NEUMANN ISKOLA ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA MÓDOSÍTÁSSAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN - PDF
NEUMANN ISKOLA ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA MÓDOSÍTÁSSAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN
Download "NEUMANN ISKOLA ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA MÓDOSÍTÁSSAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN"
1 2. Melléklet NEUMANN ISKOLA ALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA MÓDOSÍTÁSSAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN 1
2 PREAMBULUM Eger Városa a magyar nemzet sorsában bekövetkezett évi fordulat után elhatározta, hogy a haza jövője szempontjából meghatározó területen az oktatásban is támogatja az autonóm törekvéseket, amelyek elősegítik a rugalmas, sokszínű iskolarendszer kialakulását. Mindezt megfogalmazta oktatási koncepciójában is. Az iskolának alapvetően kétféle feladatot kell teljesítenie. Egyfelől közvetítenie kell a felhalmozott tudás- és műveltséganyagot, másfelől közvetítetnie kell a humán és civil erkölcsi, esztétikai értékeket, magatartásformát. Ott, ahol a társadalom hiearchizált, ennek megfelelően az említett értékek közvetítése központilag előírt, megszülettek a szigorúan ellenőrzött, alá- és fölérendeltségben működő iskolarendszerek, törvényben rögzített tantervek, cenzúrázott tankönyvek. Egy olyan országban azonban, ahol a demokratikus politikai rendszer kialakítása, a társadalom pluralizálása a cél, nem lehetséges a központilag vezényelt iskolarendszer, a kizárólagosságra törekvő tankönyvek fenntartása. Az iskola is legyen tükre a változó társadalomnak, hogy immár nem létezik olyan ideológia, amely kizárólagos képviseletre tarthatna igényt. Az oktatás területén az önszerveződés felismerte, ill. újra felfedezte azokat a formákat, amelyek megfelelnek a nyílt társadalom sokféle értékrendszerének. Ezek az állami intézmények mellett a mind nagyobb szerephez jutó egyházi-, magán- és alapítványi iskolák. Valamennyinek sajátos színt, egymástól eltérő, mégis örök és azonos humán értékrendszert kell képviselnie az oktatás és nevelés területén. Noha egymással rivalizáló világnézeteket vallanak és maguk is egymással versenyben vannak. Ma, amikor az egyházak iskolarendszerek kiépítésén fáradoznak, a magániskolák tömeges szerepvállalásához még hiányzik a magántőke, az állami iskolarendszer finanszírozási 2
3 problémákkal küzd, a továbblépés lehetősége egy, a saját menedzselését megoldó, önálló és független alapítványi iskola létrehozása. Az alapítványi iskola ott jöhet létre, ahol nemcsak a kellő szellemi tőke áll az alapítók rendelkezésére, hanem ahol a kísérletező és vállalkozó kedv és eltökéltség mellett saját értékrend jegyében szerveződik meg az intézmény; a pedagógusok, diákok és szülők közössége. Az alapítványi iskola lényege nem a kötöttségektől való menekülés, hanem az önállóan vállalt kötöttségek megteremtése. A folyamat átalakítja a tantestület és a diákok gondolkodását, nagyobb és jobb teljesítményre ösztönzi őket, mert nem végrehajtói egy központi előírásnak, hanem gondoskodásuk, tudásuk, személyiségük szuverén alkotói. Az alapítványi iskolának is feladata, hogy segítse a személyiség, a képességek és a készségek kibontakozását, az egészséges életmód kialakulását, és olyan polgárok nevelését, akik szuverén egyéniségként, de a közösség tagjaként vállalnak részt a nemzet gyarapításában. Ennek érdekében a nevelőtestület tagjai folyamatosan növelik felkészültségüket, részt vesznek továbbképzéseken, szaktárgyi és pedagógiai kutatásokat végeznek. Jó gyakorlataikat publikálják. Segíti a fiatalokat abban, hogy erkölcsi értékrendjük kialakuljon, élni tudjanak jogaikkal és teljesítsék kötelességüket a magán és