A TUDÁSALAPÚ NÖVEKEDÉS LEHETŐSÉGEI ÉS KORLÁTAI A MAGYAR GAZDASÁGBAN - PDF
A TUDÁSALAPÚ NÖVEKEDÉS LEHETŐSÉGEI ÉS KORLÁTAI A MAGYAR GAZDASÁGBAN
Download "A TUDÁSALAPÚ NÖVEKEDÉS LEHETŐSÉGEI ÉS KORLÁTAI A MAGYAR GAZDASÁGBAN"
1 331 A TUDÁSALAPÚ NÖVEKEDÉS LEHETŐSÉGEI ÉS KORLÁTAI A MAGYAR GAZDASÁGBAN Goldperger István (ECOLAB Gazdasági Tanácsadó Kft.) Vezetői összefoglaló A tanulmány szemléletformálási célú megállapításokat tesz, értékeli, hogy az elmúlt évek gazdaságpolitikája tényleges intézkedéseivel mennyire szolgálta a tudásalapú növekedés kibontakozását, és javaslatot tesz innovációpolitikai súlypontokra. A tudásalapú növekedés kritériumának a piacon a GNI részeként realizált tudásalapú extrajövedelmet tekinti. Úgy ítéli meg, hogy a kis- és középvállalkozások alacsony K+F és innovációs aktivitásának legfőbb akadálya a hazai tudástartalommal fejlesztett termékek piacra jutásának korlátozott volta (a termelési szerkezet és államháztartási kereslet túlzott import orientáltsága), ezért a vállalkozási K+F ráfordítások lényeges növekedése csak a hasznosulási feltételek javulásnak eredménye lehet. Rámutat arra, hogy az originális innovációk piacának építése jellemzően a kutatás-fejlesztésnél költségesebb és hosszabb feladat, amely jelenleg a TTI politika figyelmén kívül esik. Megállapítja, hogy a hasznosításra szolgáló K+F támogatási források esetében a kormányzat eltért a források kiszámíthatóságának, a keresletvezérelt támogatáspolitikának az innovációs törvényben meghatározott elvétől, elmaradt a programok és projektek értékelése. Ilyen és hasonló okok miatt a TTI politika súlyos hitelvesztést szenvedett el. A tanulmány a tudásalapú növekedés fő szegmensének a kis- és középvállalkozások réspiaci pozíciójú originális innovációit tekinti, amelyeknek a globális piacra jutását a hazai referenciapiacok megteremtésével, demonstrációs projektekkel kell segíteni. A beszállítóiparban a termékek integráltsági szintjének emelése a fejlődés kívánatos iránya, amelyet stratégiai kutatási projektekkel és a vállalkozások integrálást ellátó funkciójának támogatásával kell elősegíteni. I. BEVEZETÉS A tanulmány a gazdaságpolitika egy részelemével foglalkozik: azokkal a gazdaságpolitikai intézkedésekkel, valamint azok hatásával, amelyek a tudástőkének a növekedés érdekében történő felhasználására vonatkoznak. A tanulmány kritikai megközelítésű. Azt vizsgálja, hogy a gazdaságpolitika menynyiben értette meg a tudásalapú növekedés lényegét és ebben a gazdaságpolitika szerepét nem a célok és deklarációk szintjén, hanem a konkrét szabályozási, forráselosztá-2 332 Goldperger István si döntések szintjén. Milyen érdekek uralták a gazdaságpolitikának ezeket a döntéseit? Ez a megközelítés eltér az innovációs kutatások szokásos tartalmától, nem az innovációs folyamat ráfordításait és üzemgazdasági eredményeit vizsgálja, hanem a kormányzat és a gazdaság szereplőinek interakcióit, illetve azok következményeit. Az elemzés a kutatás-fejlesztés-innováció-piac láncolatából a hasznosítás céljából végzett kutatás-fejlesztésre, az innovációra és annak realizálására irányul. Ezt sem minden részletében vizsgálja, hanem a gazdaságpolitikai aktivitás fő jellemzőire irányítja a figyelmet. A hasznosítási orientációra való lehatárolás nem jelenti a nem közvetlen hasznosítás érdekében végzett tudományos kutatás fontosságának, szükségességének tagadását. Az utóbbira vonatkozó döntések azonban más szakpolitikai részterület keretében, más kritériumok alapján születnek, mint azok, amelyeknek a hasznosításorientált gazdaságpolitikát kell jellemezni. A tanulmány arra a következtetésre jutott, hogy van ki nem használt lehetőség a hazai tudáslapú szegmens erősítésére. Ezeknek a lehetőségeknek a tudatos kihasználása nélkülözhetetlen a magyar gazdaság