Transindex - Elfogult lenne a magyarokkal szemben az igazságszolgáltatás?
2018. október 20. szombatVendel
Elfogult lenne a magyarokkal szemben az igazságszolgáltatás?
összeállította: D. ZS. L. és A 2018. július 09. 16:02, utolsó frissítés: 17:02
Horváth Anna pere, Bánffy-erdõk, Batthyaneum, „székely terroristák”. Van összefüggés? Stefano Bottonit, Fancsali Ernõt, Kádár Hunort, Porcsalmi Bálintot és Székely Istvánt kérdeztük.
Beke Istvánt és Szõcs Zoltánt 5-5 év szabadságvesztésre ítélte múlt héten a Legfelsõbb Bíróság, amely potenciális terroristaként kezelte a vádlottakat. Mindez egy olyan kontextusban történt, ahol több erdélyi magyart is – a közvélemény szerint igen csak jogtalanul – sújtottak bírósági ítéletek. Körkérdésünkben arra kerestük az erdélyi magyar közélet aktív résztvevõinek válaszát, hogy mit gondolnak a mostani ítéletrõl, illetve látnak-e összefüggést, rosszhiszemûséget.
1. Hogyan értékeli, van-e arra valamiféle érthetõ/értelmes magyarázat, hogy nemrég a legfelsõbb bíróság megváltoztatta Beke István és Szõcs Zoltán perében az ellenük felhozott vád büntetõjogi besorolását?
2. Lát-e valamilyen feltételezhetõ összefüggést vagy intézményi szándékot az elmúlt idõszakban hozott bírósági döntések sorozatában, amelyek a romániai magyar közösséggel vagy annak valamelyik tagjával kapcsolatosak?
Stefano Bottoni, történész
1. Nem vagyok büntetõjogász, és nem vonható kétségbe a Legfelsõbb Bíróság azon joga sem, hogy megváltoztasson egy korábbi ítéletet. De a nyilvánosságra került lehallgatási jegyzõkönyvek és a sajtóban megjelent egyéb információk alapján nyugodtan kijelenthetõ, hogy az elítéltek nem terrorcselekményre készültek, így különösen érthetetlen az újabb ítélet szigorúsága.
2. Nem kellene - mert bízni kellene az igazságszolgáltatás professzionális mûködésében és politikai pártatlanságában - de sajnos nem tehetek másképp. A romániai igazságszolgáltatást részben a múlt rendszertõl örökölt, részben az utóbbi 10-12 évben kifejlesztett "rendszer" sújtja. Magyar kérdésekben pedig egyértelmû az elmozdulás az etnikai semlegesség elvétõl (sõt nem egy esetben egyfajta preferenciális bánásmódtól, ami fõleg a korrupciós ügyekben volt szembetûnõ) egy rosszindulatú megközelítés felé. Ezt látjuk nem elsõ ízben a restitúciós ügyekben, a köztisztviselõk "levadászásában", Beke Istvánnék esetében pedig az eddig ismeretlen szintû terrorista-váddal. Aki ismeri Székelyföldet, tudja, hogy a fegyveres ellenállásnak és az állami intézmények elkövetett szabotázs-akcióknak nincs hagyománya az utóbbi évszázadban. De félõ, hogy ha a hatalom tovább feszíti a húrt, miközben fokozódik Székelyföld gazdasági lemaradása és társadalmi válsága, egyesek számára vonzóvá válhatnak korábban elképzelhetetlen erõszakos cselekmények. Ezt a súlyos bizalomvesztési spirált azonnal meg kellene állítani. Csakhogy a Centenárium évében nem látom az ehhez szükséges román partnert, miközben a magyar politikai érdekvédelmem is soha nem látott bizalmi válságon megy át.
Fancsali Ernõ, politikus, Erdélyi Magyar Néppárt
Fancsali Ernõ
1. Értelmes magyarázatot nem nagyon látok, azon kívül, hogy ez kezdettõl fogva egy politikai koncepciós per volt, tehát a bizonyítékokból is látható volt, hogy ez az ügy nem vehetõ komolyan, legalábbis annak alapján, ahogyan ezt elõterjesztik. Az illetékes szerveknek ezzel az a céljuk, hogy a magyarokat egységesen diszkreditálják a román közösség elõtt és felmutassák, hogy lám, a székelyeknek is vannak terroristái. Úgy tûnik, hogy a per eddigi fejleményei megnyugtatták a magyar közösséget és most váratlan meglepetésként érte, hogy új bizonyítékok bevonása nélkül megváltoztatták az ítéletet. Öt év, szerintem, nagyon erõs ítélet.
