European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Migrációkezelés: a Bizottság fellép a menekültügyi reform halogatása ellen
Migrációkezelés: a Bizottság fellép a menekültügyi reform halogatása ellen
A decemberi Európai Tanácsra készülve a Bizottság felkéri a tagállamokat és az Európai Parlamentet, hogy a függőben lévő reformjavaslatok elfogadása révén szilárdítsák meg az eddig elért jelentős előrehaladást.
Az Unió migrációra vonatkozó átfogó megközelítése minden területen érezteti hatását: szorosabb az együttműködés a partnerországokkal, fokozottabb a külső határok védelme, és hatékonyabb eszközök állnak rendelkezésre a migráció Unión belüli kezelésére. Mivel az irregulárisan érkezők száma a válságot megelőző szintre esett vissza, eljött az ideje annak, hogy kezeljük a fennmaradó hiányosságokat. Folytatni kell az operatív szintű munkát – az Unión kívül és belül egyaránt –, továbbá a tagállamoknak és az Európai Parlamentnek mielőbb be kell fejezniük az uniós menekültügyi reformot, ennek keretében pedig a jövő évi európai parlamenti választások előtt el kell fogadniuk azt az öt javaslatot, amellyel kapcsolatban széleskörű politikai megállapodás alakult ki.
Frans Timmermans első alelnök így nyilatkozott: „Az Unió migrációkezelésre vonatkozó átfogó megközelítése kézzelfogható eredményeket hoz. Négy év elteltével elengedhetetlen, hogy most megszilárdítsuk ezt az átfogó személetmódot, és ennek keretében az eseti válaszintézkedések felől továbblépjünk a fenntartható és időtálló migrációs és menekültügyi rendszert eredményező reform befejezése felé. Erre – az összes tagállam érdekében – még az európai parlamenti választásokat megelőzően sort lehet és kell is keríteni.”
Federica Mogherini főképviselő/alelnök kijelentette: „Az Unió migrációval kapcsolatos külső politikái folyamatos eredményeket hoznak. Partnerségeinknek köszönhetően több mint 34 000 ember számára nyújtottunk segítséget – visszailleszkedésüket támogatva – a hazájukba való önkéntes visszatéréshez, és több mint 2 000 menekültet evakuáltunk Líbiából további áttelepítésre. Az Egyesült Nemzetek Szervezetével és az Afrikai Unióval közösen folytatjuk a munkát a Líbiában rekedt migránsok védelme, valamint annak érdekében, hogy felszámoljuk az országban alkalmazott őrizeti rendszert. Megerősítjük a nyugat-mediterrán térségben, a Száhel-övezetben és az Afrika szarván folytatott együttműködést az embercsempészés visszaszorítása, a migráció kiváltó okainak kezelése és a legális migrációs lehetőségek létrehozása céljából. Ezek a partnerségek azt tanúsítják, hogy együtt képesek vagyunk humánus módon kezelni a migrációt.”
Dimitrisz Avramopulosz, a migrációs ügyekért, az uniós belügyekért és az uniós polgárságért felelős biztos a következőket nyilatkozta: „Négy év elteltével minden eddiginél több eszköz áll a rendelkezésünkre ahhoz, hogy megvédjük külső határainkat, és kezeljük az Unión belül és kívül jelentkező migrációs kihívásokat. Eljött az ideje annak, hogy hosszú távra helyükre illesszük az átfogó migrációs, határigazgatási és menekültügyi rendszer hátralevő alkotóelemeit. A folyamatosan változó geopolitikai környezet arra figyelmezet minket, hogy nem gondolkodhatunk mindig csak válaszlépésekben, már most fel kell készülnünk a jövőre.”
Az Unió újból és újból bizonyságot tett arról, hogy képes kezelni a felmerülő újabb migrációs kihívásokat. A mai jelentés azt vizsgálja, hogy az Unió milyen folyamatos munkát végez a migráció minden vetületre kiterjedő kezelése érdekében, kezdve a külső tevékenységtől, a határigazgatáson át egészen a belső intézkedésekig.
Külső dimenzió: eredményeket felmutató partnerségek
„Az útvonal egészére kiterjedő” integrált megközelítés révén az Unió és a tagállamok jelentős előrehaladást tudtak elérni az irreguláris migráció megelőzése és a migránscsempészés elleni küzdelem terén. A kelet-mediterrán útvonalon érkezők száma 97%-kal visszaesett az EU–Törökország nyilatkozatot követően, és ma 90%-kal alacsonyabb szinten áll, mint a 2015. évi csúcsérték. A közép-mediterrán útvonalon (lásd a tájékoztatót) 80%-kal sikerült visszaszorítani az irregulárisan érkezők áramlását. Közel 34 000 személy kapott segítséget ahhoz, hogy Líbiából és Nigerből önként visszatérjen a hazájába, és több mint 2 000 fő evakuálására került sor Líbiából további áttelepítés céljából. A visszatéréssel és a visszafogadással kapcsolatos együttműködés javítása érdekében 2016 óta hat új megállapodás jött létre (Afganisztánnal, Guineával, Bangladessel, Etiópiával, Gambiával és Elefántcsontparttal), és így jelenleg összesen 23 ilyen megállapodás van hatályban. Ezzel párhuzamosan folyamatban van a legális migrációs lehetőségek és az áttelepítés biztosítására irányuló munka, amelynek keretében több mint 44 000 fő áttelepítésére kerülhetett sor 2015 óta. Előrelépés történt az embercsempész-hálózatok elleni küzdelem terén is: az EUNAVFOR MED Sophia művelet révén 151 feltételezett embercsempészt tartóztattak le 2015 óta, és a közös nyomozócsoport nigeri intézkedései 221 letartóztatást eredményeztek. A migráció kiváltó okainak kezelése érdekében innovatív finanszírozási eszközöket hoztak létre, és ennek keretében több mint 4 milliárd euró mozgósítására került sor az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért révén, illetve 12, összesen 800 millió euró értékű garanciaeszköz elfogadására került sor a külső beruházási terv alapján. Idővel ugyanez az integrált megközelítés lesz alkalmazandó a nyugat-mediterrán térségre is (lásd a tájékoztatót), ahol növekszik az érkezők száma; megszilárdul a közép-mediterrán térségre vonatkozó munka, és intenzívebbé válnak a visszafogadással kapcsolatban folyamatban lévő tárgyalások lezárására, illetve a meglévő megállapodások jobb kihasználására irányuló erőfeszítések.
