⭐INTERKULTURÁLIS PEDAGÓGIAI PROGRAM A MIGRÁNS GYERMEKEKET NEVELŐ ÓVODÁK SZÁMÁRA
INTERKULTURÁLIS PEDAGÓGIAI PROGRAM A MIGRÁNS GYERMEKEKET NEVELŐ ÓVODÁK SZÁMÁRA
Download "INTERKULTURÁLIS PEDAGÓGIAI PROGRAM A MIGRÁNS GYERMEKEKET NEVELŐ ÓVODÁK SZÁMÁRA"
1 INTERKULTURÁLIS PEDAGÓGIAI PROGRAM A MIGRÁNS GYERMEKEKET NEVELŐ ÓVODÁK SZÁMÁRA AJÁNLÁS ÖSSZEÁLLÍTOTTÁK BÁLINT MÁRIA, TANÁCSADÓ SZAKPSZICHOLÓGUS, KŐBÁNYAI MOCORGÓ ÓVODA BARNÁNÉ LIKOVSZKY MÁRTA, ÓVODAPEDAGÓGIAI SZAKÉRTŐ BORSÁNYI CSABÁNÉ, ÓVODAPEDAGÓGUS, FEJLESZTŐPEDAGÓGUS, KŐBÁNYAI MOCORGÓ ÓVODA CSEREKLYE ERZSÉBET, INTERKULTURÁLIS PEDAGÓGIAI SZAKÉRTŐ, TANÁRSEGÉD, ELTE PPK HORVÁTHNÉ KISS ANDREA, ÓVODAPEDAGÓGUS, FEJLESZTŐ PEDAGÓGUS, KŐBÁNYAI RECE-FICE ÓVODA KERCSULA ENIKŐ, PSZICHOLÓGUS, KŐBÁNYAI RECE-FICE ÓVODA A dokumentum összeállításakor azt az alapelvet tartottuk szem előtt, hogy az interkulturális pedagógiai program a helyi pedagógiai programot egészíti ki, ezért az abban szereplő általános alapelveket, jogokat, célokat és feladatokat nem említjük újra, elsősorban terjedelmi okokból, de azok minden intézményben természetesen az interkulturális pedagógiai programra is érvényesek. Az általunk ajánlott segédanyagokat a saját óvodai pedagógiai program mellékleteként javasoljuk rögzíteni, olyan dokumentumokként, amelyek igény és indokoltság esetén nevelőtestületi döntés alapján felhasználhatók. Fontos, hogy az intézmény pedagógiai programja utaljon a segédanyagokra és a velük kapcsolatos célokra, feladatokra. 12 TARTALOMJEGYZÉK Migráns gyermekek a kőbányai óvodákban...4 A migráns gyermekek főbb típusai...4 A nemzetközi migrációban részt vevő gyermekek demográfiai jellemzői... 4 A nemzetközi migrációban részt vevő gyerekek óvodai felvételéhez szükséges jogcímek és az azokat igazoló dokumentumok:... 4 A nemzetközi migrációban részt vevő gyermekek a kőbányai óvodákban...5 A migránsok óvodaválasztását motiváló tényezők... 5 Az interkulturális pedagógiai program bevezetését indokló tényezők...6 A migráns gyermekek megjelenésével kapcsolatos változások...6 Az interkulturális program bevezetését támogató szakmai közeg... 6 Az intrekulturális pedagógiai program kialakításának jogi alapja... 7 Az interkulturális pedagógiai program bevezetésének céljai... 7 Interkulturális program az óvodában...8 Az ismerkedési, beilleszkedési szakasz...8 Az ismerkedési-beilleszkedési szakasz csoportszintű önelemzési/önértékelési szempontjai.. 9 Az ismerkedési szakasz összegző értékelését segítő szempontok a személyi dossziékban, személyiséglapokon...10 Az ismerkedési szakaszt követő szülői értékelés...10 A beilleszkedés, befogadás segítése...11 A nevelés fejlesztés szakasza Eszközök a migráns gyermekek kompetenciáinak megismeréséhez...12 A migráns gyermekek fejlesztésének kiemelt fontosságú területei egyéni szinten...12 A migráns gyermekeket is befogadó óvodai csoportok fejlesztésének kiemelt fontosságú területei...13 A személyiség fejlődésének nyomokövetése, értékelése A gyermeki fejlődés nyomon követésének ajánlott mérföldkövei - ajánlások migráns gyermekek nevelésével foglalkozó óvodák számára...17 Az egyes óvodai szakemberek a migránsok jelenlétéhez kapcsolódó feladatai, intézményi jó gyakorlatok felhasználásával Az óvópedagógus feladatai...18 A fejlesztő pedagógus feladatai...18 Az óvodapszichológus feladatai...19 A migráns-barát óvodai nevelés és környezet intézményi szintű önértékelésének javasolt megközelítési szempontjai (összeállította: Barnáné Likovszky Márta) Az ismerkedési-beilleszkedési szakasz intézményszintű önértékelésének javasolt megközelítési szempontjai A gyermeki fejlődés féléves időkeretben való értékeléséhez ajánlott szempontok, amelyek felhasználásával az önértékelés megvalósítható egyéni, csoportonkénti és óvodai szinten egyaránt A fejlődés áttekintése 5 éves korban3 Döntés a beiskolázásról 6 7 éves korban...24 Utánkövetés:...25 Módszertani segédletek Az ismerkedési-beilleszkedési szakasz segédletei Megfigyelési szempontok az óvodában (össszeállította Bálint Mária) Szempontok a nyelvismeret megfigyeléséhez...27 Szempontok a szociális kompetenciák megfigyeléséhez...28 Szempontok a tanulási és a fejlődési szinttel járó kompetenciák megfigyeléséhez...31 Ajánlott mérések...35 Óvodában használható nonverbális tesztek gyűjteménye (összeállította: Kercsula Enikő) Módszertani segédlet migráns gyermekek magyar nyelvi kompetenciáinak (, szövegértés) megismeréséhez (kidolgozta: Horváthné Kiss Andrea) és passzív vizsgálata...38 Mondatalkotás-vizsgálat...45 A nevelés fejlesztési szakasz segédlete Egyéni fejlesztési terv minta (kidolgozta: Barnáné Likovszky Márta) Egyéni fejlesztési feladatok tervezési sablon pedagógusok, segítő szakemberek részére...56 Fogadóórai tájékoztató lap egyéni fejlődés bemutatásához szülők számára...58 Módszertani segédlet migráns gyermekek magyar nyelvi kompetenciáinak fejlesztéséhez beszédszervek ügyesítése (összeállította: Borsányi Csabáné) Arcizomerősítő gyakorlatok...60 Ajak-, áll- és légzőgyakorlatok...60 Nyelvgyakorlatok...63 Kommunikációs kompetenciáit fejlesztő játékok (összeállította: Horváthné Kiss Andrea) Tárgyképek megnevezése és főfogalom alárendezése...64 Színek, egyszerű formák felismerése, megnevezése...64 Testrészek megnevezése, felismerése...65 Irányok (tájékozódás síkban, térben)...66 Migráns gyermekek magyar nyelvi ismereteinek : nyelvi ismereteket bővítő Játékok (összeállította Borsányi Csabáné) Pedagógiai helyzetteremtés a migráns gyermekek befogadásának segítésére, helyzetük megismerésére (kidolgozta: Barnáné Likovszky Márta) Pedagógiai helyzetteremtés szituációs játékokkal...75 Pedagógiai helyzetteremtés történetekkel...76 A személyiség fejlődésének értékelése - segédlet Az értékelés ajánlott megközelítése és módszerei Segédlet a migráns gyermekek szüleinek tájékoztatásához Tájékoztató lap szülők számára4 MIGRÁNS GYERMEKEK A KŐBÁNYAI ÓVODÁKBAN A MIGRÁNS GYERMEKEK FŐBB TÍPUSAI A nemzetközi migrációban részt vevő, Európai Unión kívüli, úgynevezett harmadik országokból érkező gyermekek, akik a jelen interkulturális program elsődleges célcsoportja. Ezek a gyerekek lehetnek olyan migránsok, akiknek szülei egy jobb élet reményében, az utazást gondosan megtervezve, előkészítve indultak el, de lehetnek azok is, akiknek menekülnie kellett, veszélyes környezet vagy politikai, etnikai, vallási üldöztetés miatt. Az Európai Unió valamely tagállamából érkező gyermekek: érvényes, személyazonosságot tanúsító okmánnyal (útlevéllel, személyi igazolvánnyal) rendelkeznek; szüleik munkavállalás vagy egyéb ok miatt tartózkodnak huzamosabb ideig Magyarországon. A lakóhelyváltás - amit gyakran kényszerűségként élnek meg a gyerekek lelki és szociális terheket jelent, beilleszkedési nehézségekkel társulhat. Országon belüli migrációban részt vevő gyermekek bár a gyermek állampolgársága magyar, a lakóhely elhagyása és az új lakóhelyre való beilleszkedés hasonló elsősorban lelki és szociális megterhelést jelenthet, mint a nemzetközi migráció, sok esetben ideértve a lakóhelyek nyelvhasználati jellemzői közti különbségeket. Társadalmi rétegek és kulturális csoportok közti migrációban részt vevő gyermekek a migráció ez esetben nem feltétlenül jár lakóhelyváltással, azonban az óvodai közösség szociokulturális jellemzői nagyban eltérhetnek a családétól, ezért hasonló fejlődési-fejlesztési folyamatnak kell végbemennie, mint az egyéb migráns gyermekek esetében. A NEMZETKÖZI MIGRÁCIÓBAN