Récéskúti (Keresztelő Szent János) bazilika romjai, kőfalai és pillértövei állnak a Récéskút-szigeten.
Kezdőlap » Várak, romok » Templomromok » Zalavár, Récéskúti (Keresztelő Szent János) bazilika romjai
Szakrális szerepét a XVI. sz.-ban vesztette el, amikor romjai fölé őrtorony épült. Az 1946/47-ben feltárt Récéskúti bazilika a Balaton vidék műemlékei között is kimagasló jelentőségű. A maga korában jelentős méretű, 12 x 20 m nagyságú bazilika alaprajza ma is sejteti az épület harmonikus szépségét. A templom szentélye kívül egyenes, belül három félköríves fülkével zárul. Felismerhetjük a nyitott előcsarnok és a keresztelőkápolna alapfalait is; utóbbi egy részén még a padlózat is megmaradt. Alatta két korábbi, fából épült templom nyomait is megtalálták. A bazilika az észak-afrikai és az Adria-tenger partvidékén épült templomokkal rokon. A keleti hatást mutató récéskúti bazilika alapfalai szépen restaurálva fogadják ma a látogatókat. A téglalap ala­kú kőtemplomhoz három "beírt" félkör­íves apszis, nyugaton pedig karzat és egy négyszögletes lépcsőtorony tartozik. A templomot habarcsba rakott lapos homokkövekből és római kövekből építették fel, padlóját nagy lapos gránitkövek fedték, az ap­szisokat pedig terrazzo-padlóval borították.
Régmúltunk históriájának, művészet- és egyháztörténetének izgalmas kérdése: vajon mit találtak honfoglaló őseink a Kárpát-medencében, milyen szakrális épületeket – úgymond vallási „infrastruktúrát” – vettek használatba áttérésükkor az új hitre? Mostanában, amikor bámulatosan burjánzik a plurális őstörténet „tudománya”, különösen fontos dokumentumnak számít egy-egy megbízható forrás alapján datálható, szemmel látható, másokkal egybevethető építészeti emlék. Ilyen például a Zalavár község határában lévő keresztény bazilika, amely bizonyosan évtizedek óta megvolt, amikor Árpád vezér serege megérkezett a Vereckei-hágóra.
A rómaiak pannon provinciájának kiürítése és a honfoglalás között eltelt fél évezred alatt a Kárpát-medencében nincs nyoma történetileg folyamatos hatalmi, intézményi, társadalmi életnek, az egymásra rétegződött temetkezések tucatnyi nép itt voltáról tanúskodnak. A magyarok elődeinek is tekintett harcias avarokat a frankok a VIII. század végén elűzték a Dunántúlról, nyomukban a jámborabb szlávok rendezték be hűbérbirtokukat a Zala mocsaras tóvidékének szigetein. Német Lajos frank király vazallusa, a keresztény Pribina a 800-as évek közepén építette fel fejedelmi várát, Mosaburgot, amely egyházi központként is működött.
A Zalavárról Zalaszabarra vezető országúton, mielőtt elérjük a tóvá szélesedő Kis-Zala töltését, alig észrevehető táblácska jelzi a Récéskút-szigeten lévő műemléket. A nádas-füzesben oda vezető gyalogúton tízperces versenyt futunk a vérszívó szúnyogokkal és bögölyökkel, míg a napsütötte tisztáshoz érünk. A látvány lenyűgöző és lélekemelő: a harsogó zöld fűben másfél méteres magasságban a Récéskúti (Keresztelő Szent János) román kori bazilika kőfalai és pillértövei állnak. A keletelt tengelyű épület szélessége 12, hossza 20 méter, a főhajó szélessége kétszerese a mellékhajókénak. Az egy vonalban végződő három, félköríves szentélyapszist kívülről egyenes végfal zárja le. A nyugati előcsarnok déli sarkán egy torony alapja látható, és itt volt valaha a keresztelőkút is. Az épület leginkább a korabeli dalmáciai, itáliai bazilikákkal rokonítható.
A 871-ben Salzburgban íródott Conversio Bagvariorum et Carantanorum szerint az érsekség misszós területének számító Dunántúlon 847-ben építette fel Mosaburgot – magyarul: Mocsárvárat – Pribina herceg. Az erődítmény Mária-templomát 850-ben szentelte fel Liupram salzburgi érsek. Emellett még két templom épült Zalavár térségében: Szent Adorján mártír ereklyéinek őrzésére és Keresztelő Szent János tiszteletére. Ez utóbbiak egyike a szóban forgó bazilika, amelynek alapjait 1946-ban találták meg. Régészeti kutatása 1963-ig folytatódott.
Szent István király a Várszigeten talált épületeket a bencés rendnek adományozta, és apátságot alapított számukra. Az államalapító ezt a helyet jelölte ki a királyi vármegye központjául. A récéskúti templomon is láthatók XI. századi építkezés nyomai. A török vész idején a végvári rendszerhez tartozó Zalavárat, amelyet G. Turco olasz hadmérnök felvételi rajzáról ismerünk, 1702-ben császári rendeletre robbantották fel. 1938-ban, a Szent István-év alkalmából Zala megye közgyűlése emlékoszlopot állított az apátság helyén, a közelmúltban a szláv egyház épített kápolnát Szent Cirill és Metód emlékére. Végül is: a történet valamennyi szereplője ugyanazt a hitet vallotta.
koordináta: N 46° 40,000' E 17° 8,511'
forrás: www.mno.hu, www.balcsi.net, www.paradisum.osb.hu, www.hu.wikipedia.org, www.muemlekem.hu
Récéskúti bazilika (GCREBA)
Szélesség N 46° 40,003'
Hosszúság E 17° 8,530'
http://www.geocaching.hu/caches.geo?id=2515
Zalavár (GCZVAR)
Szélesség N 46° 39,692'
Hosszúság E 17° 8,140'
http://geocaching.hu/caches.geo?id=479