Hasplasztika | Aesthetic plasztikai seb�szet
Navig�ci�: C�mlap » Hasplasztika
Nagym�rt�k� fogy�st, illetve gyakori h�z�s-fogy�st k�vet�en a has b�re nem tudja k�vetni a v�ltoz�sokat, megereszkedhet. Hasonl� probl�m�t okozhat sz�l�st k�vet�en a b�r �sszeh�z�d� k�pess�g�nek, rugalmass�g�nak cs�kken�se is. T�lzott elh�z�sn�l a b�r a vastag zs�rr�teggel egy�tt l�g lefel�. Ezen elv�ltoz�sok oly nagy m�rt�k�ek is lehetnek, hogy a has k�t�nyszer�en lel�g. Ez a k�s�bbiekben sok higi�n�s, eszt�tikai, ak�r mozg�sszervi panasz forr�sa lehet. Sokszor tal�lkozhatunk a has el�redomborod�s�val jelent�sebb h�z�s, �s a b�r megereszked�se n�lk�l is. Ilyenkor a k�t egyenes hasizom elt�volodik egym�st�l, �s az izom-�nk�peny megny�lik. Leggyakrabban sz�l�s(ek) k�vetkezm�nye.
A hasplasztika m�t�t tervez�s�n�l figyelembe kell venni azt, hogy a fenti probl�m�k k�z�l melyik domin�l, illetve mennyire kiterjedt az elv�ltoz�s. Ezekt�l f�gg az elt�vol�tand� b�r-zs�r komplexum nagys�ga, a heg kiterjed�se, elhelyezked�se, illetve az, hogy az izom-�n k�penyt helyre kell-e �ll�tani vagy sem.
Hasplasztika m�t�t
A hasplasztika m�t�t sor�n a k�t cs�p�lap�tot �sszek�t�, a szem�remdomb felett vezetett metsz�sen kereszt�l a b�r-zs�r r�teget a hasfalr�l felprepar�ljuk eg�szen a borda�vekig, �s csaknem a szegycsontig. A k�ld�kgy�r�t k�rbev�gjuk, �s az alapon hagyjuk. A k�ld�k al� es� r�szt elt�vol�tjuk, az als� �s fels� sebsz�leket egyes�tj�k, miut�n a k�ld�knek �j ny�l�st k�pezt�nk, melyen kereszt�lh�zzuk �s csom�s �lt�sekkel r�gz�tj�k. Szilikon cs�veket helyezt�nk be az esetleges v�lad�k elvezet�s�re.
Bizonyos esetekben el�fordulhat, hogy k�zvetlen�l a m�t�tet megel�z�en zs�rsz�v�st is v�gz�nk, hogy a zs�rr�teg vastags�g�t cs�kkents�k, �gy a v�gs� eredm�ny kedvez�bb lehet.
A hasplasztika oper�ci� v�g�n nyom�k�t�st helyez�nk fel, illetve a beteg�gyn�l homokzs�kot tesz�nk a felprepar�lt ter�letre. Ez az ut�v�rz�s lehet�s�g�nek cs�kkent�se �rek�ben, illetve a sebfelsz�n letapad�s�nak el�seg�t�s�re t�rt�nik. Rendelkez�s�nkre �llnak speci�lis, erre a c�lra kifejlesztett �gynevezett kompresszi�s ruh�k is, melyekben zuhanyozni is lehet, ezt k�vet�en hajsz�r�t�val meg lehet sz�r�tani, �gy ak�r 4 h�ten kereszt�l is viselhet�ek megszak�t�s n�lk�l.
A behelyezett cs�veket �ltal�ban a beavatkoz�st k�vet� 2-3. napon t�vol�tjuk el, amikor a rajta kereszt�l t�voz� folyad�k mennyis�ge jelent�s m�rt�kben cs�kkent. A p�ciens ezt k�vet�en mehet haza.	A varratszed�s a 2-3. h�ten t�rt�nik. A kompresszi�s k�t�st, illetve ruh�t 4 h�tig �jjel-nappal kell hordani, tov�bbi 2 h�tig napk�zben, sportol�s alkalm�val azonban a k�s�bbiekben is tan�csos visel�se.
Hasplasztika sz�v�dm�nyek
A sz�v�dm�nyek k�z�l legel�sz�r a v�rz�s jelentkezhet, mely �ltal�ban az els� 24-48 �r�ra jellemz�. A b�r fesz�t�se miatt a kering�st akad�lyozhatja, mely a k�s�bbiekben eml�tett b�relhal�shoz is vezethet.	Gondot okozhat az els� hetekben a fokozott sz�vetnedv- �s nyirok termel�s, melyet esetleg le kell bocs�tani.
A legvesz�lyesebb komplik�ci� azonban a thrombo-emb�lia, mely az �letet is vesz�lyeztetheti. Kiv�lt� oka �ltal�ban a nagy sebfelsz�n, a s�lyfelesleg, a doh�nyz�s, a mozg�shi�ny, a visszeress�g. L�nyege, hogy a kis v�n�kban v�rr�g�k keletkezhetnek, melyek a f� v�n�s kering�sbe ker�lhetnek, amelyb�l a t�d�t ell�t� f� erekbe jutva s�lyos elz�r�d�st okozhatnak.
S�lyos sz�v�dm�ny a b�r �s sz�vetelhal�s is, mely �ltal�ban a v�rkering�s zavara miatt keletkezik. Leggyakrabban a k�ld�k alatti ter�leten keletkezik, p�r n�gyzetcm-nyi, de nagyon s�lyos esetekben ak�r t�bb teny�rnyi is lehet. �ltal�ban spont�n meggy�gyul, a gy�gyul�s azonban h�napokig tarthat, a begy�gyult b�r azonban mind �llag�ban, mind sz�n�ben k�l�nb�zik a k�rnyez� �p b�rt�l.
Az els� hetekben a m�t�t eredm�ny�t �s a p�ciens eg�szs�g�t a gyullad�s lehet�s�ge vesz�lyeztetheti, mely nagyfok� gennyes v�lad�koz�shoz, hasfali t�lyog�regek kialakul�s�hoz vezethet.	A sebgy�gyul�s min�s�ge a hossz� sebvonal miatt jelent�s. Gyakran el�fordulhat a seb kisz�lesed�se, ritk�bban a keloidos elv�ltoz�s. El�rhet�s�gek