leszakadásának megállításához, a felzárkózás megvalósításához. A tudásalapú növekedés elemeinek hangsúlyozása azonban nem jelenti más növekedési források kihasználásának elvetését, különösen nem a foglalkoztatás növelése érdekében tett intézkedések háttérbe szorítását. Következtetéseink nem vitatják a gazdaságpolitikának az egyensúly megteremtése érdekében tett erőfeszítéseit. De fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a tudásalapú növekedés révén keletkező jövedelemtöbblet nélkül aligha lehetséges az egyensúly tartós megőrzése. II. A GAZDASÁGPOLITIKA CÉLFÜGGVÉNYE A gazdasági növekedés fogalmán a potenciális gazdasági teljesítmény folyamatos bővülését értjük, melyet legáltalánosabban a bruttó hazai termék a reál GDP változásával mérnek. A GDP jelenti egyrészről az országban az adott időszakban keletkezett végső felhasználásra szolgáló áru- és szolgáltatáshalmazt, illetve annak pénzben kifejezett értékét, másrészről ebben az áru- és szolgáltatáshalmazban realizált jövedelmeket. Ez az értelmezés egy nemzetgazdaság egésze szempontjából helytálló (az árués szolgáltatáshalmaz valóban megtestesít jövedelmeket), de nem ad választ arra, hogy kinek a jövedelméről van szó, és ez a jövedelem mire használható fel. A gazdaságpolitika számára a termelés, a teljesítmény nem cél, hanem eszköz, amely a jövedelmet, a jólét forrását teremti meg. A nemzeti gazdaságpolitika elsődleges felelőssége az országlakosok jóléte, ezért a növekedési politika célfüggvénye valójában nem a GDP, hanem a GNI, a bruttó nemzeti jövedelem, amely a jólét és a további gazdaságfejlesztés forrásául felhasználható jövedelem mérőszáma. A fejlett országok nagy többségében a GDP és a GNI volumene és változásának mértéke között nincs jelentős különbség, ezért a közgazdaságtan nem fordít különösebb figyelmet e két kategória tartalmának és tényleges alakulásának összehasonlító elemzésére. A magyar gazdaságban ez a különbség volumenét tekintve jelentős, tendenciája növekvő. A rendszerváltás óta eltelt időszakban a GNI növekedésének mérőszáma százalékponttal maradt el a GDP növekedését kifejező adattól, és a évben a GNI összege már 8 százalékkal volt kevesebb, mint a GDP.3 A tudásalapú növekedés lehetőségei és korlátai a magyar gazdaságban ábra. A GDP ÉS A GNI ALAKULÁSA KÖZÖTT (1991=100) A GNI-ra vonatkozó információk a statisztikai kiadványokból megismerhetők, azonban ezek gyakorlati konzekvenciáival nem találkozunk. A gazdaságpolitika a saját döntéseihez rendelkezésre álló feltételrendszert, mozgásteret legalábbis abban, ami a szakmai és a szélesebb közvélemény felé megjelenik kivétel nélkül a GDP alakulásához mérten értelmezi. A GNI mélyebb elemzésének hiánya az állami költségvetés konzisztenciáját önmagában nem akadályozza, mert a költségvetés előirányzatai nem függnek közvetlenül sem a GDP, sem a GNI értékétől, azonban az, hogy mennyi az országban ténylegesen felhasználható jövedelem, meghatározza mind a gazdaságpolitika ambícióit, mind a társadalom elvárásait. Ezzel pedig nem szembesül sem a döntéshozó, sem a társadalom. Kézenfekvő, hogy az egyre növekvő jövedelemvesztés alapvető oka a gazdaság duális szerkezete. Az azonban alapos reálgazdasági elemzést igényelne, hogy a termelési és piaci folyamatokban hol vannak a jövedelemvesztés hézagai, milyen fejlesztéspolitikával lehet a GNI növekedését eredményező szerkezeti változást elérni. Alkalmasak-e a pusztán elosztási típusú gazdaságpolitikai intézkedések (adórendszer, támogatások) a jövedelemvesztés korlátozására? Általában a verseny erősítésével oldjuk, vagy tovább polarizáljuk a gazdaság duális szerkezetét? Egy ilyen részkérdés a tudásalapú vállalkozások növekedési (jövedelemrealizálási) potenciáljának kihasználása is, ami a jelen tanulmány tárgya. A téma