költségelnie kell, a vonatkozó jogszabályokat be kell tartania. A fentiek alapján az út felújítása ellen környezetvédelmi szempontból kifogás nem emelhető, az út a környezetvédelmi szempontoknak megfelel. Vonatkozó jogszabályok: Hulladékgazdálkodás: települési hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 213/2001. (XI.14.) Korm. rendelet, a hulladékgazdálkodásról szóló évi XLIII. Törvény, hulladékok jegyzékéről szóló 16/2001. (VII.18.) KöM rendelet, 98/2001. (VI.15.) Korm. rendelet. 1617 Építés során keletkező hulladékok Az építkezés, szerelés idején a következő típusokba sorolható hulladékok előfordulásával kell számolni: Hulladék csoportok megnevezése EWC kód - tömítő-, ragasztó és szigetelőanyag hulladék, -08 (-08 01, , ,) festékek, lakkok és egyéb korrózióvédő anyagok és bevonatok hulladékai - olaj- és olajos hulladékok - üzemanyagok hulladékai - szennyezett csomagolóanyagok, abszorbensek -13 (-13 01, , , ,) -15 (-15 01, ) - szennyezett oldó- és hígítószerek -14 (-14 06) - útburkolat készítéséhez használt anyagok (cement, beton, tégla, cserép, kerámia, stb. törmelékek) -17 (-17 01, , , 17 04, , , ) - nem hasznosítható fa hulladékok - bitumen hulladék és bontott aszfalttörmelék - fém- és műanyag hulladékok - szennyezett föld - települési hulladékok -20 A kivitelezés során keletkező kommunális hulladékokat a keletkezés ütemének megfelelő gyakorisággal célszerű elszállítani. Építés ideje alatt keletkező hulladékok gyűjtése, megfelelő tárolása a kivitelező feladata. Az építési és felvonulási területeken keletkező hulladékokat a jogszabályi előírásoknak megfelelően kell gyűjteni és elhelyezésükről gondoskodni a környezet szennyezésének (pl kiporzás) kizárásával. A nem veszélyes hulladékok közül az értékesíthetőket, hasznosíthatókat célszerű elkülönítetten gyűjteni, majd értékesíteni. Az építkezési munkák során veszélyes hulladékok keletkezésével is számolni kell, pl. mart aszfalt, illetve bitumen: Veszélyes hulladékokewc kód megnevezése Motor-, hatómű- és kenőolajok Hulladék akkumulátor Olajos homok Olajos rongy Járművek karbantartásából származó hulladékok 1601 Bitumen keverékek, szénkátrány és kátránytermékek Festékmaradék és festékes csomagolóeszköz Amennyiben a bontott aszfalt tiszta, vagyis nem tartalmaz veszélyes anyagot, az a gyakorlat szerint általában újbóli felhasználásra kerül. A felsorolt veszélyes hulladékok várhatóan csak kis mennyiségben keletkeznek. 1718 A veszélyesnek minősülő hulladékok dokumentálását, bejelentését és egyéb velük való tevékenységet a 98/2001. (VI. 15.) Korm. rendelet szabályozza. Gyűjtésük fajtánként elkülönítve történik zárt konténerben vagy szállítójárművön. Szállításuk során a környezetet nem veszélyeztethetik, szennyezhetik. Ez vonatkozik a felvonulási-, az anyagnyerő és az építési területekre is. A hulladékok elszállítása az anyagszállítási útvonalon történik. Közúton történő szállítást csak a hivatkozott rendeletben előírt jármű végezhet, melynek kísérő okmányában fel kell tüntetni a hulladék fajtáját, veszélyességi osztályát, a hulladék összetételét, stb. Az engedéllyel rendelkező ártalmatlanítóknak átadott hulladékot bizonylatolni kell Közlekedésfejlesztési javaslat A K sz. főút és km sz. közötti szakaszán 11,5 t burkolatmegerősítést terveznek végrehajtani. A Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. közbeszerzési eljárás alapján megbízta az Út-Teszt Mérnöki és Szolgáltató Kft.