⭐Hegedűs Laura. Magyarországon
Download "Hegedűs Laura. Magyarországon"
1 Hegedűs Laura A termékmegjelenítés, avagy a product placement szabályozásának egyes kérdései az Európai Unióban és Magyarországon Ha észreveszed, az rossz. Ha viszont nem veszed észre, akkor nem ér semmit. 1 BEVEZETŐ GONDOLATOK Az utóbbi évtizedekben a média és a tömegkommunikáció jelentősége óhatatlanul megnőtt és az emberi élet egyik szerves, központi részévé nőtte ki magát. Maga a szó a latin medium többes száma, mely egyaránt jelenti a tömegkommunikációs eszközöket és az ezeket működtető intézményeket. A médiát szabályozó jogról, mint egységes kódexszerű rendszerről nem beszélhetünk, hiszen a szabályozás tartalmaz alkotmányjogi, büntetőjogi, közigazgatási jogi és polgári jogi szabályokat. A sajtó- és médiajog ún. keresztülfekvő vagy kvázijogág, mert jogilag heterogén, komplex jogterület. Az elmúlt évszázadok során egyre jelentősebb szabályozást nyert az írott sajtó, majd az elektronikus média. Jelen rövid tanulmányban a reklám, és annak az emberre gyakorolt hatásai kerülnek elemzésre, azon belül is egy, a magyarországi szabályozásba frissen implementált intézmény, a termékmegjelenítés vagy más szóval termékelhelyezés angol szóhasználattal élve: product placement áll a középpontban. 1 ERWIN EPHRON product placement paradoxonja - If you notice, it s bad. But if you don t, it s worthless. 992 Míg a beágyazott reklám elsősorban főként a filmek, sorozatok világában kap nagyobb szerepet, manapság már egyáltalán nem meglepő, hogy zeneszámok klipjeiben, regényekben, számítógépes játékokban is tetten érhető. Napjainkban a fogyasztók megszámlálhatatlan mennyiségű reklámnak vannak kitéve, melyet a külföldi szakirodalmak csak adcreep, azaz magyarra fordítva finoman reklám-szemét jelenségnek neveznek. 2 A nézők nem ok nélkül türelmetlenek és irtóznak a reklámoktól, így a hirdetőknek és hirdetéseknek is változniuk kell. Így került előtérbe a termékmegjelenítés. Itt utalnék vissza a mottóul választott idézetre, mely Erwin Ephrontól származik. A termékelhelyezés lényege jól megfogható ebben a mondatban, hiszen nem lehet túl hivalkodó, de az sem jó, ha észrevétlen marad. Fabricius Gábor a Republic of Art ügynökség kreatív igazgatója szellemesen fogalmazza meg a lényeget: Az a jó product placement, amikor úgy érzed, hogy véletlenül van ott, de te néző ügyes voltál, és kiszúrtad, hogy Nokián telefonálnak. 3 A termékmegjelenítés jogrendszerünkben egy rendkívül új intézmény, ezért választottam ezen tanulmány témájául. A téma vizsgálatakor több jelenség is megfigyelhető volt, ezek közül egyik kiemelkedő, hogy véleményem szerint a hirtelen megnőtt figyelemfelhívó figyelmeztetések, miszerint a műsorszám termékmegjelenítést tartalmaz, sokszor ok nélkül történnek, tehát nem valósul meg tényleges product placement. Ez vezetett arra a kérdésre, hogy vajon milyen mértékű jogi szabályozás állhat az ilyen típusú hirdetési formák mögött? Továbbá el szerettem volna határolni a burkolt reklámot, a támogatást és a termékelhelyezést egymástól, mivel úgy érzem, hogy a legtöbb problémát ezek elkülönítése okozhatja, és talán ebből adódóan van a sok felesleges felhívás, ugyanis jobb félni, mint megijedni. Elsőként a termékelhelyezés történetét tárgyalom. A product placement eseteinek tipizálása után a hazai jogi szabályozást mutatom be. Először az Európai Unió követelményeit, irányelveit ismertetem dióhéjban, mivel a magyarországi szabályozás is ebből indul ki. A nor- 2 SAID, ZAHR: Embedded Advertising and the Venture Consumer, in North Carolina Law Review, Vol. 89. Issue 1. (2010), 115. o. 3 PAPP-VÁRY ÁRPÁD: Product placement Reklám a filmekben, számítógépes játékokban és a szórakoztatóipar más területein, 2008, Budapest. 42. o. 1003 matív állami hatalomgyakorláson kívül a társszabályozás rendszerét is megvilágítom. Végezetül elhatárolom a támogatástól és a burkolt reklámtól is ezt az alternatív hirdetési formát. Zárásként a jogösszehasonlítás eredményeként a termékmegjelenítés jogi szabályozására vonatkozó saját nézőpontjaimat, javaslataimat ismertetem. I. PRODUCT PLACEMENT HISTORY, AVAGY A TERMÉKMEGJELENÍTÉS TÖRTÉNETE James Bond, a híres titkos ügynök Aston Martint vezet, Omega karórája van, Ray-Ban napszemüveget visel és Martinit iszik. A termékmegjelenítés hatékonyságát mutatja, hogy szinte mindenki emlékszik rá. A jelenség változatos módokon definiálható. Összefoglaló kategóriaként gyakran beágyazott reklám (embedded advertisment) címszó alatt találkozunk vele a szakirodalomban. Ennek a kifejezésnek azonban két fajtája van; a termékelhelyezés (product placement) és a termék integráció (product integration), melyek különböző reklámozási gyakorlatot takarnak. A termékelhelyezés szűken értelmezve vizuális vagy hangzásbeli utalás egy termékre, márkára szolgáltatásra, míg a termék integráció kimondottan a termék, márka vagy szolgáltatás beleágyazása a médiatartalomba. 4 Míg egyesek szerint a termékmegjelenítés felett könnyen átsiklik az ember, addig az integrációt nehezebb szem elől téveszteni, hiszen nem csupán egy-egy pillanatra tűnik fel. A Writers Guild of America szervezetének elnöke egyszerű hasonlattal különböztette meg a két formát. Szerinte a placement az, amikor csak egyszerűen az asztalra helyeznek egy müzlis dobozt, míg az integration az, amikor a történetben használják, beszélnek róla, hogy mennyire ízletes és erről meggyőzik a szomszédjaikat is. 5 A példa kissé kisarkított, azonban véleményem szerint ez a két kategória nem különül el annyira a mindennapi életben 4 FUJAWA, JENNIFER: FCC's Sponsorship Identification Rules. Ineffective Regulation of Embedded Advertisingin Today's Media, in Federal Communications Law Journal, Vol. 64. Issue 3. (2012), 551. o. 5 SESHADRI, RAGHU: Did You Want Fries with That - The Unanswered Question of Federal Product Placement Regulations, in Vanderbilt Journal of Entertainment and Technology Law, Vol. 9. Issue 2. (2006), 481. o. 1014 és egyaránt használják a product placement szót a beágyazott reklám szinonimájaként. Egyfajta lopakodó reklámként (stealth placement) is emlegetik, több ízben pedig a hibrid reklám kifejezés alá is vonták. Hibrid reklámnak minősül minden olyan fizetett kísérlet, mely hatással van a közönségre és célja a kereskedelmi haszonszerzés. 