a közéletben egyaránt. Ösztönöz és lehetőséget ad arra, hogy iskolai tanulmányai befejezése után műveltségét és tudását mindenki fejlessze. E feltételek az egri Neumann János Közgazdasági Szakközépiskolájában és Gimnáziumában szerencsésen ötvöződtek. Az iskola 1987-ben alakult. Névadója Neumann János a tudományos technikai forradalom nagy egyénisége, a számítógépek atyja. Az intézmény fennállása óta szisztematikusan törekszik arra mind a gimnáziumi oktatásban, mind a közgazdasági, számítástechnikai szakképzésben, hogy megfeleljen névadója szellemiségének. Az intézmény vezetése és pedagógusai közvetlen kapcsolatban vannak az Amerikában élő Neumann családdal. Neumann János öccse, Nicholas von Neumann a neumanni szellemi örökség lelkes ápolója. Támogatásával jött létre 1989-ben a Neumann Alapítvány, amelynek célja a tanulói és tanári közösségek minőségi munkára való ösztönzése. Mindezek alapján az alapítók elhatározták, hogy pia causa létrehozzák jelen alapító okiratban foglaltak szerint az Alapítványt. 3
4 1. Az Alapítvány neve NEUMANN ISKOLA ALAPÍTVÁNY 2. Az Alapítók 1. Neumann Alapítvány (székhelye: Eger, Rákóczi u. 48. sz. képviselője: Dr. Sipos Mihály Eger, Pázmány Péter u. 4.) 2. Eger Megyei Jogú Város Önkormányzata (székhelye: Eger, Dobó tér 2. képviselője: Habis László Eger, Mária u. 22. sz.) 3. Az Alapítványi vagyon Az alapítványi vagyon elidegeníthetetlen és állandó részét képezi: 1. Az alapítók: a.) Neumann Alapítvány Ft (Egyszázezer forint) készpénz juttatása. b.) Eger Megyei Jogú Városnak a 2059/7 hrsz. alatti, természetben Eger, Rákóczi u. 48. sz. alatt lévő, könyv szerinti érték alapján Ft (Nyolcvanmillió forint) értékű ingatlan juttatása. 2. Az 1. pontban írt vagyon bárminemű hozadéka az 1/b. pontjában körülírt ingatlanban lévő berendezési és felszerelési tárgyak értéke, a Magyar Köztársaság állami költségvetésének az Alapítvány oktatási intézményének fenntartásához és működéséhez való, valamint a csatlakozó természetes és jogi személyek természetbeni és pénzbeni hozzájárulása. Az alapítók az alapítvány részére teljesítendő vagyoni hozzájárulásokat a nyilvántartásba vételi kérelem benyújtásáig teljes egészében az alapítvány rendelkezésére bocsátották. Az alapítványi vagyon pontjában írt vagyon hasznosításáról, továbbá a 2. pontban írt vagyon felhasználásáról a Kuratórium az Alapítvány céljainak megfelelően dönt, az Alapítvány és Intézményének éves költségvetése meghatározásával. 4
5 Az Alapítvány vagyonát minden olyan módon fel lehet használni, ami közvetve, vagy közvetlenül a célok megvalósulását szolgálja. Az alapítók akarata szerint a pontban körülírt vagyonrész fölött a Kuratórium rendelkezési joga korlátozott, e vagyonrész ugyanis az Alapítvány tulajdonából nem kerülhet ki. A b.) pontjában körülírt ingatlan az Alapítvány által létrehozandó intézmény elhelyezésére hasznosítható. Az Alapítvány köteles ezen ingatlan állagát megőrizni és vis maior esetére biztosítani. A 3. 2 pontjában körülírt vagyonrész felhasználásáról az Alapítvány céljainak megvalósítása érdekében a Kuratórium szabadon rendelkezik. 4. Az Alapítvány jellege 1. Az Alapítvány nyitott, így valamennyi magyar és külföldi állampolgár, valamint bármilyen magyarországi és külföldi közösség a célok megoldásához sokoldalúan kapcsolódhat, ha jelen alapítványrendelés céljaival egyetért, azt anyagi, vagy bármilyen más eszközzel támogatni kívánja, ide értve a személyes társadalmi munkát is. 2. Az alapítványhoz csatlakozni vagyoni juttatás teljesítésével, az alapító okiratban meghatározott feltételekkel lehet. A csatlakozni szándékozó részére - kérés esetén - a Kuratórium, vagy annak megbízott tagja tájékoztatást ad az Alapítvány működéséről. A csatlakozási szándék elfogadásáról, azaz a csatlakozási