vizsgálatának szemléleti kiindulópontjaként megfogalmazhatjuk, hogy a TTI politika alapkritériumának a tervezett intézkedéseknek a GNI szerint számba vett jövedelem növekedésére gyakorolt hatását kell tekinteni. III. A TUDÁSALAPÚ NÖVEKEDÉS JÖVEDELEMFOLYAMATAI Tudásalapú növekedésről akkor beszélünk, ha a növekedés forrását túlnyomó részben az emberi tőke és a technikai haladás egymással szoros kölcsönhatásban lévő tényezői képezik. A tudásalapú növekedés hordozói, az emberi tőke, a magas minőségű munkaerő, valamint a technikai haladás eredményeit magukba foglaló termékek és szolgáltatások széleskörű elterjedésükig a fogyasztási, felhasználási igényhez képest szű-4 334 Goldperger István kösen állnak rendelkezésre, monopol pozícióban vannak, amelyet az iparjogvédelmi rendszer is erősít. Ezért extrajövedelem realizálását teszik lehetővé az előállító vállalkozás javára. A tudásalapú növekedés gazdasági hajtóereje az elérhető extrajövedelem. Ezért is, a gazdaságpolitikai gyakorlat számára növekedési kritériumként sokkal alkalmasabb a jövedelem, mint a kibocsátás kategóriája. A jövedelem azonosított jövedelemtulajdonosokhoz (jövedelemtulajdonos csoportokhoz) rendelhető, és ennek alapján meghatározható, hogy a piaci mechanizmus miként ismeri el a növekedés különböző tényezőinek szerepét a többletkibocsátás létrehozásában, illetve a többletjövedelem realizálásában. A tudásalapú növekedést jövedelmi oldalról úgy határozhatjuk meg, mint a tudástartalmú tevékenységekből (a szűkösség, a monopolpozíciók alapján átmenetileg) realizált, a hagyományos tevékenységekben átlagosan elérhetőnél magasabb fajlagos hozzáadott érték növekedése. A jövedelem formái: Extraprofit. A hagyományos tevékenységekben átlagosan elérhetőnél magasabb munkavállalói jövedelem. Az elsődleges jövedelemtulajdonosok átlagosnál magasabb jövedeleméből származó államháztartási lefölözés. Extrajövedelem realizálása nélkül nem beszélhetünk tudásalapú növekedésről, akkor sem, ha a tudásalapú termelés egyes feltételeit fejlesztjük, és komponensei jelen vannak a gazdaságban. Hogy ki realizálja a tudásalapú extrajövedelmet, tehát hogy ki részesül a tudásalapú növekedés áldásaiból, attól függ kié a tudás, kié a tőke és kié a piac. Tőke nélkül a tudás nem hasznosítható jövedelmező tevékenységben, de a tőke oda tart, ahol piacot talál, vagy piacot képes hódítani. Ezért a tudásalapú növekedés vállalkozási és gazdaságpolitikai szempontból egyaránt jelentős részben a piacok által meghatározott folyamat. Az elemzés akkor válik a tudásalapú növekedés (a növekedésre irányuló gazdaságpolitika) gyakorlati segítőjévé, ha megmutatja, hogy az adott termelési és piaci szerkezetben hol vannak a jövedelemrealizálás lehetőségei és akadályai. A gazdaságpolitikának a tudásalapú teljesítmények létrehozásának (megtermelésének) és realizálásának feltételeit együtt kell kezelni, ami a fejlődési/fejlesztési folyamat időbeliségéből következően különböző idődimenziók alkalmazását kívánja meg. IV. A TUDÁSALAPÚ NÖVEKEDÉS FELTÉTELRENDSZERÉNEK IDŐ- ÉS ÉRDEKDIMENZIÓI A tudásalapú növekedés az általános konjunktúrát alakító tényezők által nem, vagy csak alig befolyásolt. Forrásainak építése hosszú időt igényel. Feltételrendszerének három szintje van, melyeknek időhorizontja és a növekedés eredményeire való közvetlen hatása különböző. Ezek: Az általános tudáspotenciál fejlesztése, Tudás termelése meghatározott célra történő hasznosítás érdekében,5 A tudásalapú növekedés lehetőségei és korlátai a magyar gazdaságban 335 A tudás hasznosítása: a piacon értékesíthető, vagy társadalmi szükségletet más módon kielégítő termékké, szolgáltatássá konvertálása, azaz innováció. E három szint folyamatai, feltételei szorosan összefüggenek egymással. A gazdaságpolitikai aktivitás szempontjából