6 A product placement feltűnésére két főbb elmélet létezik a szakirodalomban. Az első álláspont szerint Stephen Spielberg híres E.T. c. siker filmje hozta meg az áttörést, ahol a Reese s Pieces termék tűnik fel, míg mások az 1800-as évekre teszik a termékelhelyezés születését. Az első termékmegjelenítés azonban a Lumiére fivérekhez köthető, akik lefilmeztek egy nőt Lever Brothers Sunlight szappannal, miközben a ruháit mosta. 7 Véleményem szerint product placement nemcsak a mozifilmekben, vagy egyéb mozgóképekben létezhet, ugyanúgy helyet kaphat más irodalmi vagy művészeti művekben is. Ezt bizonyítja, hogy például Balzac üzletek és termékek neveit tüntette fel műveiben, mellyel felbőszült hitelezőit próbálta kiengesztelni. Az is megfigyelhető, hogy a némafilmek egy részében a jelenetek egy-egy étterem előtt játszódnak, cserébe pedig megvendégelte a stábot a vendéglő. Ez egy ma is létező típusa a termékmegjelenítésnek, melyet majd a későbbi fejezetben ismertetek. A szappanoperák is az elsők között hódoltak be a product placement lehetőségének, a műfaj neve innen is eredeztethető, hiszen több filmben is a korábban már említett Sunlight szappan szerepel. A beágyazott reklám azért is előnyös a műsorszolgáltatók számára, mivel az ellenszolgáltatás értéke segíti a műsorkészítés finanszírozását, így egyértelműen jól jár vele mindkét fél. Azonban egyre inkább megfi- 6 BALASUBRAMANIAN, SIVA K.: Beyond Advertising and Publicity. Hybrid Messages and Public Policy Issues, in Journal of Advertising, Vol 23. Issue 4. (1994), 30. o. 7 WILBUR, KENNETH C. - GOEREE, MICHELLE S. - RIDDER, GEERT: Effect of Advertising and Product Placement on Television Audiences ( ); SYNDER, STEVEN L.: Movies and Product Placement. Is Hollywood Turning Films into Commercial Speech, in University of Illinois Law Review, Vol Issue 1. (1992), o.; NEWELL, JAY - SALMON, CHARLES T.- CHANG, SUSAN: Hidden History of Product Placement, in Journal of Broadcasting & Electronic Media, Vol. 50. Issue 4. (2006), 579. o. 1025 gyelhető, hogy az irányítást a hirdetők veszik át, hiszen, ha érdeklődést mutatnak egy műsor felé, annak sokkal nagyobb az esélye, hogy eljut a sugárzásig, és esetleg hosszabb időtartamon keresztül látható. A film vagy sorozat készítői sok esetben egyáltalán nem garantálják a termékelhelyezést, hiszen a műsor alakulása, vágása során nem biztos, hogy a végső változatba kerül az adott termék. Valójában a termékmegjelenítések egyharmada mely már tárgyalási szakban van nem is valósul meg. 8 II. A PRODUCT PLACEMENT TÍPUSAI 9 A termékelhelyezés csoportosítása több szempont alapján is történhet. Most két fő típust vázolok fel. II.1. Hatás és cselekményorientált tipizálás Az első az érzékszervekre való hatás és cselekménybe integrálódás alapján különbözteti meg a product placement típusait: II.1.1. Auditive placement Különböző verbális, zenés módon való utalás a termékre, legyen az direkt vagy indirekt. Rendkívül figyelemfelkeltő, ez tagadhatatlan, azonban óvatosan kell bánni vele, hiszen ahogy a cikk mottója is mutatja, rossz, ha észreveszik, ez alatt pedig a túl direkt utalást értem. Ilyenre jó példa a 10 dolog, amit utálok benned c. film egyik mondata, miszerint I like my shoes, but I love my Prada ( Szeretem a cipőimet, de a Pradámat imádom. ) A veszélyesség ellenére megfigyelhető, hogy a magyar filmek gyakran alkalmazzák ezt a típust. 8 DEESE, PAMELA - MYRON, JENNIFER: Trademark Licensing, in Licensing Journal, Vol. 25. Issue 8. (2005), 26. o. 9 BALOGH L. DÁNIEL: A product placement és tervezése, in Marketing & Menedzsment 2006/5-6. szám o. 1036 II.1.2. Visual placement A nevében is szerepel a típus lényege, amely nem más, mint a termékek vizuális szerepeltetése. Két formája lehet, az aktív és a passzív termékelhelyezés. Az előbbi lényege, hogy a szereplők használják a terméket. Ilyenre jó példa, hogy a Knight Rider c. filmben Kitt, az autó egy Pontiac Trans Am. A passzív mód legelterjedtebb formája a dekoráció. Az utóbbi is két alkategóriára bontható. Az első a background placement, a nevéből adódóan a háttérben szereplő termékeket jelenti, melyek nem hangsúlyosak, így felfedezni is nehezebb őket. A másik alcsoport pedig a wardrobe placement, amikor a színészek ruháit, kiegészítőit biztosítják a nagyobb cégek. Ezek rendkívül elterjedtek nemcsak a filmek, hanem a zenei klipek, szórakoztató műsorok, sportműsorok terén is. Külön kategóriaként szokták emlegetni a márkaelhelyezést (brand placement), amikor nem a konkrét termék, csak annak a reklámja tűnik fel a filmekben. II.1.3. Audiovisual placement Az audiovizuális termékelhelyezés lényege, hogy egyszerre történik a márkanév elhangzása, és a termék megjelenése is. Nagyon kockázatos, hiszen úgy kell megoldani, hogy ne legyen túl reklámos, amelyet a nézők taszítónak éreznének. A leggyakoribb megoldás a Picture-In-Picture placement, amely egy filmbe ágyazott reklámot takar, amit a szereplők aktívan vagy passzívan néznek meg. Ezt a fajta megoldást advertising placementnek is nevezik. 