Plazmoid – Wikipédia
Plazmoid a Földközeli mágneses térben
A plazmoid a plazma és a mágneses mező együttes koherens szerkezete.
Különféle, nem teljesen megfejtett természeti jelenségeket plazmoiddal magyaráznak: gömbvillám,[1] magnetoszférában lévő mágneses buborékok,[2] üstökösök csóvája, napszél szerkezete és a helioszférikus áramlepel.[3]
A plazmoid szót Winston H. Bostick (1916-1991) amerikai fizikus használta először 1956-ban, a plazma-mágneses entitásra. A plazma nem egy amorf foltszerű entitás, hanem egy tórusz. A plazmoid szó általánosan használt kifejezés a plazma-mágneses tér entitásokra.
1 A plazmoid tulajdonságai
2 Kozmikus alkalmazása
A plazmoid tulajdonságaiSzerkesztés
Winston H. Bostick tanulmánya szerint a plazmoid egy hengerszerű anyagnak tűnik, mely kinyúlik a mágneses mező irányába. A plazmoidnak van mérhető mágneses momentuma, mérhető sebessége, elektromos mezője és mérhető nagysága. A plazmoidok kölcsönhatásban vannak egymással, láthatólag visszaverődnek egymásról. A plazmoidok szét is rombolhatják egymást részekre. Ezekről a hatásokról kevés bizonyíték áll rendelkezésre. Pályájuk meggörbülhet egymás irányába. A plazmoidoknak van belső nyomása, mely a gáznyomásból ered, és a mező mágneses nyomásából. Ahhoz, hogy a plazmoid közel statikus átmérővel rendelkezzen, a nyomásnak külső hatás által egyensúlyban kell lennie. Erőtérmentes vákuumban a plazmoid gyorsan kiterjed és disszipálódik.
Kozmikus alkalmazásaSzerkesztés
Bostick 1958-as tanulmányában[4] plazma hasonlósági transzformációt alkalmazott 'plazmaágyúból' kilőtt plazmoid párokra, melyek olyan módon voltak egymással kölcsönhatásban, ami a galaxisok kezdeti kialakulását modellezte.[5][6]
↑ Silberg, Paul A., "Ball Lightning and Plasmoids", (1962) Journal of Geophysical Research, Vol. 67, p.4941
Ez a szócikk részben vagy egészben a Plasmoid című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel.
Bostick, W. H: Experimental Study of Plasmoids, Proceedings from IAU Symposium no. 6. (hely nélkül): Cambridge University Press.
Silberg, Paul A: Ball Lightning and Plasmoids. (hely nélkül): Journal of Geophysical Research, Vol. 67. 1962. 4941. o.
Differences between solar wind plasmoids and ideal magnetohydrodynamic filaments
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Plazmoid&oldid=18584785”
Utoljára szerkesztve 2017. március 26., 07:42-kor