Kalligram 2014/4. | Sziveri János Intézet
Kalligram 2014/4.
By viktoria | 2014-05-21
A szám borítója és a főszerkesztő nekrológja a nemrégiben tragikusan elhunyt Borbély Szilárdnak állít emléket, egyszerre tárgyszerűen és személyesen, közös fájdalmunknak is hangot adva.
Ezt regényrészletek követik. Márton László folytatásokban más folyóiratokban is követhető A mi kis köztársaságunk című regénye láthatólag nem távolodik el attól az ironikus történelmi beszédmódtól, amit Márton képvisel.
A prózablokkot Turi Tímea gender gondolkodásra épülő versei követik. A közölt három szöveg gyakran szóba hozza a nők alárendeltségét, kiszolgáltatottságát („A férfi, ő a szellem, mert ő akar, és a nőnek meg úgyis épp elég ideje lesz gondolkodni”).
Halasi Zoltán verseit kiemeli a lap sémájából az oldalakat övező pipacsmező, a versekbe írt határ-metafora, mozgolódás, és a témaként megjelenített veszteség olyan fogalmakra kérdez rá mint haza, Isten, a kultúra összetartó ereje.
A líra, próza, tanulmány és kritika blokkban egyaránt megjelenik a ’80-as években született generáció. Ilyen Szászpataki Róbert novellája is. A Szegény Kács Zoli! a borítón megidézett Borbély Szilárdhoz hasonló nyerseséggel jeleníti meg egy olyan falu közegét, ahol a szexualitás minden érzelemtől, emelkedettségtől mentes, és az egyének egy testi hibájuk alapján is a közösség megvetésére számíthatnak. A profán nyelvezetet megütő szöveg egy groteszk szituációt jelenít meg, melynek tragédiába fordulását egy semleges hangot használó elbeszélő közvetíti.
„Úriember az íróasztalon kívül legyél”, jelenti ki Kőrösi Zoltán a Jászberényi Sándorral folytatott beszélgetésben, azzal a kérdéssel foglalkozva, mennyire lehet az irodalmi alkotásokat valós személyekről mintázni. Tapasztalatai külön érdekessé és hitelessé teszik a fikció és élet viszonyát boncolgató beszélgetést.
A tanulmányok szerzői a mágikus realizmus magyar és orosz hagyományait járják körbe. A Sátántangóban a csapdaalakzat és ezzel együtt a fikció, irodalom, valóság kérdései, valamint a fantasztikus elemek jelenlétének vizsgálata kerül előtérbe, míg a Holt lelkek kapcsán a bahtyini karneválelméletet olvassa össze a szöveggel Kis Gábor.
← Holmi 2014/3. Jelenkor 2014/4. →