Ezen a napon az AdBlock 50 millió felhasználója az Amnesty International üzeneteit látja a szokott módon felvillanó reklámok helyén. Az üzenetekre kattintva olyan emberektől láthatunk tartalmakat, akiket a kormányzat megpróbál elhallgattatni.
„Ha nem is csinálsz semmit rosszat, akkor is megfigyelnek és rögzítik minden lépésed” – tette közzé Edward Snowden egyik üzenetében.
„Szólásszabadság nélkül nem létezik modern világ, csak ennek barbár változata” – fejezte ki véleményét Ai Weiwei.
„A hatóságok nem csak a bilincset és a letartóztatást, hanem a médiát is támadásra használják” – tette hozzá a Pussy Riot.
A kormányzatok az internet ellenőrzésére törekszenek
Az Amnesty International közzétette, hogy a kormányzatok mohón próbálják megkaparintani a hatalmat az online kommunikáció fokozott ellenőrzésére. Míg néhány kormány olyan törvényeket próbál elfogadtatni, amelyek felhatalmaznák a hatóságokat a tolakodó megfigyelés és az online cenzúra alkalmazására; más kornányok próbálnak olyan technológiákra szert tenni, amelyek lehetővé tennék az emberek utáni kémkedést, technikai eszközeik feltörését és az online szólásszabadság cenzúrázását.
A tavalyi évben Dánia, Finnország, Franciaország, Hollandia, Pakisztán, Lengyelország és Svájc is olyan új törvényjavaslatokra törekedett, amelyek növelnék a kémkedés lehetőségét ezekben az országokban és más országokban is. Kína és Kuvait már elfogadta a bizonyos online tevékenységeket kriminalizáló vagy korlátozó törvényeket.
2015-ben az Amnesty International több mint 16 országban szerzett tudomást olyan letartóztatott emberekről, akiket véleménynyilvánításuk vagy online tevékenységük miatt tartóztattak le. Az internetes cenzúra áldozatai közé tartoznak kazah politikai aktivisták, akiket a hatóságok állítása szerint társadalmilag „uszító” Facebook bejegyzések miatt ítéltek el; valamint marokkói újságírók és aktivisták is. Ellenük az a vád, hogy embereket képeztek ki egy állampolgári újságírásra szánt okostelefon alkalmazás használatára, amely a hatóságok szerint nemzetbiztonsági veszélyt jelent, mert „destabilizálja a marokkóiak intézményekbe vetett hitét”.
„Néhány állam orwelli szintű megfigyelési technikákat alkalmaz, különös tekintettel az emberi jogok védelmezőinek életét és munkáját – ügyvédekét, újságírókét és békés aktivistákét – nehezítve meg. Az elnyomás módszereinek a megnövekedett online konnektivitásra reagáló fejlődése komoly fenyegetést jelent a szólásszabadságra” – mondta Salil Shetty, az Amnesty International főtitkára. „Azért mutatjuk be ma az Amnesty International üzeneteit, mert hiszünk abban, hogy a felhasználóknak részt kellene venni az online adatvédelemről szóló konzultációban. Holnap újra üres lesz ez a felület. Gondolkozzunk el azonban azon, hogy ha egy információ által vezérelt világban veszélybe kerül a digitális adatvédelemhez való jog, akkor a szólásszabadság joga is sérülhet” – fogalmazott Gabriel Cubbage, az AdBlock ügyvezető igazgatója.
Észak-koreai cenzúra
A reklámkampány az Amnesty International „Hozzáférés megtagadva” nevű kampányát követi, amely a világ egyik legnagyobb internetes cenzorát, Észak-Koreát célozza meg.
Az internetes cenzúra észak-koreai áldozatainak üzenetei is megjelennek Snowden, Ai Weiwei és a Pussy Riot üzenetei mellett. Az Amnesty International március 9-i jelentésében megemlítette, hogy az észak-koreaiak az elképzelhető legdurvább cenzúrának vannak kitéve, túlnyomó többségük egyáltalán nem is férhet hozzá a világhálóhoz.
A „Hozzáférés megtagadva: Mobiltelefonok és külső információk korlátozása Észak-Koreában” című jelentés hangsúlyozza a fokozott ellenőrzés, az elnyomás és a megfélemlítés meglétét Kim Dzsongun 2011-es hatalomra jutása óta Észak-Koreában. A digitális világ az észak-koreai kormány törekvéseinek legújabb harctere a polgárok elszigetelésére és az emberi jogok országosan siralmas helyzetének elkendőzésére.
A nagy techikai cégeknek meg kell védeniük az internet szabadságát
Az Amnesty International felszólítja az internetes vállalatokat, hogy álljanak ellent a kormányok adatvédelem és online szólásszabadság gyengítését célzó nyomásának; inkább dolgozzanak ki és fogadtassanak el olyan technológiákat, mint például a titkosítás, amely a digitális emberi jogok védelmét szolgálja.
„Az online szólásszabadságot komoly veszély fenyegeti azáltal, hogy a kormányok még komolyabb eszközökhöz nyúlnak az új törvényeken és a még tolakodóbb technológiákon keresztül, ellenőrzésük alá vonva ezzel az internetet. Amikor épp nem weboldalakat állítanak le és bloggereket tartóztatnak le, akkor tömegesen ellenőrzik az internethasználatunkat. Mi nem ilyen internetre vágyunk” – hangsúlyozta Salil Shetty. „A múlt hónapban az Apple elutasította az iPhoneok biztonságának csökkentését a mobiltelefon-használók védelmének céljából. Ez is azt mutatja, hogy néhány vállalat elkezdte figyelembe venni a teljes képet is.”
„A világ eddig túl lazán állt az internetes adatvédelem és a szólásszabadság kérdéséhez. Most drasztikusan új megközelítésre van szükségünk az online jogok védelmének érdekében, hogy megküzdhessünk a kormány internetes szabadságjogokra való korlátozásaival.”