azonban minden szintnek saját kritériumrendszere van, és az attól való eltérés a beavatkozás hatékonyságát, ellenőrizhetőségét, eredményeinek mérhetőségét teszi lehetetlenné. Az általános tudáspotenciál fejlesztése Az általános tudáspotenciál fejlesztése körébe tartozik a kisgyermekkori szocializációtól, képesség- és készségfejlesztéstől az iskolai oktatás egymást követő fokozatain keresztül a kutatóképzésig tartó több évtizedes folyamat és az egész életen át tartó tanulás képessége, készsége. Ide tartozik továbbá a tiszta alapkutatás mint a társadalom kollektív tudásának és a világ többi részével való tudományos kommunikáció képességének a fejlesztése. Ezen a területen tett konkrét intézkedésekhez, ráfordításokhoz közvetlenül nem rendelhető (jövedelem) növekedési követelmény. A megtérülés időhorizontja év. De kétségbevonhatatlan történelmi tapasztalatok igazolják, hogy egy ország növekedési potenciálját döntően az emberi tőke minősége határozza meg. Az emberi minőség építésébe és a tiszta alapkutatásba történő befektetés áldozatvállalás a jövőért, ami egy ország társadalmának legszélesebb kihatású, alapvető politikai döntése. Ennek az áldozatvállalásnak a céltudatossága és mértéke a társadalom jövőorientáltságának, fejlődőképességének mércéje. A jövőorientáltság természetesen a családi és egyéni életstratégiák szintjén, a tanulásba, a képességek és alkalmazkodó készség fejlesztésébe történő befektetések mentén is értelmezendő. Hasznosítási célú tudástermelés A gazdaságban és a társadalmi lét egyéb területein közvetlenül felhasználható tudás termelése, létező vagy felkelthető szükségletek kielégítése érdekében. Itt a célzott alapkutatás, az alkalmazott kutatás és a kísérleti fejlesztés tevékenységeiről, valamint a kutatás-fejlesztéssel létrehozott tudás elterjesztéséről van szó. A tudás elterjesztésének feladatkörébe nem csak a gazdasági alanyok közötti technológiatranszfer sorolandó, hanem a munkaerő át- és továbbképzése az új ismeretek kívánt szintű alkalmazására, valamint az új tudományos és technológiai eredmények felhasználásából eredő előnyöknek a széleskörű megismertetése, ezáltal új piacok generálása is. A tudástermelés ebben a dimenzióban is befektetést igényel, és rendszerint nem jár közvetlen jövedelemrealizálással. A tudástermelés ráfordításainak felmerülésétől a piaci realizálásig vagy más hasznosításig rendszerint több év, de mindenképpen az adott tevékenységre jellemző egy termelési ciklusnál hosszabb idő telik el. (A megtérülés időhorizontja jellemzően 5-10 év.) A középtávú tudástermelés egyedi ráfordításainak megtérülésére nincs garancia, de ezekről a befektetésekről minden körülmények között az üzleti haszon vagy más konkrét (társadalmi) cél elérése érdekében döntenek, illetve kell, hogy döntsenek.6 336 Goldperger István Ezért sokak számára fájdalmas, de nem vitatható követelmény, hogy a hasznosítási célú közösségi támogatásokat olyan kedvezményezettek rendelkezésére kell bocsátani, akik/amelyek egyértelmű hasznosítási érdekeltséggel rendelkeznek, és ezt együttműködő partnereik felé is érvényesíteni tudják. A hasznosítási célú tudástermelés befektetéseinek megtérülését biztosító potenciális extrajövedelem az értéknövekedési folyamat lépcsőin felfelé haladva megsokszorozódik. Kevesebb jövedelemtömeg származik a kvalifikált munka eladásából, mint a kvalifikált munkával termelt termék eladásából vagy a kvalifikált (kutató) munkával létrehozott szellemi termék hasznosításából. Egy kutatás-fejlesztési eredmény, szellemi termék, szabadalom rendszerint többel emeli az azt hasznosító vállalkozás értékét, mint amennyiért maga a szellemi termék eladható. A teljes piaci potenciált kihasználó mennyiségben eladott tudásalapú termék teljes életciklusában minden bizonynyal több