10 Ilyen példa a Mi kell a nőnek? c. film is, amikor a szereplők egy Nike reklámon dolgoznak. Utóbbi példám azonban beleillik a következő kategóriába is. II.1.4. Creative vagy plot placement A termék vagy szolgáltatás a cselekmény szerves része, nem pedig öncélú. Rendkívül sok munkát igényel a stúdió és a termék készítői, vagy szolgáltatói között, hiszen az igények egyeztetése, a szervezés és a tárgyalás időigényes. Mindenki által ismert példa lehet Az istenek a fejükre estek című film, ahol a cselekmény a történet elején egy üres 10 PAPP-VÁRY: i. m. 26. o. 1047 Coca-Colás üveg miatt indul be, illetve a Számkivetett -ben megjelenő Fedex csomag szállítása és a Wilson márkájú röplabda. II.1.5. On-set placement A kreatív termékelhelyezéssel ellentétben, a cselekmény szempontjából irreleváns megjelenítésre használják ezt a típust. Általában rövid jelenetek, kis felismerhetőségi lehetőséggel. Ide tartozik a Prop (Usage, Hands-on) placement is, melynél a színésznek használnia kell az adott terméket. II.2. Érték-ellenérték alapú tipizálás A második csoportosítási szempont, a pénzmozgás alapján kategorizál, és a fizetési konstrukciót veszi alapul: II.2.1. Barter placement Ennek a típusnak a lényege, hogy a filmben szerepeltett terméket, vagy szolgáltatást a gyártó részben vagy egészben a film előállítójának rendelkezésére bocsátja, egyfajta kompenzációként. Ilyen eset, hogy autót jelenítenek meg, ha cserébe a stáb szállítását a gyártó átvállalja. Ez a leggyakoribb konstrukció, ahol konkrét pénzmozgás nincs. A PQ Média 2004-es adatai szerint ez 64%-ot tesz ki. 11 II.2.2. Crosspromotion A filmstúdiók fő érdeke a siker, ezért szívesebben használnak ilyen ügyleteket. A keresztpromóciók lényege, hogy a film előállítója és a termék gyártója egymást kölcsönösen reklámozzák. A film jeleneteit, szereplőit a reklámozók felhasználhatják, amely a reklámblokk és filmblokk egyesülését, a határok elmosását eredményezi. 12 Egy rendkívül népszerű példával támasztanám alá, ez pedig nem más, mint a James Bond filmek főszereplője, aki egyaránt szerepel autóreklámokban, karóra promóciókban. 11 PAPP-VÁRY: i. m. 28. o. 12 Uo. 1058 II.2.3. Paid placement A legritkább típusú termékelhelyezés a fizetett konstrukció. Az ellenérték a pénz, és tárgyalásos úton egyezik meg a két fél, a számlázás általában másodperc alapon történik. A sorozatoknál nagyobb népszerűségnek örvend, mint a filmek körében. II.2.4. Free placement Nem túl gyakori a szabad vagy spontán termékelhelyezés, mely szívességi alapon működik. Lényegében kis értékek esetében alkalmazzák ezt a típust. II.2.5. Corporate placement Különálló kategóriaként ismertetem ezt a típust, amelyen belül több alkategóriát különböztetnek meg: Generic placement általános értelemben használatos, nem konkrét termék megjelenítéséről van szó, csupán utalásokról. Csekély mértékben zavaró és tudat alatt tanít. Idea & Image placement a figyelem olyan általánosan ismert társadalmi témákra terelődik, mint a környezetvédelem vagy az AIDS. Ezt mutatja például az NBC közreműködésével egy amerikai krimisorozatba beépített roncsprémium, mely a régi autók lecserélését szorgalmazza környezettudatosabb darabokra. 13 Location placement helyszínek, turisztikai pontok népszerűsítése céljából használatos eszköz. Service placement valamilyen tevékenység, magatartás népszerűsítése, például a szélessávú internet előnyeinek bemutatása. Information placement az előbbi kategóriánál konkrétabb, megfoghatóbb tulajdonságok is elhangzanak. Ilyen a pinot noir szó a Kerülőutak c. filmben, mely nem egy konkrét borfajtára utal, hanem egy típust népszerűsít. 13 N. N.: Burjánzó reklám: a termékmegjelenítés: véd- és mozijegy, in HVG 32. évf. 18. sz o. 1069 Innovation placement egy abszolút új találmány piacra történő bevezetése egybe esik a film levetítésével. Ha ezt a gyártók jól ki tudják használni, az jó hatással lehet a bevételre, azonban az összeegyeztetés nem mindig jár sikerrel. Negative placement beszélhetünk természetesen negatív termékelhelyezésről, amikor a termék környezete, szereplési kontextusa rossz fényt vet a gyártóra és termékére. Historic placement egyes termékek korhű ábrázolását foglalja magában ez a típus. Virtual placement utólagos digitális technológiának köszönhető, filmbe retusálást takar a kifejezés. In-commercial placement tévészpotokban elhelyezett termékmegjelenítés annak érdekében, hogy a hatások egymást erősítsék. Jó példa erre a K&H bank reklámjában az új Minivel rendelkező szorgos hangya, aki a megtakarításainak köszönhetően rendelkezik az autóval. Product replacement ebben az esetben külön emberek külön csoportja is foglalkozhat azzal, hogy figyelje a film alakulását és kiszűrje azokat a termékelhelyezéseket, melyek feleslegesek, vagy épp konkurens érdekűek. Real-Life product placement mindennapi helyzeteket idéző szituációkkal próbálják közelebb hozni a termékeket az emberekhez. Ilyen például a hírességek autóhasználata. A könnyebb kiigazodás, illetve átláthatóság érdekében a következő ábrákban foglalom össze a termékelhelyezés típusait: 10710 Érzékszervek és integráció Auditive Visual Audiovisual Creative (Plot) On-set Background Wardrobe Brand Picture-In- Picture Prop Fizetési konstrukció Barter Paid Cross promotion Free Corporate 1. ábra. A termékelhelyezés típusainak osztályozása. A szerző saját szerkesztése. III. TERMÉKMEGJELENÍTÉS AZ EURÓPAI UNIÓ JOGÁBAN Az Európai Unió sokáig olyan politikát folytatott, melyben a médiaszabályozás rendezését egyértelműen a nemzeti jogra bízta, csupán általános irányt szabott meg. Azonban a fejlődés során jelentős változások játszódtak le. Összességében megállapítható, hogy az uniós szabályozás jelenleg egy egyensúlyozó norma, mely szabad kezet enged az államoknak, csupán egy keret átvételére kötelez. Egyfajta semlegességet is mutat, mivel a szabályok megfogalmazásánál figyelembe vették a hirdetőket, műsorkészítőket, a médiavállalatokat is