Gondolatok betonról, üvegről, fehérről egy családi ház kapcsán
2010. október 26. CEST 16:053 vélemény földrajzi hely: Dunaharaszti [7], Magyarország [7074]építészek, alkotók: Markó Balázs [9]Média Építészeti Díja: MÉD 2011 tervek [78]
Az alábbiakban nem csak egy – Magyarországon ritkaságszámba menő – letisztult, puritán, kiváló minőségben megépült házat ismertetünk, hanem a tervezőnek, Markó Balázsnak az anyagokhoz, koncepcióhoz fűzött gondolatait is.
Az építés az anyaghasználatban megtalált „élvezet”. Ez a gondolat mindarra az ősidőktől jelenlévő emberi tevékenységre vonatkozik, amely az anyagból eszközt, tárgyat, objektív dolgot (építészeti objektumot) teremt. Anyag és technológia szépsége abban rejlik, hogy minden épületnél újra és újra ki kell találni az anyag összeépítésének „mozdulatait”. A legkisebb szerkesztésbeli eltérés már más megoldást eredményez. Ugyanakkor az építés éppen az anyag által válik rítussá. Az anyagot kézbe kell venni, formálni kell, illeszteni, rögzíteni, dolgozni kell vele. Ez munka ősidőktől fogva közösségformáló.
Családi ház Dunaharasztiban - Markó Balázs
Még kitűnőbb anyaggá formálható, ha acéllal vagy elemi szálakkal keverjük össze, ekkor a keresztmetszeti méretei a végletekig csökkenthetők. Tömege biztosíték és egyben védelem, ezzel célját messze túlteljesíti. Nem bírja el a felcicomázott architektúrát, azt természeténél és építéstechnológiájából következően elutasítja. Az egyenes, rendezett vonalakat, felületeket kedveli, viszont nem idegenkedik az ortogonálistól eltérő „mozdulatoktól” sem. Felülete olyan lehet, amilyet az őt fogadó zsaluzat biztosít. Ezzel idézethordozóvá válik, és megőrzi az őt zsaluba fogadó anyag felületi tulajdonságait.
ha mégis burkolják, jól és könnyen „viseli ruháit”.
„A különféle üvegezett szerkezetek a passzív szolár házak fontos szerkezeti elemei. Az üvegfelületekkel határolt belső terek „működése” az ún. „hőcsapda”-elven alapul, melynek lényege, hogy a helyiségbe jutó, s a belső felületeken elnyelődő sugárzás az üvegezésen keresztül – hullámhosszának megváltozása miatt – sugárzás formájában nem tud távozni, így a beltér léghőmérséklete megemelkedik.”6
A passzív szoláris rendszerek7 tudatos alkalmazása nem csak energetikai kérdés, de építésetikai is. A napterekben, „napházban” való gondolkodás ötlete már az ókori görögöknél felmerült. Szókratész tanítványa, Xenophon is említést tesz már arról, hogy a napsugárzás melegét hasznosítani lehet. Mondhatnánk, „nincs új a Nap alatt”. Magyarország, földrajzi helyzeténél fogva, különösen alkalmas a passzív szolárrendszerek kialakítására, a tervezés során, ha lehet, ezt mindig ki kell használni.
Mit jelent a fehér „szín”8 az építészetben?
A Napból jövő színtelen vakító fény bontásából kapjuk a prizmával bontott színeket, ezek, mint tudjuk, fényhullámok, melyek két tartomány közé esnek. Az ún. prizmatikus (ahogyan a laikusok nevezik a szivárvány színei) színek a 400-470 billió rezgésszámú vöröstől a 760-800 billió rezgésszámú ibolya színtartományig terjedően jönnek létre. „A vörös és az ibolya rezgéseinek egymáshoz való viszonya körülbelül 1:2, tehát ugyan az, mint az oktávé”9.
A fehér sokféle, millió színárnyalatban létezik, emellett fontos tulajdonság a textúra12. Minél simább a felület, annál inkább „simul hozzá” a fény. Ez a tulajdonság nem kedvez a felületen jelentkező hibáknak. A fehér, sima felület adja ki legjobban a formákat, a textúra erősödésével a felület belső fény-árnyék játéka felerősödik, és a fehér, sima felület elveszti a formára gyakorolt hatását.
A fehér felületeken a különböző napállások más és más színhatást hoznak létre. Igen látványos, ha a fehér homlokzatot színes fényekkel világítjuk meg, erre az energiatakarékos „led” technológia ad lehetőséget. Az éjszakai fényruhába öltöztetett épület külön esztétikai élményt jelent, ezt röviden „fényművészetnek”13 nevezhetjük. Épületméretektől függetlenül a fényművészettel tovább gazdagítható az építészet eszköztára.
1 A rítus jelentésében hordozza a szakrálist, ugyanakkor a megszabott eljárási rendet is. Az építészetben a rítust a tervezés, a kivitelezés menetére egyaránt használhatjuk.
2 Antropokvalitás – a szociális közegben létező ember értékeinek értékrendje. A környezet és egyén között fennálló viszony minősítése. Kulturáltság, társadalmi érzékenység, érzelmi és értelmi intelligenciafok.
3 Vitruvius: Tíz könyv az építészetről. Második könyv, Hatodik fejezet. Képzőművészeti Kiadó, Budapest. 1988. (57.oldal) - Vitruvius anyagtani leírása a „puteoli földről”.
