„A lemondás gasztronómiája”
Szécsi Noémi – Fehér Béla: Hamisgulyás – Hadikonyha a 20. századi Magyarországon, Helikon Kiadó, Budapest, 2015.
Szécsi Noémi és Fehér Béla párosa a Hamisgulyás című kötetében az első és a második világháborút idézi meg számunkra, a gasztronómiát helyezve a középpontba. Tág értelemben vett gasztronómiáról esik itt szó, hiszen az írások szinte minden, szorosan és kevésbé szorosan kapcsolódó témát körbejártak a feltárás során, a gulyáságyú szavunk eredetétől, egészen a háborús világ női sztárjainak sajtóban megjelenő, főzéssel kapcsolatos szerepléséig.
A vérfarkas – Hajnóczy Péter
Hajnóczy nem tárgyalható a legendája nélkül, sőt, szinte azt lehetne állítani a kitagadott ember legendája mélyebben és erősebben van bennünk, mint az életmű. A deviancia úgy jelenik meg a külső szemlélő számára, mint kiválasztottság. Ez a kiválasztottság, ami terhe és kincse Hajnóczynak. Emiatt hisszük azt, hogy minden hibája ellenére hiteles. A hitelesség az alapvetés, amit nem a mű szentesít, hanem az élet.
A paprika sötétje
Feljegyzések Gál Ferenc Az élet sűrűjében című kötetéhez
Időutazásokra kényszerít egyetlen versben többször is. Így rakódnak egymásra a jelentésrétegek, amelyek sűrű szövetet alkotnak, hogy elbizonytalanítsák a birodalomba belépőket. A szövet, lehet, hogy bozótos. Beleakad az idegen, de sosem szúrja meg. Belegabalyodik, de nem fojtogatja semmi aztán. Csak a metafizikáért kell kinyújtania a kezét, és máris átjut rajta. A megértést ott tudja hagyni az ösztönösért, erre tanítanak ezek a ráolvasások.
Forrásponton
Orcsik Roland: Harmadolás, Kalligram, Budapest, 2015.
„Ne számíts elragadtatásra!” – szól a borítószöveg befejező kitétele, megelőlegezve ezzel a kötet elsőre nyersnek, lecsupaszítottnak és kimértnek ható beszédmódját, melybe mégis lépten-nyomon beszüremkednek az extázis különböző megnyilvánulási formái, pulzáló jelenései. Vibráló tájak, valószerűtlen élőlények tűnnek fel, miközben nagyon is hétköznapi szituációk játszódnak le a kutyasétáltatástól kezdve a vérvételig. Vagyis egyszerre nyílik meg a képzelet és a valóság labirintusa, egymásba játszva a két szféra keresztbe kötött érzékelésmódját
Összehangolt tükröződések
Dragomán György: Oroszlánkórus, Magvető Kiadó, Budapest, 2015.
Dragomán György az emberi működés pontos ismeretében nagyon finom érzékkel ábrázolja azt, ahogyan a szereplők az önmagukkal való belső konfliktusukat egy hozzájuk közel álló személlyel kapcsolatban érzett problémaként vetítik ki. A Festék című novellában egy egykori párról beszélve például így: „Ugyanúgy nézett rám, mint ott a tükörre, és akkor egyszerre mindent megértettem, megértettem, hogy önmagát látja bennem, azt, amitől a legjobban fél, a saját öregségét”
Tüdő, nemi szerv, arc, méltóság
Szvoren Edina: Az ország legjobb hóhéra, Magvető Kiadó, Budapest, 2015.
Szvoren Edina Az ország legjobb hóhéra című kötetében megjelent novelláiban rettenetes világokat ábrázol, és beteg(esen torz) személyiségek közti viszonyokat. Ezek a szövegek nem elborzasztanak, mert ahhoz az olvasónak meg kellene tudnia maradni a saját feltehetően és remélhetően jobb világában.