RÉSZT VEVŐ GYERMEKEK DEMOGRÁFIAI JELLEMZŐI A Budapest X. kerületi óvodákba számos, nem magyar állampolgár, és magyar állampolgársággal rendelkező, de nem magyar anyanyelvű gyermek is jár. Származási helyüket tekintve legnagyobb számban a távol-keleti, elsősorban kínai és vietnami gyermekek vannak jelen, de a kőbányai óvodákba járnak a Közel-Keletről, Afrikából, és a környező országokból érkező gyermekek is, ez utóbbi csoport tagjai legnagyobb számban Romániából, Erdélyből érkeznek. A NEMZETKÖZI MIGRÁCIÓBAN RÉSZT VEVŐ GYEREKEK ÓVODAI FELVÉTELÉHEZ SZÜKSÉGES JOGCÍMEK ÉS AZ AZOKAT IGAZOLÓ DOKUMENTUMOK: Menekült - okmánytípus: személyi igazolvány és elismerési határozat, melyet a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal állít ki. Menedékes - okmánytípus: személyi igazolvány és elismerési határozat, melyet a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal állít ki. Oltalmazott okmánytípus: személyi igazolvány és elismerési határozat, melyet a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal állít ki. Letelepedési engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgár - okmánytípus: letelepedési engedély vagy személyi igazolvány. 45 Három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízummal rendelkező harmadik országbeli állampolgár - okmánytípus: tartózkodási engedély átvételére jogosító vízum; nemzeti vízum; munkavállalási vízum. Tartózkodási kártyával rendelkező harmadik országbeli állampolgár okmánytípus: tartózkodási kártya családtag részére. Bevándorlási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgár - okmánytípus: tartózkodási engedély vagy személyi igazolvány; bevándorlási engedély. Tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgár - okmánytípus: tartózkodási engedély vagy személyi igazolvány. A NEMZETKÖZI MIGRÁCIÓBAN RÉSZT VEVŐ GYERMEKEK A KŐBÁNYAI ÓVODÁKBAN A migráció, és elsősorban a munkavállaláshoz kapcsolódó migráció, mindig is jellemző volt a kerületre. A kőbányai óvodákban a 2000-es évek elején jelentek meg először nagyobb számban migráns gyermekek. Számuk az elmúlt mintegy másfél évtizedben dinamikusan nőtt, egyes intézményekben a migráns hátterű gyermekek aránya a 30%-ot is meghaladja. A MIGRÁNSOK ÓVODAVÁLASZTÁSÁT MOTIVÁLÓ TÉNYEZŐK A szülők munkahelyéhez közeli intézmények: a migráns, főként a munkavállalási céllal érkező migráns szülők gyakran nagyon magas óraszámban dolgoznak, ezért fontos számukra, hogy a gyermekük olyan intézményt látogasson, amelyet könnyen tudnak megközelíteni. Mivel rendkívül korán kezdik a napi munkát, és ugyanilyen későn fejezik be, gyakran létfontosságú, hogy a munkahely közelében legyen a gyermeket befogadó intézmény. Az intézmény beiratkozási körzetében sok migráns lakó: a migráns szülők igyekeznek a munkavégzés helyéhez közel letelepedni. Ez elsősorban olyankor válik különösen érzékelhetővé, amikor az etnikai csoportok tagjai hasonló munkavégzési formákat választanak. Jellegzetesen ilyenek a kínai és vietnami piacok környékei. Közlekedési csomópontban elhelyezkedő intézmények: a megközelítés egyszerűsége és időhatékonysága elsődleges szempont az intézmények kiválasztásánál. A migránsok által jól ismert intézmények: Jellemző folyamat, hogy a migráns csoportok tagjai egy-egy intézményt preferálnak. Ennek a választásnak legfőbb oka az, hogy a migránsok már ismerik az intézmény működését, szabályait, elvárásait, ezek kommunikálásában egymás segítségére is lehetnek. Az intézmény számára is segítséget jelenhet, ha a már korábban oda járó gyermekek szülei vállalják az ilyen típusú információk közvetítését az újonnan érkező szülők számára. 56 AZ INTERKULTURÁLIS PEDAGÓGIAI PROGRAM BEVEZETÉSÉT INDOKLÓ TÉNYEZŐK A MIGRÁNS GYERMEKEK MEGJELENÉSÉVEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÁSOK A migráns gyermekek intézménybe lépése nem követi a tanév megszokott rendjét. A migráció, és különösen a menekülés olyan pszichés és szomatikus hatásokat okozhat, amelyek kiemelt figyelmet, különös bánásmódot igényelhetnek. Az érkező migráns gyerekek fejlettsége a nyelvi és kulturális különbségek miatt nehezen mérhető. A migráns gyermekek kulturális mássága sok olyan helyzetet hoz létre, amelyre az intézmények nem készültek, nem is készülhettek fel. Ilyenek: - A magyar nyelvtudás hiánya a gyermek és a szülők esetében is. - A származási és a befogadó ország oktatási-nevelési rendszerének különbözőségeiből fakadó nehézségek. - A migráns gyermekek magyartól eltérő anyanyelve (pl. vietnami, ukrán, stb.) intézményes fejlesztési lehetőségének hiánya és az ebből fakadó hátrányok kezelése. - A migráció során megélt nehézségek, esetleges traumák, valamint a gyakori környezetváltozás hatásai (pl. hazautazás) és ezek kezelése: Új szociális és nyelvi közegbe való beilleszkedés nehézsége. Baráti, rokoni kapcsolatok megszakadásával járó érzelmi problémák. A saját kultúrájától eltérő szokásokhoz való alkalmazkodás. Mindezek a hatások a gyermeki viselkedésben a következő megjelenési formákban jelentkezhetnek: o o o Szorongás Magatartási problémák (verekedés, elzárkózás, szabályok figyelmen kívül hagyása, stb.) Egyéb tünetek (bepisilés, tic, részleges némaság, gyakori betegség, stb.) Tehát a megjelenő társadalmi és kulturális sokféleség a nevelési és fejlesztési feladatok átgondolását igényli, a helyi pedagógiai programoknak fontos reflektálniuk a gyermekek kulturális és társadalmi hátterére is. AZ INTERKULTURÁLIS PROGRAM BEVEZETÉSÉT TÁMOGATÓ SZAKMAI KÖZEG A migráns gyermekek nevelését támogató pedagógiai program szorosan csatlakozik a TÁMOP B- 11/ számú, Kőbányai befogadó közösségek interkulturális nevelés című pályázati programhoz. A pedagógiai program kidolgozását olyan intézményekben kezdtük el, melyek nagy számú migráns gyermek nevelésével, fejlesztésével foglalkoznak és vezetőik, pedagógusaik, a pedagógiai munkát segítő 67 szakembereik és egyéb munkatársaik innovatív szemléletűek, készek nevelési feladataik, gyakorlatuk újragondolására, és az interkulturális program adaptálására. AZ INTREKULTURÁLIS PEDAGÓGIAI PROGRAM KIALAKÍTÁSÁNAK JOGI ALAPJA Az intrekulturális pedagógiai program kialakításának jogi alapját az oktatási miniszter A külföldi állampolgár gyermekek, tanulók interkulturális pedagógiai rendszer szerinti óvodai nevelése és iskolai nevelése-oktatása irányelvének kiadásáról című, a Magyar Közlöny XLVIII. Évfolyam 24. számában megjelent közleménye jelenti. AZ INTERKULTURÁLIS PEDAGÓGIAI PROGRAM BEVEZETÉSÉNEK CÉLJAI Az interkulturális pedagógiai program kialakításában részt vevő intézmények társadalmi sokféleséghez, és kiemelten a migráns gyermekek befogadásához, neveléséhez kapcsolódó tapasztalatainak rendszerezése és hozzáférhetővé tétele. Hozzájárulás - a társadalmi sokféleség reprezentációival, különösen a migráns gyermekekkel végzett -, nevelőmunkára való tudatos felkészülés intézményspecifikus jellegének, a környezeti igényekre való reflektálás változatos módszertani kultúrájának biztosításához. Az eddig kialakított jó gyakorlatok megerősítése mellett a hiányosságok felismerése és kiküszöbölése, az esetleges téves eljárások korrekciója. 