kérelmek elbírálásáról és az Alapítványhoz való csatlakozás jóváhagyásáról kizárólag a Kuratórium dönt az ülésen jelenlévő kuratóriumi tagok 2/3-os többségével. A csatlakozó ugyan úgy, mint az alapító az alapítvány részére juttatott vagyont nem vonhatja el és nem követelheti vissza. Ezt a rendelkezést megfelelően alkalmazni kell az alapító és a csatlakozó jogutódjára is. A csatlakozó az alapító okirat alapján alapítói jogok gyakorlására nem jogosult. Az Alapítvány javára teljesített juttatás önmagában nem jelent csatlakozást az Alapítványhoz. Az alapítvány jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők kielégítése után megmaradó vagyon az alapító okiratban megjelölt személyt illeti, azzal, hogy az alapítót, a csatlakozót és az egyéb adományozót, továbbá ezek hozzátartozóit megillető vagyon nem haladhatja meg az alapító, a csatlakozó és az egyéb adományozó által az alapítványnak juttatott vagyont. 5
6 3. Az Alapítvány ideológiai és politikai irányzatoktól független szervezet, céljai és feladatai teljesítésének érdekében kész együttműködni minden szervezettel, közösséggel és személlyel, amely, ill. akik a közös célok elérésén munkálkodnak. 4. Az Alapítvány működése nyilvános, munkája és tevékenységének megítélése során épít a nyilvánosság, a társadalmi ellenőrzés lehetőségeinek és a társadalom támogatók kezdeményezéseire, javaslataira. 5. Az Alapítvány jogi személy, feladatai megvalósításában önálló, határozatlan időre létesült. 6. Az Alapítvány célja 1. Az Alapítvány célja, hogy Eger Megyei Jogú Város megszűnt intézményének jogutódjaként alapítsa meg a Neumann János Közgazdasági Szakközépiskola és Gimnáziumot, mint intézményt, és azt a Preambulumban foglaltak szellemében működtesse. 2. Az Alapítvány megteremti az alapítványi vagyon állandó része fenntartásának és az Intézmény működésének anyagi lehetőségeit. 3. Az Alapítvány köteles biztosítani, hogy az Intézmény Eger Megyei Jogú Város iskolarendszerének szerves része legyen. Ennek érdekében az Önkormányzat és az Alapítvány évente megállapodásban rögzíti, hogy az Intézmény hogyan járul hozzá a város oktatási, szakképzési szükségleteinek kielégítéséhez. 7. Az Alapítvány székhelye Az Alapítvány székhelye: 3300 Eger, Rákóczi u. 48. sz. 8. Az Alapítvány szervezete Az Alapítvány ügyvezető szerve a: KURATÓRIUM 6
7 1. Az Alapítvány ügyvezető szerve és képviselője a KURATÓRIUM. 2. A Kuratórium tagjai ( vezető tisztségviselők ): Elnök: Leitner György Eger, Barkóczy u. 9. sz. alatti lakos Titkár: Kolman Miklós 3300 Eger, Béke u. 14. sz. alatti lakos. Tagok: 1. Dr. Lukács János 1028 Budapest, Tárkony u. 9. sz. alatti lakos, 2. Dr. Gyurkó Péter Eger, Szvorényi u. 14. sz. alatti lakos, 3. Dr. Utassy László Eger Bartakovics u. 9. sz. alatti lakos, 4. Őszi Csilla Eger, Tizeshonvéd u /3. sz. alatti lakos, 5. Harmati László Eger, Móricz Zs. u. 4. sz. alatti lakos, 6. Kaló István Eger, Petőfi u. 16. sz. alatti lakos, 7. Nagy Attila Eger, Maklári u sz. alatti lakos. 3. A Kuratórium január 1. napjától 9 közmegbecsülésnek örvendő és köztiszteletben álló magánszemély testülete, amelynek tagjait Eger Megyei Jogú Város Önkormányzata, a Neumann Alapítvány, a csatlakozók, a Pedagógustestület, a Szülői Munkaközösség és a Diákönkormányzat javaslata alapján az alapítók egyetértésben neveznek ki, oly módon, hogy az a bírósági nyilvántartásba bejegyeztethető legyen. A kuratóriumi tagok megbízatása határozatlan időre szól. 4. Nem lehet a kuratórium tagja: 1/ kiskorú személy valamint akinek a cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben korlátozták, 2/ az, akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült, 3/ az, akit vezető tisztségviselői foglalkozástól jogerősen eltiltottak, 4/ az, akit valamely foglalkozástól jogerős bírói ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató alapítvány (jogi személy ) vezető tisztségviselője nem lehet, 5/ az eltiltást kimondó határozatban megszabott időtartamig nem lehet kuratóriumi tag (vezető tisztségviselő) az, akit eltiltottak a vezető tisztségviselői tevékenységtől, 7