hozzáadott értéket realizál, mint amennyiért a rá vonatkozó jogi és szakmai kompetenciákat birtokló vállalkozás gazdát cserélhet. Ezek az összefüggések egy adott vállalkozás vagy egy konkrét tranzakció szempontjából nem mindenkor érvényesek, a gazdaságpolitika számára azonban irányadónak tekintendők. A vállalkozó, a befektető döntésének kritériuma a profitból való megtérülés, a gazdaságpolitika célfüggvénye mint láttuk a rezidens gazdasági alanyok jövedelmei által realizált hozzáadott érték. Ezért amikor a gazdaságpolitika (TTI politika) a tudástermelés és a tudásalapú fejlesztések támogatásáról dönt, mérlegelnie kell, hogy a meghirdetett programban, illetve a támogatott projektekben keletkező tudás a tevékenységre jellemző célok és gazdasági realitások mellett milyen hazai értéknövekedési folyamat kiindulásává válhat, mennyi termékbe, szolgáltatásba csomagolva képez majd hozzáadott értéket, mennyivel bővíti a tudásalapú termék nem tudásalapú komponenseinek piacát, az azokban realizálható jövedelmeket. A tudás hasznosításának terepe: az innováció piaca Kutatás a pénz átváltása tudásra, innováció a tudás átváltása pénzre. Ez a gyakran idézett mondás több mint szlogen, pontosan jellemzi a hasznosítási szakasznak az előbbiektől eltérő természetét és ebből következő kezelési módját, mind a mikrogazdaság, mind a gazdaságpolitika szintjén. A hasznosítás nem akkor következik be, amikor a tudásból termék lesz, hanem akkor, amikor a tudásalapú termék bejut a saját piacára, és ott extrajövedelem-tartalommal realizálható. Ennek a termék tulajdonságain kívül számos egyéb lényeges feltétele van, amelyeknek idő-, munka- és költségigénye sokszorosa lehet a termék, szolgáltatás fejlesztésének. Az innováció piacra jutásáról gondoskodni természetesen elsődlegesen a megvalósító vállalkozás feladata. Az innovatív termékek piacának természetét azonban figyelembe kell venni ahhoz is, hogy a gazdaságpolitika jól ismerje fel az innovációt támogató feltételrendszer alakításával kapcsolatos feladatait. A realizálás szempontjából könnyebb, de az elérhető jövedelmek skáláján korlátozottabb pozíció, amikor a piac, a felhasználó mondja meg, hogy konkrétan milyen új termékre, szolgáltatásra van szüksége, és már kész is az ezt kielégítő innovatív kínálat befogadására. Ennek az innovációs pályának azonban feltétele, hogy az innovatív megoldásokat, termékeket, szolgáltatásokat felhasználó vevők és a potenciális szál-7 A tudásalapú növekedés lehetőségei és korlátai a magyar gazdaságban 337 lítók között minimális kölcsönös bizalmon alapuló együttműködés legyen az elvárt innovációk tárgyában. Az ilyen, (igényeket) követő innovációnak a jellemző terepe a beszállítói kapcsolatrendszer, ahol a már innovatív szerepkörben is elfogadott beszállító újabb innovációkkal erősíti pozícióját és gyarapítja jövedelmét, vagy ez jellemző a hazai vállalkozások előtt álló feladatra egy nem innovatív beszállítónak kellene az innovatív beszállítási szegmensben is elfogadtatni teljesítményét. A nagy léptékű, originális innovációk útja ennél küzdelmesebb, de több eredményt ígér. Ahhoz, hogy egy originális innováció befogadást nyerjen, nem elég, hogy a felkínált termék, szolgáltatás valami újat és hasznosat tud. Változni kell a befogadó oldalnak is: a felhasználás módjának és feltételeinek, a konstrukciónak, a termelési folyamat szervezésének, logisztikai rendszerének, ahol felhasználásra kerül. Mennél jelentősebb az innováció, annál nagyobb változásokat kíván a felhasználói oldalon. Idő kell, amíg az új megoldás előnyei az alkalmazásban lévő technológiával szemben nyilvánvalóvá válnak. Az innováció tárgyában ismeretekkel nem rendelkező vevőknek nem lehet az innovatív terméket eladni. A kutatók, fejlesztők és innovátorok tudásának el kell terjedni a