03. Az ellenőrzések csoportosítása - Pénzügy Sziget
03. Az ellenőrzések csoportosítása
A támasztott követelmény alapján
Szabályszerűségi ellenőrzés
Megbízó szerint
Külső ellenőrzés
Az ellenőrzések tartalom szerinti
Pénzügyi-gazdasági ellenőrzés
Az ellenőrzés nagyságrendje szempontjából
Átfogó vizsgálat
Témavizsgálat
Célellenőrzés
Az ellenőrzés időpontja szerint
Egyidejű ellenőrzés
Utólagos ellenőrzés
Az ellenőrzés gyakorisága szerint
Ismétlődő (időszakos)
Egyszeri, esetenkénti
A vizsgálat részletességét tekintve
Mintavételes
Próbaszerű
Alkalmazott módszer alapján
Az ellenőrzések szervezésére való tekintettel
Horizontási ellenőrzés
Vertikális ellenőrzés
Az ellenőrzések sajátos formái
Próbavizsgálat
Az ellenőrzés a vizsgálandó jelenségekhez, folyamatokhoz való viszonyától, tartalmától, bonyolultságától függően sokféle lehet.
Az ellenőrzéseknek különböző fajtái, típusai alakultak ki, együttesen összefüggő rendszert alkotva.
Annak megállapítására szolgál, hogy a vizsgált szervezet vagy szervezeti egység működése, tevékenysége megfelelően szabályozott-e, illetve, hogy a vonatkozó szabályozás érvényre jut-e.
A szabályszerűségi ellenőrzés az ellenőrzés tárgyára vonatkozó szabályok betartásának vizsgálata. (pl. adóellenőrzés, vámellenőrzés)
A teljesítményellenőrzés célja a vizsgált szervezet feladatainak megvalósításához rendelkezésre álló források felhasználását a gazdaságossági, hatékonysági és eredményességi követelmények érvényesítésének összefüggő rendszerében ellenőrizze, minősítse. (pl. anyaggazdálkodás, piackutatás értékelése)
Teljesítményelvárásokat vizsgál: a szervezet által ellátott tevékenységek, programok behatárolt részén a működés, illetve a források felhasználásának gazdaságosságát, hatékonyságát és eredményességét.
Gazdaságosság: egy adott tevékenység megfelelő színvonalon való ellátása mellett felhasznált erőforrások költségének minimalizálása
Hatékonyság: egy adott tevékenység eredményei és az eredmény elérése érdekében felhasznált források közötti kapcsolat
Eredményesség: egy tevékenység tervezett és tényleges eredményének viszonya, azaz a tevékenység céljai megvalósításának mértéke
Belső ellenőrzést az állami vagy társadalmi szervezetek, magánvállalkozók, különböző gazdasági társaságok keretein belül kezdeményezik és végzik. Az ellenőrzést végző személyek az ellenőrzött szerveknél állnak munkaviszonyban. A belső ellenőrzés az adott szervezet érdekeiben folyik, ez különíti el az állami érdekeket megtestesítő külső ellenőrzéstől. (pl. vezetői ellenőrzés, munkafolyamatba épített ellenőrzés)
Külső ellenőrzést valamely külső szerv megbízásából és részére végzik. Az ellenőrzést végző személyek, szervezetek az ellenőrzött szervezettől függetlenek.
A pénzügyi-gazdasági ellenőrzés a gazdálkodó szervezeteknél vizsgálja, hogy a szervek a működésük, az alapfeladataik ellátása érdekében takarékosan, racionálisan, célszerűen ill. eredményt elérve gazdálkodtak-e.
Az ellenőrzések kiterjednek a gazdálkodás hatékonyságára, a munkaerő, a pénzeszközök ésszerű, megfelelő felhasználásának vizsgálatára.
A szakmai ellenőrzések naturális követelményt kérnek számon. (pl. szabványt, minőséget, egészségügyi, tűzvédelmi stb. követelményt)
Egy szervezetre, egy komplett szervezeti egységre vagy tevékenység egészére irányuló ellenőrzés, mely keretében sor kerül a legfontosabb feladatok egymással összefüggő vizsgálatára. Ezeket az ellenőrzéseket képzett szakemberek végzik. Komplex képet nyújtanak a vizsgált szervezetről. (pl. egy gyáregység, egy önálló részleg vizsgálata)
Egy időben több szervezetnél vagy szervezeti egységnél végrehajtott azonos tartalmú ellenőrzés, mely valamely előtérbe kerülő fontos tényhelyzetre irányul. Célja, hogy a vizsgált témában általánosítható következetéseket lehessen levonni, és ennek megfelelő intézkedéseket lehessen tenni. (pl. munkafegyelem ellenőrzése egyszerre több munkahelyen)
Valamely körülhatárolt eseti kérdésre, egy-egy feladatra vagy részterületre irányuló ellenőrzés, amelyet általában egy szervezeti egységnél kell lefolytatni. (pl.egy pénztár ellenőrzése, egy kár okainak vizsgálata)
Az utóellenőrzés az előzőleg végrehajtott ellenőrzés megállapításainak, a hozott intézkedések teljesítésének és azok hatásának vizsgálatát jelenti. (pl. adóellenőrzésnél)
Megelőzi valamilyen esemény megtörténtét, a hozott döntés végrehajtását. Arra irányul, hogy felmérhető legyen a végrehajtás várható hatása, így mód nyílhat még a döntés esetleges pontosítására, felülvizsgálatára, a hibák elkerülésére, megelőzésére. (pl. a ktg.vetés tervezetének felülvizsgálata)
A végrehajtással párhuzamosan történik. Azt szolgálja, hogy folyamatosan feltáruljanak a végrehajtásban tapasztalható akadályok, eltérések, és legyen még idő intézkedni a végrehajtás helyességéről, az ellenőrzött tevékenység, a végrehajtás módosításáról. ( pl. MEO, bérszámfejtés menetközbeni ellenőrzése)
A gazdasági, műszaki cselekmény, művelet, illetve tevékenység bekövetkezése után végzik. Az ellenőrzések döntő többsége az utólagos ellenőrzések közé tartozik (pl. adóellenőrzés, az éves beszámoló ellenőrzése).
A folyamatos, állandó ellenőrzés az egyes műveletek, folyamatok megszakítás nélküli, szakadatlan ellenőrzése. (pl. számla-felülvizsgálat, gyártásközi minőség-ellenőrzés.)
Az időszakos ellenőrzés visszatérő, ismétlődő, azonos vagy hasonló tevékenységek, feladatok végrehajtásának vizsgálata. (pl. napi pénztárellenőrzés)
Az egyszeri, esetenkénti ellenőrzés alkalomszerűen folytatott, konkrét feladat végrehajtásával foglalkozó ellenőrzés. (pl. felújítás végrehajtásának ellenőrzése)
Minden esemény, tárgy, művelet vizsgálandó. Időigényes, ezért fontos ügyleteknél kivételesen alkamazzák. Rendszerint mintavételes vagy próbaszerű ellenőrzést végeznek. (pl. kp állomány ellenőrzése, leltározás)
Valamilyen elv alapján kivesznek az ellenőrizendő sokaságból egy kisebb mennyiséget, részsokaságot és azt tételesen megvizsgálják. (pl. ételminta, anyagminta)
A sokaság egy-egy elemét emelik ki, és azt vizsgálják meg. Ügyelni kell arra, hogy az ellenőrzésbe bevont jelenségek, termékek stb. alapján a vizsgálat eredménye általánosítható legyen, vagyis tükrözze a valóságot. (pl. vámvizsgálat, próbavásárlás)
Találkozó ellenőrzésnek egy bizonylat, okmány adatainak hitelessége és a bizonylatot kibocsátó szervezeteknél található példánya alapján egyeztethető, ellenőrizhető.
Az összefüggésekre alapozott ellenőrzés a különböző bizonylatokon, okmányokon található adatok, információk összehasonlításából, elemző vizsgálatából indul ki. (pl. szakmai képzettség színvonalának és a minőségének az összefüggése)
A horizontális ellenőrzés az azonos szervezetek működését azonos, vagy közel azonos időpontban vizsgálja.
A vertikális ellenőrzés valamely gazdasági folyamatban egymást követő fázisokat ellátó szervezeteket együttesen, vagy közel azonos időpontban vizsgál.
Az elővizsgálat az ellenőrzés előkészítő szakaszában a cél és feladat meghatározása céljából a helyszínen végzett információ- és adatgyűjtés, értékelés.
Az önellenőrzés a munkafolyamatba épített ellenőrzés egyik formája. Jellemzője, hogy a tevékenységet és az ellenőrzést is ugyanaz végzi.
A próbavizsgálat célja az ellenőrzés programjának tesztelése az ellenőrzés előkészítésének időszakában
Kiegészítő vizsgálatra akkor kerül sor, ha az alapellenőrzés megállapításai a vizsgálattal érintett szervezet alapján felülvizsgálatra szorulnak.