8 6/ Az alapítvány kedvezményezettje és annak közeli hozzátartozója nem lehet a kuratórium tagja, 7/ A közhasznú szervezet megszűnését követő három évig nem lehet az Alapítvány kuratóriumi tagja az a személy, aki korábban olyan közhasznú szervezet vezető tisztségviselője volt - annak megszűnését megelőző két évben legalább egy évig -, a) amely jogutód nélkül szűnt meg úgy, hogy az állami adó- és vámhatóságnál nyilvántartott adó- és vámtartozását nem egyenlítette ki, b) amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság jelentős összegű adóhiányt tárt fel, c) amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság üzletlezárás intézkedést alkalmazott, vagy üzletlezárást helyettesítő bírságot szabott ki, d) amelynek adószámát az állami adó- és vámhatóság az adózás rendjéről szóló törvény szerint felfüggesztette vagy törölte. Vezető tisztségviselő, ill. az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. Nem jelölhető ki, ill. nem hozható létre olyan kuratórium, amelyen az alapítók közvetlenül vagy közvetve az Alapítvány vagyonának felhasználására meghatározott befolyást gyakorolhatnak. Az alapítók nem lehetnek többségben a kuratóriumban. A Kuratórium határozathozatalában nem vehet részt olyan személy, aki vagy akinek a közeli hozzátartozója az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény 38. (1) (2) hatálya alá esik. 5. A kuratóriumi tagság és a tisztségviselés megszűnik a kuratóriumi tag halálával, cselekvőképességének a tevékenysége ellátásához szükséges körben történő korlátozásával; kizáró vagy összeférhetetlenségi ok bekövetkeztével; lemondással; visszahívással; megszüntető feltételhez kötött megbízatás esetén a feltétel bekövetkezésével; visszahívásával. A kuratórium tagját megbízatásának lejárta előtt az alapítványi cél megvalósításának közvetlen veszélyeztetése esetén az alapítói jogok gyakorlója hívhatja vissza. 6. Bármely kuratóriumi tag kérheti kuratóriumi ülés összehívását a cél és az ok megjelölésével. Ilyen kérelem esetén a kuratórium elnöke köteles a kérelem beérkezésétől számított nyolc napon belül intézkedni az ülés összehívásáról. Ha ennek a kötelezettségének a kuratórium elnöke nem tesz eleget, a kuratórium ülését a kérelmet előterjesztő tag is összehívhatja 8
9 7. Az Alapítványt a Kuratórium mindenkori Elnöke vagy Titkára önállóan jogosult képviselni, akik jelenleg LEITNER GYÖRGY Eger, Barkóczy u. 9. sz. KOLMAN MIKLÓS Eger, Béke u. 14. sz. alatti lakosok. 8. A Kuratórium hatásköre 1. Az Alapítvány vagyonának megőrzése, ill. alapítványi célú hasznosítása, valamint annak biztosítása, hogy az Alapítvány a mindenkor hatályos jogszabályok szerinti célnak megfelelően működjön és gazdálkodjon. Ennek érdekében a kuratórium: a.) határozatlan időre megválasztja elnökét és titkárát, b.) meghatározza és ellenőrzi az Alapítvány intézménye költségvetési gazdálkodását, c.) kinevezi és felmenti az Intézmény Ügyvezető Igazgatóját a mindenkori Pedagógustestület vétójoga mellett, d.) jóváhagyja az Intézmény szervezeti, működési szabályzatát, e.) jóváhagyási jogkörben jár el azokban az Intézmény nevelési oktatási tevékenységével kapcsolatos kérdésekben melyben a jogszabályok felhatalmazzák, f.) jóváhagyja a várossal kötött megállapodást, g.) dönt a csatlakozási kérelmek elbírálásáról, az Alapítványhoz való csatlakozás jóváhagyásáról megállapodást köthet a csatlakozás feltételeiről, h.) dönt az Intézményének az alapító okiratban megnevezett Testületei határozatának felülvizsgálata ügyében, i.) meghatározza saját ügyrendjét, j.) őrködik az Alapítvány szellemiségének megvalósulása érdekében, és eljár minden olyan esetben, amikor az Alapítvány céljai veszélyeztetve vannak, k.) 2/3-ának döntése alapján javaslatot tesz azt alapítók felé valamelyik kuratóriumi tag visszahívására