78 INTERKULTURÁLIS PROGRAM AZ ÓVODÁBAN Az óvodai interkulturális program kialakítása során két fókuszból vizsgálódtunk. A program egyrészt reflektál a migráns gyermekek különleges szükségleteire, és ismereteire, másrészt foglalkozik a teljes óvodai közösség számára hasznosítható, a migráns gyermekek és szülők megjelenésével az óvoda kultúráját újraformáló tapasztalatokkal. Az óvodai nevelés magyar nyelvű és a magyar kultúrára épül, de fontos a magyartól eltérő nyelvek és kultúrák megjelenítése is az óvodai nevelőmunka során. Fontos tehát, hogy a nevelőtestületek készüljenek fel a migráns gyermekek nevelésére, ne egyes óvodapedagógusok változásokra való reagálási módja, innovációs hajlama döntse el a befogadás eredményességét. Ugyanakkor hangsúlyozzuk, hogy az óvodapedagógusok előzetes továbbképzése mellett sem elegendő a csoporton belüli differenciált fejlesztés megvalósítása, ha nagy számban érkeznek migráns gyermekek az óvodába. Ilyen helyzetben arányosan növelni szükséges a segítő szakemberek óraszámát, (fejlesztő pedagógus, pszichológus, logopédus), hogy a migránsok beilleszkedésének segítésére, egyéni és mikrocsoportos fejlesztésére legyen elegendő órakeretük. Nagyon jó gyakorlat, hogy a Kőbánya Önkormányzata óvodái számára függetlenített fejlesztő pedagógusokat biztosít, akik munkájukkal hatékonyan támogatják a csoportokban folyó nevelőmunkát. Az interkulturális program megfogalmazásakor óvodai nevelésről három egységben gondolkodunk: 1) Az ismerkedési, beilleszkedési szakasz 2) A nevelés és fejlesztés időszaka 3) A személyiség fejlődésének értékelése AZ ISMERKEDÉSI, BEILLESZKEDÉSI SZAKASZ Az óvoda a másodlagos szocializáció színhelye. Az itt szerzett első élmények hosszútávon befolyásolhatják a gyermekek közösségi kapcsolatait és felnőttek iránti bizalmát, a család és az óvoda interakcióinak minőségét. Ez kiemelten fontossá teszi ezt a nevelési szakaszt. Az egyéni bánásmód és differenciált fejlesztés, adaptiv nevelés alapját képező együttműködő óvoda-család kapcsolatot ebben az időszakban kezdjük el építeni, ezért kiemelten lényeges, hogy a gyermekek (és családjuk) beilleszkedésének támogatása az óvodai nevelési gyakorlat legtudatosabban átgondolt és folyamatosan fejlesztett elemei közé tartozzon. Az óvodába érkezést közvetlenül követő időszakot ismerkedési szakasznak nevezzük, amivel kifejezzük, hogy: Ebben az időszakban nem csak a migráns gyermekek, de szüleik is ismerkednek az óvoda intézményével, és ezen túl feltehetőleg a magyar társadalom számos más intézményével és szabályával. Esetükben tehát nem feltételezhetjük, hogy az általános tudnivalóknak birtokában lennének. 89 A migráns gyermekkel foglalkozó óvodapedagógus nemcsak a gyermeket segíti abban, hogy egyéni tempójában alkalmazkodjon az óvodához, hanem ő maga, és rajta keresztül az intézmény működése is alkalmazkodik a gyermekhez (pl. tudja, ki szereti a reggeli babusgatást, ki akar egyedül megbirkózni a bánatával, ki tekinti őt az elválás fájdalmában átmenetileg ellenségnek, vagy ha szükséges, utazó gyógypedagógust igényel fejlesztéséhez, esetenként felveszi a kapcsolatot tehetséggondozó szakemberrel, stb.). A minél zökkenőmentesebb beilleszkedést, anyától való fokozatos elválást megsegíti az anyás, szülős ismerkedés felkínálása, feltételeinek biztosítása. Az óvodával való ismerkedési szakasz előkészítése, a gyermekek anyás beilleszkedésének felkínálása, a szülőkkel való párbeszéd következetes kezdeményezése az óvoda gyermekközpontú működésének egyik kiemelkedően fontos állomása. Nem elég arra gondolnunk, mi fog történni, amikor új gyermeket fogadunk az óvodában, milyen bevált, jól működő módszereink vannak a családtól való elválás segítésére, a családok bizalmának megnyerésére, hanem például arra is gondolnunk kell, hogy pedagógiai programunkat minél többen megismerjék, elolvassák, minél többet halljanak és olvassanak róla, vagy arra, hogyan fogadjuk az óvodánk iránt érdeklődő, óvodaválasztás előtt álló szülőket, mit jeleznek számunkra a beiratkozási adatok, mit tehetünk óvodánk imázsának javítása, vagy karbantartása érdekében a mindennapokban, vagy konkrétan az ismerkedési szakaszban. Speciális terület a migráns családok, gyermekek fogadása is, amelynek sikerességét nem bízhatjuk egyes pedagógusok attitűdjére, rugalmasságára, szakmai helytállására. Óvodai szinten kidolgozott kiegészítő programra van szükség. AZ ISMERKEDÉSI-BEILLESZKEDÉSI SZAKASZ CSOPORTSZINTŰ ÖNELEMZÉSI/ÖNÉRTÉKELÉSI SZEMPONTJAI Az új szülők hány százaléka élt az anyás beilleszkedés lehetőségével? Szükség van-e ezen a területen hatékonyabb meggyőzésre? Milyen eredményei vannak a két óvónő és a dajka folyamatos jelenlétének az ismerkedési szakasz kritikus időszakában? Mely módszerekkel érünk el leggyakrabban eredményeket az ismerkedési időszakban, melyekkel lehetne gazdagítani programunkat? A vegyes csoportokban sikerül-e figyelembe venni az adódó nevelési helyzetek megoldása során mindhárom korosztály szükségleteit és érdekeit? Homogén csoportban sikerül-e a fokozatosságot érvényesíteni? Milyen tapasztalataink vannak a napi kapcsolattartás módszerének alkalmazásával? A családokkal történő interakciók során kezdettől figyelünk-e a veszélyeztetett, hátrányos helyzetű családok megnyerésére? KIEGÉSZÍTÉS MIGRÁNS GYERMEKEKET RENDSZERESEN FOGADÓ ÓVODÁK SZÁMÁRA Tájékozottak vagyunk-e a migráns gyermek családi hátterét, családban elfoglalt helyét illetően? Érte-e a gyermeket olyan trauma a migráció során, amelynek feldolgozásához pszichológus segítségére van szükség? 910 Sikerült-e megnyernünk a gyermekeket, hogy segítsék migráns társukat, társaikat a nyelvi nehézségek leküzdésében, a számukra idegen környezet megismerésében? AZ ISMERKEDÉSI SZAKASZ ÖSSZEGZŐ ÉRTÉKELÉSÉT SEGÍTŐ SZEMPONTOK A SZEMÉLYI DOSSZIÉKBAN, SZEMÉLYISÉGLAPOKON Az anyától, a családtól való elválás folyamatának jellemzői. A gyermek érzelmi biztonságának alakulása. A gyermek kedvenc játékai, otthonról hozott jellegzetes szokásai. A családdal való együttműködés tapasztalatai (családlátogatás, anamnézis felvétel, anyás beilleszkedés, napi kapcsolattartás stb.) A gyermek személyiségének erősségei, várható társas pozíciói. Beszédének tartalmi, formai jellemzői, kedves mondásai. A fejlődés akadályainak mérlegelése: döntés arról, van-e szükség speciális szakemberek együttműködésének igénylésére, gyermekvédelmi támogatásra (természetesen vannak esetek, amikor előbb döntünk a gyermekvédelmi támogatásról, vagy kezdettől speciális szakemberrel együtt segítjük a beilleszkedést). KIEGÉSZÍTÉS MIGRÁNS GYERMEKEKET RENDSZERESEN FOGADÓ ÓVODÁK SZÁMÁRA: A nyelvi nehézségek ellenére hogyan alakult a család - óvoda kapcsolat? A nyelvi nehézségek és az idegen környezet mennyire befolyásolták a migráns gyermek beilleszkedését? Súlyosbítja-e trauma a gyermek helyzetét? AZ ISMERKEDÉSI SZAKASZT KÖVETŐ SZÜLŐI ÉRTÉKELÉS Az ismerkedési szakasz után tartandó fogadóórákon érdemes interjú kérdésekkel tájékozódnunk arról, hogy az egyes családok/szülők esetében mely módszereink segítették legjobban a beilleszkedést, mely módszereink nem váltak be. Kérdések lehetnek: Olvasta-e az óvoda nevelési programját? Mit hallott, olvasott róla? Milyen élményei vannak a beiratkozásról? Elégséges tájékoztatást kapott-e ahhoz, hogy segíteni tudja gyermekének óvodai beilleszkedését? Hogy érezte magát az első szülői értekezleten? Véleménye szerint a csoportos óvónők/dajka hogyan segítették gyermekének óvodai beilleszkedését? A csoportban együtt töltött első napokban hogyan érezték magukat? Volt-e valami, ami zavarta Önt és/vagy gyermekét az ismerkedési szakaszban? 