4 Az üveg eredete a technika történet homályába vész, építészeti alkalmazása ma már szinte korlátlan. Alapalkotó eleme a szilícium (Si), amely az egyik legnagyobb számban előforduló elem a földön. Az üveg alapszerkezete azoknak az új típusú transzparens szerkezeteknek, amelyek passzív rendszerként beépítve javítják az épületek energiafelhasználási értékeit.
5 Csak egy példa kiragadva a sokféle újrafogalmazott üvegfelhasználásból. Az üvegszerkezetek ma az épület energetika terén fejlődnek a legnagyobbat. Éppen az a tulajdonságuk javul, amely eddig korlátozta a felhasználásukat. Létezik, és ipari méretekben gyártják azt az üveget, amely tárolja a hőt, fűt és hűt!
„A kiváló, 0,5 W / m2K U-értéket meg nem haladó hőszigetelésről három hőszigetelő üvegréteg gondoskodik. Az üvegfalak közé épített üvegprizma kifelé veri vissza a 40° feletti beesési szögű, erősen tűző napsugarakat, miközben a téli nap teljes mértékben áthatol az árnyékoláson. A GLASSX®crystal központi eleme a hőtároló modul, amely befogadja a napenergiát, majd tárolja, és késleltetve, kellemes hősugárzásként adja le azt. A tároló változó fázisú (PCM) sóhidrát. A hőtárolást a PCM megolvasztása biztosítja, amelynek lehűlése a tárolt hőenergia leadását eredményezi. A sóhidrátot hermetikusan, az elnyelőképesség javítása érdekében szürkére színezett polikarbonát elemekbe zárják. Az elem beltéri oldalát 6 mm vastag egyrétegű biztonsági üveg biztosítja, amely választható kerámia szitanyomással látható el.” Forrás: www.glassx.ch
6 Dr.Szűcs Miklós: Passzív napenergia hasznosítás. Országépítő folyóirat, Budapest 2000. I-II. Szám (18-20 oldal)
7 Az úgynevezett passzív rendszerek az épület hőháztartásában oly módon vesznek részt, hogy működésüknél segédenergia-bevitelre nincs szükség.
Ilyenek például a napterek, üvegházszerű megoldások, kétrétegű homlokzatszerkezetek, esetleg indirekt nyereségű naptér tömör fallal: Trombe- fal.
8 A fizika értelmezésében a fehér szín nem létezik. „A fizikus az elektromágneses rezgések energiáját vagy a fényt létrehozó fénykorpuszkulák viselkedését, a színjelenségek létrejöttének különféle lehetőségeit, elsősorban a fehér fények a prizmatikus színszalagra való felbontását és az anyagok színét kutatja.” Johannes Itten: A színek művészete. Corvina Kiadó. Budapest. 1970. (15.oldal)
9 Johannes Itten: A színek művészete. Corvina Kiadó. Budapest. 1970. (18.oldal)
10 „Egy épület külső megjelenése számos tényezőtől függ. E tényezők egyike a szín. A szín nem csak az épület ruhája, hanem az architektúra alkotórésze is. Funkció, szerkezet, forma, szín elválaszthatatlan egymástól.”
11 „A magyar táj koloritja is sajátos. Ehhez a magyar ember legjobban fehér házaival tudott alkalmazkodni. (idézzük fel a magyar tájfestők alkotásainak színvilágát is). A fehér szín együtt él a napszakok, évszakok változó színességével, derűsen közvetítve, tükrözve a környezet színváltozásait. Kis területen koncentrált erős – főleg piros – színnel ritmizálta a fehér felületeket (festett oromdísszel, a muskátlik, esetleg piros paprikacsomók és sárga csöves kukoricafüzérek ritmikus sorával stb.) Ez a művészi ökonómia a belső terek színvilágában is érvényesül.”
12 „A textúra finoman strukturált, érzéki ingerként hat, amelyet csupán más érzékletekkel való szerkezeti összhangban lehet felfogni . A gyep, a beton, a fém, a zsákvászon, a selyem, az újság vagy szőrme felületi textúráját, amelyek nagymértékben tapintási érzeteket sugallnak, vizuálisan több érzéklet egyfajta összeolvasásaként észleljük.” Kepes György: A látás nyelve. Gondolat Kiadó. Budapest. 1979. (168.oldal)
13 A fényművészet kifejezést Kósa Zoltán használja „A világítás művészete” című könyvében.
„A fényművészetben ugyanúgy, mint a többi művészeti kategóriában, mindig fellelhető a két nagy formálási törekvés: a felületek nagyvonalú összefogása vagy a kis részletek érdekes, festői hangsúlyozása.”
felelős tervező: Markó Balázs
építész munkatárs: Ungvári Mihály
építészet-belsőépítészet: Újhelyi László
tartószerkezet: Horváth Kund - HMS-Plan Kft.
modell: Vargha Zoltán
fotók: Mizsei Anett, Markó Balázs
betonszerkezet: Látszóbeton Kft.
üvegszerkezetek: Narva Kft.
Yan Gable, 2010.10.26 20:40 CEST
Gratulálok! Ez a ház nagyon szép...
antjano, 2010.10.27 10:09 CEST
Szép "mű-munka"! Gratuláció.
lamby69, 2010.10.27 16:30 CEST
19552 olvasás35528 galéria olvasás3 vélemény