2. Azt hiszem ezek között nagyon sok összefüggés van, és az a közös bennük, hogy elõre megfontoltan hozták a döntéseket és mindenképp az volt a céljuk, hogy a magyar közösséget hátrányosabb helyzetbe hozzák. Továbbá azt is megemlíteném, hogy bizonyára sokszor figyelemelterelés szándékával használják ezeket az ügyeket. Azt is gondolom, hogy ezek az ügyek egyfajta próbatételek, ugyanis a magyar közösség tûrésküszöbét akarják általuk bemérni: mi az az ügy, ami felháborítja a közösséget és mi az ami fölött, bár súlyos ügyrõl van szó, elsiklik a figyelem és a közvélemény. Mindenképp igazságtalan döntéseknek tartom a felsoroltakat [Horváth Anna pere, Beke Istvánék pere, Batthyaneum-ügy, Péter Ferenc megyei tanácselnök megbírságolása], mert nem megalapozottak. És arra a súlyos problémára utalnak, hogy az igazságszolgáltatást ennyire befolyásolhatják politikai vagy akár titkosszolgálati tényezõk.
Kádár Hunor (büntetõjogász, egyetemi adjunktus):
Kádár Hunor
1. A per ismertének hiányában errõl nem kívánok nyilatkozni.
2. Ugyanígy születtek olyan döntések is, amelyek a roma közösség számára is kedvezõtlenek. Nem látom, hogy ezt valaki szándékosan tenné. Például a Batthyaneum ügyében sem lehet kijelenteni, hogy a katolikus egyház számára kedvezõtlen döntés, vagy a magyar közösség elleni irányuló döntés lenne. Illetve, az, hogy ez a döntés kedvezõtlen, valamint mind az egyház, mind a közösség szempontjából veszteség, az tény, de hogy ennek nemzetiségi háttere lenne, azt nem merném kijelenteni. Horváth Anna pere kapcsán is lehetne hasonló összeesküvés-elméleteket gyártani, hogy azért fordul elõ vele, ami, mert magyar politikus lenne. De számtalan román politikus ellen is zajlik büntetõeljárás.
Porcsalmi Bálint, az RMDSZ ügyvezetõ elnöke
1. Elõször is, ezt egy igazságtalan döntésnek tartom. Az ellenük felhozott vádak alaptalanok. Azt is látni kell, hogy a bizonyítékot telefonbeszélgetésekre, illetve eléggé nevetséges fizikai bizonyítékokra alapozták. Az, hogy terrorakciót terveztek, fenntarthatatlan, teljesen alaptalan. Ha megnézzük például az elmúlt hónapokban a médiában megjelent híreket, akkor azt is láthatjuk, hogy Daniel Dragomir, aki volt SRI tisztként többször nyilatkozott errõl az ügyrõl, azt mondta, hogy ez egy kitaláció. Ha politikai szempontból nézzük a dolgot, akkor azt tudom mondani, hogy Romániában is kellett egy terroristaper, és találtak két embert, akiket be tudtak ebbe mártani. Továbbá ezzel az a baj, hogy azt a látszatot kelti, mintha az egész magyar közösség bajkeverõ volna. Igazából, és mi ezt többször mondtuk, kollektív megbélyegzésre használják fel ezt az ügyet.
2. Újabb megnyilvánulását látjuk annak a hosszú trendnek, ami évek óta zajlik: ügyészségi és igazságszolgáltatási eszközökkel próbálják a megszerzett jogainkat korlátozni. Ami a tulajdonjogot, a visszaszolgáltatásokat illeti, ma már nem csak próbálkozásokról beszélünk, hanem konkrét esetekrõl, tényekrõl is, arra vonatkozóan, hogy a tulajdonjogi kérdések rendezésébe beleszóljanak, belenyúljanak. Az egyik ilyen jól ismert ügy a Székely Mikó Kollégium ügye, és most itt van a Batthyaneum is. Évek óta errõl beszélünk: hogy igazságszolgáltatási eszközökkel próbálják egyrészt a jogokat korlátozni, másrészt pedig visszafordítani olyan folyamatokat, amelyek a magyar közösség jogos igényeinek törekszenek eleget tenni.
Székely István, politológus
1. Nekem az a feltételezésem ennek kapcsán, hogy példát kellet statuálni, tulajdonképpen a konkrét ügy egyes részletein túli szempontokat látok érvényesülni a legfelsõbb bíróság a döntésében. Természetesen ez feltételezés. Egyrészt van egy terrorizmussal kapcsolatos általános, fõleg európai tendencia. Ez a mostani, Romániában egy olyan történet, ami beleilleszthetõ ebbe a nagy összeurópai tablóba. Ugyanakkor azt sem zárom ki – anélkül, hogy bizonyítani tudnám – hogy itt a különbözõ intézmények és a SRI közötti protokollum nyilvánosságra hozatala kapcsán a lakosság jelentõs részének a bizalma megrendült az azt aláíró intézményekben. Ez a Beke-ügy magában hordozza annak a lehetõségét, hogy egyféle legitimitást, vagy többletlegitimitást biztosítson az ebben az ügyben érintett szerveknek.
Emlékezzünk vissza, hogy '89 decemberében egy tollvonással megszüntették az összes olyan intézményt, amely az akkori hatalom értelmezése szerint a '89 elõtti elnyomó gépezet része volt. Ilyen szempontból a hírhedt Securitatét is megszüntették. A marosvásárhelyi pogrom kellett ahhoz, hogy a titkosszolgálatokat egy más formában újra életre hívják. Ugyanakkor több olyan román kutató, politológus is van, aki azt mondja, hogy a '89 elõtti állami rangra emelt kisebbségellenességet - ami elsõsorban magyarellenességet jelent - ez az intézmény örökítette át a "89 utáni társadalmi berendezkedés feltételei között. Miért van szükség olyan nagy létszámú munkatárssal és olyan hatalmas költségvetéssel a SRI-re? Azért, hogy megvédjen bennünket a terroristáktól. A per kapcsán a sajtóban is azt látjuk, hogy nem teljesen világos, hogy a terroristákról, vagy általában a magyarokról van szó.
2. Nagyon nehéz konkrétan rámutatni ezekre az összefüggésekre, hiszen különbözõ intézmények hoznak egy irányba mutató döntéseket. Azonban, ha a nagy tablót nézzük és az elmúlt tizenvalahány év történéseit, akkor megfogalmazható az az állítás, hogy minél erõsebb a SRI, az az intézmény, amely '89 utánra átörökítette a magyarellenességet és ennek politikai felhasználását - annál jobban szaporodnak az ilyen típusú döntések.
Ez úgy kezdõdött, hogy a magyar jogköveteléseket elkezdték igazságügyi úton leállítani. Például arról is folyik a vita, hogy a városháza vagy a megyeháza magyar nyelvû felirata helyénvaló-e. Nem politikai úton vitatkoznak errõl, hanem egyszerûen bíróság útján támadják meg ezeket az elképzeléseket. Ezek komoly problémát is okoznak látható módon az RMDSZ-nek, amely az elmúlt évtizedekben megtanulta azt a módszert, amely mentén politikai úton érvényesíteni lehet egy közösségi akaratot. A román politikusok is nagyjából megértették azt, hogy a magyar kisebbség követeléseivel valamilyen szinten foglalkozni kell, és ezekre megoldásokat kell találni. De ugyanakkor azt látom, hogy az RMDSZ is tanácstalan, amikor ezeknek a jogköveteléseknek az elakadása nem politikai úton, hanem az igazságszolgáltatás útján történik. Többek között azért is, mert a független igazságszolgáltatás döntéseit nem, vagy nagyon nehezen lehet politikai úton szóvá tenni. A Nyugat is másként ítéli meg ezt a helyzetet, ha az látszik, hogy független igazságszolgáltatás hoz olyan döntéseket amelyek megakadályozzák az RMDSZ magyar közösség érdekében tett törekvéseit.
Döntött a bíróság: nem adják vissza a Batthyáneumot a katolikus egyháznak
Nemzetközi bíróságokhoz fordulnak Bánffy Dániel örökösei a visszaállamosított erdõk ügyében
Az állam visszavett több mint 9300 hektárnyi erdõt gróf Bánffy Dániel örököseitõl
Öt évre ítélték Beke Istvánt és Szõcs Zoltánt
Nagyon ideje lenne a kormányoknak megkongatni a vészharangot, és konkrét lépéseket tenni végre 155 Minden nap nyomaszt ez a probléma 10 Nem izgat a kérdés, mert úgysem fogom már megélni, mire bekövetkezik a katasztrófa 7 Én mindenesetre nekikezdek építeni egy ûrhajót... 27 Próbálom, amennyire csak tõlem telik, nem szennyezni a környezetet 101 Hát, gyereket már lehet, hogy nem vállalnék 7 Akárcsak Trump, nem hiszek a globális felmelegedésben 39 Semmit, nem is akarok erre gondolni 7 Mit szólhatnék? Túl kicsi vagyok én ehhez 14 Nem értem a kérdést 13
19 perce Három medvét gázolt el a vonat egy Hargita megyei faluban
1 órája Halálra gázolt a vonat egy idõs férfit Kisbácson
2 órája Négy ház égett le Poklostelkén
3 órája Tûz ütött ki egy nagyszebeni hulladéklerakóban