felhasználók oldalán is. Ebben nagy szerepe van az innováció alapját képező új tudományos és technológiai ismeretek terjedésének. Mennél jelentősebb az innovatív termékben lévő tudományos újdonság, annál nagyobb szerepe van a tudományos marketingnek. Ennek feladatai rendszerint túlmutatnak az innovációt kidolgozó és megvalósító tudományos műhely, innovatív vállalkozás lehetőségein, hatókörén. Ha egy tudományág képviselőinek érdeke, hogy az ott folyó kutatás hasznossága elismerést nyerjen, akkor segítenie kell pályatársaik eredményeinek megismertetését és elterjesztését a hazai és a nemzetközi piacon. Ezt ma olykor az irigység, a presztízsharc akadályozza. Egy originális innováció potenciális piacának megnyerése szempontjából legnagyobb jelentősége az alkalmazási eredményeknek van. Azonban, amíg nincs piacon az innováció, alkalmazási tapasztalat sincs. Ebből a csapdából a referenciapiac megteremtése, demonstrációs projektek szervezése jelenthet kiutat. Ez tulajdonképpen az originális innovációk megvalósításának befejező szakasza, amely még mindig tetemes befektetést igényel. A kis- és középvállalkozások demonstrációs projektjeinek támogatása a tudásalapú növekedést szolgáló TTI politika fontos feladata lenne. Ha a piac befogadta az innovációt, a vállalkozás számára megnyílik a gyors növekedés lehetősége. E lehetőség kihasználásának részben finanszírozási, részben humán erőforrás feltételei vannak. A gazdaságpolitikának a piaci érdekviszonyok alakításában és a finanszírozási háttér javításában vannak feladatai. (Megjegyzendő, hogy az egyes vállalkozások számára a humán erőforrás, a menedzsmentkapacitás bővítése is jelentős részben finanszírozási lehetőségeken múlik.) A gyors növekedés a megtérülés ígéretét hordozza, azonban a termelés és a piaci aktivitás nagyságrendi bővülésének költségeit meg kell előlegezni. A hazai bankrendszer kevés aktivitást mutat a kevés tárgyi vagyonnal, inkább tudásvagyonnal felruházott vállalkozások hitelezésére. Az innovatív vállalkozások sajátos finanszírozási konstrukcióit támogató speciális garanciaintézmény máig nem jött létre. A tudásvagyon garanciaként való elismertetéséhez fejleszteni kell a tudásvagyon értékelésének módszereit, technikáit is. Az innovációs törvény végrehajtására szolgáló kormányhatározat ezt a feladatot is meghatározta, végrehajtása azonban nem történt meg.8 338 Goldperger István Az innovációk piaci bevezetésére ajánlott finanszírozási forrás a (kockázati) tőkebefektetés, mint a tartós finanszírozási igény adekvát forrása. Ehhez a hazai TTI politika is nagy várakozásokat fűz. A kockázati tőke növekedési funkcióját nem vitatva, a hazai viszonyok között a következőkre kell felhívni a figyelmet. A kockázati tőke nem szívesen vállal az üzleti sikeresség tekintetében nagyobb kockázatot és bizonyos öszszeghatár alatti befektetést. Ezért nem biztos, hogy a piacépítés kezdeti fordulópontjain valóban tőkéhez jut az innovatív vállalkozás. Sem a vállalkozók, sem a nemzetgazdasági szintű jövedelemrealizálás szempontjából nem közömbös, hogy a vállalkozás jövedelemének kisebb vagy nagyobb része feletti rendelkezés mikor és milyen feltételek mellett cserél gazdát. Ha az innovatív vállalkozásnak nincs finanszírozási alternatívája, és a megtérülés korai fázisában kényszerül a reménybeli jövedelemről lemondani, akkor kicsi lesz az innovációba való befektetés és kockázatvállalás jutalma. Ha az innovációk megvalósítására és piacának kiépítésére nem áll rendelkezésre elegendő hazai tőke, akkor az értéknövekedés nem a GNI-t, hanem a külföldi befektetők jövedelmét gyarapítja. Az innovatív termék potenciális hozzáadottérték-tartalmának igen nagy hányada akár 50-60%-a a forgalmazás szakaszában realizálódik. Ezért az a vállalkozás és az a nemzetgazdaság, amelyik