-t a tárgyi munka egyesített engedélyezési-kiviteli terveinek elkészítésével, az építési engedély megszerzésével. Az érintett szakasz az és km szelvények közötti, Mezőörs közigazgatási területét érintő része képezi a jelen szabályozási tervmódosítás tárgyát. Az érintett szakaszon a szabályozási szélesség növelése érdekében magán területek igénybevétele tervezett. A 81. sz. főút az ,92 km sz-ben metszi a megyehatárt (KHT térkép szerint km sz., OKA adatbázis km sz.). A 81 sz. főutat km sz. környezetében a 0420/2 és 0421/3 hrsz-ú földút keresztezi. A vizsgálati szakasz az km sz-ben csatlakozik a korábban 11,5 tonnás burkolat-felújítás keretében megvalósult fejlesztés burkolatához. Az út jelenleg több helyen nem a földhivatali térkép által nyilvántartott helyen halad, idegen területek (állami- és magántulajdonú) érintésével. Tervezési diszpozíció szerint a burkolat-megerősítés végeredménye minden paraméterben feleljen meg az e-út :2008 új utakra előírt paramétereknek. e-út :2008 Közutak tervezése 1.2 táblázat alapján: 81. sz II. rendű főút Tervezési osztály:k.iv.a. - vt=90 km/h ÚT :2008 szerint minimálisan alkalmazandó Tervezés során alkalmazott, meglévő állapot Vízszintes körívsugár (m) Átmeneti ív paraméter (m) Maximális hosszesés (%) 6 4,07 Minimális domború lekerekítő ív (m) Minimális homorú lekerekítő ív (m) Legkisebb előzési látótávolság Minimális oldalesés (%) Oldalesés egyenesben (%) 2,5 2,519 Maximális túlemelés (%) 7 5 Paraméter nélkül alkalmazható tiszta körívsugár (m) Túlemelés nélkül alkalmazható helyszínrajzi íve (m) Az oldalesés az R=340m sugarú ívkorrekciók esetén a diszpozíciós jegyzőkönyv szerint 2%-kal került csökkentésre. A tervezett út helyszínrajzi vonalvezetése az KTSZ előírás szerinti 90km/h tervezési sebességhez tartozó paramétereknek megfelel az km sz. környezetében található jobb és bal ív nem felel meg az előírásnak. Itt a minimálisan alkalmazható helyszínrajzi ív és paraméter segítségével korrigáltuk az út vonalvezetését. A felújítási technológia marásaszfaltozás. Ahol a meglévő burkolat szélessége nem éri el a 7,5 m-t, ott burkolatszélesítést terveztünk. Az út mentén a Megbízó kérésének megfelelően padkaburkolást terveztünk. A tervezett helyszínrajzi kialakítás alapján az alábbi ívkorrekció került betervezésre ív korrekció: ÁÍE p=165m tiszta ív R=340m ÁÍV p=165m 1920 Közműfejlesztési javaslat A közművezetékek 2m-es környezetében csak kézi földmunka végezhető. Amennyiben szükséges a közművek kiváltása, védelembehelyezése, a kiviteli terveket el kell készíteni, és azt jóvá kell hagyatni. A szakfelügyeletet az üzemeltetőktől a kivitelezés során meg kell kérni. A közműkiváltások vonatkozásában szakági terveket kell figyelembe venni a kivitelezés során, amennyiben az szükségessé válik. Világítás A felújítandó útszakasz külterületen halad. Meglévő rendszer nem található a tervezési területen. Az út melletti benzinkút mely az úttengelytől több mint 50m-re húzódik meg van világítva a 8221 j. út környezetében Elektronikus hírközlés A tervezési területek a távközléssel illetve műsorszórással összefüggő infrastrukturális elemeket nem érint EGYÉB ALÁTÁMASZTÓ SZAKÁGI MUNKARÉSZEK Örökségvédelem A tervezett módosítással érintett terület közvetlenül nem érintenek épített örökségi értékeket. A tervezési terület környezetében műemlék nem található. A tervezési területek nyilvántartott régészeti lelőhelyet érintenek, így régészeti leletek előkerülésére számítani kell. Az építéssel összefüggő földmunkák