Kora modern kori csillagászat. Johannes Kepler ( ) A Világ Harmóniája - PDF
Download "Kora modern kori csillagászat. Johannes Kepler ( ) A Világ Harmóniája"
1 Kora modern kori csillagászat Johannes Kepler ( ) A Világ Harmóniája
2 Rövid életrajz: Született: Weil der Stadt (Német -Római Császárság) Protestáns környezet, vallásos nevelés (Művein érezni a hatását) Iskola: Tübingeni egyetem (matematika, csillagászat) Grazi egyetem: Matematika tanítás
3 Munkássága: 1602-ben udvari csillagásszá nevezik ki 1609-ben megjelenik az Astronomia nova melyben megfogalmazza a bolygók mozgásáról szóló első és második törvényét 1611-ben a Dioptrice című munkájában megadja a törés törvényét kis szögek esetén, valamint leírja Galilei és a Kepler -féle távcső elméleti működését 1619-ben a Világ harmóniája című művében fogalmazza meg a bolygómozgásra vonatkozó harmadik törvényét
4 Kepler törvények előzményei Tycho de Brahe termékeny munkássága 1601-ben hirtelen végeszakadt halálos ágyán ifjabb munkatársát kérte meg, hogy fejezze be az általa elkezdett munkát, és az általa összegyűjtött adatok alapján pontosítsa és dolgozza ki a bolygó mozgások elméletét. Kepler híve volt a Kopernikuszi napközéppontú rendszernek és ez alapján kereste az égitestek elrendeződésének egyetemes elméletét, a titkos harmóniát.
5 Kepler törvények előzményei Tycho de Brahe termékeny munkássága 1601-ben hirtelen végeszakadt halálos ágyán ifjabb munkatársát kérte meg, hogy fejezze be az általa elkezdett munkát, és az általa összegyűjtött adatok alapján pontosítsa és dolgozza ki a bolygó mozgások elméletét. Kepler híve volt a Kopernikuszi napközéppontú rendszernek és ez alapján kereste az égitestek elrendeződésének egyetemes elméletét, a titkos harmóniát.
6 A Kepleri látásmód Első művében a Mysterium Cosmographicum-ban már felvetődik a bolygórendszer felépítésének problémája. A műben Kepler kiáll Kopernikusz meglátásai mellett (a ptolemaioszi rendszer magyarázat nélkül maradó belső összefüggéseire hivatkozik) Utal a bolygók epicikluson való keringésére és a Föld-Nap tengely iránya közti összefüggésre valamint arra hogy a Napnak és a Holdnak nincs epiciklusa. Ptolemaiosz nem ad ezekre a kérdésekre magyarázatot amíg Kopernikusz világosan megfogalmazza érveit.
7 A Kepleri látásmód Nem adja fel a Kopernikuszi reális szférák elméletét hanem égi szférákat kapcsol hozzá és ezeknek az összefüggését házasodását öt geometriai elemmel hozza kapcsolatba: 1:Kocka 2:Tetraéder 3:Dodekaéder 4:Ikozaéder 5:Oktaéder
8 A Kepleri látásmód Vizsgálja a bolygók keringési idejét és a Nappal való távolságukkal hozza összefüggésbe Ennek eredményeképp megfogalmaza hipotézisét miszerint (Kopernikusszal ellentétben aki a bolygók mozgását a föld mozgásának következményeként értelmezte) a bolygók mozgásának kiváltó oka egy olyan erő amelynek forrása a Nap. Ez a hipotézis vezet majd az elméletig, miszerint feltételezhetjük, hogy ha a bolygók mozgásának erőforrása a Nap akkor Nap közelben a bolygók gyorsabban keringenek.
9 A Kepleri látásmód Nem csak a bolygómozgások megértésének titkát tűzte ki céljául hanem egy olyan harmonikus törvény megalkotását melynek segítségével egyetlen pálya adatainak ismeretében az egész bolygó rendszer leírható (lásd öt geometriai test és ezek rokonságai) A Naptól való távolságot nem sikerült egyetlen világtörvényből levezetni DE a keringési idők és a Nap távolságának matematikai összefüggését megtalálta: A közepes Naptávolságok köbei úgy aránylanak egymáshoz mint a keringési idők négyzetei.
10 Kepler Törvények I. Törvénye: Naprendszerünkben minden bolygó egyegy ellipszispályán mozog a Nap körül. Az ellipszisek középpontjában a Nap található. II. Törvénye: A Naptól egy bolygóhoz húzott vezérsugár egyenlő idők alatt egyenlő területeket súrol. III. Törvénye: Az ellipszispályán keringő bolgyó gyorsabban halad a Naphoz közelebb, mint pályájának Naptól távolabbi részén. A naptól távolabb eső bolygók keringési ideje hosszabb mint a Naphoz közelebbieké.
