77 éves lett ma a Nemzet Színésze címmel kitüntetett, Kossuth- és Jászai Mari-díjas színművészünk | IfiPress
77 éves lett ma a Nemzet Színésze címmel kitüntetett, Kossuth- és Jászai Mari-díjas színművészünk
A Gergely-naptár szerint az év 137. napja, az évből még 228 nap van hátra.
Megjelent: 2018. május 17., csütörtök 00:00 | Forrás: Wikipédia / Múlt-kor.hu / IfiPress
1941-ben ezen a napon született Budapesten Haumann Péter, többek között Kossuth- és Jászai-díjas színművész, rendező, Érdemes Művész, a Halhatatlanok Társulatának örökös tagja, aki színházi alakításai mellett számtalan filmben is látható. A Toldy Ferenc Gimnáziumban érettségizett, ahol a történelemtanára a későbbi miniszterelnök, Antall József volt. Ezt követően Színház- és Filmművészeti Főiskola növendéke volt 1959–1963-ig, majd a debreceni Csokonai Színháznál indult karrierje 1963–1966 között. 1966–1970 között a Pécsi Nemzeti Színház társulatának tagja lett, majd 1970-ben két évre a budapesti 25. Színházba került. Ezután dolgozott a József Attila Színházban (1972–1973), a Madách Színházban (1973–1988), a Nemzeti Színházban (1988–1991), az Arizona Színházban (1991–1993) és rövid ideig a Radnóti Miklós Színházban (1993–1994). A Katona József Színház tagja volt 1994 és 2016 között, majd szabadúszó lett. Kállai Ferenc halála után, 2010 őszén választották a Nemzet Színészévé.
2017. május 17., csütörtök
A Nap kel: 5 óra 3 perckor, nyugszik: 20 óra 17 perckor.
A Hold kel: 6 óra 50 perckor, nyugszik: 22 óra 33 perckor.
Paszkál, Andor, Brúnó, Ditmár, Fábió, Fábiusz, Fabó, Paszkália, Pasztorella, Rezeda, Szalók, Szolón.
A férfinév a héber eredetű latin Paschalis név rövidülése, jelentése: „húsvéti”. Régen a Húsvétkor született gyerekek kapták ezt a nevet. Női változata a Paszkália. Az 1990-es években szórványos név, a 2000-es években nem szerepel a 100 leggyakoribb férfinév között.
Az Információs Társadalom Világnapja (korábban A Távközlés Világnapja)
1968 óta tartják annak emlékére, hogy 1865. május 17-én írták alá Párizsban húsz ország képviselői a Nemzetközi Távíró Egyesületet (International Telegraph Union – ITU) megalapító okmányt. A szervezet fő célja a távközlés fejlődésének elősegítése, a (távíró)hálózatok együttműködési képességének biztosítása volt. 1932 óta az ITU rövidítés a Nemzetközi Távközlési Uniót (International Telecommunication Union), mai nevén Nemzetközi Távközlési Egyesületet jelöli. Az egyesület 1947 óta az ENSZ szakosított szervezete, s közel 200 tagországa között van Magyarország is. (Forrás: sg.hu) https://goo.gl/uN78WS
1990. május 17-én mondta ki az Egészségügyi Világszervezet (WHO), hogy a homoszexualitás nem betegség. Azóta minden évben ezen a napon tartják a homofóbia elleni világnapot.
A Hipertónia Világszervezet kezdeményezésére 2005-ben életre hívott világnapon kívánják felhívni a figyelmet a sokszor rejtve maradó kór, a magas vérnyomás (hipertónia) veszélyeire, a megelőzés fontosságára és lehetőségeire, a betegség kezelésének módozataira.
Május 17. néhány híres,
1749 – Edward Jenner
angol orvos, a himlő elleni vakcina feltalálója
1836 – Wilhelm Steinitz
1904 – Jean Gabin
(er. Jean-Alexis Moncorgé)
1907 – Dsida Jenő
1907 – Elek Ilona
olimpiai- és világ- és Európa-bajnok vívó
1936 – Dennis Hopper
1941 – Haumann Péter
1943 – Kóbor János
Kossuth- és Liszt-díjas énekes (Omega)
1945 – Fodor Ákos
(er. Eithne Patricia Ní Bhraonáin)
1395 – I. (Anjou) Mária
magyar királynő, I. (Nagy) Lajos király lánya
(* 1445)
1727 – I. Katalin
1831 – Köteles Sámuel
erdélyi filozófus, az MTA tagja
1892 – Klapka György
1949 – Balázs Béla
író, költő, filmesztéta, filmrendező
1971 – Fettich Nándor dr.
régész, ötvös, az MTA tagja
2002 – Kubala László
magyar, csehszlovák és spanyol válogatott labdarúgó, edző
(er. LaDonna Adrian Gaines)
Grammy-díjas amerikai énekesnő
2015 – Kristóf Attila
(írói álneve: Shriek Black)
Néhány fontosabb és/vagy érdekesebb esemény, amely május 17-én történt
1327 – I. Károly megreformálja az urburát
A bányászat fellendítésére a király elrendelte, hogy ha magánföldesúri birtokon a jövőben bányát tárnak fel, a föld maradjon a régi tulajdonosé, sőt, az érctermelésből a királynak járó adó (urbura) egyharmadát is ő kapja. Az urbura a kitermelt ezüst 1/8-a, az arany 1/10-e volt, és ennek az egy harmad részét kapta meg a bánya tulajdonosa. A korábbi gyakorlat nem volt népszerű, mivel az uralkodó kisajátíthatta a bányát, és a földért cserebirtokot adományozott. A reform jótékonyan hatott a magyarországi bányászatra, sorra nyíltak a különböző tárlók Felvidéken és Erdélyben.
1814 – Norvégia alkotmányt fogad el
A jóváhagyott alkotmány szerint Norvégia szabad, független és oszthatatlan királyság. A normannok már az Kr. u. IV. században erős hatalmi központokat építettek ki a norvég partokon. A legnagyobb jelentőségre a normann eredetű vikingek tettek szert, akik a VIII. és XI. században hódító hadjáratokra indultak, meghódították Izlandot, Grönlandot és részben az angol szigeteket. Ez idő tájt történtek az első államalapítási kísérletek Norvégiában. A Norvég Királyságot 872-ben „Széphajú” Harald hozta létre, akinek családja, a Haarfagre-k (Széphajúak) 1319-ig uralkodtak. Olaf Trigvason (995-1000) 997-ben alapította meg Nidaros-t (ma Trondheim), a fővárost, és kezdte keresztény hitre téríteni alattvalóit, amit II. (Szent) Olaf Haraldson (1016-1030) folytatott.
A Haarfagre-ház kihalása után svéd uralom alá került az ország. 1397-től a dán vezetés alatt álló Kalmari Unióhoz tartozott, s Dániával alkotott perszonáluniót. Miután az országot hódító szándékkal megtámadták a svédek, 1814-ben a kieli békében Dániának Svédország javára le kellett mondania Norvégiáról, kivéve Izlandot, Grönlandot és a Feröer-szigeteket. Válaszként Eidsvoll-ban népgyűlés ült össze, és 1814. május 17-én új alkotmányt (Eidsvolli Alkotmány) fogadtak el, amely szerint Norvégia szabad, független és oszthatatlan királyság. A svéd királynak el kellett ismernie az alkotmányt, ettől kezdve Norvégia perszonálunióban volt Svédországgal. 1905-ben vált függetlenné, majd VII. Haakon néven dán herceget koronáztak királlyá. Az I. világháborúban semleges maradt, a II. világháborúban Németország megszállta (1940), 1945-ben szabadult fel. 1957-ben V. Olaf, 1991 elején fia, V. Harald került trónra.
1836 – Pereket indítanak az országgyűlési ifjak ellen
A feltételezett forradalmi mozgalom tömegbázisának megfélemlítésére a kormány az országgyűlés eloszlása után elfogatta az országgyűlési ifjúság legális Társalkodási Egyletének vezetőit. Lázító beszédek és izgató levelek miatt felségsértés vádjával fogták perbe a négy fiatalt. A jogsértő eljárás miatti megyei tiltakozások ellenére, a jakobinusok perének mintáját követő eljárás végén, Lovassy Lászlót, az ellenzéki ifjúság népszerű vezérét 10 évi várfogságra ítélték. (1840. évi amnesztia révén szabadult, a magánzárkától megőrülten.) Két társa enyhébb büntetést kapott, a negyedik (árulójuk) látszatítélettel tűnt el a nyilvánosság elől.
1871 – Vízre bocsátják a Lajta monitort
A kiegyezés után születő magyar ipar terméke, az akkor nagyon korszerűnek számító monitor átvészelte a háborúkat és az 1990-es évekre már a világ legöregebb páncélos hadihajójának számított. Magánszemélyek azóta dolgoznak a megmentésén. A privatizáció során svájci tulajdonba került, de a zürichi Holderbank Kies und Beton Ag. és a FOKA Rt. jóvoltából jelenleg a Hadtörténeti Múzeum tulajdona, gondozója pedig a Honvéd Folyami Flottilla. Helyreállítására megalakult a Lajta Monitor Hajózási Alapítvány. Felavatásának 125. évfordulóján, 1996-ban Budapesten állították ki, a megtépázott lövegtornyában alkalmi kiállítás nyílt a műszaki-technikai matuzsálem történetéről. A kis oldalmagasságú, széles testű lövegtornyos páncélozott hadihajók gyűjtőnevüket az amerikai polgárháború idején épített a Monitor elnevezésű hajóról kapták, mert az azon alkalmazott haditechnikai újítások annyira beváltak, hogy az egész világon alkalmazni kezdték. Európában az angolok után, másodikként az Osztrák-Magyar Monarchia építtetett ilyeneket. Ezek közül az első kettő a fiumei hajógyárban épült Maros és Leitha (Lajta) volt.
1943 – A Chastise hadművelet
A R.A.F. 617. százada, a „Gátrombolók” Guy Gibson alezredes vezetésével megtámadták a Möhne, az Eder, a Sorpe, a Schwelm, az Ennepe és a Diemel gátat.
1958 – Franciaországban kihirdetik a szükségállapotot
Május 13-án Algériában zavargások törnek ki, amelyek átcsaptak a francia anyaországra. A francia telepesek – több százezer ember – az anyaországba való beolvasztást és érdekeik fokozottabb figyelembevételét követelik és Charles de Gaulle miniszterelnökké való kinevezését sürgetik. Az algériai bennszülöttek politikai egyenjogúságot akarnak az európaiakkal. Egyelőre csak az asszimilálódott arabok egy kis részének van francia állampolgársága és választójoga. Franciaország eddig erőszakkal elnyomta a bennszülött népesség követeléseit.
1972 – A Bundestag jóváhagyja a keleti szerződéseket
Hosszas belpolitikai viták után a Bundestag jóváhagyja a Szovjetunióval és a Lengyel Népköztársasággal kötött szerződéseket. Ezt belpolitikai kötélhúzás és a CDU/CSU-ellenzéknek egy Willy Brandt szövetségi kancellár ellen benyújtott, meghiúsult bizalmatlansági indítványa előzte meg, úgyhogy a szerződések ratifikálása mindvégig bizonytalan volt.
1972. december 21-én Michael Kohl (NDK) és Egon Bahr (NSZK) aláírja az NDK és az NSZK Alapszerződését. Ezzel a szerződéssel, amellyel a Szövetségi Köztársaság ténylegesen elismeri az NDK-t, hatályba lép egy sor megállapodás, amely mindenekelőtt a határforgalmat és a családegyesítést érinti.
1987 – Iraki gépek támadnak egy amerikai fregattot
Két iraki repülőgép megtámadja a Stark nevű amerikai fregattot; a támadásban 37 amerikai tengerész meghal, további 21 pedig megsebesül.
2007 – Rendőrök és autókereskedők fogdában
Tucatnyi autópálya-rendőrt és néhány autókereskedő vállalkozót állított elő a rendőrség vesztegetés gyanújával Borsod-Abaúj-Zemplén megyében.