során, az eddig feltárt és az ezután az építés során előkerülő, régészeti lelőhelyek feltárásáról és védelméről a kulturális örökség védelméről szóló évi LXIV. törvény rendelkezik. Irodalomjegyzék Magyarország kistájainak katasztere I., MTA Földrajztudományi Kutató Intézete, szerk.: Dr. Marosi Sándor, Dr. Somogyi Sándor Budapest 1990 Győr-Moson-Sopron Megye Területrendezési Terve VÁTI OTrT VÁTI Út-Teszt Mérnöki és Szolgáltató Kft. Műszaki leírás a K sz. főút és km sz. közötti szakasz 11,5 t burkolat-megerősítése, valamint Egyesített engedélyezési-kiviteli terv készítése 5. TERVJEGYZÉK Á-1 Áttekintő helyszínrajz M 1: SZ-2/K Szabályozási terv - Kivonat M 1: SZ-2/M M 1: FÜGGELÉK Mintakeresztszelvények M 1: Több megjelenítése
KÖRNYEZETI VIZSGÁLAT ÉS ÉRTÉKELÉS SIÓFOK VÁROS TELEPÜLÉSSZERKEZETI TERVE HELYI ÉPÍTÉSI SZABÁLYZATA ÉS SZABÁLYOZÁSI TERVE MÓDOSÍTÁSÁHOZ
KÖRNYEZETI VIZSGÁLAT ÉS ÉRTÉKELÉS SIÓFOK VÁROS TELEPÜLÉSSZERKEZETI TERVE HELYI ÉPÍTÉSI SZABÁLYZATA ÉS SZABÁLYOZÁSI TERVE MÓDOSÍTÁSÁHOZ A Balaton vasúti megközelítése és a kötöttpályás körüljárás feltételeinek Részletesebben KÖZÉP-DUNA-VÖLGYI KÖRNYEZETVÉDELMI, TERMÉSZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI FELÜGYELŐSÉG
KÖZÉP-DUNA-VÖLGYI KÖRNYEZETVÉDELMI, TERMÉSZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI FELÜGYELŐSÉG Kérjük, vá laszában hivatkozzon iktatószá munkra! Ikt. sz.: KTVF: 1016-2/2011. Tárgy: Danubius Logisztikai és Ipari Park (Tököl Részletesebben ÁLL.IG. EGYEZTETÉS TERVDOK. - VÉLEMÉNYEZÉSI SZAKASZ - 314/2012. KORM.R. 38. 2 0 1 4. M Á J U S H Ó
Megrendelő: KEREPES VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 2144 Kerepes, Vörösmarty utca 2. Tervező: KASIB Mérnöki Manager Iroda Kft. KASIB DIN EN ISO 9001:2000 szerint, TÜV NORD CERT GmbH által tanúsítva M é r n ö k i M Részletesebben NEM RADIOAKTÍV HULLADÉKOK
NEM RADIOAKTÍV HULLADÉKOK File név: PAKSII_KHT_17_Nemradiohull 1/36 File név: PAKSII_KHT_17_Nemradiohull 2/36 TARTALOMJEGYZÉK 17 NEM RADIOAKTÍV HULLADÉKOK... 5 17.1 Jogszabályi háttér... 5 17.2 A hulladék Részletesebben Alsónémedi település Környezetvédelmi Programja 2011 2016
Alsónémedi település Környezetvédelmi Programja 2011 2016 Készítette: Pannon Natura Kft. 2011. 1 Alsónémedi Település Környezetvédelmi Programja 1. Bevezetés... 4 2. A terület jellemzése... 5 3. Környezeti Részletesebben KEREPES ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ TESTÜLETÉNEK 107./2007. (VI.28.) SZ. KT. HATÁROZATA A KÖZSÉG TELEPÜLÉSSZERKEZETI TERVÉRŐL
KEREPES ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ TESTÜLETÉNEK 107./2007. (VI.28.) SZ. KT. HATÁROZATA A KÖZSÉG TELEPÜLÉSSZERKEZETI TERVÉRŐL Kerepes nagyközség Önkormányzatának Képviselő testülete az 1990. évi LXV. tv. szerint, Részletesebben Közép-Tisza-vidéki Környezetvédelmi és Természetvédelmi Felügyelőség
Közép-Tisza-vidéki Környezetvédelmi és Természetvédelmi Felügyelőség mint I. fokú hatóság 5000 Szolnok, Boldog Sándor István krt. 4. Tel.: (06 56) 523-423 Fax: (06 56) 343-768 Postacím: 5002 Szolnok, Pf. Részletesebben KÖZÉP-DUNA-VÖLGYI KÖRNYEZETVÉDELMI, TERMÉSZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI FELÜGYELŐSÉG
KÖZÉP-DUNA-VÖLGYI KÖRNYEZETVÉDELMI, TERMÉSZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI FELÜGYELŐSÉG Kérjük, vá laszában hivatkozzon iktatószá munkra! Ikt. sz.: KTVF: 3576-3/2012. Tárgy: Horváth Krisztián egyéni vállalkozó, Tápiószele, Részletesebben POLGÁRMESTERE. Tisztelt Képviselő-testület!
BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLETI POLGÁRMESTERE ÖNKORMÁNYZAT Tárgy: Csömör Nagyközség MO útgyűrű 65. km szelvényében komplex pihenőhely kialakításához szükséges településszerkezeti terv, helyi építési szabályzat Részletesebben Készítette: Bibók Zsuzsanna, VM
A környezeti és természeti hatások vizsgálata Útmutató az előterjesztések és miniszteri rendelet-tervezetek hatásvizsgálatához és módszertani segédlet az előterjesztések és miniszteri rendelet-tervezetek Részletesebben GÁRDONY TELEPÜLÉSSZERKEZETI TERV HELYI ÉPÍTÉSI SZABÁLYZAT ÉS SZABÁLYOZÁSI TERV MÓDOSÍTÁSA
GÁRDONY TELEPÜLÉSSZERKEZETI TERV HELYI ÉPÍTÉSI SZABÁLYZAT ÉS SZABÁLYOZÁSI TERV MÓDOSÍTÁSA Véleményezésre elkészített terv 2015. április Készítette: Ertl Antal TT 07-0075 településtervező TARTALOMJEGYZÉK: Részletesebben KÖRNYEZETI ÉRTÉKELÉS
VÁTI VÁROSÉPÍTÉSI TANÁCSADÓ ÉS TERVEZŐ IRODA KFT. H-1085 BUDAPEST, JÓZSEF KRT. 29. WWW.VATIKFT.HU TELEFON: (36 1) 413 0959 FAX: (36 1) 413 0958 TÁBORFALVA NAGYKÖZSÉG TELEPÜLÉSRENDEZÉSI ESZKÖZEINEK FELÜLVIZSGÁLATÁHOZ Részletesebben HELYI ÉPÍTÉSI SZABÁLYZAT
HELYI ÉPÍTÉSI SZABÁLYZAT Törökbálint Nagyközség Önkormányzatának 18/2001.(IX.18.) ÖK. rendelete Törökbálint Nagyközség Építési Szabályzatáról (egységes szerkezetbe foglalva 2013. április 22-én + ) Törökbálint Részletesebben ÚJPEST VÁROSRENDEZÉSI ÉS ÉPÍTÉSI SZABÁLYZATA UKVSZ
ÚJPEST VÁROSRENDEZÉSI ÉS ÉPÍTÉSI SZABÁLYZATA UKVSZ II. KÖTET: JÓVÁHAGYÁSRA KERÜLŐ MUNKARÉSZEK A szabályzatot a Képviselő-testület a 20/2014. (VI. 27.) számú rendelettel fogadta el. 2 Budapest Főváros IV. Részletesebben KÖZÉP-DUNA-VÖLGYI KÖRNYEZETVÉDELMI, TERMÉSZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI FELÜGYELŐSÉG
KÖZÉP-DUNA-VÖLGYI KÖRNYEZETVÉDELMI, TERMÉSZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI FELÜGYELŐSÉG Kérjük, vá laszában hivatkozzon iktatószá munkra! Ikt. sz.: KTVF: 11481-6/2011. Tárgy: METÁL-BOY Kft. (2030 Érd, Délibáb u. Részletesebben BUGYI NAGYKÖZSÉG TELEPÜLÉSRENDEZÉSI ESZKÖZÖK MÓDOSÍTÁSA JÓVÁHAGYOTT TERVDOKUMENTÁCIÓ 1 BUGYI NAGYKÖZSÉG TELEPÜLÉSRENDEZÉSI TERVÉNEK MÓDOSÍTÁSA A BUGYI IV. BÁNYA ÉS A PA-SA TANYA BŐVÍTÉSÉT ÉRINTŐEN JÓVÁHAGYOTT Részletesebben BUDAPEST KÖRNYEZETI ÁLLAPOTÉRTÉKELÉSE 2012. BUDAPEST KÖRNYEZETI ÁLLAPOTÉRTÉKELÉSE 2012.
