"Tán ott kellene kezdenem, 150 millió évvel ezelőtt a Jura kor közepén most nyakig tengerben állok, tengeri liliomok hevernek lábam alatt, ammoniták uszkálnak mellettem, sugárállatkák élvezik a langyos déltengeri meleg vizet? Vagy húzódjak ijedten menedékbe, mert a Kréta kori vulkánok kitörőben vannak alattam? Nem mese ez kérem, minden szavam igaz, bizonyítják ezt e korok megkövesült maradványai, melyek a mai napig fellelhetők a Máré - völgy geológiai tanösvényén sétálva. Messze muszáj mennem az időben, ha egészen elölről szeretnénk kezdeni a mesét. Megkopik az emlékezet ezer év alatt, ki tudja már, hogy az első erre vetődött embereket, majd később a rómaiakat mi fogta meg, mi késztette arra, hogy épp itt álljanak meg? Talán először csak pihenni akartak, a patakparti jó harmatos réten lovaikat legeltetni, megitatni, vagy a számtalan hűsvizű forrás egyikéből tán még ők is ittak egy jóízűt. Később esetleg már sátrat-tanyát vertek, vagy csak szájról-szájra adták a hírt, hogy van errefelé egy kellemes pihenőhely. Aztán egyikük- egy szemfüles, őrségre rendelt katona - kitalálta, hogy a közeli hegyecske tetején emelt toronyból jobb a kilátás, vagyishogy a belátás a völgybe vezető utakra. Ekkor épült a mai Máré-vár helyén az első római (fa) őrtorony. Ekkor telepedtek meg talán a völgyben, tartósan az első lakosok. A régészek szerint aztán a 13. században itt már igazi kővárat találunk, melyet Károly Róbert
1316-ban Bogár Istvánnak adományoz vitézsége jutalmául. Ezek után sok gazdacserélgetés következik s az idő múlásával leromlott állapotú várat a XVI. században, reneszánsz stílusban újjáépítették. 1543-ban a törökök ezt a kis paradicsomi föld-darabkát is elözönlötték. A mindig és mindenütt szokásos harci események során a várat kirabolták, felgyújtották, félig - meddig lerombolták. Ennél többet már nem tudtak tenni vele. Aztán közben rájöhettek a stratégiai fontosságára, mert a romokban - igényeiknek megfelelő - őrhelyet alakítottak ki, melyben még – oklevelek bizonysága szerint - 1572-ben is őrség táborozott. Aztán egyszer azért vége lett a török uralomnak is. Lassan béke szállt a várra, a csend visszalopódzott az erdő hatalmas fái közzé, s a romok közel 400 évig Csipkerózsika álmukat alhatták. Állok a babinai szőlőkbe vezető úton. Csendesen mélázva arról, miféle titkokat tudna mesélni ez a barátságos-hívogatón előttem táruló völgy a csendben várakozó erdeivel - ha beszélni tudna. Magyaregregy nevének keletkezése elég egyszerűen magyarázható, a víz közelségét szerető égerfáról kapta. Eger-egir-egür alakokból keletkezett "gy" képzővel. A Komlói - Szászvári bányászkodás fellendülése újabb változást hozott a falu életébe. A bánya, mint egy óriás "Moloch", először elszívta az embereket, aztán, mint egy kegyetlen gépezet, (sokszor már hasznavehetetlenül) kiköpte őket. Végül, amikor bezárták, nagyon nehéz helyzetbe sodort számtalan családot, hiszen aki egy életen át bányász volt, nehezen talál a bánya nélkül munkát."
Munkalehetőség a környéken nem adódott, a nagy parasztházakat csak részben lakták a családok, és az 1930-as évek divatját átvéve (vidéken nyaralni) ismét fellendülőben van a falusi turizmus. A látogatók igényeihez alkalmazkodva a szépülő, korszerűsödő porták a hagyományokat megőrizve fogadják vendégeiket. Az előkerült régi használati eszközök igényes megmunkálása, szépsége felélesztette a kézműves termékek újbóli gyártását. A Magyaregregyre látogatót a szállásadó család szívélyesen fogadja. A portán kényelmes elhelyezést, pihenőkertet biztosít, bepillantást enged a gazdaságba, a családja mindennapi életébe. Vendégeivel megízleltetheti a magyaregregyi ételkülönlegességeket, bemutatja faluját, szűkebb és tágabb környezetét.
Vendégszeretetét jelzi, hogy kemencéjében kenyeret süt, előkerül a házikolbász, a sonka az esti közös borozgatásra; bográcsozásra invitál, vagy - ha a látogató úgy kívánja - csak a vendégek nyugodt pihenéséről gondoskodik. Ha egy egészséges kirándulás élménydús kalandjaira, régi korok üzenetére, valamint a falu gazdag néprajzi hagyományaira kíváncsi, jöjjön el Magyaregregyre és töltsön el - hosszabb-rövidebb időt a "Kissvájcnak" nevezett faluban.
" Az itt élő emberek vendégszeretete, a falusi turizmus éltető ereje, a családias hangulat garancia arra, hogy az itt eltöltött idő kellemes emlékként maradjon meg vendégeink szívében." Látnivalók Magyaregregyen és környékén: Arnold-ház: vályogfalú parasztház, egykor mészárszék volt. Kegytemplom és kálvária: Mária kegytemplom 1867-ben épült a korábbi fatemplom helyén az első kőtemplom. A szeptember 8.-i kisasszonynapi búcsúra az egész környék jött a faluba. Strand, kemping, Máré-csárda: Magyaregregy határában a Vár-völgy gyönyörű bejáratánál lelünk rá a 2007-ben felújított strandra, ahol barangolásaink után kellemes fürdőzésre nyílik lehetőség. A fürdő területén találjuk a Máré-csárdát
Vár-völgyi tanösvény (természeti érték): A Kelet-Mecsekben, a Máré-vár alatt húzódó Vár-völgy rejti a tanösvényt. A nemzeti park igazgatósága által 1996-ban kihelyezett 10 db tábla a völgy igen összetett, változatos geológiai felépítését szemlélteti a földtani szelvények, ősmaradványok ábrázolásának segítségével. Máré-vár: A 354 méteres csúcson ülő várat római és középkori előzmények után a XVI. század elején reneszánsz stílusban átépítették. A vár első említése 1316-ból maradt fenn, de valószínűleg már az Árpád-korban létezett. Maga a várdomb a római kortól használt terület. A szabálytalan ötszög alaprajzú vár épülettömege kifelé zárt. A várudvarba ma is a középkori kapun, észak felől lehet bejutni. Balra a keleti oldalon épült az egyemeletes palotaszárny. A palota reneszánsz kőfaragványai, ajtó- és ablaknyílásai, kandallókerete Pécsett, a Reneszánsz Kőtárban tekinthetőek meg
Cigány-hegyi kilátó: A Keleti-Mecsekben található Cigány-hegyen jelenleg álló kilátó egy 1980-ban, Buzás Endre tervei alapján készült torony alapjaira épült 2007-ben.