﻿ Heti ajánló - 2017.01.12. | Válasz.hu
Heti ajánló - 2017.01.12.
/ 2017.01.11., szerda 16:49 /
Francia, romantikus
Sehol egy tabudöntés, formai kísérletezés, látványdús akció, űrlények, egyedi alkotói vízió. Mégis magával ragadó. A hétköznapok drámáját persze ezúttal sem egy amerikai stúdiótól vagy magyar rendezőtől kapjuk meg. Úgy tűnik, a mindennapok ábrázolásához túl nagy kockázatot kell vállalni – vagy csak elég hozzá franciának lenni?
Melyik másik ország filmes pályázatán nyerne egy ilyen szinopszis: egy vidéki körzeti orvosnál rosszindulatú daganatot állapítanak meg, amiért átmenetileg vagy végleg a faluba érkezik egy helyettesítő kolléganő? Hogy ebben a nem túl harsány felvetésben egy elbíráló fantáziát lásson, ahhoz tényleg franciának kell lenni. Persze könnyít a döntésen, ha a főszerepet elvállalja az a François Cluzet, aki az Életrevalók gerincsérült burzsoájaként csupán arcjátékával is le tudta bilincselni a nézőt. Most őt láthatjuk Werner doktorként, az önmagáért aggódó, betegségét eltitkoló orvosként. Ezúttal mozog mindene, és visszafogott játékával ismét lenyűgöz. Csupa elegancia: nem csak Cluzet alakítása, az egész film.
Komoly tragédiák vannak, de nincsenek drámai letörések. A Werner doktort nem hatásvadász vagy hisztérikus dramaturgia rendezi. Ettől életszerű. Magunkra ismerhetünk benne. Ugyanezt bizonyára elő lehetett volna adni könnyfakasztó vagy torokszorítóbb módon is. Így csak annyi mondható el róla biztosan, hogy jobb lelkiállapotban jövünk ki a vetítés után a moziból, mint ahogy bementünk.
A pótolhatatlan Werner doktor – Francia romantikus film, 102 perc
Főbb szereplők: François Cluzet, Marianne Denicourt, Christophe Odent
A Két cica konyhája blog szerzője sorozatot indít: az első rész a hüvelyesekről szól. A babot, a borsót, a lencsét nem kell bemutatni, de a szója, a csicseriborsó vagy a mungóbab nem általánosan ismert alapanyag. A hüvelyesek kiváló húspótlók, és a gabonafélék helyettesítésére is alkalmasak. Remek ötleteket kapunk arról is, hogyan tartósítsuk őket, hogy télen is gazdagíthassák étrendünket. Érthető, szépen illusztrált könyv. A második rész az olajos magvakról, a harmadik a gabonafélékről szól majd.
BOOOK Kiadó, 2016 Ára: 5490 Ft
Kócsagok és kimonók
Székely Bertalan Japán nő című festményén buja, félmeztelen lány szépítkezik egy kis tükörállvány előtt, háta mögött vízimadarakkal díszített paraván és virágzó hajnalkabokor, körülötte lakkdobozok. A környezet japán, de a lány vonásai európaiak, a festmény csak játék, ahogy játszottak a magyar hölgyek is, akik kimonóban teáztak – a herendi porcelángyár megtévesztő profizmussal gyártott keleties porcelánjai között.
A Várkert Bazárban március 12-ig látható nagyszabású tárlat elsőként járja körül a hazai japonizmus történetét, a XX. század első két évtizedére koncentrálva, amikor a japán művészet hatása a legerősebb volt. És ha azt hinnénk, a téma marginális, láthatjuk, milyen gazdagon merítettek a magyar festők, grafikusok, iparművészek, könyvillusztrátorok a japán művészet motívumkincséből, és mennyire erős hatással volt a japán természetábrázolás Csontvárytól Rippl-Rónain át Csók Istvánig a korszak legjelentősebb alkotóira. A magyarok szerelmesek voltak a Távol-Keletbe: az állam japán műalkotásokat vett a világkiállításokon, egy évtized alatt hét nagy japán témájú kiállítást rendeztek Budapesten, s a modernista művészek a Japán kávéház legyezős stukkói és madaras csempeképei alatt váltották meg a világot.
Gésák a Duna-parton – Várkert Bazár
„Van, akit az ember szeret, és van, akivel szívesen van együtt” – hangzik el a kényszeredett párkapcsolati bölcsesség a darabban, de mi van, ha már egyik sem működik? Helmerék látszólagos idilljébe és szervezettségébe – egy hazugságokkal teli folyamat végén – eljön a pont, amikor nincs tovább, és csak két út létezik: túlélni vagy elválni. Nóra az utóbbi mellett dönt, elhagyja férjét és gyerekeit, ami a mű bemutatásakor, 1879-ben botrányt kavart, és ma is megrendítő. Székely Kriszta napjainkhoz igazítja a felvetődő kérdéseket, és ki meri mondatni akár ezt is: „Kell valaki, aki miatt az ember végigcsinálja ezt a szaros életet.” A fiatal rendező mai nyelven és mai zenével szól hozzánk – a sarokban skandináv mintájú fölsőbe bújtatott tinédzserek játszanak. Az előadás csúcspontja a főszereplő, Ónodi Eszter szürke pulcsis átalakulása és kiborulása, ami erős váltás a tipp-topp feleségszerep után. Megrázó látni esetlen gesztikulációját, hallani akadozó szavait – ez ad a darabnak elgondolkodtató zárást.
Ibsen: Nóra – Karácsony Helmeréknél, Katona József Színház
Megduplázódott a nővérek száma, a fiatal lányok azonban nem különböznek jelentősen idősebb énjüktől. Ugyanaz a fájdalom uralja mind a hat karaktert, nem érezni a kezdeti szárnyalást, a reményt. A nővérek közül Tóth Ildikó őrlődő Másája emelkedik ki, de Petrik Andrea öntelt Natalja Ivanovnája is színt ad az előadásnak, amely – bár Erik Satie csodálatos Gnossienne No. 1-e és Zoób Kati ruhái érdekes hangulatot teremtenek – összességében igen kevés élményt ad.
Csehov: Három nővér, Vörösmarty Színház, Székesfehérvár