11 A Világ Harmóniája Homo Sapiens dominabitur astris ( Arisztotelész) A bölcs gondolkodó ember akin a csillagok uralkodnak Talán ezt a mondatot úgy értelmezhetnénk, hogy összhang van a harmónia, a világmindenség és az ember sorsa, az emberi értelem között Kepler műve leírható ezzel az idézettel. Kicsit irodalmi szempontból nézve: Idealista módon fogalmaz.
12 A Világ Harmóniája Fejezetekre bontja: 1: Az öt hagyományos geometriai test 2: Ezek rokonsága, kapcsolata 3: Csillagászatilag szükséges spekuláció
13 A Világ Harmóniája Az antik asztronómia, filozófia és maga a tudomány nagyon szorosan összefüggött az esztétikával vagy a zeneelméletnek is nevezhető gondolati rendszerrel is. Az ókori kelet valamint a görög kultúra is a gyermekek nevelését kettő fontos gyakorlat köré építette: 1: Testmozgás 2: Zene
14 A Világ Harmóniája Tehát a tudomány és a zene kapcsolata nagyon szoros volt. Macrobius Cicero és Platón nyomán foglalta össze a szférák zenéje elgondolást. Már az Antikvitásban is mitológiai szerepe van a szféráknak ( 9 múzsa története) Nem csoda, hogy Kepler a Világ Harmóniája című művében négy alaphanggal írja le a világot: 1: Szoprán 2: Alt
15 A Világ harmóniája Nem az a hangsúlyos hogy a zenei rendszernek csillagászati azonosítása van hanem az, hogy a Kepleri világkép alapvetően akár egy zenei alapot is jelenthet. Véleményem szerint a korszak nem bontható le egyszerűen Tudományos és nem tudományos ( Vallás, erkölcs, művészet, filozófia) részre hanem szoros kapcsolatban állnak egymással. Ebből a szempontból a meglátásom elég externalista.
16 A Világ Harmóniája A Világ harmóniájának harmadik könyve egy 16 fejezetből álló zeneelméleti tárgyalás. Egyszóval a mítoszokban megjelenő régi világkép összekapcsolja a zenei rendező elvet a világ harmóniájával. Paul Hindemith 1951-ben ötfelvonásos is komponált Die Harmonie der Welt címmel Kepler életművéről. A kozmosz harmoniája így zenei motívummá is vált.
Fizikatörténeti áttekintő érettségire készülőknek
Előszó A fizika érettségi tematikájában szereplő személyek életének, munkásságának rövid szöveges áttekintője. Szerkeszti: Török Péter 2006.03.20-i változat www.peter.hu Előszó Arkhimédész: (Kr. e. 287-212)
Nicolaus Kopernikusz ( )
Nicolaus Kopernikusz (1473-1543) Szokásosabban meg így is Kopernikusz szobája és obszervatóriuma Instrumentalizmus az Előszóban A csillagász feladata az, hogy bonyolult megfigyelések révén egybegyűjtse
Kozmológia. Kaucsár Márton. IV. rész
A billentyűzet a számítógéppel a gép alaplapján levő, erre a célra kialakított csatlakozón keresztül kommunikál. A hagyományos billentyűzet csatlakozója az audió csatlakozókhoz hasonló. Az újabb billentyűzeteknél
A bolygók mozgására vonatkozó Kepler-törvények igazolása
A bolygók mozgására vonatkozó Kepler-törvények igazolása Geometriai alapok. A kúpszeletek polárkoordinátás egyenlete A síkbeli másodrend görbék közül az ellipszist, a hiperbolát és a parabolát mondjuk
RUDOLF STEINER AZ EGYES TERMÉSZETTUDOMÁNYOS TERÜLETEK VISZONYA A CSILLAGÁSZATHOZ
RUDOLF STEINER AZ EGYES TERMÉSZETTUDOMÁNYOS TERÜLETEK VISZONYA A CSILLAGÁSZATHOZ RUDOLF STEINER Az egyes természettudományos területek viszonya a csillagászathoz (Kozmológia és embertan GA 323) 18 előadás
Galileo Galilei (1564-1642) Galileo Galilei (1564-1642) Legfontosabb művei: 1610: Sidereus Nuncius (Csillaghírnök) (1613: Levelek a napfoltokról) 1632: Párbeszédek a két legnagyobb világrendszerről 1636:
Függelék: A centrális erők és a bolygópályák
Függelék: A centrális erők és a bolygópályák Lenny görnyedten bandzsít bele a távcső nézőkéjébe. Korábban még sohase csinált ilyet. Nézi a Szaturnusz gyűrűit és fütyörészik a gyönyörűségtől. Láttadmáragyűrűket,
SZKA208_16 És mégis mozog tanulói ÉS MÉGIS MOZOG 8. évfolyam 177 Tavaszi csillagképek 16/1CSILLAGKÉPEK Ha a Göncöl rúdjának ívét meghosszabbítjuk, akkor egy fényes vörös csillaghoz (Arcturus) jutunk.
A fizika története (GEFIT555-B, GEFIT555B, 2+0, 2 kredit) 2016/2017. tanév, 1. félév Dr. Paripás Béla 5. Előadás ( )
A fizika története (GEFIT555-B, GEFIT555B, 2+0, 2 kredit) 2016/2017. tanév, 1. félév Dr. Paripás Béla 5. Előadás (2016.10.06.) E Ö T V Ö S L O R Á N D F I Z I K A V E R S E N Y az idén érettségizetteknek
Johannes Kepler. A csillagászat története 2, február 16.
Johannes Kepler A csillagászat története 2, 2016. február 16. 1571, Weil der Stadt 1630, Regensburg Szegényebb család (bár nemesi felmenők) Katolikus környezet, református család eleve zaklatott időszakban
Törpékről és óriásokról
4. fejezet Törpékről és óriásokról Egy kis tudománytörténet Einstein olvasatában Gyermekkorodban, kedves olvasóm, bizonyára te is megismerkedtél Eukleidész geometriájának égbe nyúló épületével, és talán
A csillagászati földrajz néhány különleges, muzeális és modern taneszköze
Változó Föld, változó társadalom, változó ismeretszerzés Tudományos Konferencia Eszterházy Károly Főiskola, Földrajzi Tanszék, Eger, 2009. október 15-17. A csillagászati földrajz néhány különleges, muzeális
A KOPERNIKUSZI FORDULAT A tudomány mûködésének szemléltetése a csillagászat történetén keresztül
A FIZIKA TANÍTÁSA A KOPERNIKUSZI FORDULAT A tudomány mûködésének szemléltetése a csillagászat történetén keresztül Radnóti Katalin ELTE TTK Fizikai Intézet Az alábbi írás a holland De Driestar Keresztény
A A közlekedés kinematikai problémái 4. Mozgó járművek Gyalogosan nemigen jutunk meszszire, lóháton pedig manapság kevesen közlekednek. Ezért a helyváltoztatásunkhoz gyakran járművekre van szükségünk.
Komplex természettudomány 1.
Komplex természettudomány 1. A tudomány módszerei Az élőlények számára informatív (tájékoztató jellegű) hatásokat jelentő jelzéseket ingereknek nevezzük, amelyek felfogása érzékszerveink segítségével történik.
Magyar Tudomány A KOPERNIKUSZI FORDULAT ÖTSZÁZ ÉVE
Magyar Tudomány A KOPERNIKUSZI FORDULAT ÖTSZÁZ ÉVE 200 ÉVE JELENT MEG KITAIBEL PÁL ÉS TOMCSÁNYI ÁDÁM KÖNYVE AZ 1810. ÉVI MÓRI FÖLDRENGÉSRŐL vendégszerkesztő: Varga Péter A Jáva-szigeti Merapi 2010-es kitörése
SEGÍTSÉG A KÖNYV HASZNÁLATÁHOZ 11
TARTALOMJEGYZÉK ELÕSZÓ 9 SEGÍTSÉG A KÖNYV HASZNÁLATÁHOZ 11 ELSÕ RÉSZ TÖRTÉNELMI MÉR ÖLDKÖVEK 13 Szintézis a középkorban 17 Az új csillagászat: a Kopernikusszal és Galileivel kapcsolatos viták 22 A mechanisztikus
A HIÁNYZÓ KORSZAK A RÓMAI ÉS AZ ISZLÁM ARANYKOR FIZIKUSAI AKIK AZ EURÓPAI TERMÉSZETTUDOMÁNY ELŐFUTÁRAI VOLTAK
A HIÁNYZÓ KORSZAK A RÓMAI ÉS AZ ISZLÁM ARANYKOR FIZIKUSAI AKIK AZ EURÓPAI TERMÉSZETTUDOMÁNY ELŐFUTÁRAI VOLTAK Radnóti Katalin ELTE TTK rad8012@helka.iif.hu MIRŐL LESZ SZÓ? Történeti szemlélet A római kor