Semlegességről ld. bővebben PILA, JOSHUA: Product Placement Regulation, in Convergence, Vol. 3. (2007), 60. o. 10811 III.1. Television without Frontiers A Tanács 1989 októberében fogadta el a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK irányelvet, amelyet a szakzsargonban TVwF irányelvnek is neveznek. Az irányelv alapján tilos az a fajta reklám a burkolt reklám ahol egy-egy termék vagy szolgáltatás képének, feliratának, márkájának megjelenítése történik reklámozás céljából, és ez félrevezetheti a nézőt. Az Európai Bizottság ezen irányelv megreformálására 2005 decemberében adta be a javaslatot, 2007 februárjára a Tanács is elfogadta és módosította a 2007/65/EK a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek öszszehangolásáról szóló irányelv keretében, mely először engedélyezte a termékmegjelenítést és több szempontból is az enyhítés felé haladt a korábbi szabályozással szemben. 15 III.2 Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv 16 A május 5-én hatályba lépő uniós jogforrás hatályon kívül helyezte a 89/552/EGK irányelvet. A szolgáltatások szabadságának korlátozhatóságán és a kiskorúak védelmén kívül kiterjed a termékmegjelenítésre is. Az irányelv definíci- 15 Ld. bővebben KOLTAY ANDRÁS: Reklámjog és szólásszabadság, in Médiakutató Jog rovat tavasz. 03_reklamjog_es_szolasszabadsag ( ). 16 Vö. ANGELOPOULOS, CHRISTINA: Product Placement in European Audiovisual Productions, in Amsterdam Law School Research Paper No , o. ill o.; DRESDEN, BRINSLEY: Turning commercial realities into fiction, in Managing Intellectual Property, Vol. No Issue 166. (2007), 25. o.; COSSON, CHUCK -. MAR, ANDREW M: EC, Product Placement and the Web, in Communications Lawyer, Vol. 24. No. 4. (2007), 16. o. és 21. o.; LEE, SANDRA: Product Placement in the United States. A Revolutionin Need of Regulation, in Cardozo Arts & Entertainment Law Journal, Vol. 26. Issue 1. (2008), o. 10912 ója alapján a termékmegjelenítés audiovizuális kereskedelmi közlemény, valamely termék, szolgáltatás, vagy ezek védjegyének megjelenítése egy műsorszámban, fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében. 17 A burkolt kereskedelmi közlemény negatív hatással van a fogyasztókra, viszont a termékmegjelenítés megfelelő tájékoztatás mellett nem minősül ilyennek. 18 A jogszabály 11. cikke bontja ki részletesen, hogy mikor alkalmazható termékelhelyezés, amennyiben az adott tagállam nem hajt végre változtatást egyéb változtatásokat a lehetőségekben. IV. JOGRENDSZERI INTEGRÁLÓDÁS MAGYARORSZÁGON Ahogy már fentebb is említettem, a product placement, azaz a termékmegjelenítés csupán 2010 óta szerves része a magyar médiaszabályozásnak. A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló évi CLXXXV. törvény a (továbbiakban: Mttv.) nevesíti és szabályozza részletesen ezt a jogrendszerünkben újnak számító intézményt. Az európai szabályozással nem volt összhangban a magyarországi kontroll, hiszen bár a fikciós műsorokban illetve független gyártású alkotásoknál, pl. mozifilmekben megengedett volt ez a fajta reklám, azonban más műsoroknál a burkolt reklám kategória alapján a korábbi médiatörvény szankcionálta. A rádiózásról és televíziózásról szóló évi I. törvény világosan kifejezte, hogy burkolt, illetve tudatosan nem észlelhető reklám nem közölhető. 19 A teljes tiltás kissé kaotikus állapotot eredményezett, így az akkori ORTT 258/1997. (XI. 5.) számú határozatában engedte meg a korábban említett esetkörben a termékmegjelenítés használatát. 20 Egy felmérés alapján 86 hirdető cég több mint 30%-a 17 Az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelve (91) bek. 18 Az Európai Parlament és a Tanács 2010/13/EU irányelve (81) és (90) bek., ill. 1. cikk m) bek évi I. törvény 10. (5) bek. 20 ORTT 258/1997. (XI. 5.) számú határozata 2. a) pont: Termékelhelyezés csak fikciós műfajokban, pénzmozgás nélkül az életszerűség mértékéig fogadható el. 11013 rendelt termékmegjelenítést még a szabályozás előtt, és ebből 70% tisztában is volt a jogi kockázattal. 21 Az új szabályozás a 2010/13/EU irányelv alapul vételével többek között meghonosította a termékelhelyezés legális lehetőségét, megkönynyítve ezzel a médiaszolgáltatók munkáját és teret engedve a reklám e formájának, mely az Egyesült Államokban már régi intézménynek számít. A reform összhangba hozta az európai jogalkotást és a hazai szabályokat. A piaci szereplők elégedettek, mivel széles mozgásteret adtak főként a finanszírozási források tekintetében, így például a támogatási szabályok ésszerűbbek lettek és a termékelhelyezés lehetővé vált. A szabályozásban rejlő lényeges kockázat ugyanakkor, hogy az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv egyes rendelkezéseit az irányelv által nem szabályozott nyomtatott és online médiatartalmakra is kiterjeszti, ami különösen a szponzorálással kapcsolatban érintheti érzékenyen a piaci gyakorlatot. 22 A két, országos kereskedelmi tévé vezérigazgatója is pozitívan nyilatkozott az új szabályozásról. A döntéseket fontos volt meghozni annak érdekében is, hogy ne veszítsük el ezeket a műsorszolgáltatókat, hiszen ha az egyik távozna, egyensúlytalanság állna be, ha azonban mindkettő, akkor a magyar médiapiac gyakorlatilag megszűnne. 23 Ahogy már a többször említettem a digitális felvevők terjedése ösztönözte a fejlődést. Ennek elkerülése érdekében a Philips Electronics egy olyan találmányra akart szabadalmi oltalmat 21 A pontos diagramot lásd N. N.: Látja? Nem látja? Na látja!: Tabutéma a product placement, in Kreatív: marketing kommunikációs szaklap, 2003/3. szám 19. o. 22 POLYÁK GÁBOR: A médiapiac szabályozása az új médiatörvényben, in Médiakutató Jog rovat, 2011 tavasz _mediapiac_szabalyozasai/01.html?q=term%c3%a9kelhelyez%c3%a9s#term %C3%A9kelhelyez%C3%A9s ( ). 