Fegyverek, amelyek annyira brutálisnak bizonyultak, hogy inkább megegyeztek a betiltásukról « Független.hu
« Szennyezett vizű áramlatok érték el az ausztráliai Nagy-korallzátonyt
A nádi farkas vagy aranysakál belakja Magyarországot – de az embereket kerüli »
Katonai célokra való használatukat az előbb említett 1899-es Hágai egyezmény tiltja, rendőri és vadászati célra viszont a mai napig használják.
A napalmot 1942-ben fejlesztették ki a Harvardon, egy különösen éghető vegyületről van szó, ami tovább ég, mint a gázolaj, könnyebb szétszórni és még tapad is. Főleg légibombákban és lángszórókban használták. Bár már a második világháborúban is használták, különösen a vietnami háborúban került reflektorfénybe, amikor összesen 388 000 tonnát szórt az amerikai légierő az ázsiai országra. A gyújtóbombákhoz hasonlóan a napalmot is csak implicit tiltotta be az 1983-as Genfi egyezmény, de számos országnak, például Oroszországnak, az Egyesült Államoknak, Észak-Koreának és Iránnak is nagyobb készletei vannak napalmbombákból.
Vakító lézer
1998-ban lépett érvényben az 1980-as Genfi egyezmény Vakító lézerfegyverekről szóló protokollja, eddig összesen 108 ország írta alá. A tiltás minden olyan lézerfegyvert érint, amely permanensen megvakítja áldozatát, az átmeneti vakságot okozó lézerek legálisak maradtak.
Ilyen fegyvereket sosem használtak élesben, a megállapodást a vöröskereszt úgy kommentálta, hogy ez egy “olyan egyezmény, ami azelőtt tiltott be egy szörnyű fegyvert, mielőtt áldozatok sora bizonyítékot szolgáltatott volna tragikus hatásáról.”
Bár a tömegoszlatáshoz rutinszerűen használják a rendőri szervek számos országban, a nem halálos könnygáz használatát katonai célra az 1980-as Genfi egyezmény szintén tiltja, mivel légzést megnehezítő vegyi fegyvernek számít. A könnygázhoz hasonlóan a paprikaspray harcászati használata is tiltott.
A taposóakna-tiltásként is ismert Ottawai megállapodást 164 ország írta alá,célja, hogy a civilekre is veszélyes, gyalogsági taposóaknák ne tudjanak kárt okozni a lakosságban még évtizedekkel azután is, hogy egy konfliktus miatt elhelyezték őket. Bár ezt az egyezményt nem írta alá sem az Egyesült Államok, sem Kína, sem pedig Oroszország (vagyis a világ három legütőképesebb hadseregével rendelkező országa),
egyes országok viszont már tettek lépéseket annak érdekében, hogy olyan aknákat használjanak, melyek néhány év eltelte után automatikusan hatástalanná válnak.
(Rövidítve, – a teljes cikket elolvashatja az alábbi linken:)
Forrás: https://www.portfolio.hu/gazdasag/10-fegyver-ami-annyira-brutalisnak-bizonyult-hogy-inkabb-betiltottak.314299-3.html
This entry was posted on 2019. február 17. vasárnap - 02:56	and is filed under Egyéb hírek. Címkézve: betiltás, fegyverek, kivételek. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, vagy trackback from your own site.