A kormány újra a nyugdíjpénzeinkre pályázik – készül a terv | Külföldi Magyarok Lapja
Már elkészültek az első tervek az állam nyugdíjpiacra történő belépéséhez – mondta Varga Mihály pénzügyminiszter csütörtökön az Echo TV Napi aktuális című műsorában. A pénzügyminiszter kifejtette: olyan nyugdíj-előtakarékossági kötvényt szeretnének majd kibocsátani, amelyet kicsit kedvezőbb hozamokkal tudnak a takarékoskodók nyugdíjas korukban visszaváltani, a járulékukat élvezni – írta az Index.
A kormányzatban már hosszabb ideje gondolkodnak azon, hogy miként férhetne hozzá az állam a nyugdíjra gyűjtött magánpénzekhez, ám ennek a programnak az első jele alig egy hónapja került a felszínre: Barcza György az Államadósság Kezelő Központ Zrt. igazgatója jelentette be egy konferencián, hogy “kormány asztalán fekvő javaslata szerint az állam beléphet a hosszú távú nyugdíjcélú megtakarítások piacára”. A nyugdíjra félretett pénzek jellemzően 20-30 évig is gyűlhetnek – ez pedig kiváló államadósság finanszírozási forrás az állam számára. Ezért ha megfelelő kamatot kínálnak – akkor az versenyképes lehet más megtakarítási formákkal szemben – és az állam is stabil forráshoz jut.
Mint a Babakötvény
A kormány létrehozna egy olyan speciális célú megtakarítási formát, ami célhoz kötött. Hasonló program a Babakötvény, amely nem más, mint egy hosszú távú államkötvény: némi állami támogatásért cserébe a szülők, hozzátartozók a kedvezményezett gyermek vagy unoka 18 éves koráig folyamatosan fizethetnek be a számlára, ám a pénzhez csak a kedvezményezett 18 éves korában férhetnek hozzá – addig az állam használja a pénzt. Hasonló módon működhet egy „nyugdíjkötvény” – csak itt akár 30-40 éves felhalmozási idő is elképzelhető.
Más kérdés, hogy milyen más intézkedéseket tervez a kormány, hisz ezzel forrásokat szívna el a biztosításoktól és az önkéntes nyugdíjpénztáraktól. A kormány ahol eddig megjelent a piaci versenyben (étkezési utalvány piac, mobilfizetés, szemétszállítás, energiaszolgáltatás) azzal járt, hogy kinyírta a piaci szereplőket.
Nehezítenék a nyugdíjpénztárak működését?
A kormány vizsgálja az önkéntes nyugdíjpénztári garanciaalap felállítását. Az ötlet a pénzügyi felügyeletet is ellátó Magyar Nemzeti Banktól (MNB) származik, és abból indul ki, hogy a bankokhoz hasonlóan a pénztáraknak is legyen egy közös garanciaalapja, amely egy-egy pénztár csődje esetén helytállna a megtakarításokért. Bár kiforrott elképzelés nincsen, elég kézenfekvőnek tűnik, hogy a leendő pénzügyi alapot a pénztáraknak kell majd feltölteniük – vagyis végső soron a pénztártagok befizetéseiből csípnének le 1-2 százalékot az alap feltöltésére.
Ilyen garanciaalapot a ÁKK a nyugdíjkötvények mögé nem képezne, hiszen minden egyes államkötvényt a magyar állam garantál, ennél erősebb garanciát pedig egy piacgazdaságban nem ismerünk. Így az ÁKK nyugdíjkötvénye máris versenyelőnybe kerülne – az alacsonyabb költségek miatt – az önkéntes nyugdíjpénztárakkal szemben. Ha még adóoldalról is megtámogatják az ÁKK konstrukcióját, kialakulhat egy szívóhatás a nyugdíjkötvények felé, ami máris sokkal erőteljesebbé teszi a kormány belépését a „nyugdíjpiacra”, másik oldalról viszont épp a még jól működő önkéntes pénztárak működését lehetetlenítené el.