10 A Kuratórium működése 1. A Kuratórium szükség szerint, de legalább évente három alkalommal tarja üléseit, amelyen dönt a hatáskörébe utalt ügyekben. 2. Az üléseket az Elnök, vagy az hívja össze az alapítvány székhelyére oly módon, hogy a napirendet és a határozati javaslatokat 8 nappal az ülést megelőzően, írásban a kuratóriumi tagok számára megküldi. A napirendet a meghívóban olyan részletességgel kell feltüntetni, hogy a szavazásra jogosultak a tárgyalni kívánt témakörökben álláspontjukat kialakíthassák. 3. Az ülés határozatképes, ha arról legalább a tagok 2/3-a tudomást szerzett, és több mint fele jelen van. A kuratórium ülése akkor határozatképes, ha azon a leadható szavazatok több mint felét képviselő szavazásra jogosult részt vesz. A határozatképességet minden határozathozatalnál vizsgálni kell. Határozatképtelennek minősül az ülés, ha az alapítók által jelölt személyek, vagy alapítók tisztségviselője, illetőleg a velük munkaviszonyban lévő kuratóriumi tagok révén a határozathozatalnál az alapítók döntő befolyása érvényesülne. 4. A Kuratórium döntéseit általában egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén az Elnök szavazata dönt. 5. A kuratórium ülés tartása nélkül is határozhat. 6. A Kuratórium üléseiről és az ott hozott döntéseiről jegyzőkönyvet készít. 7. A kuratórium döntését a Határozatok Könyvében kell nyilván tartani oly módon, hogy rögzíteni kell a döntés tartalmát, időpontját és hatályát, továbbá a döntést támogatók, ill. ellenzők számarányát. A Határozatok Könyvébe tett bejegyzéseket egy a döntés meghozatalakor jelen lévő kuratóriumi tag hitelesíti. 8. A Kuratórium döntéseit meghozatalától számított 8 napon belül az érintettekkel írásban közli. 9. A Kuratórium döntéseit a meghozataluktól számított 30 napos időtartamra az Alapítvány intézményének a Neumann János Középiskola és Kollégium hirdetőtábláján történő kifüggesztéssel hozza nyilvánosságra. 10. A Kuratórium működési rendjét ügyrendjében állapítja meg, amelynek betartásáért annak elfogadása után az Elnök és a Titkár a felelős. 10
11 11. A kuratórium ülései nyilvánosak. Az Ügyvezető Igazgató és a nem Kuratóriumi tag, a kuratóriumi üléseken tanácskozási joggal, meghívottként vesz részt. A Kuratórium ülésére a felügyelő bizottság elnökét is meg kell hívni. 12. A Kuratórium tagjai munkájukért külön díjazásban nem részesülnek, azonban e munkájuk kapcsán felmerült igazolt költségeiket az Alapítvány megtéríti. 13. Az Alapítvány munkavállalói felett a munkáltatói jogokat a Kuratórium elnöke gyakorolja Az Alapítvány intézménye: az Iskola 1. Az Iskola egyszemélyi felelős vezetője: az Ügyvezető Igazgató, aki az Alapítvány kuratóriumának tartozik beszámolási felelősséggel, és akit a Kuratórium nevez ki vagy menthet fel alkalmatlanság esetén. 2. Az Iskola döntési fórumai: a.) A Pedagógustestület, amelynek tagjai az intézmény a mindenkori főfoglalkozású, határozott vagy határozatlan időre foglalkoztatott pedagógusai. b.) A Diákönkormányzat, amelynek tagjait az intézmény mindenkori tanulói választják. c.) A Szülői Munkaközösség, amelynek tagjai a mindenkori tanulók szülői felügyeleti joggal rendelkező szülei, törvényes képviselői választják. 3. Az Ügyvezető Igazgató hatáskörét, valamint a döntési fórumok hatáskörét és ügyrendjét a Kuratórium hagyja jóvá. 11. Az Alapítvány jogutód nélküli megszűnése 1. Az Alapítvány jogutód nélkül megszűnik ha, a) az arra jogosult szerv megszünteti; valamint b) az Alapítvány a célját megvalósította, és az alapító új célt nem határozott meg; c) az Alapítvány céljának megvalósítása lehetetlenné vált, és a cél módosítására vagy más Alapítvánnyal való egyesülésre nincs mód; vagy d) az Alapítvány három éven át a célja megvalósítása érdekében nem folytat tevékenységet 11
