Árvízvédelem a Duna völgyében-Projektek - Regionális politika - Európai Bizottság
Árvízvédelem a Duna völgyében
Az árvízvédelmi rendszer fejlesztésére irányuló projekt célja, hogy megvédje a Duna magyarországi szakasza mellett élőket. A munkálatok eredményeképpen a Duna völgyében lakó több mint félmillió ember és sok-sok vállalkozás érezheti magát nagyobb biztonságban.
Az elmúlt tíz év árvízi katasztrófái számos emberi áldozatot és jelentős anyagi károkat okoztak. A 2002. évi pusztító árvíz hatására az emberek elkezdtek egyre inkább együtt élni az árvizekkel ahelyett, hogy úrrá próbáltak volna lenni rajtuk.
Új védelmi eszközök
A „Nemzeti Dunai Árvízvédelmi Projekt” célja, hogy az árvízvédelem javításával és az árvizek kockázatának csökkentésével megóvja a Duna völgyében lakó embereket és vagyonukat az árvíztől. A projekt célterületén már hozzávetőleg 1000 km hosszúságú töltésrendszer működik, a projekt részeként pedig rengeteg új védőeszközt építenek ki, valamint modernizálják a meglévőeket. A biztonság javulásától gazdasági előnyöket is várnak, hiszen a vállalkozások és a potenciális befektetők az árvíztől való védettség tudatában több időt töltenek – és persze több pénzt költenek el – a régióban.
A munkálatok jelentősebb elemei
A fejlesztés 12 árvízvédelmi területet és 14 árvízvédelmi szakaszt érint hozzávetőleg 200 töltéskilométeres hosszúságban, 25 kisebb és nagyobb műtárgy korszerűsítésére terjed ki. Ezenkívül 125 kilométeres hosszúságon újítják fel és látják el szilárd burkolattal a töltéskoronát. Várhatóan két árvízvédelmi központ korszerűsítésére és fejlesztésére is sor fog kerülni.
Konkrétabban: új védvonalakat alakítanak ki, megerősítik a parti műtárgyakat, korrigálják a rézsűket, javítják a vízelvezetést, felújítják a szervizutakat, és jelentős léptékű földmunkálatokat végeznek.
A munka eredményeképpen védettebbé váló fontosabb területek közé a Mosoni-Duna, valamint a Szentendrei-sziget és a déli országhatár közötti szakasz tartozik. A munkálatok összességében több mint 40 különböző település területén zajlanak.
Mielőtt új védvonalakat építenek ki, a magyar hatóságok felmérik a vízre és a környezetre esetleg kifejtett hatásokat, hogy az ország biztosan teljesítse az EU vízpolitikai irányelvében vállalt kötelezettségeit.
A munkálatok részét alkotják a dunai régió gyorsabb ütemű fejlesztésének, amire az Európai Bizottság 2010. december 8-án tett javaslatot.
A „Danube National Flood project” elnevezésű projekt teljes beruházott összege 106 979 707 EUR, ehhez az EU Kohéziós Alapja 90 932 751 EUR összeggel járul hozzá a 2007–2013 közötti programidőszak „Környezet és energia” operatív programjának „Vizeink jó kezelése” prioritása jegyében.