Mosaburg – Wikipédia
Pribina és Kocel fejedelemsége
Braszlav Szlavóniai Fejedelemsége a 9. század végén magában foglalta Pribina és Kocel Pannóniai Fejedelemségét is
Cirill és Metód emlékműve Mosaburg helyén, Zalavárott
Mosaburg középkori vár és város volt, pontos helye ismeretlen, valószínűleg a mai Zalavár területén feküdt. A népvándorlás idejében több nép is elfoglalta, állt a keleti gótok, longobárdok, hunok, frankok birtokában is. A Frank Birodalom idején fejedelmi székhely, püspökség és apátság székhelye, sőt Arnulf idején valószínűleg az ő egyik hercegi, majd királyi székhelye. [1]
A 4. században, Valcum erőd kiépültével Keszthely környéke sűrűn lakott hellyé vált. Valószínűleg ekkor épült Zalavár területén egy cölöpökre vert, mocsárral körbe zárt castrum.
A 840-es években az elűzött Pribina nyitrai szláv fejedelem kapta örök hűbérbe a Frank Birodalomtól Zala folyó és a Balaton találkozásánál lévő mocsaras vidéket. Ő épített a castrum helyén várat, és fejedelemségének központjává tette Zalavárat.[megj 1] Az új központban, amely a korabeli keleti frank források szerint a Mosaburg nevet vette fel (latinul Urbs Paludarum, ószláv nyelven Blatengrad, mai szlovák nyelven Blatnohrad, jelentésük: "Mocsárvár"). Első temploma 850-ben Mária tiszteletére épült, és Liutprand salzburgi érsek szentelte fel. [2] Pribina fejedelemsége idején erőteljessé vált a bajor bevándorlás. Egyre több templomra volt szükség, köztük Mosaburgban is épült még kettő. Az egyik Keresztelő Szent János, a másik Szent Adrianus tiszteletére. Utóbbit bajor mesterek építették magának Liutpram érseknek a vezetésével. Pribina az egyházhoz apátságot (officium ecclesiasticum) is csatolt, ami a Szent István-kori zalavári Szent Adorján-monostor elődje volt. [3] A plébániák megszaporodása miatt Adalwin salzburgi érsek 859 után a Mosaburgot az érsekség új esperességének (archipresbyterium), központjává tette. Első esperese Richpald lett. [4]
Kocel, Pribina fia idejére, az egykor barbár fejedelemség konszolidálódott és betagozódott a frank grófi szervezetbe. A korabeli források apját még duxnak, őt már comesnek címezték. [5] Kocel fogadta Cirill és Metód szerzeteseket udvarában.
Kocel legkésőbb 873-as halála után Mosaburgban frank kinevezetettek székeltek. Az első közülük Gozwin volt. [6]
Karlmann keleti frank király fia Arnulf 876–884-ig Carantania és Pannonia hercege, 887–899-ig keleti frank király volt. 896-ban koronázták császárrá, ekkor elhagyta Pannóniát, de ezelőtt valószínűleg egyik, méghozzá legfontosabb hercegi ill. királyi székhelye (Pfalz) lehetett Mosaburg. Egy 890. március 21-én kelt oklevele a várost Mosapurc regia civitas („királyi város”) néven említi. A régészeti ásatások olyan nagyszabású épületeket tártak fel, amelyekhez hasonlóakat sem Ausztria, sem Bajorország területéről nem ismerünk abból az időből. A palotakápolna romjai között olyan festett üvegablak töredékeket találtak, amelyekhez hasonlóak csak a keleti frank királyok szakrális székhelyén és temetkezőhelyén, a lorschi Pfalzban lelhetők fel. [7]
Egy 885-ös összeírás szerint a salzburgi érsek tulajdonában állt a palánkvár, azonban továbbra is a szlávok egyik kulturális központja maradt.
A középkori magyar forrásokban Zalavárat csak a 13. századtól jegyezték fel.
Pannóniai Fejedelemség
↑ A legendás erődöt Fekete István Tüskevár című műve is megemlíti, a pontos helye ma sem ismert.
↑ Váczy 1938 228. o.
↑ Váczy 1938: Váczy Péter. Magyarország kereszténysége a honfoglalás korában. MTA (1938) ↑ CsorbaÁrpádNépe: Csorba Csaba. Árpád népe, Tudomány – Egyetem, Kulturtrade Kiadó. Budapest, 1997. ISBN 963 9069 20 5 ↑ RónaTasHonfoglaló: Róna-Tas András: A honfoglaló magyar nép: Bevezetés a korai magyar történelem ismeretébe. Budapest: Balassi. 1997. ISBN 9635061404 További információk[forrásszöveg szerkesztése]
Ezeréves kőpalotát ásnak Zalában. mult-kor.hu, 2011. augusztus 31. (Hozzáférés: 2011. szeptember 1.)
Templomok, sírok, pipák: hatvan éve folynak ásatások Zalaváron. mult-kor.hu, 2010. augusztus 24. (Hozzáférés: 2011. szeptember 1.)
Zalavár: a háborúkat túlélte, de a békét nem. mult-kor.hu, 2010. augusztus 23. (Hozzáférés: 2011. szeptember 1.)
Film a szenzációs zalavári leletről. mult-kor.hu, 2009. augusztus 7. (Hozzáférés: 2011. szeptember 1.)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Mosaburg&oldid=17871803”	Kategória: Magyarország elpusztult települései	Navigációs menü
БеларускаяČeštinaPolskiРусскийSrpskohrvatski / српскохрватскиSlovenčinaУкраїнська	Hivatkozások szerkesztése	A lap szövege Creative Commons Nevezd meg! – Így add tovább! 3.0 licenc alatt van; egyes esetekben más módon is felhasználható. Részletekért lásd a felhasználási feltételeket.