12 az alapítók b)-d) pontokba foglalt egyéb okból nem dönthetnek az Alapítvány megszüntetéséről. A jogutód nélkül történő megszüntetés feltétele az, hogy az Alapítvány vagyoni viszonyainak lezárására irányuló megfelelő eljárás lefolytatását követően a bíróság az Alapítványt a nyilvántartásból törli. Ha valamelyik megszűnési ok bekövetkezik, a Kuratórium értesíti az alapítókat a szükséges intézkedések megtétele érdekében, és a megszűnési ok bekövetkeztét közli a felügyelőbizottsággal és a könyvvizsgálóval is. Ha az alapítók a megszűnési ok alapján harminc napon belül érdemi intézkedést nem hoznak, a Kuratórium ezt követően köteles a nyilvántartó bírósághoz bejelenteni a megszűnési okot. A bejelentési kötelezettség késedelmes voltából vagy elmulasztásából eredő károkért az Alapítvánnyal és harmadik személyekkel szemben a Kuratórium tagjai egyetemlegesen felelnek. 2. Az Alapítvány megszűnik akkor is, ha legkésőbb december 31. napjáig a Neumann János Közgazdasági Szakközépiskola és Gimnáziumot, mint intézményt nem hozza létre, vagy nem tudja működtetni. 3. Az Alapítvány jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők kielégítése után megmaradó vagyonból a pontjában írt vagyonrészek, mint az alapítók korábbi vagyona visszakerülnek az alapítók tulajdonába azzal, hogy az alapítókat megillető vagyon nem haladhatja meg az alapító által az alapítványnak juttatott vagyont. Az Alapítvány alapítói a felosztott vagyonból való részesedésük mértékéig kötelesek helytállni az Alapítvány ki nem elégített tartozásaiért. Az egyéb vagyonrészek a jogutód nélküli megszűnése esetén a Neumann Iskola Alapítványhoz azonos vagy hasonló célú alapítványhoz kerüljenek. 12. Közhasznúsággal kapcsolatos egyéb rendelkezések: közhasznú tevékenységek 1. A Neumann Iskola Alapítvány közhasznú alapítvány. 2. Az Alapítvány figyelemmel az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény (Civil tv.) 34. (1) a) pontjában foglaltakra az alábbi közhasznú tevékenységeket folytatja: 12
13 A./ Az Alapítvány nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés tevékenységet, mint közhasznú tevékenységet folytat, e közhasznú tevékenységet az alábbi feladatokhoz, mint közfeladatokhoz kapcsolódóan végzi: a) köznevelési intézmény alapítása fenntartása b) köznevelési alapfeladat ellátása A közfeladatok teljesítését a nemzeti köznevelésről szóló évi CXC. törvény 2. (1)-(3) valamint pontjában foglalt vonatkozó rendelkezések írják elő B/ Az Alapítvány sport tevékenységet, mint közhasznú tevékenységet folytat, e közhasznú tevékenységet az alábbi feladatokhoz, mint közfeladatokhoz kapcsolódóan végzi: a) gondoskodik - a köznevelésről szóló törvényben meghatározottak szerint - a mindennapos testedzés feltételeinek megteremtéséről a közoktatásban b) elősegíti az egészséges életmód és a szabadidősport gyakorlása feltételeinek megteremtését, c) az esélyegyenlőség jegyében támogatja a gyermek- és ifjúsági sportot, a nők és a családok sportját, a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok, valamint a fogyatékosok sportját, A közfeladatok teljesítését Magyarország helyi önkormányzatairól szóló évi CLXXXIX. törvény 13. (1) 15. valamint a sportról szóló évi I. törvény 49. b) c) e) pontjai és 55. -a írják elő. 13. Közhasznúsággal kapcsolatos egyéb rendelkezések: működés, gazdálkodás 1. Az Alapítvány közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. 2. Az Alapítvány gazdasági-vállalkozási tevékenységet csak közhasznú vagy az alapító okiratban meghatározott alapcél szerinti tevékenység megvalósítását nem veszélyeztetve végez. Az Alapítvány az alapítványi cél megvalósításával közvetlenül összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult. Az Alapítvány nem lehet korlátlan felelősségű tagja más jogalanynak, nem létesíthet alapítványt és nem csatlakozhat alapítványhoz. 3. Alapítvány a gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt az alapító okiratban meghatározott közhasznú tevékenységre fordítja. 13
