Kis cég, kis kockázat? Nemzeti Munkaügyi Hivatal 1089 Budapest, Kálvária tér 7. - PDF
Kis cég, kis kockázat? Nemzeti Munkaügyi Hivatal 1089 Budapest, Kálvária tér 7.
Download "Kis cég, kis kockázat? Nemzeti Munkaügyi Hivatal 1089 Budapest, Kálvária tér 7. munka@lab.hu www.munka.hu www.ujszechenyiterv.gov."
1 Kis cég, kis kockázat?
2 A munkáltatók és a foglalkozás-egészségügyi szolgálatok együttműködése Előadó: Dr. Madarász Gyula főosztályvezető-helyettes NMH MMI Munkavédelmi Főosztály
3 1988. évi 13. törvényerejű rendelet az üzem-egészségügyi szolgálatokról szóló 161. ILO egyezmény kihirdetéséről a) a munkahelyi egészségi kockázatok azonosítása és felbecsülése; b) a munkahelyi környezet és a termelési gyakorlat elemeinek ellenőrzése; c) tervezési és munkaszervezési tanácsadás; d) részvétel a termelési gyakorlat korszerűsítését szolgáló programok kidolgozásában, valamint az új berendezések egészségre gyakorolt hatásainak elemzésében és értékelésében; e) tanácsadás üzem-egészségügyi, munkabiztonsági, higiéniai és ergonómiai ügyekben, valamint az egyéni és kollektív védőeszközökkel kapcsolatosan;
4 1988. évi 13. törvényerejű rendelet az üzem-egészségügyi szolgálatokról szóló 161. ILO egyezmény kihirdetéséről f) a dolgozók egészségének ellenőrzése munkájukkal kapcsolatosan; g) a munka dolgozókhoz történő adaptálásának előmozdítása; h) hozzájárulás a szakmai rehabilitációs intézkedésekhez; i) együttműködés a tájékoztatásban, az oktatásban és nevelésben; j) az elsősegély és a sürgős orvosi ellátás megszervezése; k) részvétel az üzemi balesetek és foglalkozási megbetegedések elemzésében
5 A munkavédelemről szóló 1993.évi XCIII. Törvény 58.. (1) A munkáltató valamennyi munkavállalójára kiterjedően. A 21. (3), a 23. (2), a 40. (1) bekezdésében, a 42. -ában, a 44. (1) bekezdésében a 46. -ban, a 49. (1) bekezdésében, az 54. (1) bek. b),d) g) pontjaiban (2) bek.,(7) bek. b) pontjábanés az 56. -ban előírt feladatainak ellátásához ( továbbiakban foglalkozás-egészségügyi szolgálat ) köteles biztosítani.
6 A munkavédelemről szóló 1993.évi XCIII. Törvény (2) A foglalkozás-egészségügyi szolgálat a munkáltató felelősségének érintetlenül hagyásával közreműködik az egészséget nem veszélyeztető munkakörnyezet kialakításában, az egészségkárosodások megelőzésében, a munka-egészségügyi szaktevékenységnek minősített, külön jogszabályok által előírt feladatok ellátásában. Munka eü. Szaktevékenységek: 21. (3); 23. (2); 54. (1) g), (2) bek. 56. Orvosi feladat: 49. (1)
7 Foglalkozás-egészségügyi szolgálat igénybevétele A munkavédelmi szempontú előzetes vizsgálat [Mvt.21 (3) bek.] Soron kívüli ellenőrzés(amikor a munkavállaló veszélyeztetése elő,vagy baleset következett be)[mvt.23. (2)bek.] Munkafolyamat,technológia,munkaeszköz,anyag megválasztása [Mvt.40. (1)] fordult Veszélyes munkafolyamatoknál, technológiáknál a veszélyek megelőzése károsító hatásuk csökkentése érdekében[mvt 42. ] Hatásos védelem alkalmazása [Mvt.44. (1)] Elsősegélynyújtás feltételeinek biztosítása[mvt.46..] Orvosi (alkalmassági vizsgálatok) [Mvt49. (1)bek.] [Mvt.54. (1)b,d,g,(2)(7)b,bek.] Kockázatértékelés elkészítése Mvt.54. (2) Egységes átfogó megelőzési stratégia kialakítása [Mvt.54. (1)g] Egyéni védőeszköz juttatás belső rendjének szabályozása [Mvt. 56. ]
8 Az egészségügyről szóló 1997.évi CLIV törvény 55. A foglalkozás-egészségügy feladata, hogy a) a munkahigiéne által feltárt adatok ismeretében elemezze az egyes munkakörnyezeti kóroki tényezők emberre kifejtett hatását, az ember válaszreakcióját, feltárja ez utóbbiakra jellemző paramétereket; e) a munkakörnyezet és a munka jellegének ismeretében meghatározza az alkalmassági vizsgálatok gyakoriságát;
9 27/1995(VII.25.) NM r. 4. (1) A szolgálat az alapszolgáltatás keretében végzi a) a külön jogszabályban meghatározott munkaköri alkalmassági vizsgálatokat, és kezdeményezi az ehhez szükséges szakorvosi vizsgálatokat; b) külön jogszabályban meghatározottak szerint a foglalkozási megbetegedések, fokozott expozíciós esetek bejelentését, kivizsgálását;
10 27/1995(VII.25.) NM r. c) a munkakörülmények és a munkavégzés egészségkárosító hatásainak írásban dokumentált vizsgálatát a szerződésben - a helyi körülmények figyelembevételével - meghatározott gyakorisággal, vagy változás bekövetkezésekor soron kívül; d) külön jogszabályban meghatározottak szerint az egyéni védőeszközökkel kapcsolatos tanácsadást; e) külön jogszabályban előírtak szerint a munkahelyek kémiai biztonságát érintő feladatokat;
11 27/1995(VII.25.) NM r. f) a munkavállalók munkakörülményeivel kapcsolatos, egészséget, biztonságot érintő kérdésekkel összefüggő felvilágosítást; g) külön jogszabályban előírtak szerint a munkakörhöz kötött védőoltásokkal kapcsolatos feladatokat; h) a krónikus megbetegedésben szenvedő munkavállalók megelőző gondozását;
12 27/1995(VII.25.) NM r. i) külön jogszabályban meghatározottak szerint az 1. és 2. alkalmassági csoportba tartozó közúti járművezetők egészségi alkalmassági vizsgálatát; j) a munkaköri, szakmai, illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi vizsgálatáról és véleményezéséről szóló jogszabályban meghatározott esetekben a foglalkoztathatóság szakvéleményezését
13 27/1995(VII.25.) NM r. 4. 2) A szolgálat közreműködik a) az Mvt ában felsorolt munkáltatói feladatok ellátásában, különösen aa) a munkahelyi veszélyforrások feltárásában, ab) munka-egészségügyi, foglalkozás-egészségügyi,-fiziológiai, - ergonómiai, -higiénés feladatok megoldásában, ac) a munkahelyi elsősegélynyújtás tárgyi, személyi és szervezési feltételeinek biztosításában, a sürgős orvosi ellátás megszervezésében, az elsősegélynyújtók szakmai felkészítésében; b) a foglalkozási rehabilitációban; c) a munkáltató katasztrófamegelőző, -elhárító, -felszámoló és az előidézett károsodások rehabilitációs tervének kidolgozásában.
14 A munkáltató tájékoztatatási kötelezettsége A munkáltatónak tájékoztatnia kell a foglalkozásegészségügyi szolgálatot (Mvt. 59. (2) bek ) a kockázatértékelés és a munkavédelmi intézkedések tapasztalatairól, a munkabalesetek és a foglalkozási megbetegedések nyilvántartásáról és bejelentéséről, a munkavédelmi hatóságtól kapott munkavédelmi információkról,különösen a munkáltatónál végzett ellenőrzések tapasztalatairól.
15 Afoglalkozás-egészségügyi szolgálatok tevékenységének felügyelete A foglalkozás-egészségügyi szolgálat munkavédelmi feladatokra kiterjedő szakmai irányítását a munkavédelmi hatóság - a munkahigiénés és foglalkozás-egészségügyi szerv közreműködésével - látja el. A szakmai irányítás magában foglalja a helyes gyakorlat módjának meghatározását és annak érvényre juttatását. [Mvt. 58. (4) ] Pl.. Szakmai protokollok megalapozása.
16 Afoglalkozás-egészségügyi szolgálatok tevékenységének felügyelete Szakmai ellenőrzés: A munkahelyi foglalkozásegészségügyi feladatok végrehajtását a munkáltatónál a munkavédelmi felügyelőségek ellenőrzik. Szakmai felügyelet: A szakfőorvosok a foglalkozásegészségügyi szolgálatok ( rendelői)munkájának minőségét, szakmai szabályok betartását ellenőrzik. Működési engedélyt(személyi,tárgyi feltételek megléte) a Népegészségügyi Szakigazgatási Szerv adja ki. (Ellátás szervezés,adatszolgáltatás)
17 OMMF évi munkavédelmi jelentése A munkáltatók munkavállalóik számára nagy többségben biztosítják a foglalkozás-egészségügyi ellátást. A foglalkozásegészségügyi orvosok tevékenysége viszont az esetek döntő többségében még mindig csak az orvosi vizsgálatokra szorítkozik és nem kapcsolódnak be a munkavédelmi feladatellátásba, nem minden esetben ismerik a munkavállalók munkakörülményeit, mivel nem vesznek részt a helyszíni ellenőrzésekben. Ezek a hiányosságok részben a foglalkozás-egészségügyi orvosnak, részben a munkáltatónak róhatók fel, mivel nem kérik fel a foglalkozás-egészségügyi orvost a feladatellátásra.
18 OMMF évi munkavédelmi jelentése Mind a foglalkozás-egészségügy, mind a munkabiztonsági vállalkozásokra jellemző a túlvállalás, ami azt eredményezi, hogy nincs idő a minőségi szakmai munkára. A feladatellátást vállaló szakemberek nem élnek együtt a munkahellyel, nem ismerik a változásokat, ezáltal tevékenységük formális, adminisztratív tevékenységgé válik, nem kap teret a preventív szemlélet, illetve tevékenység.feltétlenül változtatásra van szükség. A felügyeleti munka során számon kell kérni a minőségi feladatellátást
19 OMMF célvizsgálat A vizsgálat feltárta a munkaegészségügyi típushibákat: - a munkáltatók nagy része tájékozatlan,felkészületlen, nem mindig vonja be a szolgáltatót a tevékenység ellátásába. - A szolgáltatók részvétele, közreműködése gyakran elmarad,sokszor formális jellegű, ezért nem segíti hatékonyan a munkáltatókat ez irányú feladataik végrehajtásában. - Gyakran előfordult, hogy a szolgáltatói szerződésben rögzítettek ellenére sem kérték ki a szolgáltató véleményét, illetőleg nem kaptak érdemi segítséget.
20 A foglalkozás-egészségügyi alapszolgálatok 2012.évi tevékenységének főbb mutatói Tevékenység szám Alkalmassági vizsgálatok Szűrővizsgálatok Gondozás Védőoltás Az ellátott munkavállalói létszám Munkaegészségügyi vizsgálatok Forrás: NMH MMI Munkahigiénés és Foglalkozás-egészségügyi Főosztály Az ellátott gazdasági egységek száma
21 Az alkalmassági vizsgálatok rendszere Munkaköri alkalmassági vizsgálatok( a munkakör és a munkahely által okozott megterhelés milyen igénybevételt jelent) Előzetes : Beutalás Időszakos : Hosszabb érvényességi idő, Biológiai monitorozás Soron kívüli: Mikor rendelheti el a munkáltató? Záró: A munkáltató szabályozza! Szakmai alkalmasság orvosi vizsgálata ( a vizsgált személy várhatóan meg tud-e felelni a szakma által támasztott egészségügyi követelményeknek) Személyi higiénés alkalmassági vizsgálat(járványügyi érdekből végzett vizsgálat,mások egészségét nem veszélyezteti) Foglalkoztathatósági vizsgálat. Alkalmi munkavállalók.
22 Az alkalmassági vizsgálatok szerkezete 2012 Forrás: NMH MMI Munkahigiénés és Foglalkozás-egészségügyi Főosztály
23 Az alkalmassági vizsgálatok szabályozása: A 33/1998 (VI.24) NM rendelet 15. -a(1) bekezdésének a) pontja: (1) A munkáltatónak írásban kell meghatároznia (munkakörönként) a munkaköri alkalmassági vizsgálatok (előzetes, időszakos, soron kívüli, záró) rendjét,az időszakos vizsgálatok irányát és gyakoriságát. ( a szükséges szakvizsgálatokat, megjelölve azon eseteket is, amikor biológiai monitorozás szükséges, kitérve ez esetben a vizsgálatok irányára, gyakoriságára) továbbá - a záró vizsgálatokra kötelezett munkaköröket, figyelemmel a 3. sz számú mellékletben foglaltakra is) (2) A szabályozás kidolgozásához a foglalkozás-egészségügyi orvos véleményét ki kell kérni.
24 Az alkalmassági vizsgálatok szabályozása Beutalás munkaköri orvosi alkalmassági vizsgálatra (A munkáltató tölti ki) A munkakör (munkahely) főbb egészségkárosító kockázatai A ténylegesen betöltött munkakört kell megjelölni! Amennyiben a munkáltató nem jelzi az egészségkárosító kockázatot ez nem jelenti azt,hogy az alkalmassági vélemény nem érvényes.
25 Az alkalmassági vizsgálatok szabályozása: 33/1998 (VI.24) NM rendelet 6. (5) Az időszakos munkaköri, illetve szakmai alkalmassági vizsgálatot végző orvos a vizsgálati eredmények alapján az (1) és (3) bekezdésekben előírtaknál rövidebb érvényességi időt is megállapíthat. Mi a teendő,ha a FESZ orvosa előírtaknál hosszabb érvényességi időt állapít meg? Az NM r a Nem vesz részt, vagy nem alkalmas minősítést kapott,az adott munkakörben nem foglalkoztatható,szakmai képzésben nem részesíthető, a munkaterületen nem foglalkoztatható,tevékenységet nem végezhet. Eltiltás : Ez eltiltást nem alapoz meg, mert részt vett és alkalmas minősítést kapott. A munkáltató intézkedjen!
26 Az alkalmassági vizsgálatok szabályozása: 33/1998 (VI.24) NM rendelet 3. számú melléklet a 33/1998. (VI. 24.) NM rendelethez Fizikai, kémiai kóroki tényezők, amelyek expozíciója időszakos munkaköri alkalmassági vizsgálatot tesz szükségessé A táblázat értelmezése: 6. Azon munkavállalók számára, akik nem kumulatív anyaggal dolgoznak, a jogszabály hatálybalépésének időpontjában aktuális munkahelyi levegőtisztasági mérések eredményei a külön jogszabályban előírt határérték alattiak, a technológia stabil és a veszélyes anyag egyéb úton nem juthat a dolgozó szervezetébe - a foglalkozás-egészségügyi orvos véleményének figyelembevételével - az adott munkahelyen a biológiai monitor vizsgálatok nem kötelezőek, kivéve a külön jogszabály [26/2000. (IX. 30.) EüM rendelet] által érintett citogenetikai vizsgálat, tumor marker meghatározás eseteit.
27 Az alkalmassági vizsgálatok szabályozása: NM rendelet 7. (1) Soron kívüli munkaköri vagy szakmai alkalmassági vizsgálatot kell végezni a) ha a munkavállaló, a tanuló vagy a hallgató, illetve az álláskereső egészségi állapotában olyan változás következett be, amely feltehetően alkalmatlanná teszi az adott munkakör egészséget nem veszélyeztető és biztonságos ellátására, a szakma elsajátítására, illetve gyakorlására; c) heveny foglalkozási megbetegedés, fokozott expozíció, eszméletvesztéssel járó vagy ismétlődő munkabaleset előfordulását követően; d) a c) pont szerinti heveny foglalkozási megbetegedésen kívül a munkavállaló, tanuló vagy hallgató olyan rosszulléte, betegsége esetén, amely feltehetően munkahelyi okokra vezethető vissza, illetve 30 ; e) ha a munkavállaló előre nem várt esemény során expozíciót szenved;
28 Az egyszerűsített foglalkoztatás A foglalkoztathatósági szakvélemény - a betöltendő munkakörre vonatkozó érvényes előzetes munkaköri alkalmassági véleménnyel egyébként nem rendelkező fiatalkorú és idősödő munkavállaló, illetve terhes, nemrégen szült, anyatejet adó nők és szoptató anyák foglalkoztatása kivételével - nem kötelező feltétele a foglalkoztatásnak. E szabályok nem érintik a járványügyi érdekből kiemelt munkakörben történő, a jogszabályban meghatározott egészségkárosító kockázatok közötti foglalkoztatásra irányadó alkalmassági vizsgálat, valamint az állat- és növényegészségügyre vonatkozó jogszabályban előírt vizsgálatok elvégzésének kötelezettségét. Mvt Jogszabályba foglalt összes kóroki tényező. Egészségügy,vasúti közlekedés. Növényvédőszer kijuttatás, erdészeti munkák.
29 Foglalkozási megbetegedések, fokozott expozíciók A foglalkozási betegségek és fokozott expozíciós esetek bejelentéséről és kivizsgálásáról szóló 27/1996. (VIII. 28.) NM rendelet előírása szerint bármely orvosi gyakorlatot folytató orvos, aki a foglalkozási megbetegedést (fokozott expozíciót) vagy annak gyanúját megállapította, köteles a munkavédelmi hatóságnak bejelenteni (EüATv.) A hatóság köteles ezeket kivizsgálni és feltárni a munkavégzéssel, munkakörülményekkel járó, a bejelentés tárgyát jelentő betegség, illetve fokozott expozíció kialakulása szempontjából közrejátszó tényezőket, esetleges munkáltatói mulasztásokat, továbbá intézkedni a hasonló esetek megelőzése érdekében. Ki érdekelt a bejelentésben? Jogi szabályozás!
30 1997.évi XLVII. törvény Az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről szóló 1997.évi XLVII. törvény 15/A. (1) Az észlelő orvos köteles haladéktalanul továbbítani a munkavédelmi hatóságnak a munkavállaló egészségügyi és személyazonosító adatát, ha a) a 3. számú melléklet szerinti foglalkozási eredetű megbetegedést észlel vagy annak gyanúja merül fel, b) az érintett foglalkozása gyakorlása közben, azzal összefüggésben ba) a 4. számú mellékletben szereplő anyag hatásának van kitéve, és szervezetében az anyag koncentrációja a megengedett mértéket meghaladja, valamint bb) zaj esetében a 4000 Hz-en 30 db bármely fülön bekövetkező halláscsökkenés fordul elő.
31 Foglalkozási megbetegedés és fokozott expozíciós esetek Magyarországon 2012-ben Foglalkozási megbetegedések Fokozott expozíciók Forrás: NMH MMI Munkahigiénés és Foglalkozás-egészségügyi Főosztály
32 A foglalkozási megbetegedések száma és a 100 ezer alkalmazásban állóra jutó esetszám megyénként, 2012 Forrás:NMH MMI Munkahigiénés és Foglalkozásegészségügyi Főosztály
33 A foglalkozási megbetegedések átlagos száma néhány európai országban Évente elfogadott foglalkozási megbetegedések átlagos száma Finnország: 3050 Ausztria: 1850 Csehország: 1240 Magyarország: 250 (min. 120) Bulgária: 116 Németország: Kb bejelentés ebből van elfogadva. Észtország: 104
34 Foglalkozás-egészségügyi szolgálat munkahelyi feladata 27/1995(VII.25.) NM rendelet 4. -a (1) bekezdésének c) pontja [A szolgálat az alapszolgáltatás keretében végzi] a munkakörülmények és a munkavégzés egészségkárosító hatásainak írásban dokumentált vizsgálatát munkahelyi bejárás során azonosítja a munkakörülmények, munkavégzés veszélyforrásait, a lehetséges egészségkárosító tényezőket, az érintettek körét a helyi körülmények figyelembevételével meghatározott gyakorisággal, de évente legalább ( két) alkalommal, változás bekövetkeztekor soron kívül, a munkahelyi bejárás elvégzésének a munkáltatónak is megküldendő jegyzőkönyvben történő dokumentálásával; Indokolt :az NMH MMI által kiadott (folyamatosan felülvizsgált) módszertani ajánlás kiadása.
35 Egyes kóroki tényezőkkel kapcsolatos feladatok zaj expozíció: hallásvizsgálatok elvégzése rezgés expozíció: speciális vizsgálatok vegyi expozíció: környezeti-biológiai monitorozás rákkeltő expozíció: környezeti és biológiai monitorozás, citogenetikai vizsgálatok,védő vagy megelőző intézkedésekről FESZ feljegyzése biológiai kóroki tényezők: védőoltások képernyő előtti munkavégzés: látásvizsgálat védőeszköz kiválasztás: zajexpozíció
36 Összefoglalás A foglalkozás-egészségügyi szolgálatokat a munkáltató nem vonja be a munka-egészségügyi tartalmú feladatok ellátásába: -Amennyiben bevonja ez a részvétel formális. (kockázatértékelés,védőeszköz juttatás aláírása.) -A foglalkozás-egészségügyi szolgálat nem tájékoztatja a munkáltatót megfelelően (alkalmassági vizsgálatok iránya,biológiai monitorozás ) -A munkáltató a feladatokat a munkabiztonsági szakemberével végezteti el,ez sokszor szakmai hibákhoz vezet(alkalmassági vizsgálatok szabályozása, biológiai kockázatértékelés)
37 Megoldás A foglalkozás-egészségügyi alapszolgálatok feladatellátása és a rendelkezésre álló források felhasználása akkor válik célzottabbá és hatékonyabbá, ha pontosításra és újraszabályozásra kerülnek a foglalkozás-egészségügyi alapszolgálatok által nyújtandó kötelező jellegű (főként orvos-szakmai jellegű), közreműködői (önállóan vagy a munkáltató felkérésére végzett, elsősorban a munkáltató munkahigiénés, kockázatkezelést szolgáló feladatainak a segítése, főleg a munkaegészségügyi szaktevékenységnek minősülő feladatok megvalósítása) és egyéb tevékenységek (amelyek mindkét szakterülethez kapcsolódhatnak, pl. a nem munkakörhöz kötött védőoltások beadása, vagy a pszichoszociális kockázatok és a munkahelyi stressz-kezelés kapcsán).