1011 Véleménye szerint jól érzi-e magát gyermeke az óvodában? Beszél otthon óvodai élményeiről? KIEGÉSZÍTÉS MIGRÁNS GYERMEKEKET RENDSZERESEN FOGADÓ ÓVODÁK SZÁMÁRA: Szükség van-e a migráns szülők számra önálló Szülői Szervezet működtetésére? A BEILLESZKEDÉS, BEFOGADÁS SEGÍTÉSE A beilleszkedés és befogadás folyamatát segíti, ha tudatosan építjük fel ennek folyamatát. Ennek kiváló eszközei lehetnek a következő megoldások: A társadalmi sokféleség iránti pozitív attitűdöket támogató kezdeményezések óvodás gyermekek és szüleik számára, így pl. drámajátékok, tréningfeladatok használata. (Szülők számára szülői értekezleteken használhatjuk pl. a Kompasz kézikönyv és a Képzők könyve gyűjtemény feladatait.) Magyar szülők befogadó készségének, migráns szülők bekapcsolódási készségének javítása, közös programok szervezésével. A szülő számára hozzáférhető nyelven elkészített dokumentációs csomag átadása, amely tartalmazza a házirendet, az óvoda szokásrendjét. - Fontos elem a gyermek jogi képviseletének tisztázása. Mivel kulturálisan eltérő, hogy ki milyen jogokat gyakorolhat, a szülőkkel ismertetni kell a magyar szabályozást, ideértve a dada/bébiszitter korlátozott jogait (nem vehet igénybe orvosi ellátást, nem jogosult a gyermek hiányzásának igazolására, stb.). - A migráns családok gyakran alkalmaznak bébiszittert, akinek feladata az intézmény és a család közti közvetítés is. A szülő-gyermek kapcsolat kultúránként változik, ezért az óvodának is rugalmasabbnak kell lennie a szülőktől elvárt magatartás tekintetében.ugyanakkor kiemelten fontos tisztázni, hogy a bébiszitter/dada nem a gyermek gondviselője, nem jogosult képviseletére. - Fontos tisztázni, hogy kik azok a magyar nyelvet is értő kontakt személyek, akikkel az óvoda felveheti a kapcsolatot szükség esetén. - Kiemelkedő fontosságú a beiratkozáskor a Gyerekvédelmi Törvény alapvető pontjainak tisztázása: pl. a fizikai bántamazás nem megengedett. A fogadásra felkészülés további elemei lehetnek: - Étkezési szokások egyeztetése a konyhai dolgozókkal is. - Öltözködési szokások megismerése és ismertetése a csoporttal. - A származási kultúra egyes elemeinek bevonása az óvodai tevékenységekbe (zene, képek, játékok, stb.). 1112 A NEVELÉS FEJLESZTÉS SZAKASZA ESZKÖZÖK A MIGRÁNS GYERMEKEK KOMPETENCIÁINAK MEGISMERÉSÉHEZ A gyermekek képességeinek megismeréséhez és a fejlesztést igénylő területek azonosításához mindenképpen ajánljuk a jelen dokumentumban szereplő gyermeki megismerési rendszer bemeneti mérésének alkalmazását. A bemeneti felmérés időzítése a nyelvi nehézségek és a beilleszkedés változó időigényessége miatt nem eshet egybe az intézménybe kerüléssel, így türelmi időt javasolunk, amely a beilleszkedésre és a nyelv alapjainak elsajátítására, illetve gyakorlására szolgál. A migráns gyerekek megfigyelését, felmérését egyrészt az érkezés idejéhez, beilleszkedésükhöz, másrészt nyelvi kompetenciáikhoz kell igazítani, ezért a gyermeki fejlődés nyomon követését esetükben egyéni ütemezéssel célszerű végezni. A 3 és 4,5 éves kor között óvodába érkező migráns gyermekek esetében a magyar nyelvi kompetenciákat soron kívül kell vizsgálni az érkezést követően, amikor megnyílik a gyermek, az egyéb szempontú megfigyelés pedig a beilleszkedési szakaszra vonatkozó megfigyelési szempontok alapján történik. 4,5 évesnél idősebben érkező gyerekek magyar nyelvi kompetenciáinak mérése az érkezést követő első lehetséges időpontban történjen. A gyermekek teljeskörű felmérése 5 éves korban történhet, de legkorábban 3 hónappal az érkezés után érdemes elvégezni. A migráns gyermekek fejlődésének megfigyelése, mérése után az egyéni fejlesztési feladatok megtervezésében ugyanúgy, mint a többi gyermek esetében elsősorban a gyermek önmagához mért erősségeinek, illetve tehetségcsírájának további erősítését segítő feladatokra koncentrálunk. Emellett a lemaradások közül kiválasztjuk azt az egy, legfeljebb két tényezőt, ami a gyermek fejlődésének legfőbb akadálya. Ehhez tervezünk feladatokat a csoporton belüli differenciált fejlesztéshez, illetve rögzítjük a speciális szakemberekkel, szülőkkel való együttműködés, munkamegosztás lehetőségeit, kb. féléves időtartamonként (lásd: segédanyagok). A MIGRÁNS GYERMEKEK FEJLESZTÉSÉNEK KIEMELT FONTOSSÁGÚ TERÜLETEI EGYÉNI SZINTEN A motiváció és a kognitív képességek. A migrációs nehézségek, traumák kezelése, a komplex identitásformák kialakításának segítése és a jövőképek gondozása. A magyar nyelvi készségek és a magyar kultúrában honos kommunikációs készségek (metakommunikáció, szokásrendek). Fontos megoldandó feladat a magyar nyelvi készségek fejlesztésére való lehetőség kialakítása, ideértve annak kereteit, financiális hátterét, támogatórendszerét. A nem magyar anyanyelvű gyermekek anyanyelvi fejlődésének, a származási kultúrához való erős kötődésének támogatása. Migráns gyermekek szociális készségeinek 1213 - Magyar kulturához kötődő, kulturálisan elvárt kompetenciák : az óvodai szokás- és szabályrendszer megismerése, a kulturális szokások és szabályok megismerése. MAGYAR NYELVI FEJLESZTÉS ÉS A KULTURÁLIS ISMERETEK BŐVÍTÉSE Feladathelyzetben a magyarul már jól beszélő migráns gyermekek sem mindig értik a nyelvi instrukciókat. Ezért javasoljuk: A migráns gyerekeknek az óvoda nyelvét és szokásrendszerét ismertető egyéni/ mikrocsoportos foglalkozások bevezetését heti 3-5 órában, fejlesztő szakemberekkel Az 5 éves korban alkalmazott képességmérő teszt (MSSST) nyelvi kompetenciákat igénylő részeire felkészítő foglalkozások elérhetővé tételét a migráns gyermekek számára. Magyar, mint idegen nyelv fejlesztési lehetőségének megteremtését, és az ehhez szükséges módszertani ismeretek bővítését/kidolgozását. Nagy segítséget jelenthet a logopédusok bevonása a nyelv tanításába, valamint a magyar nyelvi készségeket fejlesztő segédanyagok használata főként a fejlesztőpedagógusok szakmai tapasztalatára alapozva. A MIGRÁNS GYERMEKEKET IS BEFOGADÓ ÓVODAI CSOPORTOK FEJLESZTÉSÉNEK KIEMELT FONTOSSÁGÚ TERÜLETEI Csoportszinten a migráns gyermekek jelenléte természetes terepet biztosít és kiváló lehetőségeket teremt a más kultúrákkal való ismerkedésre, a nyitott és befogadó attitűd megalapozására, az előíteletesség megelőzésére. Ezt jelentheti a különböző kultúrkörök ünnepeinek megismerését, változatos étkezési, öltözködési, viselkedési szokások megjelenítését, bátorítást az idegen nyelvekkel való ismerkedésre (üdvözlések, udvariassági formulák), stb. Fontos továbbá a magyar nyelvi és a társas kompetenciák, csakúgy mint a migráns gyermekek nyelvi, kulturális ismereteinek átadása a kortársak számára. A KÜLFÖLDI GYEREKEK ANYANYELVÉNEK ÉS KULTÚRÁJÁNAK BEILLESZTÉSE AZ ÓVODA KULTÚRÁJÁBA Migráns hét szervezése: a szülők bevonásával ismerkedés az adott nemzet ünnepeivel, öltözködésével, ételeivel; kiállítás szervezése. A migránsok származási kultúrájához kötődő tárgyak beszerzése és velük kapcsolatos tevékenységkezdeményezések ötleteinek összegyűjtése. Kínai és vietnami ünnepek naptárának elkészítése és használata. Kínai, vietnami dalok tanulása a csoportban, eredeti nyelven (felvétel esetleg szülő segítségével is). Magyar gyermekdalok, mondókák, versek lefordítása a származási nyelvre. A magyartól eltérő étkezési szokások megjelenítése az óvodában. A származási kultúra látható elemeinek megjelenítése, mint viseletek, zene, mozgásformák, játékok, stb. 1314 Magyar VS anyakönyi név: a pedagógus próbálja megtanulni a gyermek a szülők által is használt nevét. A gyermek legyen részese annak a döntési folyamatnak, amelyben kiválasztják, hogyan szólítják őt a közösségben. A gyermek választását és esetleges későbbi, változtatási szándékát a pedagógus tartsa tiszteletben és segítse. 1415 A BEFOGADÓ KÖZÖSSÉG FEJLESZTÉSÉNEK KIEMELT FONTOSSÁGÚ TERÜLETEI A magyar nyelvi készségek fejlesztését motiváló, segítő közeg kialakítása. A nem nyelvi alapú kommunikációs képességek és szociális készségek. Szociális készségek, például: - szülők és pedagógusok érzékenyítése a társadalmi sokféleség, a migráció és annak hatásai iránt, - a kapcsolatteremtő készségek, - a kortársak, szülők és a munkatársak együttműködésre, mentori feladatokra való felkészítése. A migránsok kultúrájánák integrálása az óvoda intézményi kultúrájába és fejlesztő tevékenységeibe. Multikulturális tartalmak integrálása az óvoda szakmai programjába, ideértve a toleranciára-, kooperációra nevelést, a kultúrák és társadalmi viszonyok, szerkezetek sokféleségének megismerését, valamint az emberi, és gyermeki jogokkal kapcsolatos tanulást. AZ ÖNKÉNTES KORTÁRS MENTORPROGRAM KIALAKÍTÁSA Az önkéntes kortárs mentor program a migráns gyermekeket fogadó óvodában úgy működik, mint a vegyes csoportokban az új gyermekek, a kiscsoportosok fogadása. A nagyobbakat előkészítjük arra, hogy mire számíthatnak (reggeli sírás, félénkség stb.) és megkérjük őket, hogy segítsenek a kicsiknek az óvodával való ismerkedésben, a játékok megmutatásában, vagy éppen valamilyen tevékenység elvégzésében. A legtöbb nagycsoportos komolyan veszi a feladatot, és ha odafigyelésüket a kicsikre megerősítjük, a segítőkészség, empátia, a különbözőségek elfogadása kibontakozik a csoportban. Migráns gyermekek esetén a felkészítő beszélgetéseken a nyelvhasználati nehézségekre kell helyeznünk a hangsúlyt, ha a gyermek és családja nem beszél magyarul. Azt is megértik a gyermekek, milyen nehéz a tágabb családtól, nagyszülőktől, barátoktól való elválás, egy másik országban való letelepedés. Ha a csoportban vannak jól szocializált, empatikus nagycsoportosok, elképzelhető, hogy naposi rendszerben, vagy hosszabb távra egyénenként vállalják, hogy segítenek egy-egy más országból érkező gyermeket. Nevelőtestületi döntést érdemes hozni arról, hogy közös támogatásra kérjük a nagyobb gyerekeket a kiscsoportosok befogadásához hasonlóan, vagy egyéni felelősi rendszert alakítunk ki, amelyben a migráns kisgyermek is tudja, ki az ő legfőbb segítője az óvodapedagógusok és a dajka mellett. Az önkéntes kortárs mentor program tehát két változatban működhet az óvodában: Közös segítés rendszeres visszajelzés a pozitív megnyilvánulásokról. Egyéni felelősi rendszer az életkornak megfelelő felnőtti támogatással (milyen helyzetben, mire lehet szükség, mi az ami jól sikerült, mit lehetne még tenni). MIGRÁNS GYERMEKEK SZÜLEINEK BEVONÁSA AZ ÓVODA KÖZÖSSÉGÉBE Két vagy többnyelvű tájékoztató feliratok elkészítése a szülők segítségével. Piktogrammok használata az óvodai tájékozódás elősegítéséhez szülők számára is, valamint a nem-verbális kommunikáció kiterjedt alkalmazása. 1516 A származási nyelven és magyarul is jól beszélő mentor szülő keresése migráns szülők számára. A tolmácsolásra képes szülők bevonása az óvoda életébe, szoros együttműködés kialakítása, esetleg közvetítői szerepkör létrehozása (pl. migráns szülői szervezet, munkaközösség). Ünnepekkel, hagyományokkal, étkezési szokásokkal való ismerkedés szülők bevonásával (pl. kínai újév megünneplése). Magyar nyelvű játszó- és munkadélutánok szülők bevonásával. Korcsolyázás, úszás, óvodai kirándulások szervezésekor gyermekek kísérése, migráns szülők bevonásával. Gyermeknapi rendezvény családi versenyek szervezése migránsokra jellemző kulturális szokásokkal bővítve. Szülői értekezlet/konzultációs alkalmak: - Szülői értekezlet után fontos lehetőséget biztosítani az ott elhangzottak kiscsoportos megvitatására anyanyelven - Amennyiben lehetséges, nagy segítség a tolmács igénybevétele a szülői értekezleten. A tolmácsok az óvodával kapcsolatban álló szülők közül is kikerülhetnek, így alkalmat teremtünk az ismerkedésre és a tapasztalatok megosztására. 1617 A SZEMÉLYISÉG FEJLŐDÉSÉNEK NYOMOKÖVETÉSE, ÉRTÉKELÉSE Az óvodáskorú migráns gyermekek fejlődésének értékeléséhez a kezdeti megfigyelési szempontok és a kompetenciák felméréséhez használt eszközök újbóli felvételét javasoljuk az óvodapedagógus által megfelelőnek tartott időpontban. Javasoljuk az első felvétel és megfigyelés fél évvel későbbi megismétlését, majd évenként két ismételt felmérést. A megfigyelés a csoporton belül, de felmérés a csoporton kívül történik, az erre fordított időkeretet a munkadőből kell kijelölni. A gyermek megfigyelése és felmérése alapján készült értékelést rögzíteni kell a gyermek személyi anyagában, a módszertani segédletben található, a szülőnek szóló tájékoztatással együtt. A GYERMEKI FEJLŐDÉS NYOMON KÖVETÉSÉNEK AJÁNLOTT MÉRFÖLDKÖVEI - AJÁNLÁSOK MIGRÁNS GYERMEKEK NEVELÉSÉVEL FOGLALKOZÓ ÓVODÁK SZÁMÁRA Mérföldkőnek tekintjük azokat a konkrét határidővel, időtartammal megjelölhető pontokat, amikorra minden egyes gyermek személyiségfejlődését elemezni, értékelni, dokumentálni szükséges a törvényi előírásoknak megfelelően, az intézmény által meghatározott módon, a pedagógiai programmal koherens szempontrendszer alapján. A mérföldkövek mentén a nevelőtestület elemezni, értékelni, az óvodavezető pedig ellenőrizni tudja az egyéni bánásmód és differenciált fejlesztés tervezésének, gyakorlatának tudatosságát az egyes csoportok/gyermekek esetében. Az egyéni bánásmód és differenciált fejlesztés mérföldkövei: Az óvodával való ismerkedés, a beilleszkedés szakasza Félévenkénti megfigyelési eredmények a fejlődésről, a fejlesztési eredményekről (saját pedagógiai programhoz illesztett szempontrendszer alapján, a törvényi előírásoknak megfelelő területeken)) Migráns gyermekek esetében szükséges a nyelvi fejlődés mérésére kiegészítés a szokásos szempontrendszerhez A fejlődés áttekintése 5 éves korban Döntés a beiskolázásról 6-7 éves korban Utánkövetés Minden megfigyelés, mérés után, vagyis nevelési évenként minimum 2 alkalommal megtervezzük a csoporton belül végezhető egyéni fejlesztési feladatokat, valamint a speciális szakemberekkel és a szülőkkel való együttműködés, munkamegosztás módját. A mérésekhez ajánlott eszközöket a jelen ajánlás melléklete tartalmazza. 1718 AZ EGYES ÓVODAI SZAKEMBEREK A MIGRÁNSOK JELENLÉTÉHEZ KAPCSOLÓDÓ FELADATAI, INTÉZMÉNYI JÓ GYAKORLATOK FELHASZNÁLÁSÁVAL AZ ÓVÓPEDAGÓGUS FELADATAI Az óvodába belépő gyermekeknél minden esetben megtörténik egy képességszint megismerés, amit az óvodapedagógusok a megfigyelés módszerével végeznek, így nyelvi területen is. Migráns gyermekek esetében a nyelvi kompetenciák azonosítása és azok változásainak nyomon követése különös figyelmet igényel. A hazájukban hosszabb időt töltő gyermekeknél nem ritka, hogy mire visszajönnek, elfelejtik a magyar nyelvet. Ilyenkor a nyelvi felmérést és fejlesztést szinte elölről kell kezdeni. A migráns családok mozgékonyak, sokat, sokszor meghatározatlan időre utaznak. A migráns gyermekkel és a csoportban lévő többi gyermekkel is fel kell dolgozni a nem pontosan tervezett, hosszú távú utazások és az esetleges vissza nem térés problematikáját, akár pszichológusi segítséggel is. Ennek folyamata az alábbi: - Az óvopedagógus észleli a problémát, majd: Ha kizárólag nyelvi problémáról van szó, játékos módszerekkel, gyakori beszélgetés kezdeményezésével, a kortárs kapcsolatok, barátságok támogatásával, a csoport minél több tevékenységébe történő bevonással segíthet. Komolyabb probléma esetén (lassúbb a nyelvelsajátítás, lemaradás tapasztalható másterületeken is, rövid idő áll rendelkezésre iskolakezdésig) a fejlesztő pedagógus segíthet a nyelvi és más kompetenciák fejlesztésében. Ha egyéb pszichés probléma is fennáll, a pszichológus konzultál a szülővel és gyermekkel is (tolmács igénybevétele ajánlott). A konzultáció után speciális pszichológiai foglalkozás a gyermek részére (3-4 alkalom). A FEJLESZTŐ PEDAGÓGUS FELADATAI Ha a migráns gyermeknek feladathelyzetekben akár nyelvi, akár egyéb szocializációs nehézségei vannak, javasolt a feladatok utasításainak megértését segítő foglalkozások tartása, a fejlesztő pedagógus segítségével. A nyelvi képességek erősen befolyásolják az általában 5 éves korban elvégzett képességméréseken elért eredményeket. Ezért, ha a gyermek a képességmérés előtt kb. fél évvel még jelentős nyelvi hátránnyal küzd, javasoljuk a fejlesztő pedagógus bevonását a nyelvi kompetenciák fejlesztésébe. Az öt éves korban végzett MSSST tanulási képességeket előrejelző vizsgálatnál a nyelvi képességek gyengesége megmutatkozik, ilyenkor a magyarul kevéssé beszélő migráns gyermek szintén bekerülhet a fejlesztőpedagógus által végzett képességfejlesztésbe: - A tesztfelvételek nem mindig mutatnak valós képességszintet, mert a nyelvi korlátok gátolják a feladatmegértést, ezért lehet, hogy nem a képesség gyenge, csak nem érti a gyermek a feladatot. Ezért javasolt a tesztek eredményeit az óvópedagógus megfigyelési tapasztalataival összevetni. 1819 A fejlesztőpedagógus sok nyelvelsajátítást segítő játékot alkalmaz, ezek közül többet jól lehet csoportban is használni. Ilyen feladatleírásokat a mellékletben is találhatnak. AZ ÓVODAPSZICHOLÓGUS FELADATAI A pszichológusok a pedagógusoktól érkező jelzések alapján, valamint a csoportokban végzett hospitálások alapján, ha szükséges, célzottan kezdenek el dolgozni migráns gyermekekkel, családokkal. Előforduló problémák: bántalmazás, teljesítményszorongás, mutizmus, viselkedési problémák, stb. A tünetek előfodulási esélye kultúránként, családonként is eltérő lehet. - pl.: tapasztalataink szerint a kínai emberek kevésbé szocializálódtak az érzelmi segítségkérésre, ezért ennek önálló indítványozásra a pedagógusok és a pszichológusok nem számíthatnak. A gyakori utazások, lakóhelyváltások, valamint az egyes kultúrák közötti nagy különbségek, gyors változások miatt kialakuló kultúrsokk is befolyásolhatja a gyermek fejlődését. Ezeket a problémákat ugyancsak a pedagógus észleli, aki ismeri a családok életvitelét is. A pedagógus jelzését követően a pszichológus konzultál a szülővel és a gyermekkel, ha szükséges, tolmács bevonásával. Az adaptáció megkönnyítése érdekében egyéni, vagy csoportos foglalkozásokba vonja be a gyermeket. A migráns gyermekek értelmi képességeinek felméréséhez, amennyiben szükséges, non-verbális teszteket végeztet el a gyermekkel. Rendszeresen konzultál az óvoda fejlesztőpedagógusával az MSSST teszt eredményeiről, ha kell, ő végzi el a mérést. 1920 A MIGRÁNS-BARÁT ÓVODAI NEVELÉS ÉS KÖRNYEZET INTÉZMÉNYI SZINTŰ ÖNÉRTÉKELÉSÉNEK JAVASOLT MEGKÖZELÍTÉSI SZEMPONTJAI (ÖSSZEÁLLÍTOTTA: BARNÁNÉ LIKOVSZKY MÁRTA) Van-e átgondolt tervünk a beiratkozást megelőző időszakban már óvodákat látogató családok tájékoztatására? A beiratkozás előkészítésével sikerül-e hivatalos aktus helyett az első találkozás élményét biztosítanunk akkor is, ha bizonyos időszakokban többen érkeznek egyszerre? Vannak-e ajánlataink a beiratkozástól az óvodába lépésig az ismerkedést elősegítő programokra? Az óvodaválasztóknak készített tájékoztatónk felhívja-e a figyelmet az ismerkedési szakasz megkönnyítését támogató módszereinkre, a családdal való együttműködés fontosságára? A családlátogatás módszere mennyire elfogadott a szülők körében? Alapvető módszernek tekintjük-e a családlátogatást az óvoda-család együttműködésben? Az előkészítő szülői értekezleten foglalkozunk-e programunk bemutatásával, azon belül kiemelten a beilleszkedési szakasz kérdéskörével? Van-e stratégiánk programunk tartalmának folyamatos közvetítésére? Készült-e írásos tájékoztató a szülők számára a fontos információk átadásának megkönnyítésére? Az óvoda gyermekközössége hogyan kapcsolódik be az új gyermekek fogadásába? Milyen tapasztalataink vannak a szülőknek kiadott anamnézis lapok kitöltésével kapcsolatban? Vannak-e tapasztalataink az anamnézis óvodai felvételéről? Vannak-e módszereink a szülők elvárásainak és elégedettségének megismerésére? KIEGÉSZÍTÉS MIGRÁNS GYERMEKEKET RENDSZERESEN FOGADÓ ÓVODÁK SZÁMÁRA: A házirend, a szokás, szabályrendszer és a helyi program rövidített változatának fordítása rendelkezésre áll-e a kérdéses idegen nyelven/ nyelveken? Tudunk-e tolmácsot biztosítani az első szülői értekezletre? Ismerjük-e a migráns gyermekek beilleszkedését segítő mentor programot? Ha igen, milyen tapasztalataink vannak? Elkészültek-e azok a piktogramok, jelzések, amelyek segítik a magyarul nem beszélő szülők, gyermekek tájékozódását az óvodában? Mennyire vagyunk tájékozottak az adott ország kultúrájával, nevelési kultúrájával kapcsolatosan? Van-e tapasztalatunk, segítségünk, hogy támogassuk a migráns gyermek identitásának megőrzését, illetve növeljük csoportunk nyitottságát más kultúrák iránt? 20 Több megjelenítése
FEJLŐDÉSEM LÉPÉSEI MUNKAKÖZÖSSÉG ÉVES TERVE 2013/2014 Bevezetés Munkánk során hangsúlyozottan jelenik meg az egyéni haladási ütemet segítő differenciált egyéni fejlesztés. Óvodába lépéskor az első, legfontosabb Részletesebben Fejlesztőpedagógia alapjai A DIFFERENCIÁLÁS NEVELÉSELMÉLETI KÉRDÉSEI AZ ÓVODÁBAN
Referencia intézmény terület: Komprehenzív elven egység programmal dolgozó intézmény Jó gyakorlat megnevezése: A tanulás ne legyen lecke a gyermeknek, hanem szívdobogtató élmény (József A) A motiváció, Részletesebben MENTOROK. TÁMOP 3.4.1 Szent István Gimnázium
A BEFOGADÓ ÓVODA JÓGYAKORLATA Keresem minden gyermek titkát, és kérdezem: hogyan segíthetnék abban, hogy önmaga lehessen ( Janese Korczak) CSÁMIÓ NAPKÖZI OTTHONOS ÓVODA Óvodánk a Napközi Otthonos Óvoda Részletesebben A tanfelügyelet: a vezető mint pedagógus, a vezető mint vezető ellenőrzése
A tanfelügyelet: a vezető mint pedagógus, a vezető mint vezető ellenőrzése A tanfelügyeleti standardok fajtái 1. Az ellenőrzés területeinek megfelelő A vezető ellenőrzése - értékelése A pedagógusok ellenőrzése Részletesebben Az első osztályosok óralátogatásának előkészítése 2013/2014
INTEGRÁCIÓS PROGRAM Az integrációs program célja: Az óvoda körzetében élő valamennyi 3 éves HHH gyermek beóvodázása. Valamennyi 3 7 éves HHH gyermeknek megfelelő minőségű tudatos nevelő fejlesztő munkával Részletesebben TÁMOP3.1.7-11/2-2011-0401. A ''Babus Jolán Középiskolai Kollégium'' felkészülésének segítése a referencia értékű gyakorlatok átadására
A '''' felkészülésének JÓ GYAKORLAT LEÍRÁSA A '''' felkészülésének AZ INTÉZMÉNY JÓ GYAKORLATÁNAK BEMUTATÁSA Szülőkkel való kapcsolattartás módjai A "Jó gyakorlat" célja (folyamatban és eredményben) A szülőkkel Részletesebben SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY IRÁNTI KÉRELEM. ir.sz. (település) (utca, hsz.) Születési hely:...ir.sz...(település)...(utca, Telefon: Apja neve: E-mail:
A tankerületi szakértői bizottsági tevékenység és a nevelési tanácsadás Kiemelt figyelmet igénylő gyermek, tanuló: - különleges bánásmódot igénylő gyermek, tanuló, - a gyermekek védelméről és a gyámügyi Részletesebben A Nyitnikék Óvoda Munkaterve a 2013/2014. nevelési évre elsősorban a 2011.CXC Nemzeti Köznevelési Törvény és annak módosításaiban meghatározott hatály
Nyitnikék Óvoda 1203 Bp. Kossuth L.u.3. E-mail: nyitnikek@nyitnikek.axelero.net OM azonosító: 034710 PESTERZSÉBETI NYITNIKÉK ÓVODA 2013-2014. ÉVI MUNKATERVE Győrné Varga Kornélia Nyitnikék Óvoda vezetője Részletesebben Német nyelv évfolyam
Német nyelv 4-8. évfolyam 4. évfolyam Éves órakeret 92,5 + 37 Heti óraszám: 2,5 + 1 Témakörök Óraszám Az én világom, bemutatkozás 10 Én és a családom: a család bemutatása 12 Az iskolám: az osztályterem Részletesebben HALLGATÓI ÚTMUTATÓ LEVELEZŐ TAGOZATON. Területi szakmai gyakorlathoz, óvodapedagógia szakon a 2014/2015-ös tanévre
HALLGATÓI ÚTMUTATÓ LEVELEZŐ TAGOZATON Területi szakmai gyakorlathoz, óvodapedagógia szakon a 2014/2015-ös tanévre A Nyugat-magyarországi Egyetem Benedek Elek Pedagógiai Karának BA képzésű tanterve alapján Részletesebben A HHH-s tanulók továbbtanulásra felkészítő programja 2011-2012
Szepte mber A HHH-s tanulók továbbtanulásra felkészítő programja 2011-2012 IPR Első szülői értekezlet: szept.27. : 2011-2012-es tanév programjainak, feladatainak ismertetése. 7.-8. évfolyamon kiemelkedő Részletesebben Az országos pedagógiai-szakmai ellenőrzés, a tanfelügyelet standardjai
Köszöntjük vendégeinket! Tájékoztató az Óvoda-iskola átmenetet segítő program indításáról Mohács, 2013. október 16 TÁMOP 3.1.6-11/2 2011-003 Tanuljunk együtt! - Tanuljunk egymástól! A sajátos nevelési Részletesebben Lurkó iskola előkészítő program-jó gyakorlat
Lurkó iskola előkészítő program-jó gyakorlat Intézmény neve: Fazekas József Általános Iskola, Napközi Otthonos Óvoda és Egységes Óvoda - Bölcsőde Intézmény e-mail címe: fazekasisk@gmail.com Kitöltő neve: Részletesebben Az egyéni fejlesztési tervek és az adminisztráció
Az egyéni fejlesztési tervek és az adminisztráció Hol történik? Ki végzi? Mennyi idıt vesz igénybe? Meddig tart???? Biztos, hogy szükséges, hogy kell? Miért szükséges? Egyéni fejlesztés A gyermekek, tanulók Részletesebben Egyéni projektek a felnőttkori gyógypedagógiai fejlesztésben. Mentálisan akadálymentes közlekedés
Egyéni projektek a felnőttkori gyógypedagógiai fejlesztésben Mentálisan akadálymentes közlekedés A gyógypedagógiai vizsgálatok, megfigyelések célja Az ügyfél megismerése (meglévő képességek, készségek; Részletesebben Iskolapszichológusi feladatkörök és alkalmazási feltételek - a változó törvényi szabályozás tanulságai
A tanulmányi munka értékelése 1.1. Az iskolai beszámoltatás, az ismeretek számonkérésének követelményei és formái A pedagógus a tanuló teljesítményét, előmenetelét tanítási év közben rendszeresen érdemjeggyel Részletesebben Koragyerekkori nevelés, az alapkészségek kifejlesztése
Koragyerekkori nevelés, az alapkészségek kifejlesztése Herczog Mária A Közoktatás megújítása Magyarországon 2007. szeptember 25. Tények és tévhitek Azt, hogy a nép fia vagy, igazolnod, sejh, ma nem azzal Részletesebben Szakmai tevékenységünk az elmúlt egy hónapban feladatellátási területenként
Szakmai munkaközösség munkaterve 2011/2012 1. BEVEZETŐ A 2009.-2010-es nevelési évben a TÁMOP 3.1.4. pályázat keretében egy óvodai csoportban kompetencia alapú óvodai programcsomag került bevezetésre, Részletesebben TÁMOP-3.1.7-11/1-2011-0063
M5004 FELDTOK Felnőttoktatási és képzési tevékenysége során alkotó módon alkalmazza a felnőttek tanulásának lélektani 4 törvényszerűségeit a) a felnőtt tanuló motiválására formális tanulmányai 5 során Részletesebben RIVER projekt. A projekt bemutatása
Sajátos nevelési igény az óvodában Szeretettel köszöntöm a konferencia résztvevőit! dr. Torda Ágnes Baja, 2009. november 4. A hat éves kor alatti gyermekeknek olyan gondozó és nevelőprogramokra van szüksége, Részletesebben 4. (13) bekezdés: A közösségi szolgálat: szociális, környezetvédelmi, a tanuló helyi közösségének javát szolgáló, szervezett keretek között
Közösségi szolgálat Jogszabályi háttér: A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 40 (13) bek., 97 (2.) bek. A Nemzeti alaptanterv kiadásáról bevezetéséről és alkalmazásáról szóló 110/2012. Részletesebben SNI, BTMN tanulók értékelése az együttnevelésben, együttoktatásban. Csibi Enikő 2013.02.04.
SNI, BTMN tanulók értékelése az együttnevelésben, együttoktatásban Csibi Enikő 2013.02.04. Együttnevelés, együttoktatás 1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról bevezetése óta Magyarországon, azaz 10 éve Részletesebben A kompetencia terület neve
Pomáz Város Önkormányzata TÁMOP 3.1.4/08-1-2008-0024 Kompetencia alapú oktatás bevezetése Pomáz Város Önkormányzata nevelési oktatási intézményeiben A kompetencia terület neve SZOCIÁLIS, ÉLETVITELI ÉS Részletesebben INTÉZMÉNYI ÖNÉRTÉKELÉS
KIVONAT Szigethalom Képviselő-testületének 2009. szeptember 24 i ülésének jegyzőkönyvéből HATÁROZAT 298/2009. (IX.24.) Kt. Szigethalom Város Önkormányzat Képviselő-testülete Négyszínvirág Óvoda Intézményi Részletesebben Az új típusú szaktanácsadás
Az új típusú szaktanácsadás Dr. Pompor Zoltán szakmai vezető TÁMOP 3.1.5/12 A TÁMOP 3.1.5/12-ben megvalósuló fejlesztések Az Oktatási Hivatal, az Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft és az Oktatáskutató Részletesebben NAPKÖZIS MUNKAKÖZÖSSÉGI MUNKATERV 2012/2013.
DÉVAVÁNYAI ÁLTALÁNOS MŰVELŐDÉSI KÖZPONT ÓVODAI,BÖLCSŐDEI INTÉZMÉNYEGYSÉG 5510 Dévaványa, Eötvös út 2. Telefon/fax: 06-66/483-149 E-mail: devaovik@gmail.com BÖLCSŐDEI Gyermekvédelmi munkaterv Készítette:Diósné Részletesebben Kompetencia alapú óvodai programcsomag. Projektzáró TÁMOP-3.1.4/08/2-2008-0096 DE OEC Óvoda 2010.06.21.
Kompetencia alapú óvodai programcsomag Projektzáró TÁMOP-3.1.4/08/2-2008-0096 DE OEC Óvoda 2010.06.21. Kompetencia alapú képzés fogalma Kompetencia alapú képzésen az ismereteken alapuló, de a készségek, Részletesebben Az értékelés rendszere
Az értékelés rendszere Terület, szempont Információforrás Indikátorok Súlyozás. Adminisztráció Elvégzi a pedagógiai tevékenységéhez kapcsolódó ügyviteli tevékenységet. Haladási és értékelő napló vezetése; Részletesebben Dolgozat címe: Az integráció feltételeinek megvalósulása, inkluzív nevelés
Projekt előrehaladási jelentés Projektazonosító szám: Pályázat címe: Köznevelés az iskolában Intézmény neve: Jászkarajenői Széchenyi István Általános Iskola OM-azonosító: 032339 Időszak, amire a beszámoló Részletesebben ÓVODAI INTEGRÁCIÓS PROGRAM A halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek fejlődésének elősegítésére
Csillagfürt Óvoda 2040 Budaörs, Ifjúság u.8. ÓVODAI INTEGRÁCIÓS PROGRAM A halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek fejlődésének elősegítésére Bevezető A világ rohanó léptékű fejlődése, változása, globalizálódása Részletesebben A GYERMEK TÁRSAS KÉSZSÉGEINEK FEJLESZTÉSE
Tartalom A KÖNYVRÔL 11 BEVEZETÉS 13 Kommunikációs készségek 14 Társas készségek 14 Fejleszthetôk-e tanítással a kommunikációs és a társas készségek? 15 Miért kell a gyermeknek elsajátítania a kommunikációs Részletesebben A SZÜLŐK, TANULÓK ÉS A PEDAGÓGUSOK EGYÜTTMŰKÖDÉSÉNEK FORMÁI
A SZÜLŐK, TANULÓK ÉS A PEDAGÓGUSOK EGYÜTTMŰKÖDÉSÉNEK FORMÁI 1. A tanulókat az iskola életéről, az iskolai munkatervről, illetve az aktuális feladatokról az iskola igazgatója, a diákönkormányzat felelős Részletesebben TEHETSÉGGONDOZÁSI PROGRAMTERV A NASZÁLY-GALGA TISZKBEN 2010. 2010. február
Didaktika 1. Tanügyi és iskolai szabályozás 2. Tantervtípusok; NAT-ok TANTERV: Az iskolai műveltség foglalata, közvetítő eszköz a kultúra és az iskola, a kultúra képviselői és a tanárok között (. o (Báthory Részletesebben Nyitnikék Óvoda 1203 Bp. Kossuth L.u.3. E-mail: nyitnikek@nyitnikek.axelero.net OM azonosító: 034710 PESTERZSÉBETI NYITNIKÉK ÓVODA 2014-2015. ÉVI MUNKATERVE Győrné Varga Kornélia Nyitnikék Óvoda vezetője Részletesebben HALMOZOTTAN HÁTRÁNYOS HELYZETŰ TANULÓK ARANY JÁNOS KOLLÉGIUMI SZAKISKOLAI PROGRAMJA
HALMOZOTTAN HÁTRÁNYOS HELYZETŰ TANULÓK ARANY JÁNOS KOLLÉGIUMI SZAKISKOLAI PROGRAMJA Bevezető A Halmozottan Hátrányos Helyzetű Tanulók Arany János Kollégiumi - Szakiskolai Programjába (a továbbiakban: AJKSZP) Részletesebben DOBOZI MESEKERT ÓVODA 5624 Doboz, Dobó u. 16. Tel.: 06-66/268-168 E-mail: ovoda@doboz.hu
Tájékoztató a Dobozi Mesekert Óvoda magyar nyelvű cigány kulturális neveléséről Magyar nyelvű cigány kulturális nevelés: A nemzetiségi nevelésnek jelen kell lenni valamennyi olyan óvodában, ahol legalább Részletesebben SZAKMAI ELLENŐRZÉSI RENDSZERE HASONLÍTSA ÖSSZE A SZAKTANÁCSADÁS ÉS A TANFELÜGYELET RENDSZERÉT
Alapelveink Legfontosabb értékünk a GYERMEK A gyermekeink érdeke mindenek felett áll! Gyermekeinket különleges gondozásban, védelemben részesítjük Gyermekeink egyéni készségeinek és képességeinek figyelembevételével Részletesebben Múlt, jelen, jövő. A múltban már ott a jelen és csírázik a jövő. A jelenben még él a múlt és belép a jövő. A jövő gyökere a múltból, jelenből szívja életét. Mácz István Kora gyermekkori tehetséggondozás Részletesebben Fekete István Iskola felkészül a referencia intézményi feladatokra. Továbbképzési emlékeztető:
INTÉZMÉNYI ÖNÉRTÉKELÉS TÁMOP 3.1.8. ISO 9000 FÓRUM XXII. NEMZETI KONFERENCIA Balatonalmádi, 2015. szeptember 17. ISOFÓRUM XXII. NK A MEGÚJULÓ KÖZNEVELÉS ÉRTÉKELÉSI KERETRENDSZERE Minősítés Tanfelügyelet Részletesebben Óvoda-iskola átmenetét segítő program
Óvoda-iskola átmenetét segítő program JÓ GYAKORLATOK ÉLTES EGYMI PÉCS MÁNFAI ZITA gyógypedagógus Az átlagtól eltérő fejlődésmenetű gyermek és az iskolakezdés Segédanyag az óvoda iskola átmenetének megkönnyítése Részletesebben Útmutató. Óvodapedagógia szak, LEVELEZŐ tagozat gyakorlati záróvizsgához
Útmutató Óvodapedagógia szak, LEVELEZŐ tagozat gyakorlati záróvizsgához A Nyugat-magyarországi Egyetem Benedek Elek Pedagógiai Kar tanterve alapján a III. évfolyamos óvodapedagógia szakos levelezős hallgatóknak Részletesebben SAJÓSZENTPÉTERI KÖZPONTI ÁLTALÁNOS ISKOLA. Lévay József Tagiskola
SAJÓSZENTPÉTERI KÖZPONTI ÁLTALÁNOS ISKOLA Lévay József Tagiskola Az Oktatási Hivatal 2010. április 14-én kelt értesítése alapján a 2009. évi országos kompetenciamérés eredményeihez viszonyítva a Lévay Részletesebben --------------------------------------------------------- Óvoda hosszú bélyegzője ÓVODAI CSOPORTNAPLÓ. ---------- csoport részére
--------------------------------------------------------- Óvoda hosszú bélyegzője ÓVODAI CSOPORTNAPLÓ 0kksa09 ---------- csoport részére a 2015/2016-os nevelési évre --------------------------------------------- Részletesebben Különleges gondozást igénylő gyermekek, speciális szükségletek, átalakuló iskolák
Különleges gondozást igénylő gyermekek, speciális szükségletek, átalakuló iskolák Módszertani útmutató az átlagtól eltérő fejlődésmenetű tanulók egyénre szabott fejlesztéséhez Bevezetés Minden gyermeknek Részletesebben 1. sz. melléklet. Orientáló mátrix. a TAMOP 5.1.1.-09/2 kódszámú pályázati útmutatóhoz
Záró kerekasztal- A pályázat tapasztalatai és eredményei 2016. 06. 20. Autizmus-specifikus nevelés és oktatás támogatása V. AUTMENTOR 2015 Együttműködés Mi az, ami képessé tesz bennünket, hogy elérjünk Részletesebben CSECSEMŐ- ÉS KISGYERMEKNEVELŐ ALAPKÉPZÉSI SZAK
CSECSEMŐ- ÉS KISGYERMEKNEVELŐ ALAPKÉPZÉSI SZAK 1. Az alapképzési szak megnevezése: csecsemő- és kisgyermeknevelő (Infant and Early Childhood Education) 2. Az alapképzési szakon szerezhető végzettségi szint Részletesebben Debrecen Huszár Gál Gimnázium, Általános Iskola és Alapfokú Művészetoktatási Intézmény
A PEDAGÓGUS KOMPETENCIÁK 2014. március 3. Pedagógus kompetenciák a 326/2013. (VIII.31.) kormányrendelet szerint A pedagógiai szintleírások Szerkezete: Általános bevezető Az egyes fokozatok általános jellemzése Részletesebben A teljeskörű önértékelés célja
1. Számú Általános Iskola 2440 Százhalombatta, Damjanich út 24. Levélcím: 2440 Százhalombatta, Pf.:23. Telefon/fax:23/354-192, 23/359-845 E-mail: egyesisk@freemail.hu TELJESKÖRŰ INTÉZMÉNYI ÖNÉRTÉKELÉS Részletesebben Bihari Sándorné Pedagógiai intézményértékelési tanácsadó
Bihari Sándorné Pedagógiai intézményértékelési tanácsadó A képzési idő: 2 félév A képző: Kodolányi János Főiskola A szakirányú továbbképzési szakon végzettek ismerik: - a pedagógiai értékelés hazai és Részletesebben Hallgató neve: EHA kódja: Szak: Évfolyam: Munkarend (nappali/levelező):
1 Hallgató neve: EHA kódja: Szak: Évfolyam: Munkarend (nappali/levelező): 2 Kedves Hallgató! Kezében a Csecsemő- és kisgyermeknevelő-gondozó szak hospitálási naplóját tartja, amellyel könnyíteni és rendszerezni Részletesebben Különleges bánásmód a különleges gyerekekkel. Dr. Bakonyi Anna
Különleges bánásmód a különleges gyerekekkel Dr. Bakonyi Anna A környezeti háttér sokfélesége A csoporthoz tartozás összetevői: Szokások Műveltség Kultúra Nyelv Vallás Anyagi helyzet Infrastruktúra Külső-és Részletesebben KOMNUKICIÓS ÉS PR TERV
Kaposi József A szempontok felsorolása a 8/2013. (I. 30.) EMMI rendelet( a tanári felkészítés közös követelményeiről és az egyes tanárszakok képzési és kimeneti követelményeiről) 2. számú mellékletéből Részletesebben A pedagógiai szakmai szolgáltató tanfolyamai 2012/2013 AKKREDITÁLT TANFOLYAMOK
PRIZMA ÁLTALÁNOS ISKOLA ÉS ÓVODA EGYSÉGES GYÓGYPEDAGÓGIAI MÓDSZERTANI INTÉZMÉNY pedagógiai szakmai szolgáltatás OM-038423 1134 Budapest, Váci út 57. : 06-1-3408-980 Fax: 06-13408-980/37 E-mail: prizmaegymi@prizmaegymi.hu Részletesebben A PEDAGÓGIAI MUNKA ELLENŐRZÉSI TERVE IX. X. XI. XII. I. II. III. IV. V. VI. szakmai h.. admin.h.
Kedves Szülők! Az alábbiakban tájékoztatót olvashatnak a 2016. január 1-je után érettségiző középiskolai diákok által kötelezően teljesítendő 50 órás közösségi szolgálattal kapcsolatban. A Köznevelési Részletesebben Tisztelt Intézményvezető! Tisztelettel megkérjük, tegye lehetővé, hogy tanító szakos, levelező tagozatos I. éves hallgatónk
EÖTVÖS LORÁND TUDOMÁNYEGYETEM TANÍTÓ- ÉS ÓVÓKÉPZŐ KAR DÉKÁNHELYETTES 1126 Budapest, Kiss János altb. u. 40. Telefon: 487-81-32 Fax: 487-81-96 http://www.tok.elte.hu Tisztelt Intézményvezető! Tisztelettel Részletesebben A Szervezeti és Működési Szabályzat és a Házirend kiegészítése. A közösségi szolgálat megszervezése intézményünkben
KÖZÖSSÉGI SZOLGÁLAT KEMPELEN FARKAS GIMNÁZIUM AZ ÚJ KÖZNEVELÉSI TÖRVÉNY ELŐÍRÁSA: Azoknak a tanulóknak, akik 2016. január elseje után kezdik meg érettségi vizsgájukat, az érettségi megkezdésének feltétele, Részletesebben Továbbtanulást erősítő kezdeményezések a Keményben TÁMOP 3.3.10.A 12
Gyakornoki felkészítés programja Intézmény: A program érvényessége: Készítette: Jóváhagyta: Bedőné Fatér Tímea mentor Készült a gyakornok pedagógussal egyeztetve.. gyakornok Különleges körülmény, melyhez Részletesebben Hogyan adjuk, és hogyan fogadjuk az önkéntes tevékenységet? Önkéntes motivációk és önkéntes menedzsment elemek. Groska Éva mentor