14 4. Az Alapítvány váltót, ill. más hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsát ki. Az Alapítvány befektetési tevékenységet nem végez. Az Alapítvány gazdasági-vállalkozási tevékenységének fejlesztéséhez közhasznú tevékenységét veszélyeztető mértékű hitelt nem vehet fel. Az Alapítványnak az alapcél szerinti (ezen belül közhasznú) tevékenységéből, illetve a gazdasági-vállalkozási tevékenységéből származó bevételeit és költségeit, ráfordításait (kiadásait) elkülönítetten kell nyilvántartani. 5. Az Alapítvány köteles a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készíteni, amelyet a beszámolóval azonos módon köteles jóváhagyni, letétbe helyezni és közzétenni. 14. Közhasznúsággal kapcsolatos egyéb rendelkezések: az éves beszámoló és a közhasznúsági melléklet jóváhagyására, közzétételére vonatkozó szabályok 1. Az Alapítvány a működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az üzleti év könyveinek lezárását követően az üzleti év utolsó napjával, illetve a megszűnés napjával mint mérleg fordulónappal a jogszabályban meghatározottak szerint köteles beszámolót készíteni. Az Alapítvány köteles a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készíteni, amelyet a beszámolóval azonos módon köteles letétbe helyezni és közzétenni Az Alapítvány éves beszámolóját a kuratórium elnöke ismerteti a kuratóriumi ülésen, és azt a kuratórium nyílt szavazással, jelenlévő tagok 2/3-ának egybehangzó szavazatával hagyja jóvá. 2. Az Alapítvány beszámolójába, közhasznúsági mellékletébe bárki betekinthet, és abból saját költségére másolatot készíthet az alapító okirat pontjában meghatározottak szerint. 3. Az Alapítvány köteles a Kuratórium által elfogadott beszámolóját, valamint közhasznúsági mellékletét az adott üzleti év mérlegfordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni. Az Alapítvány a beszámolót, valamint közhasznúsági mellékletet az általa fenntartott Intézmény honlapján teszi közzé. Az Alapítvány a saját honlapon közzétett adatok folyamatos megtekinthetőségét legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közzétételéig biztosítja. 14
15 15. Közhasznúsággal kapcsolatos egyéb rendelkezések: nyilvánosság 1. Az Alapítvány működése nyilvános. A Kuratórium ülésein bárki részt vehet. Az Alapítvány működése során keletkezett iratokba, a határozatok könyvébe bárki betekinthet, és azokról saját költségén másolatot készíthet. Az éves beszámolóba, a közhasznúsági mellékletbe, és az Alapítvány működésével kapcsolatos egyéb iratokba történő betekintés úgy történik, hogy az érdeklődő írásban kéri ezt a Kuratórium elnökétől, aki a betekintésre vonatkozó kérelem kézhezvételétől számított15 napon belül, az Alapítvány székhelyén az iratok megtekintésére és másolatkészítésre lehetőséget nyújt. Az Alapítvány a működésének módjáról, szolgáltatásai igénybevételének lehetőségeiről és módjáról valamint éves beszámolójának közhasznúsági mellékletének közléséről az általa fenntartott Intézmény internetes honlapján tájékoztatja a nyilvánosságot. 16. Közhasznúsággal kapcsolatos egyéb rendelkezések: felügyelőbizottság 1. Az alapítók az Alapítvány működésének és gazdálkodásának ellenőrzésére felügyelő szervként felügyelő bizottságot hoznak létre. A felügyelő bizottság elnökből és 2 tagból áll. Megbízatásuk határozatlan időre szól. 2. A felügyelőbizottság tagja az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták. Nem lehet a felügyelő bizottság elnöke vagy tagja az a személy, a/ akivel szemben a Kuratórium tagjaira ( vezető tisztségviselőkre) vonatkozó a jelen alapító okirat pontjában foglalt rendelkezésekben megjelölt kizáró ok áll fenn, b/aki vagy akinek a hozzátartozója az Alapítvány Kuratóriumának tagja vezető tisztségviselője, c/ aki az Alapítvánnyal e megbízatásán kívüli más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másképp nem rendelkezik, d) az Alapítvány cél szerinti juttatásából részesül - kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat -, illetve e) az b)-d) pontban meghatározott személyek közeli hozzátartozója. 15
16 Mindezek alapján az alapítók kijelölték a felügyelő bizottság elnökének: Mikó Béla Eger, Móricz Zsigmond út 22. tagjainak: Farkas Tibor Eger, Könyök u. 51. sz. Helgert Pálné Eger, Vallon u. 7. sz. alatti lakosokat. 3. A felügyelő bizottság elnöke a Kuratórium ülésén tanácskozási joggal részt vesz, míg a felügyelő bizottság tagja a Kuratórium ülésén tanácskozási joggal részt vehet. 4. A felügyelő bizottság köteles Kuratóriumot tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy - az Alapítvány működése során olyan jogszabálysértés vagy az Alapítvány érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetése vagy következményeinek elhárítása, ill. enyhítése a Kuratórium döntését teszi lehetővé. - vezető tisztségviselők felelősségét megállapító tény merült fel. 5. Ilyen esetekben a Kuratóriumot a felügyelő bizottság indítványára - annak megtételétől számított harminc napon belül - intézkedés céljából össze kell hívni, az összehívást a Kuratórium elnöke köteles megtenni. E határidő eredménytelen eltelte esetén a Kuratórium összehívására a felügyelő bizottság is jogosult. Ha a Kuratórium a törvényes helyreállítás érdekében szükséges intézkedéseket nem teszi meg, a felügyelő bizottság köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi felügyeletet ellátó szervet. 6. A felügyelő bizottság a vezető tisztségviselőktől az Alapítvány munkavállalóitól tájékoztatást, felvilágosítást kérhet, továbbá az Alapítvány könyveibe számviteli nyilvántartásaiba és irataiba betekinthet, azokat megvizsgálhatja. 7. A felügyelő bizottság üléseit szükség szerint tartja, legalább évente két alkalommal. Működésének részletes szabályait maga állapítja meg. 8. A felügyelő bizottság ellenőrzésének megállapításairól az alapítókat tájékoztatni köteles. 9. A felügyelő bizottság elnökét, tagjait tevékenységükért díjazás nem illeti meg, de igazolt költségeiket az Alapítvány megtéríti. 16
17 17. Záró rendelkezések 1. Az Alapítvány alapító okiratának módosítására az alapítók jogosultak az Alapítvány eredeti céljának megfelelő működés fenntartása érdekében. 2. Jelen alapító okiratban nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény (Ptk.) és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény ( Civil tv. ) rendelkezései az irányadók. 3. A Neumann Iskola Alapítvány alapítói aláírásukkal fejezik ki és erősítik meg alapítási szándékukat. Az egységes szerkezetbe foglalt alapító okirat szövege megfelel a létesítőokirat-módosítások alapján hatályos tartalmának, így az egységes szerkezetű alapító okirat módosítása alapját képező alapítók által meghozott döntéseknek. A módosítások a 3. ; 4. ; ; c) g) k); ; 10. ; ; ; ; ; ; ; pontokat érintik. A módosított szövegrészek szövege dőlt betűvel kerültek megjelölésre. Eger, május.. Eger Megyei Jogú Város Önkormányzata képviseletében Habis László polgármester Neumann Alapítvány képviseletében Dr. Sipos Mihály elnök 17