23 LAMPÉ ÁGNES: Médiaszabályozás: pró és kontra Simon Éva, Széky János, Hanák András, Polyák Gábor, Koltay András, Nyakas Levente és Lapsánszky András a 2010 es médiatörvény csomagról, in Médiakutató Jog rovat, 2011 tél. %C3%A9kelhelyez%C3%A9s#term%C3%A9kelhelyez%C3%A9s ( ) 11114 kapni, amely alapján a nézők örömére a reklámokat nem lehet átkapcsolni vagy áttekerni. A sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló évi CIV. törvény (továbbiakban: Smtv.) a termékmegjelenítést csak az értelmező rendelkezések körében említi, a kereskedelmi közlemény részeként, mely megegyezik a fent említett irányelv definíciójával. Az Mttv. azonban alaposan leírja az ide tartozó kritériumokat, mely külön cím alatt kap helyet a nyomán. IV.1. Érintett műsortípusok és kritériumok A termékmegjelenítés alapvetően tilos, kivételt képez ez alól a filmszínházba szánt filmalkotás, médiaszolgáltatás során közzétett filmalkotás 24 és filmsorozat, sportműsor 25 és szórakoztató műsor. Ezektől eltérően csak abban az esetben tehető közzé, ha a szolgáltató az áru vagy szolgáltatás megjelenítéséért semmilyen anyagi juttatást nem kér, illetve a terméket ingyenesen rendelkezésre bocsátja. Ilyen műsorszámok lehetnek a kifejezetten a 14 éven aluliak számára sugárzott adások. Megfigyelhető, hogy az Mttv. a szórakoztató műsor fogalmát nem határozza meg, véleményem szerint a műsorok sokszínűsége miatt rendkívül nehéz lenne egy zárt kategóriát létrehozni. A műsorok tartalma nem befolyásolható olyan módon, hogy a médiaszolgáltató felelősségére és a szolgáltató függetlenségére hatást gyakoroljon, nem kaphat indokolatlanul nagy hangsúlyt, mely a tartalomból nem következne, továbbá nem hívhat fel közvetlenül az áru vagy szolgáltatás megszerzésére. Az indokolatlanul nagy hangsúly kategóriáját sem fejti ki pontosan a törvény, mely egyrészről nehézkes is, másrészről viszont nagy teret enged a szubjektív mérlegelésnek. Ez alapján a burkolt reklám, ill. kereskedelmi közlemény kategóriája között rendkívül vékony a határ, melynek meghúzása komplikált feladat. Ezek kapcsola- 24 Filmalkotás különösen a játékfilm, a televíziós film, a televíziós filmsorozat, az animációs film és a dokumentumfilm. (Ld. Mttv pont). 25 Olyan műsorszám, amely sporteseményt (az eseménnyel egyidejűleg, késleltetett módon vagy szerkesztve) közvetít, ide nem értve a sporteseményekről való híradást és a sporttémájú beszélgetést tartalmazó műsorszámot. (Ld. uo. 61. pont). 11215 tát azonban később fejtem ki részletesebben. A tájékoztatás minden esetben kötelező a műsor elején és a végén, illetve a reklámmegszakítások után, egyetlen kivételt képez az, ha nem a médiaszolgáltató vagy egyéb műsorkészítő vállalkozás rendelte meg, vagy készítette el a műsort. IV.2. Kizárt műsortípusok és tilalmak Nem tehető közzé termékmegjelenítés hírműsorszámban, 26 politikai tájékoztató, 27 kifejezetten 14 év alatti kisgyermekeknek szóló, vallási és egyházi jellegű, illetve nemzeti ünnepek hivatalos eseményeiről tudósító műsorszámban. Továbbá dohánytermék, cigaretta, egyéb reklámtilalmat jelentő áru vagy szolgáltatás, rendelvényköteles gyógyszerkészítmény vagy kezelés és állami adóhatósági engedély nélküli szerencsejátékszolgáltatás népszerűsítése esetén tilos a termékelhelyezés. Itt megfigyelhető, hogy az uniós szabályozás előírása kibővült két kategóriával. Az első, hogy ha ez a törvény, vagy más jogszabály ír elő reklámtilalmat, akkor termékmegjelenítés sem tehető közzé, illetve a szerencsejáték-szolgáltatás bizonyos esetében. A fejezet lezárása magában foglalja, hogy a Médiatanács ajánlást tehet közzé a szabályokkal kapcsolatban. A jogszabály szövege nagyrészt átveszi és beépíti az irányelv előírásait, szinte egyes esetekben az irányelvi szöveg leképezése és jogi integrálása figyelhető meg. Az új reklámjogi rendszer miatt vált szükségessé Nemzeti Médiaés Hírközlési Hatóság ajánlásának kiadása, mely a vonatkozó rendelkezések ismertetésén túl a jogalkalmazói gyakorlat egységesítését, és a könnyebb megértést tűzte ki célul. A fenti szabályozási módszer jellegét tekintve orientáló, azonban nem minősül jogszabálynak. Az ajánlás 26 Időtartamának legalább kilencven százalékában a magyarországi és a nemzetközi közélet aktuális eseményeivel ide nem értve a közlekedési híreket, az időjárás-jelentést és a sporthíreket foglalkozó műsorszám. (Ld. uo. 17. pont). 27 Időtartama legalább kilencven százalékában a magyarországi és a nemzetközi politikai, vagy aktuális közéleti eseményeket elemző, bemutató, azokat értékelő, hátterüket feltáró, hírműsorszámnak nem minősülő műsorszám. (Ld. uo. 56. pont). 11316 részletesen összefoglalja a termékmegjelenítés feltételeit, valamint a tartalmi követelményeket. IV.3. Társszabályozás A társszabályozás vagy együttes szabályozás előtt az új médiatörvény nyitotta meg az utat úgy, hogy a szubszidiaritás elvét alkalmazva lehetővé tette, hogy a Médiatanács szakmai szervezeteknek adjon felügyeleti jogkört a jogszabály hatálya alá tartozó szektorokban, iparágakban, részterületeken működő személyekkel, vállalkozásokkal szemben. Mivel Magyarországon önállóan nem alakultak ki korábban olyan szervezetek, melyek az önkéntes jogkövetésben közreműködhettek volna, ezért a Médiatanács ezzel is próbálja előremozdítani ezt a folyamatot. A legjobb eredmény elérése érdekében együttműködik a médiaszolgáltatók, a kiegészítő médiaszolgáltatást nyújtók, a sajtótermékek kiadói, a műsorterjesztők és a közvetítő szolgáltatók szakmai önszabályozó szervezeteivel és alternatív vitarendező fórumaival. Ez az előbb említett önkéntes jogkövetés előmozdítása mellett jelentős terhet vesz le az NMHH válláról, és a közhatalmi jogérvényesítést rugalmasabbá teszi. Véleményem szerint ez egy rendkívül jó