A Budapesti Értéktőzsde részvényindexe, a BUX 292,61 pontos, 0,88 százalékos emelkedéssel, (tovább)
Kiderült, mikor kezdi az osztalékfizetést a Mol A Mol Nyrt. május 17-én kezdi meg a 2016-os üzleti év után járó osztalék kifizetését, az (tovább)
A Fehér Házból származó információ szerint Donald Trump amerikai elnök be akarja váltani (tovább)
Az állam eddig a szilvásváradi, a fábiánsebestyéni és a Kerepesi úti Nemzeti Lovarda (tovább)
hazádnakrendületlenül:
A baltásgyilkosok jó emberek, akik a hazájukból menekülnek a baltásgyilkosorbán félék elől azok sö...	(2017.04.25. 17:28)
portfolioblogger (1046)
Forrás: eastwest.eu
Az Indexen kiszivárgott dokumentumok alapján 2018-ban hiába lesz 4 százalék feletti gazdasági növekedés és keletkezik 1100 milliárd forinttal több adóbevétel, mint 2017-ben, a magyar államnak mégis össze kell húznia a nadrágszíjat, különben nem fog teljesülni a vállalt 1,8 százalékos hiánycél. Ez azzal magyarázható, hogy kormány bizonyos bevételi forrásokkal kapcsolatban túl optimistán számolt, és egyre több kormányzati intézmény fogalmaz meg még több pénzre igényt. Nem sokkal a dokumentum bemutatása után az Nemzetgazdasági Minisztérium (NGM) kategorikusan cáfolta, hogy kiigazításokra lenne szükség 2018-ban, arra azonban már nem adtak választ, hogy miben is tévedne a sajtó. Nem sokkal ezután pedig egy táblázatot is közölt a sajtó, amelyben 250 milliárd forint többlethiánnyal számolnak 2017-hez képest. Ha lesz is megszorítás jövőre, arról biztosan majd a 2018-as választást követően döntenek, előtte inkább osztogatásra kell felkészülni. tovább »
Bár ma már a hatalmas tiltakozó hullámok hatására senki sem beszél arról, hogy bezárnák a CEU-t, Balog Zoltán (EMMI miniszter) az ügy legelején még egyértelműen kijelentette, hogy: „Nem kell kertelni, nem kell bujkálni, ki kell mondani: ebben a formában nem szeretnénk, ha működne a CEU”. Az sem mellékes, hogy az összes indok, amiért szükségesnek látták ezt a törvénymódosítást véghezvinni, azok egyikére sem lehet mondani, hogy ne lett volna hazugság, vagy ne alapult volna hazug állításon. Ám az egész ügy legnagyobb pikantériája talán mégis az, hogy saját lánya továbbtanulásánál Orbánnak és Ádernek sem jelentett problémát, hogy iskoláik ugyanolyan „csaló” módon működnek, mint a CEU. A kormányrészről elhangzott hanta- és szélkakas-kavalkád a CEU ügyben itt olvasható. tovább »
Az utóbbi hónapokban mind a baloldal, mind pedig a Jobbik olyan javaslatokkal állt elő, amelyek a legvagyonosabb társadalmi rétegeteket adóztatnák meg. A „fizessenek a gazdagok” szlogen nem 2017 politikai terméke, hiszen már a 2010-es kormányváltás előtt is megpróbálkozott a Bajnai-kormány a vagyonadó bevezetésével, ez azonban elvérzett az Alkotmánybíróság előtt. Az adórendszer kialakítása során mindig is az egyik legnagyobb dilemmát az igazságosság kérdése jelentette. Ezt a legtöbb országban progresszív jövedelemadóval és vagyonadóval oldják meg. A politikai pártok között azonban sosem volt egyetértés abban, hogy kiket, és milyen mértékben kell megadóztatni: a balliberális oldalon a szolidaritást tartják fontosnak, míg jobboldalon úgy gondolják, a vagyonosabbak megadóztatása bünteti a tehetséget. Magyarországon 2010 után az adórendszert úgy alakították át, hogy az inkább a vagyonosabbaknak kedvezett, a kieső bevételeket pedig különadók útján próbálta meg kitermelni a kormány. Ezek egy része azonban elvérzett az Európai Bizottság előtt. tovább »