Erőteljesebb határigazgatás
Az Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség áll a tagállamokat a külső határok védelmében segítő uniós munka középpontjában. Szeptemberben a Bizottság az Európai Határ- és Parti Őrség további megerősítését és az Ügynökség 10 000 határőrből álló készenléti alakulattal történő felvértezését javasolta (lásd a tájékoztatót) annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok mindenkor teljes körű uniós műveleti támogatást vehessenek igénybe. A Bizottság felszólítja az Európai Parlamentet és a tagállamokat, hogy a jövő évi európai parlamenti választások előtt fogadják el a reformot. Emellett az Unió új, interoperábilis határigazgatási és biztonsági információcsere-rendszerek létrehozására irányuló munkája is kezd eredményeket felmutatni. Jelenleg véglegesítés alatt áll több intézkedés is, többek között az Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer (ETIAS), a Vízuminformációs Rendszerre (VIS) és a Schengeni Információs Rendszerre (SIS) vonatkozó fejlesztések, és a nem uniós állampolgárokra vonatkozó határregisztrációs rendszer létrehozása. A külső határigazgatás javítására irányuló erőfeszítések és az érkezők számának ebből eredő csökkenése fényében a Bizottság úgy véli, eljött az ideje a schengeni belső határokon egyes tagállamok által 2015 óta visszaállított ideiglenes belső határellenőrzés feloldásának. A ma közzétett új adatok (lásd a tájékoztatót) megerősítik, hogy a schengeni térség továbbra is erőteljes társadalmi támogatottságnak örvend, és az európaiak azt az Unió egyik legfontosabb vívmányának tekintik.
Belső intézkedések: az uniós menekültügyi szabályok reformjának befejezése
Jóllehet az uniós menekültügyi reform egyes elemei kapcsán még nem sikerült kompromisszumra jutni, összességében véve jelentős előrehaladás történt: a Bizottság eredeti hét javaslatából öt már elfogadás előtt áll (a kvalifikációs rendelet, a befogadási feltételekről szóló irányelv, az Európai Menekültügyi Ügynökségről szóló rendelet, az Eurodac-rendelet, az uniós áttelepítési keret létrehozásáról szóló rendelet). Ugyan az előterjesztések egy szélesebb körű reform részeit képezik, a javaslatok egyenként is egyértelmű hozzáadott értékkel bírnak, és gyors elfogadásuk a gyakorlatban is egyértelmű eredményekkel járna. A menekültügyi eljárásokról szóló rendelet kapcsán a Tanácsnak az év végéig el kellene fogadnia a tárgyalási álláspontját, és meg kellene kezdenie a tárgyalásokat az Európai Parlamenttel. A dublini rendeletet – az időtálló menekültügyi rendszer nélkülözhetetlen elemét – illetően is megoldást kell találni az előrelépésre. A Bizottság elkötelezett egy olyan kompromisszum kialakítása iránt, amely teljes körű szolidaritást és támogatást biztosít a nyomás alatt álló tagállamoknak, miközben megakadályozza a szabálytalan továbbutazásokat és a rendszerrel való visszaélést. A nyár folyamán az eseti megoldásokkal kapcsolatban szerzett tapasztalatok alapján már most ideiglenes szabályozást lehetne kialakítani a jövőbeni dublini rendelet alapvető elemeinek megelőlegezésére, hogy átmenetet képezzünk a dublini rendelet hatálybalépésének időpontjáig.
2015. május 13-án az Európai Bizottság az európai migrációs stratégia közzétételével egy széles körű stratégiát vázolt fel annak érdekében, hogy kezeljék a folyamatban lévő válsághelyzet jelentette azonnali kihívásokat, és ezzel egyidejűleg biztosítsák az Unió számára a migráció közép- és hosszú távon történő jobb kezeléséhez szükséges valamennyi eszközt az irreguláris migráció, a határigazgatás, a menekültügy és a legális migráció területén.
A mai közlemény ismerteti a 2015 májusa óta történt fejleményeket, valamint beszámol az európai migrációs stratégia alapján és a Bizottság átfogó migrációs megállapodásra irányuló, 2017 decemberében előterjesztett politikai ütemtervének keretében tett előrehaladásról.
Közlemény: A migráció minden vetületre kiterjedő kezelése
A schengeni rendszerről szóló Eurobarométer tematikus felmérés
Tájékoztató: A migrációról szóló globális megállapodás – Kérdések és válaszok
Nyugat-mediterrán útvonal
A közös európai menekültügyi rendszer reformja:
Kvalifikációs rendelet
Az Európai Unió Menekültügyi Ügynökségéről szóló rendelet
Eurodac-rendelet
Uniós áttelepítési keret
A menekültügyi eljárásokról szóló rendelet
A dublini rendelet reformja
A visszatérési irányelv átdolgozása