megoldás, amennyiben eredményes lesz az együttműködés. Négy szakmai szervezet között osztották fel a feladatokat, ezek pedig az Önszabályozó Reklámtestület (ÖRT), Magyar Lapkiadók Egyesülete (MLE), Magyarországi Tartalomszolgáltatók Egyesülete (MTE), és a Magyar Elektronikus Műsorszolgáltatók Egyesülete (MEME). Az utóbbi Egyesület céljai között fogalmazza meg a médiaszolgáltatási kultúra emelését, az erkölcs és szakmai munka fejlesztését, valamint a fejlődéshez szükséges szakmai környezet fenntartását. Fő feladata, hogy konzultál, ajánlásokat tesz és állást foglal a feladatkörébe tartozó jogszabályok és gazdasági döntések előkészítése, felülvizsgálata és módosítása érdekében. Nemcsak a Médiatanáccsal, hanem a további szakmai szervezetekkel és döntéshozókkal is együttműködik. Az MEME többek közt arra kapott felhatalmazást a médiatanácstól, hogy lekérhető médiaszolgáltatások esetében eljárhat a műsorkvótákkal, támogatással, termékmegjelenítéssel összefüggő ügyekben. A megkötött közigazgatási szerződés és a magatartási kódex részletesen megfogal- 11417 mazza a felhatalmazásban kapott esetek szabályait. A szervezet minden évben felmérések készít, 2012-ben a termékmegjelenítéssel kapcsolatban is jelentek meg adatok. A reklámbevételek évek óta csökkenő tendenciát mutatnak, azonban ezen belül a nem szpot jellegű reklámok (értsd termékmegjelenítés is) növekedést produkáltak. Ez jól látható a következő ábrán is. 2. ábra. A televíziós reklámbevételek megoszlása a reklámszpot és nem szpot jellegű bevételek között. 28 V. ÖSSZEMOSHATÓ HATÁROK, VÉLEMÉNYALKOTÁS, DE LEGE FERENDA JAVASLATOK Ebben a fejezetben elhatárolom a termékelhelyezéshez nagyon közel álló fogalmakat, melyekkel könnyű összemosni, hiszen a határ nagyon vékony és talán nincs is megfelelően tisztázva a különbség. Az Irányelvben az 1. cikk k) pontja definiálja a támogatást, mely olyan hozzájárulás, amelyet audiovizuális médiaszolgáltatás nyújtásá- 28 ( ). 11518 val vagy audiovizuális alkotások készítésével nem foglalkozó köz- vagy magánvállalkozások vagy természetes személyek nyújtanak audiovizuális médiaszolgáltatások vagy műsorszámok finanszírozására azzal a céllal, hogy népszerűsítsék nevüket, védjegyüket, arculatukat, tevékenységüket vagy termékeiket 29 Véleményem szerint két különbség felmutatása is lehetséges, mely annyira nem tisztázott. Az első megkülönböztetés a fizetés vagy ellenszolgáltatás célja. Termékelhelyezés esetében ez csupán arra irányul, hogy biztosítsa a termék adásba kerülését, míg támogatásnál azokat a programokat, műsorokat finanszírozzák teljes egészében, melyek biztosítják a fentebb említett népszerűsítő szolgáltatást. A másik megkülönböztetés a hatás elérésének módjában van. A termékelhelyezés általában beépül a műsorba, a cselekménybe, míg ezzel ellentétben a szponzorálás a műsor során mutatható ugyan, de nem része a programnak. Úgy határozató meg egyértelműen, hogy amíg a támogatás megmaradt a szerkesztői és reklámtartalom elkülönítésében, addig a product placement kívül esik ezeken. Nem is alkalmazzák rá az alapvető elveket, hanem a saját szabályai alapján működik. Természetesen nem lehet megállapítani, hogy a két intézmény egymást kizáróan működne. Megjelenhetnek egy és ugyanazon műsorban, sőt még ugyanazon termék vonatkozásában is. Magyarországon a műsorszám támogatása ideértve a műsorszámon belül támogató megjelenést és a termékmegjelenítés nem zárják ki egymást akkor sem, ha támogató és termékmegjelenítő egy és ugyanaz a vállalkozás, és támogató üzenetben ugyanaz a termék/szolgáltatás/tevékenység, védjegy, logó, illetve ezekre való utalás jelenik meg. Franciaországban például szigorúbb szabályok vonatkoznak a két intézmény viszonyára, így ott a szponzorált termék nem lehet termékelhelyezés tárgya egy programban. Véleményem szerint a téma vitatott kérdésköre a burkolt kereskedelmi közlemény és a termékmegjelenítés elválasztása. A határ rendkívül vékony és most, hogy a termékmegjelenítés jogszerűvé vált, könynyen át lehet esni a túloldalra. A Médiaalkotmány 20. -a deklarálja, hogy burkolt kereskedelmi közlemény közzététele tilos. Ez pedig akkor 29 :0024:HU:PDF ( ). 11619 történik, ha például a termékmegjelenítés indokolatlanul nagy hangsúlyt kap, mely nem következik a tartalomból, vagy közvetlen felhívás hangzik el. Az ajánlás alapján ilyennek minősül a szándékos és egyértelmű vásárlásra, népszerűsítésre buzdító verbális vagy vizuális felszólítás. Ide érthető a termék árának, elérhetőségének a közzététele, előnyeinek, tulajdonságainak ismertetése, szlogen megjelenítése, illetve a reklámfilm egyes részeinek beágyazása. Tagadhatatlanul közösek a gyökerei a burkolt reklámmal, azonban nem jelenthető ki, hogy a termékmegjelenítés burkolt reklám, csak figyelmeztető felhívással ellátva. Feltett hipotéziseim tisztázódtak a kutatás végére, a kereskedelmi csatornákon végzett felmérés bebizonyította, hogy sokszor óvatosságból indokolatlan a figyelmeztetések száma. Úgy gondolom továbbá, hogy az érintettek, itt például a panaszbenyújtókra gondolok, rendkívül alulinformáltak. A hatékony működés elérésé érdekében részletes és rendszeres tájékoztatást kellene nyújtani az emberek számára, hiszen enélkül ez az innovatív terv nem működhet. Lehetségesnek tartanám azt az elképzelést is, hogy a társszabályozási rendszer mely még tengerentúli gyakorlatban sem épült ki szabadabb kezet kapjon, miszerint az önszabályozó kereteket jogszabály adná meg, viszont a tartalommal nem ugyanezen norma töltené ki. Ezzel bizalmat szavaznának az önszabályozó szerveknek, mely hasznosságukat hivatott szolgálni, emellett pedig jelentős deregulációval járna együtt. ZÁRÓ GONDOLATOK Összességében a gyártók támogatása egyre növekvő a termékmegjelenítés körében, hiszen ennek a hatása