BUDAPEST KÖRNYEZETI ÁLLAPOTÉRTÉKELÉSE 2012. 1 BUDAPEST KÖRNYEZETI ÁLLAPOTÉRTÉKELÉSE 2012. MEGBÍZÓ Budapest Önkormányzatának Hivatala Főváros Főpolgármesteri Témafelelős a Megbízó részéről: Molnár Zsolt Részletesebben Környezeti kérdések, szabályozás az EU-ban és Magyarországon
Környezeti kérdések, szabályozás az EU-ban és Magyarországon -Útmutató kis- és középvállalkozásoknak az előírások betartásához és a környezeti szempontok beépítéséhez a napi gyakorlatba- Szerző: Maria Részletesebben BAROMFI TELEP EGYSÉGES KÖRNYEZETHASZNÁLATI ENGEDÉLY NEM JELENTŐS VÁLTOZÁS KÉRELME. Bátortrade Kft. Nyírbátor - Nyíres. NYÍRBÁTOR 2013.
BAROMFI TELEP EGYSÉGES KÖRNYEZETHASZNÁLATI ENGEDÉLY NEM JELENTŐS VÁLTOZÁS KÉRELME Bátortrade Kft. Nyírbátor - Nyíres NYÍRBÁTOR 2013. július 1 A NYÍRESI BAROMFINEVELŐ TELEP, KÉRELEM Kérelem készítője: Szilágyi Részletesebben ÉRD MJV HELYI ÉPÍTÉSI SZABÁLYZATA
ÉRD MJV HELYI ÉPÍTÉSI SZABÁLYZATA Az új HÉSZ a korábbi szerkezetet jelentős részben megtartja, azonban a 2007 októberi HÉSZ felülvizsgálatának megfelelő módosítások, a már egyeztetett Településszerkezeti Részletesebben PÉCSI BÁNYAKAPITÁNYSÁG
PÉCSI BÁNYAKAPITÁNYSÁG 7623 PÉCS, JÓZSEF ATTILA U. 5. 7602 Postafiók 61 (06-72) 314-952, 510-366 Fax: 510-367 E-mail: pbk@mbh.hu Ikt. sz.: PBK/482-20/2011. Melléklet: 1 pl. számviteli bizonylat Üi.: Kovács Részletesebben 314/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet. a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
314/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról A Kormány a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. Részletesebben Az EU környezeti szabályozása által átfogott területek és a hazai környezeti szabályozás területeinek összevetése
Magyarország az ezredfordulón MTA stratégiai kutatások ZÖLD BELÉPŐ EU-csatlakozásunk környezeti szempontú vizsgálata Bándi Gyula Balogh Attila Íjjas István Az EU környezeti szabályozása által átfogott Részletesebben Budapest Főváros IV. kerület, Újpest Környezetvédelmi Programja
Budapest Főváros IV. kerület, Újpest Környezetvédelmi Programja 2011 2016 1 A Program készítéséért felelős: Budapest Főváros IV. kerület Önkormányzata A Környezetvédelmi Programot készítette: Pannon Natura Részletesebben 2/2005. (I. 11.) Korm. rendelet. egyes tervek, illetve programok környezeti vizsgálatáról I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. A rendelet hatálya
2/2005. (I. 11.) Korm. rendelet egyes tervek, illetve programok környezeti vizsgálatáról A Kormány a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 110. Részletesebben Jogi háttér. Az Európai Parlament és a Tanács 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelve 5. pont
1. EU irányelvek és a hatályos magyar jogszabály Jogi háttér "... lisszaboni európai tanács kiemelte a digitális, tudás alapú gazdaság felé történő elmozdulásban rejlő növekedési, versenyképességi és munkahelyteremtési Részletesebben Tiszántúli Környezetvédelmi és Természetvédelmi Felügyelőség Kirendeltsége, Gyula 5700 Gyula, Megyeház u. 5-7.
Tiszántúli Környezetvédelmi és Természetvédelmi Felügyelőség 4025 DEBRECEN, HATVAN U. 16. LEVÉLCÍM: 4001 DEBRECEN. Pf. 27. E-MAIL: tiszantuli@zoldhatosag.hu TELEFON: 52-511-000 TELEFAX: 52-511-097 Tiszántúli Részletesebben 276/2005. (XII. 20.) Korm. rendelet
276/2005. (XII. 20.) Korm. rendelet a környezetvédelmi és vízügyi miniszter irányítása alá tartozó központi és területi államigazgatási szervek feladat- és hatásköréről A Kormány az államháztartásról szóló, Részletesebben 219/2011. (X. 20.) Korm. rendelet a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről