Toy Story – Játékháború – Wikipédia
1995-ös amerikai animációs film
35 000 000 USD[1]
1996. március 28.
M1, AXN, Disney Channel
1 speciális Oscar-díj
362 000 000 USD[2]
191 800 000 USD[2]
311 000 000 HUF[3]
A Toy Story – Játékháború (eredeti címén Toy Story) egész estés amerikai 3D-s számítógépes animációs film, amelyet 1995-ben mutattak be a mozikban. A Pixar Animation Studios készítette, a Walt Disney Pictures forgalmazta. Az eredeti bemutatója az Egyesült Államokban és Kanadában 1995. november 22-én volt, Magyarországon pedig a következő márciusban. A film jegyzi a mozi történetének első, teljes egészében számítógéppel alkotott egész estés produkcióját, s ezen úttörő momentum eléréséért John Lasseter, a rendező különdíjban részesült az 1996-os Oscar-gálán. A Toy Story – Játékháborút ezen felül három kategóriában jelölte az Amerikai Filmakadémia.
A film a mozipénztáraknál figyelemreméltó eredményeket ért el, hiszen az 1995-ös év legnagyobb bevételt hozó bemutatója lett Észak-Amerikában, míg világviszonylatban a második helyen futott be. Emellett egyöntetűen éltette a kritika, a technikai innovációk, az animáció és a szellemes, sziporkázóan ötletes forgatókönyv révén is gyakran illették dicsérő szavakkal.[4][5] A DVD-kiadások mellett a Toy Story inspirálta kapcsolt termékek egész sora jelent meg, a videojátékoktól kezdve a jelmezeken és modellvasutakon át a cipőkig.[6]
A film sikere folytatást is szült. A Toy Story – Játékháború 2. 1999-ben érkezett a mozikba, míg a harmadik epizód bemutatójára 2010 nyarán került sor, immáron 3D-s változatban is. E technológiával az első két részt is ismét műsorra tűzték a mozik, Észak-Amerikában 2009 végén, együtt, egy jegy áráért,[7] Magyarországon pedig a következő év elején, külön, két hetes eltéréssel.
4.1 Forgatókönyv és előkészületek
4.2 Animáció
5.1 Moziforgalmazás és 3D-s újrabemutató
5.2 Fogadtatás
5.4 Díjak és jelölések
5.5 Lakossági megjelenések
7 A film hatása
7.1 „A végtelenbe és tovább!”
7.2 Folytatások, show-k, spin-offok
7.3 Szoftverek és kapcsolt termékek
10.1 Hivatalos honlapok
10.3 Videók
Leváltottak, Woody?!
A régimódi cowboy-baba, Woody felderítőakciót szervez gazdája, Andy születésnapi buliján, ami néhány nappal Andy családjának új házba költözése előtt zajlik. Aggodalommal tölti el, hogy Andy egy új akciófigurát kap. A csillagharcos Buzz Lightyear csúcsszuper tartozékainak köszönhetően rövidesen átveszi Woody helyét mint Andy legkedvesebb játéka. Woody, Andy játékainak de facto vezetője nagy csalódásként éli meg mindezt; neheztel Buzzra, s ellenszenvét csak fokozza, hogy az új jövevény nincs tisztában vele: gyerekjáték csupán. Úgy hiszi, valódi űrpilóta, s Woody csak akadályozza „küldetésében”.
Mikor Andy családi programra indul, s csak egy játékot vihet magával, Woody megkísérli csapdába csalni Buzzt, hogy ő legyen a kiválasztott. Az íróasztal mögé próbálja betaszítani vetélytársát, ám terve balul sül el, s Buzz kiesik az ablakon. A többi játék Woody-t gyanúsítja azzal, hogy féltékenységében meg akarta ölni a csillagharcost. Megbüntetni azonban már nem tudják, mert Andy megérkezik, s Buzz híján Woody-t viszi magával az űrös környezetű Pizza Planéta étterembe. Buzz meglátja, amint Andy játékával együtt beszáll anyja autójába, s még sikerül felkapaszkodnia. Kérdőre vonja Woody-t, mialatt Andy anyukája tankol, ám szóváltásuk tettlegességig fajul, s végül kiesnek a járműből. A kocsi továbbhajt, a két jómadár pedig magára marad.
Fogd már fel, hogy te egy játékszer vagy!
Woody megpillantja a Pizza Planéta egy furgonját, amitől azt reméli, elviszi őt Andy-hez. Ráébred azonban, hogy csak úgy menekülhet meg a többi játék haragjától, ha Buzzt is magával viszi. Azt mondja hát neki, hogy a furgon eljuttatja őt egy űrhajóhoz. A Pizza Planétában Buzz belemászik egy játékhalászó gépbe, ami éppen úgy fest kívülről, mint egy űrjármű. Woody megpróbálja kimenekíteni, ám mindkettejüket kifogja Andy szomszédja, a játékkínzó Sid Phillips. Kétségbeesetten próbálnak megszökni Sid házából, hogy visszaérjenek a költözésre. Az idegen házban rémálomba illő, „mutáns” játékokba és egy vérszomjas kutyába botlanak. Buzz betéved egy szobába, ahol a tévében megpillantja az őt hirdető reklámfilmet. Összezavarodva és elszontyolodva kényszerül szembenézni valódi természetével, mikor rosszul sül el repülési kísérlete, s egyik karja kiesik helyéből. Woody képtelen rávenni a depressziós Buzzt szökési tervének megvalósítására, még akkor is, mikor a mutáns játékok, felfedve valódi arcukat, megjavítják törött karját.
Sid arra készül, hogy egy tűzijáték-rakétával felrobbantja Buzzt. Mikor már úgy tűnik, nincs sok hátra nekik, Woody bevallja Buzznak, hogy nagyon klassz játéknak tartja, ő maga pedig nem veheti fel a versenyt vele, hogy Andy kedvence legyen. Buzz összeszedi magát és úgy dönt, van értelme az életnek, még ha nem is csillagharcos, s segít Woody-nak. Sid azonban felébred, mielőtt el tudnának menekülni; megragadja a rakétára erősített Buzzt és a kertbe viszi a kilövéshez. Woody, együttműködve Sid mutáns játékaival, megmenti társát, s egyúttal ráijeszt Sidre, aki halálra váltan, hanyatt-homlok menekül el saját játékai elől. Hiába azonban minden erőfeszítés, Woody és Buzz lekési Andy-ék kocsiját, ami az új ház felé indult.
Buzz, te repülsz!
Célba veszik a költöztetőautót, amivel magukra vonják Sid kutyájának figyelmét. Buzz megmenti Woody-t a bestiától, ám ezáltal lemarad a teherautóról. Woody Andy távirányítós autójával siet a segítségére. Mikor kilöki a mozgó járműből, a többi játék azt hiszi, Woody ismét megpróbál megszabadulni valakitől, ezért őt is kitaszítják. Woody és Buzz igyekszik felzárkózni, azonban Távirány elemei lemerülnek. Woody-nak eszébe jut a rakéta Buzz hátán, aminek élesítésével sértetlenül huppannak be Andy mellé.
Woody és Buzz, Andy két kedvence barátokká váltak, ami bizalmat gerjeszt a játékok körében. Együtt vezetik a karácsonyi felderítő-akciót, hogy felmérjék az újonnan érkezőket – akik között akad egy élő kölyökkutya is!
Woody: Régimódi, felhúzásra beszélő seriff-rongybaba. Ő a kisfiú, Andy kedvenc játéka, s különleges helye van gazdája ágyán. Woody tölti be a játékok között a vezéregyéniség szerepét, komoly tekintélynek örvend. Mikor azonban vetélytársa akad, hamar felszínre kerülnek addig nem ismert tulajdonságai is.
Buzz Lightyear: Űrvadász a Csillagkommandóból. Egy új gyártású, műanyag játék elektronikus hanggal, rugós szárnyakkal, vakító lézerrel és egy rakétahajó-dobozzal. Andy ajándékba kapja születésnapjára, s érkezése alaposan felforgatja a játékok életének megszokott rendjét. Míg a legtöbb játék ámulatba esik spéci felszerelése és küldetéstudata láttán, Woody-t kevésbé nyűgözi le, mi több, az ellenséget látja benne.
Krumplifej úr: Szókimondó és szarkasztikus játék a Hasbro cégtől, akinek végtagjai és érzékszervei leszerelhetők krumplit formáló testéről.
Rex: Kisebbségi komplexussal megvert, műanyag Tyrannosaurus rex játékbábu, aki attól fél, hogy nem elég ijesztő.
Slinky: Tacskó játékkutya, hosszúra nyújtható, rugós testtel. Woody legközelibb, hű barátja.
Guba: Szellemes malacpersely.
Bo Peep: Pásztorlány-baba, Woody vonzalmának tárgya. A porcelánból készült játék a józan megfontoltság hangja a játékok között.
Őrmester: A kis zöld műanyag katonákból álló hadsereg elhivatott, precíz parancsnoka. Őrmester és katonái gyakran segítik ki játéktársaikat megfigyelési képességeikkel.
Lenny: Műanyag távcső, akinek szolgálatait gyakran veszi igénybe a többi játék.
Andy Davis: Nyolcéves kisfiú, Woody és a többi játék szerető tulajdonosa.
Sid Philips: A szomszéd fiú, aki élvezi kínozni a játékait, így azok rettegnek tőle.
Mrs. Davis: Andy anyukája.
Hannah Philips: Sid húga.
Molly Davis: Andy kis húga.
Vennes Emmy
TV-bemondó
Wohlmuh István
Bowling kommentátor
Fiú a reklámban
Pizza szállító fiú
Forgatókönyv és előkészületek[szerkesztés]
Bejárat a Pixar központjába, Emeryville, Kalifornia.
John Lasseter első tapasztalatait a számítógépes animációval kapcsolatban akkor szerezte, mikor animátorként dolgozott a Disney-nél. Két barátja megmutatott neki egy kulcsjelenetet a Tron, avagy a számítógép lázadása című filmből. Szemkápráztató élmény volt ez Lasseter számára, s felnyitotta előtte a komputeranimáció új médiumában rejlő lehetőségek tárházát.[8] Lasseter később a Lucasfilmnél kapott állást, majd alapítótagja lett a Pixarnak.[9] Utóbbi cég Oscar-díjas rövidfilmje, a Tin Toy (amit maga Lasseter rendezett) és CAPS-projektjeik felkeltették a Disney érdeklődését, s egy 1990-es, Jeffrey Katzenberggel való találkozót követően a Pixar megbízást kapott egy televíziós különkiadásra A Tin Toy Christmas címmel. 1991 májusra Katzenberg és Steve Jobs közötti hosszú tárgyalás sorozat eredményeként megállapodás született egy egész estés filmre kiterjedő közös munkáról, ami a Tin Toy szereplőin alapszik, s a Toy Story címet viseli. A szerződés értelmében a Disney kizárólagos jogokkal bír a film és a karakterek felett, a Pixar a jegybevételek 12,5%-át kapja, A Disney viszont (kártérítés ellenében) bármikor leállíthatja a projektet, gyakorolja a művészi kontrollt és joga van elkészíteni a filmnek két másik részét illetve ezen felül további folytatásokat akár a Pixar nélkül is.[10]
A Toy Story forgatókönyvére komoly hatást gyakoroltak Robert McKee forgatókönyvíró ötletei. Az írás számos változaton esett át végleges formája előtt. Lasseter úgy ítélte, Tinny, a Tin Toy főszereplője „túlontúl elavult”, ezért a karaktert katonai játékfigurára változtatták, majd űrös jelleget kapott. Tinny neve Lunar Larry lett, majd Tempus és Morph, mígnem a Buzz Lightyearnél állapodtak meg (Buzz Aldrin asztronauta után).[11] A szereplő kinézetét az Apollo űrhajósainak ruháiról és a G. I. Joe-akciófigurákról mintázták.[12][13] Egy második szereplőt eredetileg egy hasbeszélő bábujának képzeltek el, amiből aztán egy kitömött, felhúzhatós cowboybaba lett, s a Woody nevet kapta, Woody Strode western-színészről. A történet azonban nem tetszettek a Disney képviselőinek. Jeffrey Katzenberg -a Disney filmrészleg vezetője - azt javasolta Lasseternek, hogy „buddy film” (haverfilm) -ként csinálja meg a történetet, ahol ellentétes jellemű karakterek kerülnek egymás mellé és és össze kell tartaniuk, mint a 48 óra és A megbilincseltek filmekben.[14] Egy buddy filmben a szereplők szublimálnak, leszakad a karjuk, utálják egymást. Nem a nyílt érzelmek dominálnak.”[15] A Disney szintén felkereste Joel Cohent, Alec Sokolow-t, majd később Whedont is, hogy segítsenek a szkript fejlesztésében.[11] Szerették volna továbbá, ha a film kielégíti a gyermekek mellett az idősebb korosztályt is, ezért a felnőtt közönséget megcélzó elemeket kértek a produkcióba.[15] Jeffrey Katzenberg és más Disney vezetők többszörös módosítása miatt végül Woody ellenszenves és erőszakos karakterré vált.[14] A stúdió 1993. január 19-én bólintott rá a filmre, s ekkor kezdődhetett meg a szinkronhangok kiválasztása.[15] Lasseter mindig is Tom Hanks-et szerette volna megnyerni Woody hangjának. Állítása szerint a színész „...képes arra, hogy bármilyen érzelemmel telve is rokonszenves legyen. Még akkor is, ha lecsúszott és megvetendő figurát játszik, mint a Micsoda csapat!-ban.”[15] Mikor Hanks látott néhány korai tesztfelvételt, amibe beleillesztették szövegét az Egyik kopó, másik eb című korábbi filmjéből, le is szerződött a filmhez.[11][15] Billy Crystal visszautasította a szerepajánlatot, amit később megbánt.[16][17] Jeffrey Katzenberg, a Disney akkori elnöke ezután Tim Allennek, a Disney Házi barkács című televíziós sorozatának főszereplőjének ajánlotta fel a szinkronmunkát, aki elfogadta a feladatot.[11] Mind Hanks és Allen számára ez volt az első animációs megmérettetés.[18]
1993. november 19-én a Pixar bemutatta a film egy korai vázlatát a Disney-nek.[15] Az eredmény katasztrofális volt: a Walt Disney Feature Animation elnöke, Peter Schneider - aki amúgy se örült a külsős munkának - azonnal leállíttatta a produkciót. A Pixar kért még egy esélyt egy átdolgozott verzió bemutatására és ezúttal figyelmen kívül hagyta a Disney vezetőinek Woodyra vonatkozó javaslatait és kedves karakterré formálták át. Három hónap után bemutatták az új történet vázlatát, amire a Disney vezetése rábólintott így folyatódhatott a munka. A leállás miatti költség kiesést végül Steve Jobs saját zsebből finanszírozta.[19] A szinkronszínészek márciusban vették fel új szövegeiket.[15]
Whedon ötlete volt bevonni a történetbe Barbie-t, aki megmentené Woody-t és Buzzt a film végén.[20] Erről le kellett tenniük, mivel a babákat gyártó Mattel ellenvetett és nem egyezett bele a játék felhasználásába. Ralph Guggenheim producer elmondta, a cég „filozófiája szerint a Barbie babával játszó lányok kivetítik személyiségüket a babára. Ha a baba megszólal és animálják, saját személyiséget kap, ami nem biztos, hogy minden kislány álma és vágya.”[15] A Hasbro hasonlóképpen nem járult hozzá a G.I. Joe licencbe bocsátásához, ellenben a Mr. Potato Head (azaz Krumplifej úr) szerepeltetését engedélyezte.[11][15] A filmhez kapcsolódó játékokat a Thinkway Toys gyártotta, akik 1995-ben az egész világra terjedő licencet megszerezték.[21]
„Hagyományos animációval nem tudtuk volna megcsinálni ezt a filmet. Ezt a történetet tényleg csak háromdimenziós játékszereplőkkel lehet elmesélni.”
– Tom Schumacher,
a Walt Disney Feature Animation alelnöke[22]
A korábbi Disney animációs filmek jóval költségesebbek voltak, és sokkal több animátor munkáját igényelték. A Toy Story 30 millió dollárból készült, 110 animátor közreműködésével.[23] Az 1994-ben bemutatott Az oroszlánkirály például 45 millió dollárba került és 800 szakember dolgozott rajta.[15] Lasseter így nyilatkozott a számítógépes animáció filmes kihívásairól: „A dolgoknak sokkal organikusabbnak kellett látszaniuk. Minden levelet és fűszálat külön létre kellett hoznunk. Mindennek történetet kellett adnunk. Az ajtókon látszik a csapkodás, a padlókon a kopottasság.”[15]
A filmhez rajzolt sztoribordokkal láttak hozzá, amik segítették az animátorokat a szereplők kialakításában. 27 animátor 400 3D-s komputer-modellt használva animálta a figurákat, de volt olyan szereplő, amelyet először agyagból formázták meg.[24] Mikor elkészült a modell, az animációs változók voltak soron, amiknek bekódolásával minden szereplő különböző mozgatókat nyert, így képes lett beszédre, járásra és ugrásra.[24] Mindegyik közül Woody volt a legösszetettebb, lévén 723 animációs változóra volt szüksége, amiből 212 az arcához és 58 a szájához kellett.[15][25] Hogy a színészek szinkronizálni tudják a szereplőket, az animátorok részletesen kidolgozták a szájmozgást és arckifejezéseket; egy 8 másodperces képkocka egy teljes hétbe telt.[24] Ezt követően a szakemberek összeállították a jeleneteket, új sztoribordot hoztak létre a számítógép-animált szereplőkkel. Ezután helyükre kerültek az árnyékok, a fények és a vizuális effektek, s végül 300 számítógép-processzor segítségével renderelték a filmet végső formájába.[24][25] Az utómunkálatok során a hangeffekteket vegyítették a zenei hangsávval a Skywalker Soundnál.[25] Összesen 800 ezer gépi munkaórára és 114 240 képkockányi animációra volt szükség a filmhez, s minden egyes képkocka 2-15 órát igényelt.[15][23][24]
A film elkészítése négy évet vett igénybe.[26]
Moziforgalmazás és 3D-s újrabemutató[szerkesztés]
A film bemutatója előtt Steve Jobs executive producer úgy nyilatkozott, „Ha a Toy Story mérsékelt sikert arat – mondjuk 75 millió dolláros bevételt ér el –, akkor megtérülünk [a Pixar és a Disney]. Ha hoz 100 milliót, profitálunk is. De ha tényleg kasszát robbant és 200 milliót vagy többet gyűjt, szép pénzt keresünk rajta, a Disney meg rengeteg pénzt keres rajta.”[23] A Disney elnöke, Michael Eisner szerint „Nem hiszem, hogy bármelyik fél gondolta volna, hogy ilyen jól sül el a Toy Story. A technológia briliáns, az összeválogatott szereplők szintúgy, s szerintem a történet is megindítja az embert. Higgyék el, mikor döntöttünk a közös munkáról, nem gondoltuk volna, hogy az első filmjük lesz az 1995-ös karácsonyi produkciónk, vagy hogy önmagában egyáltalán megállja majd a helyét.”[23] A marketingre a Disney 20 millió dollárt költött, a Burger King, a Pepsico, a Coca-Cola és a Payless ShoeSource pedig 125 millió dollárt fizetett a kapcsolódó promóciók keretében,[27] amire egy marketingkonzultáns a következőképpen reagált: „Szenzációs üzlet. Ha egy kölyök végigül egy másfél órás filmet tele beazonosítható játékszereplőkkel, hogy ne akarna magának egy sajátot?”[28]
A Toy Story premierje 1995. november 19-én volt Hollywoodban, Kaliforniában. A mozik 1995. november 22-én tűzték műsorra, az ötnapos Hálaadás-hétvégén. Kezdetben 2281 filmszínház játszotta, később 2574-ben is látható volt, s 37 hét után volták ki a forgalomból.[2] A filmet a berlini filmfesztiválon is vetítették versenyen kívül 1996. február 15. és 26. között.[29]
Észak-Amerikában 2009. október 2-án a Toy Story-t ismét műsorra tűzték, ezúttal 3D-s formátumban.[30] A film a második résszel együtt került újra a mozikba az eredeti tervek szerint két hét erejéig,[31] amit a kedvezőnek ítélt eredményekből kifolyólag meghosszabbítottak,[32] így végül öt hétig volt látható.[33] Lasseter így kommentálta az új premiert: „A Toy Story-filmek és szereplőik mindig különleges helyet fognak elfoglalni szívünkben, s nagyon izgatottak vagyunk, hogy visszahozhatjuk ezt a mérföldkőnek számító filmet a közönségnek, hogy teljesen új módon élvezhessék, köszönhetően a legújabb 3D-s technológiának. Mivel a Toy Story 3 újabb nagyszerű kalandnak ígérkezik Buzz, Woody és Andy szobájának többi lakója számára, úgy gondoltuk, remek lenne a nézőknek lehetőséget adni, hogy újból átéljék az első két filmet egy vadonatúj megközelítésből.”[34] Magyarországon 2010. január 28-án mutatta be a Fórum Hungary az első rész 3D-s verzióját.
„Igen, aggódunk amiatt, mit szólnak majd a kritikusok. Igen, aggódunk amiatt, mekkora lesz a nyitóhétvége. Igen, aggódunk amiatt, mekkora lesz a végső bevétel. De most komolyan, az egésznek, amit csinálunk, a lényege az, hogy szórakoztassuk a közönséget. Filmesként a legnagyobb örömöm, ha elvegyülök az egyik filmünk nézői között, s az embereket figyelem. Mert az emberek 100%-ig őszinték, ha filmet néznek. S látni az arcukon, hogy élvezik, ahogy elmerülnek filmjeinkben ... számomra ez a legnagyobb jutalom, amit kaphatok.”
– John Lasseter[35]
A Toy Story – Játékháború egyöntetű kritikai ovációt élvezett. A professzionális kritikusok írásait összegyűjtő Rotten Tomatoes oldalán feltüntetett 68 újságíró 100%-a pozitív véleményének adott hangot, átlagosan 8,9 ponttal jutalmazva a filmet a maximális 10-ből.[5] Ezzel a Toy Story a weboldal legjobb kritikákat kapott filmek listáján a 7. helyet foglalja el.[36] A súlyozott átlaggal dolgozó Metacritic weboldalán „kedvező” kritikai minősítést érdemelt ki a film, 16 kritikus írása alapján 92/100 pontot elérve.[4] A recenzorok a számítógépes animáció, a szinkronhangok és azon tulajdonsága okán éltették a produkciót, hogy számos korcsoportot képes megszólítani.
Leonard Klady, a Variety munkatársa szerint az animáció „szemkápráztató technikájú és szokatlan látványú. A kamera szédítő módon játszik a nézővel, amitől jó eséllyel áll el az ember lélegzete.”[37] Roger Ebert a Chicago Sun-Times oldalain a Roger nyúl a pácbanéhoz mérte a film innovatív animációját: „Mindkét film darabjaira szedi a mozis látványvilágot, majd újra összeilleszti, hogy egy új megközelítésből láthassuk.”[38] Az animációs megoldásnak köszönhetően Richard Corliss a Time-tól az év legleleményesebb vígjátékának kiáltotta ki a Toy Story-t.[39]
A szinkron-szereposztást szintén méltatta több kritikus is. A USA Today munkatársa, Susan Wloszczyna egyetértett Hanks és Allen kiválasztásával a főszerepekre.[40] Kenneth Turan a Los Angeles Times-tól azt állította, „Tom Hanks vezetésével, aki felbecsülhetetlen értékű súlyt és hitelességet kölcsönöz Woody-nak, a Toy Story az utóbbi idők egyik legjobban szinkronizált animációs filmje, amiben minden színész ... erős jelenlétről tesz bizonyságot.”[41] Számos újságíró ismerte el a film erényeként, hogy több korosztályhoz is szól, különösen a kisgyerekekhez és a felnőttekhez.[38][42] Owen Gleiberman az Entertainment Weekly-ben így írt erről: „Megvan benne a tisztaság és a képzelet elragadtatott szabadsága, ami a legnagyobb gyerekfilmeket fémjelzi. Szintén felfedezhetők benne azok a csintalan célzások, amik alkalmanként a felnőtteket még jobban csiklandozzák, mint a gyerekeket.”[43]
A Játékháború a FilmVilág munkatársának tetszését is elnyerte: „És hogy milyen tanulságokkal szolgál ez a háromdimenziós kompjutertechnikával megalkotott Walt Disney szuperprodukció? Csak annyival, amit a néző, ha örökifjú mindig is sejtett: a játékoknak lelke van, méghozzá nem is akármekkora” – írja Hungler Tímea a lap hasábjain.[44]
1995-ben a filmet a Times nyolcadiknak sorolta az éves tízes listáján.[45] 2003-ban az Online Filmkritikusok Társasága minden idők legnagyszerűbb animációs filmjének választotta a Toy Storyt.[46] 2007-ben a Visual Effects Society huszonkettediknek választotta azon 50 film listáján, amely minden idők legnagyobb hatású vizuális effektusait vonultatta fel.[47] 2005-ben, vagyis az első évben, amikor a szabályzata értelmében ez lehetővé vált, az Egyesült Államok Nemzeti Filmmegőrzési Bizottsága beválasztotta a filmet a Nemzeti Filmarchívumba.[48] Az Amerikai Filmintézet 99. helyre sorolta a 100 legjobb amerikai filmet számba vevő listáján, s hatodik legjobbnak szavazták meg az animációs műfajban.[49][50]
A Toy Story – Játékháború első öt napja során (a Hálaadás hétvégéjén) az észak-amerikai piacon 39,1 millió dollárt gyűjtött,[51] a péntek-vasárnapra vonatkozó, nyitóhétvégei adat pedig 29,1 millió dollárt mutatott, ami az első helyhez juttatta.[2] A film további két héten át vezette a nézettségi listát, majd a Jumanji a második helyre szorította.[52] 1995 legnagyobb bevételt elért produkciója lett, maga mögé utasítva olyan nyári sikerfilmeket, mint a Mindörökké Batman és a szintén Tom Hanks főszereplésével készült Apollo 13.[53] Bemutatója idején ezen felül harmadik lett az animációs filmek örök-ranglistáján Az oroszlánkirály és az Aladdin mögött.[54] A Toy Story végső bevétele az Egyesült Államokban és Kanadában 191,8 millió dolláron alakult, míg a világ többi részéről további 170,2 millió dollárnak megfelelő összeg folyt be; világviszonylatban ez 362 millió dollárt jelent,[2] aminél jobb eredményt abban az évben csak Az élet mindig drága ért el.[55]
Európában 1996 márciusától kezdték vetíteni a filmet,[56] a magyar bemutató március 28-án volt. Miután lekerült a műsorról, a forgalmazó InterCom 1996. szeptember 5-én ismételten mozikba küldte, s így 2539 előadáson, országosan 178 ezer néző váltott rá jegyet, ami 20,9%-os kihasználtságot eredményezett.[57] A 17 kópián bemutatott 3D-s verzió 14 536 nézőt vonzott 2010 elején 917 előadáson, ami 21,2 millió forintos bevételt jelentett.[58]
John Lassetert 1996-ban különdíjjal tüntették ki az Oscar-gálán azon „technikák kifejlesztéséért és ihletett alkalmazásáért, amelyek lehetővé tették az első egész estés számítógép-animációs film” létrejöttét. A film ezen felül három kategóriában szállt versenybe: jelölték a(z eredeti) forgatókönyvét, a kísérőzenét és a „You've Got a Friend in Me” (magyarul: „Ha vár egy jó barát”) című dalt, amely Randy Newman szerzeménye.[59] A film két Golden Globe-jelöléssel büszkélkedhet: esélyes volt a legjobb film (vígjáték/zenés film) és a legjobb betétdal (ismételten a „You've Got a Friend in Me”) kategóriákban.[59] A Brit Filmakadémia a vizuális effektusaiért jelölte,[59] a Los Angeles-i Filmkritikusok Szövetsége és a Kansas City Filmkritikusok Köre pedig a legjobb animációs filmnek választotta.[59] Az animációs produkciókat díjazó Annie Awards díjkiosztóján nyolc díjjal gazdagodtak az alkotók, köztük a legjobb animációs filmével.[59]
A Toy Story észak-amerikai VHS- és lézerlemez-megjelenése 1996. október 29-én volt. Az első heti videokazetta-eladások 5,1 millió dolláros forgalmat hoztak, amivel a film a hét legkeresettebb címe lett.[60] Az első évben több mint 21 és fél millió példányt értékesítettek belőle.[61] 2000. január 11-én a Gold Classics Collection-sorozatban újfent megjelent videón, s a kazettán helyet kapott a Tin Toy című rövidfilm is; az új kiadásból újabb kétmillió darab fogyott.[61] A videokölcsönzésekből az Egyesült Államokban 103,2 millió dollár folyt be.[62]
DVD-n a film első ízben 2000. október 17-én látott napvilágot a második résszel egybecsomagolva; később külön is megvásárolhatóvá váltak. Ugyanekkor jelent meg a háromlemezes „Ultimate Toy Box” díszkiadás, ami a két film mellett egy egész lemeznyi extrát is tartalmazott.[61] 2005. szeptember 6-án került sor Sony PlayStation Portable tulajdonosoknak szánt UMD-megjelenésre, illetve a kétlemezes 10. évfordulós kiadásra, amire felkerült a korábbi bónuszanyag java, továbbá újdonságként egyebek mellett egy visszatekintő tíz év távlatából John Lasseter közreműködésével.[63] A Disney 2009. január 31-én vonta ki a forgalomból a Toy Story DVD-t,[64] majd a 2010 márciusi Blu-ray megjelenéssel egybekötve került ismét a boltok polcaira egy új kiadás.[65]
Magyarországon szintén közel egy évet kellett várni a lakossági hozzáférésre. Az InterCom 1997. február 18-án tette elérhetővé a filmet a boltokban,[66] a Disney-rajzfilmek hagyományaihoz híven egy időben a kölcsönzői megjelenéssel. A hazai DVD-megjelenés dátuma megegyezik az észak-amerikaival,[67] s sor került az első és második rész együttes kiadására is, 2001. december 4-én.[68] Hazánkban a filmet és első folytatását szintén 2010 márciusában adták ki Blu-rayen, ugyancsak mellécsomagolva az új DVD-változatot, de ez utóbbi külön is kapható lett.[69][70]
score, pop
Randy Newman-kronológia
Pixar-kronológia
„You've Got a Friend in Me”
Megjelent: 1996. április 12.[71]
Lasseter ellenezte, hogy a filmből Az oroszlánkirály és az Aladdin szellemiségét követű musical készüljön.[54] A Disney azonban ezt a formát preferálta, mondván, „A musical a mi irányzatunk. A dalra fakadás remekül segíti a cselekmény előremenetelét. Levesz némi terhet a szereplők válláról.”[15] Később azonban változtattak álláspontjukon, s Randy Newmant választották ki a film zenéjének megkomponálására; ez volt a zeneszerző első animációs munkája. Lasseter szerint „Dalai megérintenek, szellemesek és szatirikusak, és biztosítják az érzelmi alátámasztást minden jelenethez.”[15] A film legismertebb dalát, a „You've Got a Friend in Me”-t Newman egyetlen nap alatt írta.[15]
A Toy Story filmzene-albumát a Walt Disney Records készítette el, s a film bemutatójának hetében, 1995. november 22-én adták ki. Newman munkáját dicsérő szavakkal illették, úgymint „élénk, lelkesítő score”.[61] A kritikai siker ellenére az album csak a 94. helyig jutott a Billboard 200-as listáján.[72] 1996. április 22-én a „You've Got a Friend in Me” külön is megjelent CD-n és kazettán.[71] Noha fizikai formában az album már nem hozzáférhető, online kiskereskedelmi képviseletektől, így az iTunes Store-tól digitálisan megvásárolható.[71]
Tracklista[61][71]
Az összes dal szerzője Randy Newman.
Zeneszámok listája
You've Got a Friend in Me (előadja Newman) 2:04
Strange Things (előadja Newman) 3:18
I Will Go Sailing No More (előadja Newman) 2:57
You've Got a Friend in Me (előadja Newman és Lyle Lowett) 2:42
Magyar változatban
Vár rád egy jó barát
Zűrlény
Van e élet az álmok után
Vár rád egy jó barát (vége főcím)
You've Got a Friend in Me (end credits)
A Toy Story – Játékháború jelentős hatással bírt a filmiparra innovatív számítógépes animációjával. A film megjelenését követően számos gyártót kezdett érdekelni a filmben használt technológia. A grafikus kártyákat készítők a személyi számítógépek számára képzeltek el hasonló animációs megvalósítást; játékfejlesztők igyekeztek az animációt átültetni videojátékokba és a robotika kutatói próbálkoztak a film élethű szereplőihez hasonlatos mesterséges intelligenciát építeni gépeikbe.[73] Különböző szerzők a Don Quijote interpretációját vélték felfedezni, mások a humanizmus jegyeit látták meg benne.[74][75] Mindezen felül mély nyomot hagyott a kultúrában és popkultúrában szállóigévé vált mondatával („A végtelenbe és tovább!”), folytatásaival és szoftvereivel, egyebek mellett.
„A végtelenbe és tovább!”[szerkesztés]
Buzz Lightyear klasszikussá vált mondata, az „A végtelenbe és tovább!” nem csupán pólók felirataként jelent meg, de filozófusok és elméleti matematikusok között is vita tárgyát képezte.[76] Matematikusok rámutattak, hogy nem lehetséges a végtelenen túlmenni a matematikában, s az idézet csak a „showbizben” érvényes.[77][78] Lucia Hall a The Humanits-tól a humanizmus közvetítéséhez kötötte a film történetét. Az említett sort a „Mindezt és a mennyországot is!”-hez hasonlította, ami szerint az egyén boldog a földi életben és a túlvilági életben is.[75] 2008-ban asztronauták magukkal vittek egy Buzz Lightyear figurát a világűrbe a Discovery űrrepülőgép fedélzetén egy oktatási program keretében, miközben a szállóigét ismételgették. A bábut zéró gravitációs kísérletekben használták.[79] Szintén 2008-ban, a mondat nemzetközi híradásokba is bekerült, mikor arról tudósítottak, hogy egy apa és fia folyamatosan ismételgette azt egymásnak jelezve, miközben a hullámokkal küzdöttek 15 órán keresztül az Atlanti-óceánban.[80][81]
Folytatások, show-k, spin-offok[szerkesztés]
Bővebben: Toy Story – Játékháború 2. és Toy Story 3.
A Toy Story – Játékháború több folytatást is szült. A Toy Story – Játékháború 2.-t kezdetben egyenesen videóra szánták, s az előkészületei már 1996-ban megkezdődtek.[82] Mikor azonban az első rész teljes színészgárdája visszatért és a történetet az átlagos videofilmekénél jobbnak találták, 1998-ban bejelentették, hogy a folytatás mozikba kerül.[83] Az új film hasonló, ha nem jobb kritikai fogadtatásban részesült, szintén 100%-os értékelést kivívva a Rotten Tomatoes-on,[84] s bevétel szempontjából is messze felülmúlta elődjét.[85] A Toy Story 3 észak-amerikai bemutatója 2010. június 18-án volt,[86] Magyarországon pedig egy nappal előbb; a harmadik epizód már 3D-s és IMAX 3D-s változatban is látható.[86]
1996 novemberében bemutatkozott a Disney on Ice: Toy Story jégshow a szereplők eredeti hangjainak közreműködésével és Randy Newman zenéjével.[87] 2008 áprilisában a Disney Wonder sétahajó bemutatta a Toy Story: The Musicalt utasai számára.[88]
A Toy Story inspirált továbbá egy videón bemutatott spin-off animációs filmet, Buzz Lightyear of Star Command: The Adventure Begons címmel, illetve egy rajzfilmsorozatot, a Buzz Lightyear of Star Commandet.[89] A film és a sorozat is Buzz Lightyeart követi nyomon, aki Star Command-beli barátaival igyekszik fenntartani a rendet a galaxisban. Noha érték bírálatok amiatt, hogy szakított a két korábbi film animációs technikájával, a film hárommillió példányban kelt el az első héten videokazettán és DVD-n.[90][91] A sorozat két évadot ért meg.
Szoftverek és kapcsolt termékek[szerkesztés]
A Disney's Animated Storybook: Toy Story és a Disney's Activity Center: Toy Story című szoftverek Windows és Mac számára is megjelentek.[92] Előbbi 1996 legkeresettebb címe lett, több mint félmillió darabot adtak el belőle.[93] A filmhez kapcsolódóan két konzoljátékot adtak ki: a Toy Story videojáték Sega Genesisszel, Super Nintendo Entertainment Systemmel, Game Boy-jal és PC-vel is kompatibilis volt, míg a Toy Story Racer Sony PlayStation tulajdonosoknak készült; ebben a játékban a Toy Story 2 egyes elemei is felbukkantak.[94] A játékok animációs megjelenítésében a Pixar is részt vett.
A Toy Story – Játékháború promóciója hatalmas méreteket öltött már a bemutató előtt.[28] A kapcsolt termékek sorát a mozis vetítés és a VHS-megjelenés idején többek között játékok, ruházati termékek és cipők gyarapították.[95] A Buzz Lightyear és Woody seriff figurák kezdetben nem foglalkoztatták a kiskereskedőket, azonban az eladott darabok száma elérte a negyedmilliót már a premiert megelőzően, és a kereslet nőttön nőtt; 2007-ig több mint 25 milliót értékesítettek a játékokból.[35]
A Debian GNU/Linux disztribúció egyes kiadásainak a film szereplői szolgáltatják a kódnevet.[96]
1996 - Oscar-díj jelölés - a legjobb eredeti forgatókönyv - Joss Whedon, Joe Ranft, Andrew Stanton, Peter Docter, John Lasseter, Alec Sokolow, Joel Cohen
1996 - Oscar-díj jelölés - a legjobb vígjáték filmzene - Randy Newman
1996 - Oscar-díj jelölés - a legjobb eredeti filmdal Randy Newman - "You've Got a Friend"
1996 - Golden Globe-díj jelölés - a legjobb vígjáték vagy musical
1996 - Golden Globe-díj jelölés - a legjobb eredeti filmdal Randy Newman - "You've Got a Friend"
^ a b Toy Story – Játékháború The Numbers
^ a b c d e Toy Story – Játékháború Box Office Mojo
^ a b Toy Story-kritikák Metacritic
^ a b Toy Story-kritikák Rotten Tomatoes
↑ A Toy Story merchandise-a Az oroszlánkirályéval vetekszik Discount Store News
↑ A Toy Story 3D-s felújítást kap Variety
↑ Paik, Karen (2007). To Infinity and Beyond!: The Story of Pixar Animation Studios, 38. oldal. Chronicle Books, San Francisco. ISBN 0-8118-5012-9
↑ Paik, Karen (2007). To Infinity and Beyond!: The Story of Pixar Animation Studios, 41. oldal Chronicle Books, San Francisco. ISBN 0-8118-5012-9
↑ Walter Isaacson, Steve Jobs életrajza, HVG Kiadói Rt. - 2011, ISBN 978-963-304-065-2 304. old.
^ a b c d e Price, David A. (2008). "Making It Fly - 1" (in English). The Pixar Touch: The Making of a Company. United States of America: Alfred A. Knopf. 124–132. oldal. ISBN 978-0-307-26575-3
↑ A Disney Buzz Lightyear-je és WALL-E-ja felfedezik az űrt a NASA-nak Space.com. 2008. június 24.
↑ A végtelenbe és tovább! A Pixar Animation Studios története San Francisco: Chronicle Books. 103. oldal. ISBN 0-8118-5012-9.
^ a b Walter Isaacson, Steve Jobs életrajza, HVG Kiadói Rt. - 2011, ISBN 978-963-304-065-2 305. old.
^ a b c d e f g h i j k l m n o p 'Játék'-csoda Entertainment Weekly. 1995. december 8.
↑ Cranky Critic StarTalk Cranky Critic
↑ Crystal tiszta a Szörny Rt.-vel kapcsolatban Chicago Sun-Times
↑ A Toy Story-sztárok szerint nehéz az animációs munka CNN.com
↑ Walter Isaacson, Steve Jobs életrajza, HVG Kiadói Rt. - 2011, ISBN 978-963-304-065-2 306. old.
↑ Az elveszett Joss Wedon-Pixar kapcsolat Suvudu.com
↑ Céginformáció - történet Thinkway Toys
↑ Animáció: A Disney még mindig király Deseret News
^ a b c d Steve Jobs eszméletlen mozikalandjára fogad a Disney CCNMoney.com
^ a b c d e A Toy Story-sztori Wired.com
^ a b c Így készült a Toy Story (PDF). CompCon '96. Technologies for the Information Superhighway Digest of Papers (Santa Clara, CA): 463-468. ISSN 0-8186-7414-8
↑ Video magazin, 1997. február. 36. oldal
↑ A média üzlete: hirdetés; Coca Cola, Pepsico és Burger King aláír a Disney-vel The New York Times
^ a b Toy-sztori a pénztárgépnél New York Daily News
↑ Toy Story Variety
↑ A Toy Story-filmek 3D-sek lesznek Empire
↑ A Disney 3D-s újra-bemutatói Yahoo!
↑ Lee Unkrich bejelentései Slashfilm
↑ Toy Story 3D 1-2 Box Office Mojo
↑ Toy Story franchise 3D-ben VFXWorld
^ a b A végtelenbe és tovább!: A Pixar Animation Studios története San Francisco: Chronicle Books. 104. oldal. ISBN 0-8118-5012-9.
↑ Legjobb filmek Rotten Tomatoes
↑ Toy Story-kritika Variety
^ a b Toy Story-kritika Roger Ebert
↑ ÉLETRE KELTEK! TIME magazin
↑ Toy Story-kritika USA Today
↑ Toy Story-kritika Los Angeles Times
↑ Toy Story-kritika Newsweek
↑ Toy Story-kritika Entertainment Weekly
↑ [1] Toy Story-kritika] FilmVilág
↑ 1995 legjobbjai Times
↑ Minden idők 100 legjobb animációs filmje Online Film Critics Society
↑ A Csillagok háborúja a legnagyobb hatású VFX terén VFXWorld.com
↑ A Kongresszusi Könyvtár beválasztott filmjei, 2005 National Film Registry
↑ Az Aranypolgár kiállja az idő próbáját Amerikai Filmintézet
↑ Top 10 animációs filmek Amerikai Filmintézet
↑ Toy Story – Játékháború napi box office Box Office Mojo
↑ Hétvégi box office, 1995. december 15–17. Box Office Mojo
^ a b Steve Jobs, mozimogul Burrows, Peter; Ronald Grover (1998. november 23.)
↑ 1995-ös toplista, világviszonylatban Box Office Mojo
↑ Toy Story – Játékháború bemutatók dátumai IMDb
↑ Filmévkönyv 1997. Magyar Filmintézet
↑ Halmozott toplista 2010 Nemzeti Filmiroda
^ a b c d e Toy Story - díjak és jelölések IMDb
↑ Művészeti és szórakoztatási hírek Times
^ a b c d e f A Disney összecsomagolja a Toy Story-kat Video Business Forráshivatkozás-hiba: Érvénytelen <ref> elem, „c.C3.ADm14” nevű forráshivatkozás többször van definiálva eltérő tartalommal
↑ Toy Story - box office/business IMDb
↑ Double Dip Digest: Toy Story IGN.com
↑ Forgalomból kivont Disney DVD-k Ultimate Disney
↑ Toy Story Blu-ray/DVD kombó Amazon.com
↑ Toy Story VHS adatlap InterCom
↑ Toy Story DVD adatlap InterCom
↑ Toy Story 1-2 DVD Xpress.hu
↑ Toy Story Blu-ray Xpress.hu
↑ Toy Story DVD - extra változat Xpress.hu
^ a b c d 'You've Got a Friend in Me' Allmusic Forráshivatkozás-hiba: Érvénytelen <ref> elem, „c.C3.ADm15” nevű forráshivatkozás többször van definiálva eltérő tartalommal
↑ Toy Story - Charts & Awards - Billboard 200 Allmusic
↑ Élethű szereplők alkotása a Pixar-filmekben Communications of the ACM.
↑ A Walt Disney Toy Story-ja mint posztmodern Don Quijote (PDF). Cervantes (Cervantes Society of America) 20 (1): 157–174.
^ a b Toy sztorik humanistáknak? The Humanist]
↑ Dusek, Val (2006). Philosophy of Technology: An Introduction. Blackwell Publishing. 59. oldal. ISBN 1-4051-1163-1.
↑ A tanulóbarát technológia bevezetése The Jakarta Post
↑ Furcsa de igaz: A végtelen különböző méretekben érkezik Scientific American
↑ Buzz Lightyear valódi csillagharcos lesz Space.com
↑ Buzz Lightyear mentett meg minket Star Tribune
↑ Toy Story-mondat segített apának és fiúnak túlélni a vízben 15 órát FOX News
↑ Volley of Dolls Entertainment Weekly
↑ A Toy Story 2 nem az a szokványos hollywoodi folytatás Animation World Network
↑ Toy Story – Játékháború 2 Rotten Tomatoes
↑ Toy Story – Játékháború 2 Box Office Mojo
^ a b A Toy Story-trió 3D-s lesz Comingsoon.net
↑ Toy Story a jégen és tovább New York Daily News
↑ A Disney bemutatja a Toy Story musicalt hajóján BroadwayWorld
↑ Buzz Lightyear a gyerekes cuccok élén San Francisco Chronicle
↑ Buzz Lightyear of Star Command Entertainment Weekly
↑ A Disney-é a Pixar-filmek jövője Video Business
↑ Disney lemez a középpontban New York Daily News
↑ Jól mutat, de sokkal többet ne várj tőle The Seattle Times
↑ A hét játéka: Toy Story Knight Ridder
↑ A Toy Story merchandise Az oroszlánkirályéval vetekszik - home video Discount Store News
↑ The Debian GNU/Linux FAQ Chapter 6 - The Debian FTP archives Debian.org
A Disney hivatalos Toy Story – Játékháború honlapja
A Pixar hivatalos Toy Story – Játékháború honlapja
Toy Story – Játékháború a tematikus Disney wikiben (angolul)
Toy Story – Játékháború a tematikus Pixar wikiben (angolul)
Toy Story – Játékháború a PORT.hu-n (magyarul)
Toy Story – Játékháború az Internet Movie Database weboldalon (angolul)
Toy Story – Játékháború a FilmKatalogus.hu oldalon (magyarul)
Toy Story – Játékháború a TV.com oldalon (angolul)
Toy Story – Játékháború a Rotten Tomatoes weboldalon (angolul) – kritikák
Toy Story – Játékháború a Box Office Mojón (angolul) – bevételek, statisztikák
Toy Story – Játékháború a MovieWeb oldalon (angolul)
Toy Story – Játékháború az AllMovie oldalon (angolul)
Toy Story – Játékháború a Mafab.hu-n (magyarul)
A Toy Story – Játékháború első hivatalos előzetese a YouTube-on
A Toy Story – Játékháború második hivatalos előzetese a YouTube-on
A Toy Story – Játékháború eredeti forgatókönyve (angol nyelven)
Toy Story – Játékháború (1995) · Egy bogár élete (1998) · Toy Story – Játékháború 2. (1999) · Szörny Rt. (2001) · Némó nyomában (2003) · A Hihetetlen család (2004) · Verdák (2006) · L’ecsó (2007) · WALL·E (2008) · Fel (2009) · Toy Story 3. (2010) · Verdák 2. (2011) · Merida, a bátor (2012) · Szörny Egyetem (2013) · Agymanók (2015) · Dínó tesó (2015) · Szenilla nyomában (2016)
Luxo Jr. (1986) · Red álma (1987) · Bádogjáték (1988) · Nippfelkelés (1989) · Geri sakkozik (1997) · Madárkák a dróton (2000) · Mike új kocsija (2002) · Hoppszahopp (2003) · Furi-támadás (2005) · Az utcai zenész (2005) · Matuka és az UFO-fény (2006) · Levitáció (2006) · Barátod, a patkány (2007) · Presto (2008) · BURN-E (2008) · Kissé felhős (2009) · Dug vadonatúj kalandja (2009) · Day & Night (2010)
The Bear and the Bow (A Merida, a bátor munkacíme) · Newt (tervezett 2012-re)
John Lasseter · Edwin Catmull · Steve Jobs · Alvy Ray Smith · Jim Morris · Pete Docter · Andrew Stanton · Brad Bird · Lee Unkrich · Gary Rydstrom · Brenda Chapman · Brad Lewis · Bob Peterson · Joe Ranft · Mark Andrews · Doug Sweetland · Ronnie del Carmen · Dan Scanlon · Glenn McQueen · Dan Lee · Justin Wright · Peter Sohn · Harley Jessup · Angus MacLane · Tom Myers
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Toy_Story_–_Játékháború&oldid=17664979”	Kategória: Lapok forráshivatkozás-hibákkal1995 filmjeiAmerikai számítógépes animációs filmekAmerikai családi filmekAmerikai fantasyfilmekAmerikai filmvígjátékokAmerikai kalandfilmekPixar-filmekWalt Disney Pictures-filmekInterCom-filmekFórum Hungary-filmekJohn Lasseter-filmek	Navigációs menü
EnglishAfrikaansالعربيةAzərbaycancaБългарскиCatalàČeštinaCymraegDanskDeutschދިވެހިބަސްΕλληνικάEsperantoEspañolEuskaraفارسیSuomiFrançaisGaeilgeGalegoעבריתHrvatskiՀայերենBahasa IndonesiaÍslenskaItaliano日本語ქართულიҚазақша한국어LatinaLietuviųLatviešuМакедонскиമലയാളംमराठीBahasa MelayuNederlandsNorsk nynorskNorsk bokmålPolskiPortuguêsRuna SimiRomânăРусскийScotsSrpskohrvatski / српскохрватскиSimple EnglishSlovenčinaSlovenščinaShqipСрпски / srpskiSvenskaதமிழ்తెలుగుไทยTagalogTürkçeУкраїнськаTiếng Việtייִדיש中文	Linkek szerkesztése	A lap utolsó módosítása: 2016. június 28., 17:04