jóval hatékonyabb, mint a szimpla fizetett reklámé. Mivel olyan környezetben találkozik vele a néző, melyet akaratilag ő választott, ezért azt feltételezik, hogy nagyobb a hajlandóság a termék befogadására is. 30 Az alternatív médiafogyasztási 30 BEASLEY, ROBERT C.: Royalty Free Permissions for Use of Licensed Products in TV or Movie Productions, in Licensing Journal, Vol. 26. Issue 5. (2006), 37. o. 11720 eszközök (lásd DVR) megjelenésével új utak alakultak ki, és a termékelhelyezés egy win-win-win típusú 31, háromszor is előnyös intézmény. Először is nyer a műsorkészítő, hiszen a termékeket, szolgáltatásokat nem kell külön beszerezniük, hanem tálcán kapják, ezáltal pedig a gyártási költségek csökkennek, nyer a termék gyártója, hiszen a tradicionális reklámnál általában kevesebb összegért jut reklámfelülethez, esetenként még célcsoportot is elér ezzel. Harmadrészt pedig az esetleges ügynökségek is profitálnak, hiszen a kapcsolat létrehozása és a közvetítés miatt anyagi ellenszolgáltatásban részesülnek. Ha csak a filmeket nézzük, a néző aktív figyelme kíséri és nagy tömegek számára válik elérhetővé. Az Ipsos Zrt es felmérése alapján a magyar nézők 17%-a találkozik márkázott termékekkel rendszeresen, de ezt a számot nagyrészt a éves korosztály adja ki. Scott Donaton, egy amerikai marketingkommunikációs szaklap publicistája hívta fel a figyelmet arra, hogy a termékmegjelenítés mellett léteznek még más lehetőségek is a reklám túlélésére. Ilyen például a BMW rövidfilmsorozata, melyben összekapcsolják a tartalmat és a márkát. A 20 perces minimozikban a cég híres rendezőket bérelt fel a márkák népszerűsítésére. Az innovatív megoldás nem maradt siker nélkül, a Cannes-i Nemzetközi Reklámfesztivál Titanium Lion díját vihették haza. 32 Megállapíthatjuk, hogy magyarországi vonatkozásban rendkívül korai stádiumban vagyunk, monumentális fejlődési ciklus áll előttünk ilyen téren, mely január 1-től kezdetét vette. A reklámkerülés problémája miatt felmerült aggodalmak úgy tűnik, hogy megoldásra lelnek, így a hirdetőknek az új technológia megjelenése miatt nem kell lehúzniuk a rolót. Zárásként egy amerikai filmre hívnám fel a figyelmet, melynek címe Eladó a családom. 33 A történet főszereplői, a Jones család új helyre költözik, ahol úgy tűnik, ők az igazi amerikai álmot élik, minden 31 LA FERLE, CARRIE - EDWARDS, STEVEN M.: Product Placement. How Brands Appearon Television, in Journal of Advertising, Vol. 35. No. 4. (2006), 84. o. 32 MÁRK SZONJA: Unalmas product placement, in Kreatív: marketing kommunikációs szaklap, 2005/4. szám 8. o. 33 Eredeti cím: Joneses ( ). 118 Több megjelenítése
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság MÉDIATANÁCSÁNAK A J Á N L Á S A a termékmegjelenítés szabályainak alkalmazásáról Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló 2010/13/EU irányelv 1 (a továbbiakban: Részletesebben A médiaszolgáltatás és a sajtótermék fogalma az új magyar médiaszabályozásban
A médiaszolgáltatás és a sajtótermék fogalma az új magyar médiaszabályozásban Tartalom Tartalom... 1 I. Összefoglaló... 2 II. A médiaszolgáltatás és a sajtótermék fogalma az új magyar médiaszabályozásban Részletesebben KÓCZIÁN SÁNDOR GYERMEKVÉDELEM A MÉDIAJOGBAN
Országos Rádió és Televízió Testület Irodája Stratégiai Igazgatóság AZ INTERNETES TARTALOMSZOLGÁLTATÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOZÁS AZ EURÓPAI UNIÓBAN ÉS EGYES NEMZETI JOGOKBAN 2001. szeptember 27. AZ INTERNETES Részletesebben AZ ÚJ MAGYAR MÉDIASZABÁLYOZÁS ALKOTMÁNYOSSÁGI KÉRDÉSEI. KOLTAY ANDRÁS egyetemi adjunktus (PPKE JÁK)
Iustum Aequum Salutare VII. 2011/2. 31 141. AZ ÚJ MAGYAR MÉDIASZABÁLYOZÁS ALKOTMÁNYOSSÁGI KÉRDÉSEI KOLTAY ANDRÁS egyetemi adjunktus (PPKE JÁK) LAPSÁNSZKY ANDRÁS egyetemi docens (SZIE DFK, ELTE ÁJK) I. Részletesebben Az új magyar médiaszabályozás
Az új magyar médiaszabályozás Az új magyar médiaszabályozás Kiadó: Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Nyomtatta: HTSART Kft. Budapest, 2011. november Tartalomjegyzék Előszó...7 2010. évi CIV. törvény Részletesebben A gyermek mindenek felett álló érdekének és a véleménynyilvánítás szabadságának egymáshoz való viszonya a hazai szabályozás tükrében
Dránovits Tímea PhD-hallgató, Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Alkotmányjogi Tanszék A gyermek mindenek felett álló érdekének és a véleménynyilvánítás szabadságának egymáshoz való viszonya Részletesebben Az országos kereskedelmi televíziók támogatási gyakorlata (2012. január-március)
Az országos kereskedelmi televíziók támogatási gyakorlata (2012. január-március) Bevezetés Manapság a televíziós műsorkínálatot - a minőségre való törekvés helyett - elsődlegesen gazdasági szempontok alakítják. Részletesebben STRIHÓ KRISZTINA. PhD Tézisek
Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Doktori Iskola STRIHÓ KRISZTINA A merchandising szerződés PhD Tézisek Civilisztika Program vezetője: Prof. Dr. Szabó Imre PhD Egyetemi tanár Témavezető: Részletesebben BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA KÜLKERESKEDELMI KAR KERESKEDELEM ÉS MARKETING. A Társadalmi Célú Reklámok pszichológiai hatása a fogyasztókra
BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA KÜLKERESKEDELMI KAR KERESKEDELEM ÉS MARKETING Nappali Tagozat Marketingkommunikáció szakirány A Társadalmi Célú Reklámok pszichológiai hatása a fogyasztókra Pados Marietta Részletesebben HELYI, KÖZ, MÉDIA, SZOLGÁLTATÁS Helyi televíziózás az új médiatörvényben. KUNETZ SZABOLCS jogász
Iustum Aequum Salutare VII. 2011/1. 83 107. HELYI, KÖZ, MÉDIA, SZOLGÁLTATÁS Helyi televíziózás az új médiatörvényben KUNETZ SZABOLCS jogász I. Bevezetés Egy olyan országban, ahol a demokrácia fogalma a Részletesebben SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM ÁLLAM - ÉS JOGTUDOMÁNYI DOKTORI ISKOLA. Bakos Eszter
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM ÁLLAM - ÉS JOGTUDOMÁNYI DOKTORI ISKOLA Bakos Eszter A kiskorúak védelme a lineáris és a lekérhető audiovizuális médiaszolgáltatással szemben az Európai Unió és hazánk szabályozása Részletesebben Dohányreklám-tilalom és véleményszabadság
Liber Ádám Dohányreklám-tilalom és véleményszabadság A dohányreklám a dohányzás egészségre káros hatásai miatt a reklámjog legkomolyabb vitákat övező területei közé tartozik, melyet közvetlenül befolyásol Részletesebben Társadalmi felelősségvállalás az egészségügyben
Budapesti Gazdasági Főiskola Külkereskedelmi Főiskolai Kar Társadalmi felelősségvállalás az egészségügyben Készítette: Győrffy Katalin Zsófia Budapest, 2006 3 Tartalomjegyzék Bevezetés... 6. oldal Kifejtés Részletesebben Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola Doktori Iskola vezetője: Verebélyi Imre DSc. egyetemi tanár
Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola Doktori Iskola vezetője: Verebélyi Imre DSc. egyetemi tanár DOKTORI ÉRTEKEZÉS Glavanits Judit A kockázati tőkebefektetések egyes jogi aspektusai Részletesebben Az információhoz való hozzáférés szabályozása és annak érvényesülése a környezetvédelemben
Az információhoz való hozzáférés szabályozása és annak érvényesülése a környezetvédelemben Készült a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium megbízásából. 2008. szeptember 30. Előszó Az információhoz Részletesebben A médiaszabályozás két éve (2011 2012)
M é d i a t u d o m á n y i K ö n y v t á r A médiaszabályozás két éve (2011 2012) A médiaszabályozás két éve (2011 2012) Médiatudományi Könyvtár 5. Sorozatszerkesztő Koltay András Nyakas Levente A médiaszabályozás Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3395/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3395/2012. számú ügyben Előadó: Dr. Szajbély Katalin Az eljárás megindítása 2012 márciusában a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó biztos-helyettes Részletesebben Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola DOKTORI ÉRTEKEZÉS. Szalai Péter A megkülönböztet képesség jelentése a védjegyjogban
Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola Doktori Iskola vezet je: Dr. Szigeti Péter DSc. egyetemi tanár DOKTORI ÉRTEKEZÉS Szalai Péter A megkülönböztet képesség jelentése a védjegyjogban Részletesebben A háló szabadsága. dr. Bayer Judit. Az internet tartalmának szabályozási problémái a véleménynyilvánítás szabadsága tükrében.
dr. Bayer Judit A háló szabadsága Az internet tartalmának szabályozási problémái a véleménynyilvánítás szabadsága tükrében Doktori értekezés Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Alkotmányjogi Részletesebben A szerzői jogi jogsértések esetén alkalmazható jogi eszközökről
2005 A SZERZŐI JOGI JOGSÉRTÉSEK ESETÉN ALKALMAZHATÓ JOGI ESZKÖZÖKRŐL ASVA BUDAPEST 2005 A szerzői jogi jogsértések esetén alkalmazható jogi eszközökről Segédanyag a gyakorlat számára Készült a Nemzeti Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1760/2013. (XII.11.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/32770-9/2013. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a műsoridőre és a napi rendszeres híradásra szánt minimális műsoridőre vonatkozó kötelezettség megsértése; a reklám és a társadalmi célú reklám Részletesebben Tartalomjegyzék. Vállalkozók Európában 3
Vállalkozók Európában 3 Tartalomjegyzék AJÁNLÁS...5 I. ELEKTRONIKUS KERESKEDELMI HELYZETKÉP MAGYARORSZÁGON ÉS AZ EURÓPAI UNIÓBAN...6 II. AZ IKT ESZKÖZHASZNÁLAT ÉS AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM ÖSSZEFÜGGÉSEI Részletesebben 4-> sir«titti s: ám : 1 f " : / ozk
Orsi, 6 _ yü!és Hivatal a 4-> sir«titti s: ám : 1 f " : / ozk Étk4e 201 DEC Z 3. 2010. ÉVI... TÖRVÉNY A MÉDIASZOLGÁLTATÁSOKRÓL ÉS A TÖMEGKOMMUNIKÁCIÓRÓL * Az Országgyűlés a közösség és az egyén érdekeinek Részletesebben Készült a z ORTT Alka lmaz ott Kommuni ká ciótu domány i Intézete
Készült a z ORTT Alka lmaz ott Kommuni ká ciótu domány i Intézete Az emberek fejében megbíz mit kellene ás áb ól átállítani? Azon túl, hogy az új technológiát meg kell ismerni, az új technológiai eszközöket Részletesebben A fogyasztói jogok tartalmának és érvényesülésének közjogi keretei Magyarországon
Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának Doktori Iskolája Bencsik András A fogyasztói jogok tartalmának és érvényesülésének közjogi keretei Magyarországon PhD értekezés tézisei Témavezető: Részletesebben A hulladékgazdálkodás jogi szabályozása az Európai Unióban és Magyarországon
A hulladékgazdálkodás jogi szabályozása az Európai Unióban és Magyarországon PhD. értekezés Szerző: Dr. Marton Emőke egyetemi tanársegéd 2001. Tartalomjegyzék BEVEZETÉS... 4 A KUTATÁS CÉLJA... 4 A KUTATÁS Részletesebben A TÁRSADALMI RÉSZVÉTEL A HELYI FEJLESZTÉSI
Civil_Szemle_2012_1_beliv 3/6/12 5:32 AM Page 23 A TÁRSADALMI RÉSZVÉTEL A HELYI FEJLESZTÉSI POLITIKÁBAN MA GYAR OR SZÁ GON fókuszban a civil/nonprofit szervezetek Reisinger Adrienn Témafelvetés Tanulmányom Részletesebben A keresőmarketing és jövője - Online reklám Magyarországon
2 Budapesti Gazdasági Főiskola Külkereskedelmi Főiskolai Kar Nemzetközi Kommunikáció Szak Levelező tagozat Reklám szakirány A keresőmarketing és jövője - Online reklám Magyarországon Budapest, 2007. Készítette: Részletesebben BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI KOMMUNIKÁCIÓ SZAK. NAPPALI tagozat. PUBLIC RELATIONS szakirány
BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI KOMMUNIKÁCIÓ SZAK NAPPALI tagozat PUBLIC RELATIONS szakirány PR AZ EGÉSZSÉGÜGYBEN A MAGYARORSZÁGON JELENLÉVŐ NAGYVÁLLALATOK CSR TEVÉKENYSÉGE Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés