Építészeti ponyvaregény: a világ legnagyobb sátrai - HG.HU
Művészeti központként születik újjá a Metro Mozi
Építészeti ponyvaregény: a világ legnagyobb sátrai
By Ongrádi Melinda 2010. szeptember 19. 11:08
ponyvaszerkezetek Müncheni Olimpiai stadion Frei Otto
ponyvaszerkezetek Denveri Nemzetközi Repülőtér Fentress Bradburn Architects
ponyvaszerkezetek Millenium Dome London Richard Rogers
ponyvaszerkezetek Millennium Dome London Richard Rogers
ponyvaszerkezetek Dzsiddai Repülőtér Hajj Terminál SOM
ponyvaszerkezetek Sony Centre Berlin Murphy/Jahn Architects
ponyvaszerkezetek Biome Eden Project Grimshaw Architects
Khan Shatyr Astana Foster + Partners a világ legnagyobb sátra
Dynamic Earth Center Edinburgh ponyvaszerkezetek
A szerény ideiglenes hajlékból mára akár 80 000 főt befogadó high-tech szerkezet lett; megnéztük a legkülönlegesebbeket.
Sokak szemében a ponyvából készült szerkezetek, sátrak nem számítanak teljes értékű épületeknek. A közvélemény szemében általában a masszív, négyszögletes, fixen rögzített szerkezetek az igazi házak, míg (a kempingezéstől eltekintve) a sátrakról manapság leginkább a menekültek, az állandó otthon nélkül élő vándorok vagy a természeti katasztrófák áldozatai jutnak eszünkbe. Nehéz elképzelni, hogy a sátrak valaha a fényűzés netovábbjait jelentették, és egyes ősi mítoszokban a világmindenséget jelképezik.
Manapság ugyanakkor, a korszerű technológia vívmányainak és az egyre nagyobb alapterületű épületek iránti igényeknek köszönhetően reneszánszukat élik a ponyvaszerkezetek. Egyre tartósabb, szebb, teherbíróbb létesítmények épülnek az ősi és a high-tech ötvözésével, amelyek kihasználják a sátrak olyan előnyeit, mint a flexibilitás, könnyű és szellős szerkezet és a térszervezés szabadsága. Ráadásul íves vonalaik, szoborszerű formáik különleges szép építészeti alkotásokká teszik a ponyvaszerkezeteket.
A technológia úttörői Németország és az Egyesült Államok voltak, manapság azonban már a világ számos pontján feltűnnek a látványos szerkezetek. Népszerűek például a Közel-Keleten, ami érthető, hiszen ott kulturális hagyományai vannak ennek az építkezési formának. Nemcsak technikai okai voltak annak, hogy a második világháború után Németországban indultak hódító útjukra a ponyvák: a birodalmi, náci építészet után a totális antitézist jelentették a kötetlen, áradó formák.
Frei Otto német építész és szerkezettervező mérnök nevéhez fűződnek az első jelentős szerkezetek: a nyugatnémet pavilon a 67-es montreali expón és az 1972-es müncheni olimpia kábelszerkezetű, áttetsző tetőszerkezet (bár utóbbi nem ponyvából készült, de szerkesztési elve rokon a feszített szerkezetekével). A különleges ponyvákat készítő gyárak nagy része szintén Németországban találhatók. Az idők során aztán Nagy-Britannia (Ted Happold és az Arup iroda munkái), majd Japán, a Közel-Kelet országai és az ázsiai kistigrisek és Kína is is beléptek a jelentős feszített szerkezeteket építők sorába. Figyelemreméltó szerkezetek például (a következőkben bemutatottakon kívül) a Dyanmic Earth Center Edinburghban, az Allianz Arena, a Rothenbaum teniszstadion, a Burj Al Arab vitorlaszerű oldalfala és a 2000-es expó különleges papírszerkezettel épült japán pavilonja.
A ponyvaszerkezeteket úgy hozzák létre, hogy a hajlékony ponyvát valamilyen módon (kábellel vagy akár légnyomással) megfeszítik. Természetesen különleges ponyvák szükségesek ezekhez az épületekhez: ez lehet például teflon-, PVC-, vagy PTFE-bevonatos üvegszálas ponyva, ETFE-fólia, napjainkban pedig ígéretesnek tűnnek a fotovoltaikus vagy a LED-del kiegészített különleges megoldásokkal (ún. fotonikus, világító textilekkel) kapcsolatos kutatások, amelyek tovább tágítják a ponyvaszerkezetek alkalmazásának lehetőségeit. Mérnöki bravúrt igényel a megfelelő alak megtalálása, hiszen azon múlik a szerkezet stabilitása.
A komputertechnológia fejlődése és az egyre korszerűbb membránok kifejlesztése tett lehetővé, hogy egyre bonyolultabb és egyre nagyobb méretű, gigantikus "szupersátrak" épülhetnek, amelyek remekül kielégítik az olyan speciális igényeket, mint amilyeneket a kiállítási épületek, a több tízezer főt befogadó sportlétesítmények vagy éppen a megaméretű repülőtéri csarnokok támasztanak. A következőkben bemutatunk néhány valóban látványos ponyvaszerkezetet.
A világ tizedik legforgalmasabb reptere is jól szemlélteti, hogy a ponyvaszerkezetek egyik legsikeresebb alkalmazását a hatalmas alapterületű nemzetközi repülőterek csarnokainak lefedése jelenti. A denveri gigalétesítmény formáját a közeli Rocky Mountains hegyvonulatai ihlették, a ritmusosan sorakozó sátorformákat 20 méterenként elhelyezett árbocok és kábelrendszer feszítik a helyükre. A csarnok a ponyván átszűrődő fénynek is köszönhetően bőven kap természetes megvilágítást. A ponyva és a fix szerkezetek csatlakozása mindig problémás, mivel előbbi mozog: itt 60 centiméter átmérőjű tömlőkkel oldották meg az összekötést. Az 1995-ben épült létesítmény tervezője a Fentress Bradburn Architects.
Akárcsak egy gigantikus 20. századi cirkusz, úgy magasodik a nemesen egyszerű megjelenésű óriássátor a Temze folyó mellett;a létesítményt a Richard Rogers iroda jegyzi. A kupolát, amely teflonbevonatos üvegszálas anyagból készült, 12 árboc és az azokhoz csatlakozó bonyolult kötélszerkezet tartja kifeszítve. A ponyvaszerkezet kétrétegű, a belső feladata, hogy megakadályozza a páralecsapódást a belső felületen, emellett akusztikai szempontból is kedvező ez a megoldás. Míg a ponyván nappal beszűrődik a fény, éjszaka az egész létesítmény világít, akár egy hatalmas medúza.
Hajj Terminál, Dzsiddai Repülőtér
A szaúd-arábiai létesítmény a világ legnagyobb repülőtereinek egyike. A beduin sátrak inspirálta sátortető a SOM (Skidmore, Owings & Merrill) iroda műve. A hatalmas ponyvák alatt, amelyek a világ legnagyobb kábelfeszítésű ponyvaszerkezetét alkotják, évente egymillió zarándok fordul meg; az éves mekkai zarándoklat, a Haddzs alatt egyszerre akár 80 000 látogatónak is ideiglenes otthona a hatalmas sátor. A létesítmény elnyerte az Amerikai Építészek Intézete (AIA) Twenty-five Years Award elismerését: ezt olyan épületeknek ítélik oda, amelyek kiállták az idő próbáját, és 25-35 év elmúltával is értékes építészetet képviselnek. Az indoklás szerint "az építészek által megálmodott, egyszerű forma sorolásával létrejött szépséges kompozíció magas mércét állított fel az eljövendő repülőterek tervezői elé. Ráadásul a zöld mozgalmakat megelőzve alkottak fenntartható épületet."
A berlini Sony Centre tetőszerkezete
A cég európai főhadiszállását fedő sátortető méretei impozánsak: legnagyobb átmérője 102 méter, középső tartóoszlopának magassága 42,5 méter. A tető a hét épületből álló együttes között kialakult udvart fedi le, egész évben használhatóvá téve azt. A Murphy/Jahn Architects építésziroda és az Arup szerkezettervező iroda műve vegyes ponyva-üveg szerkezet. Előbbi teflonbevonatos üvegszálas anyag, így nagymértékben átengedi a napfényt. Az egyszerű, elliptikus alaprajz ellenére a V alakban tagolt ponyváknak köszönhetően izgalmas, látványos szerkezet jött létre.
Biome Eden Project, a világ legnagyobb fóliasátra
Hatalmas népszerűségnek örvend a brit Cornwallban épült gigantikus "fóliasátor", amely leginkább futurisztikus szappanbuborékra emlékeztet. A Grimshaw Architects művének eszmei őse a Buckminster Fuller-féle geodézikus kupola volt. A létesítményben különféle ökoszisztémákat (a mérséklet égövitől a trópusiig) mutatnak be a látogatóknak. Az ultrakönnyű (22-24 kg/köbméter) rácsos vázszerkezet éles kontrasztként vert vályogfalra támaszkodik. A rácsra nagy szigetelőképességű ETFE fóliából készült háromrétegű párnaszerkezetet helyeztek. A szerkezetek könnyen szét- és összeszerelhetők, a fólia pedig biológiailag lebomló, így a létesítmény teljesen környezetbarát. Hasonló technológiával készült a 2008-as olimpia úszóstadionja, a pekingi Watercube.
építészet, magazin, ponyvaszerkezetek, feszített ponyvaszerkezet, denveri repülőtér, millennium dome, hajj terminál, eden project biodome, sony center
Az átlátszóság határai: high-tech üvegépítészet
/upload/images/photos/000/044/947/muchen_stadion20130603-19838-cvyade.thumb.jpg?1370247755
/upload/images/photos/000/044/948/denver_120130603-19838-1mt0eye.thumb.jpg?1370247757
/upload/images/photos/000/044/949/denver_220130603-19838-f2ljtb.thumb.jpg?1370247759
/upload/images/photos/000/044/950/millennium_dome_320130603-19838-z5jeub.thumb.jpg?1370247762
/upload/images/photos/000/044/951/millennium_dome_220130603-19838-ey3592.thumb.jpg?1370247764
/upload/images/photos/000/044/952/hajj_120130603-19838-3920cj.thumb.jpg?1370247766
/upload/images/photos/000/044/953/hajj_220130603-19838-19hhi87.thumb.jpg?1370247768
/upload/images/photos/000/044/954/hajj_320130603-19838-12fnj3m.thumb.jpg?1370247770
/upload/images/photos/000/044/955/sony_center_120130603-19838-43buvp.thumb.jpg?1370247773
/upload/images/photos/000/044/956/sony_center_220130603-19838-2pv1kj.thumb.jpg?1370247775
/upload/images/photos/000/044/957/biome_120130603-19838-1wh8h1r.thumb.jpg?1370247777
/upload/images/photos/000/044/958/biome_220130603-19838-s5pply.thumb.jpg?1370247779
/upload/images/photos/000/044/959/khan_shatyr20130603-19838-10h5vop.thumb.jpg?1370247782
/upload/images/photos/000/044/960/dynamic_earth20130603-19838-1eliy15.thumb.jpg?1370247784