tudásalapú termékeinek forgalmazását is ellenőrzi, magasabb tudásalapú hozamra számíthat. (Természetesen a forgalmazási szakasznak is vannak beruházási és működési ráfordításai. Az egyes értéknövekedési fázisok hatékonyságát ennek figyelembe vételével kell mérlegelni.) A piac nem csak az innovatív termék tulajdonságai, hanem eredete szerint is értékel. A high-tech országként vagy régióként számon tartott területről származó terméknek könnyebb az útja a széles piaci elterjedésre és magasabb ár elérésére van lehetősége, mint a no name régióból érkező piaci szereplőnek. Ezért a potenciális tudásalapú jövedelem realizálásának sok esetben feltétele lehet a gyártó vagy forgalmazó vállalkozás székhelyének elismert high-tech régióba telepítése, a vállalkozás (többségi) tulajdonának nemzeti kézben tartása mellett. Ennek segítése megfontolandó a TTI politika számára. Az innovációs szakaszban elért sikerek, illetve az ennek érdekében tett erőfeszítések, támogatások nem pótolják a tudáspotenciál fejlesztésben és a célzott tudástermelésben szükséges ráfordításokat, és magának a tudástermelésnek az eredményeit. Pozitív visszacsatolásként, vonzó példaként azonban ösztönzést adhatnak a távoli és a közelebbi jövő érdekében vállalt befektetéseknek. Azaz, a már megvalósult innovációk piaci sikerének előmozdítása ösztönözheti a leghatékonyabban a vállalkozások K+F tevékenységét. V. MILYEN VERSENYKÉPESSÉG? Egy nyitott, a globális világgazdaságba integrálódott nemzetgazdaságban a versenyképesség javulása az alapja a növekedésnek. A kormányzati beavatkozások ezért közvetlen célként nem is növekedési, hanem versenyképesség-javítási célt jelölnek meg. Ez helyes. Amikor azonban a versenyképesség erősítését mint fejlesztési célt és az ezt szolgáló eszközöket meghatározzuk, ismerni kell, hogy a versenyképesség mely eme-9 A tudásalapú növekedés lehetőségei és korlátai a magyar gazdaságban 339 lőjét kívánjuk fejleszteni, ugyanis ezek között mind az üzemgazdasági feltételek, mind a piaci pozíciók szempontjából lényeges különbségek vannak. A versenyképesség tényezőinek egyik csoportja a piacra kilépő termékhez, szolgáltatáshoz kapcsolódik. A hazai gazdasági valóság talaján ebből a szempontból a versenyképességnek két alapvető forrását célszerű megkülönböztetni. (1) A költségeken, illetve az árakon alapuló versenyképesség (hagyományos termékek és szolgáltatások, a megrendelő fejlesztései alapján működő beszállítók). (2) A használati érték egyediségén, illetve ennek piaci elfogadásán alapuló versenyképesség (exkluzív tudáson/szabadalmakon alapuló originális innovációk, természeti monopóliumokon alapuló termékek és szolgáltatások, különleges minőség, vagy annak imázsa, márkanév stb.) A versenyképességnek ez a két alapvető típusa többnyire eltérő piaci helyzetet is jelent, és különböző jövedelemszintek realizálást teszi lehetővé. A költség- illetve az áralapú versenyképesség sokszereplős piacon jellemző, és általában korlátozott jövedelmezőséget biztosít. A monopolkínálaton alapuló versenyképesség kevésbé érzékeny a költségés árszintre, és többnyire időlegesen lehetővé teszi extrajövedelem realizálását. A versenyképesség tényezőinek másik csoportja a vállalkozó, a vállalkozás akcióképességéhez kapcsolódik. Az akcióképesség megléte feltétele annak, hogy a termékhez, szolgáltatáshoz kapcsolódó versenyképesség a piacon értékesítési bevételben és jövedelemben realizálódjon. Ezen a csoporton belül is két alapvető elemet kell számításba venni. (3) A vállalkozás humán erőforrásának minősége és a szervezetben lévő adottságok (piaci, pénzügyi, kereskedelmi, informatikai ismeretek, nyelvtudás, kommunikációs készség, az illetékes vezetők döntési képessége, megfelelő információáramlás és a döntési kompetenciák ésszerű telepítése a szervezetben stb.) (4) Az üzleti környezetben lévő adottságok (piaci információk elérhetősége, rugalmas és versenyképes költségekkel elérhető ügylet- és fejlesztésfinanszírozás, közlekedési, szállítási, hírközlési infrastruktúra, jogérvényesítési lehetőségek, engedélyezés, biztosítási szolgáltatások, átlátható, stabil szabályozási környezet stb.). Ezek a tényezők döntően a szakma, szakmacsoport szintjén elérhető szolgáltatásokkal és a nemzetgazdasági szintű versenyképességet alapvetően meghatározó jogi szabályozási konstrukciókkal és kormányzati tevékenység színvonalával, hatékonyságával függnek össze. A kormányzati stratégiák és beavatkozási programok (KKV, TTI, GOP) általában a vállalkozásokat, illetve a kis- és középvállalkozásokat tekintik célcsoportnak, általában hangoztatják a versenyképesség erősítésének követelményét, általában igénylik, hogy a vállalkozások többet fordítsanak kutatás-fejlesztésre. Ez a megközelítés hatástalan. A stratégiákban, programokban, beavatkozási intézkedésekben a gazdaságpolitika célcsoportját differenciáltan kell meghatározni a vállalkozások piaci rádiusza, versenyhelyzete, a technológiai fejlődés jellege szerint. Ez nem jelenti a horizontális eszközrendszer alkalmazásának elvitatását, csupán tudomásul kell venni, hogy az egyes célcsoportok a horizontnak különböző helyein vannak, versenyképességük javulásához, a nemzetgazdaság növekedéséhez való hozzájárulásuk növeléséhez más-más utak vezetnek.10 340 Goldperger István VI. TUDÁSUNK PIACA A hazai innovatív vállalatok piacáról nincsenek átfogó információk. A KSH innovációs felmérése csak a vállalkozás összes értékesítésének létező földrajzi irányaira kérdez rá, de az erre vonatkozó adatok sem kerülnek be a publikációba. Az említett adatok összesítésének nem is lenne relevanciája, ugyanis ezekből sem az innovatív termékek értékesítésének irányaira, sem az összforgalom megoszlására nem nyernénk információt. Az adatfelvétel szervezőit menti, hogy a metodika az EUROSTAT irányelveit követi, azonban egy piacorientált innovációpolitika információigénye szempontjából ez kevéssé vigasztaló. Szükséges lenne a hazai innovációs statisztikai felmérés kérdéseit kiegészíteni az innovációk piacának a piaci rádiusz szerinti behatárolására és az innovatív értékesítés piaci részarányának meghatározására vonatkozó kérdésekkel, a válaszokat pedig jellemző vállalkozási kategóriákként feldolgozni, és a gazdaságpolitikai (innovációpolitikai) döntéshozók asztalára tenni. Arra a kérdésre tehát, hogy melyek a hazai tudáson alapuló innovatív termékek piacai, milyen lehetőségek vannak ezeknek a piacoknak a bővítésére, csak az általános gazdasági tapasztalat alapján lehet válaszolni. E tapasztalatok rendezése érdekében a nemzetgazdaság piacának méretéből és fő szegmenseiből célszerű kiindulni. A piac legnagyobb szegmense a termelő felhasználás, az összes értékesítés több mint 2/5-ét teszi ki. Termelő felhasználásban tudásalapú beszállítás jellemzően azokban az ágazatokban lenne értékesíthető, amelyek maguk is tudásalapú kibocsátást teljesítenek. Ez az ágazat a feldolgozóipar. A feldolgozóipari teljesítmény közel 70 százalékát a többségi külföldi tulajdonú vállalkozások teljesítik. Ennek a szegmensnek a kibocsátása korszerű, az innovatív technológiai tartalmat, a kvalifikált munkát megtestesítő anyagok, alkatrészek, részegységek forrása azonban az import. A magyar beszállító cégek többsé- 2. ábra. A NEMZETGAZDASÁG PIACÁNAK SZERKEZETE 2006 (A BRUTTÓ KIBOCSÁTÁS ÖSSZEGE 73 EZER MILLIÁRD FT)11 A tudásalapú növekedés lehetőségei és korlátai a magyar gazdaságban 341 ge alacsony kvalifikációjú munkát végez. A különböző kormányok beszállítói programjai ennek az alacsony kvalifikációjú munkának az eladását igyekeztek bővíteni, sem elfogadott elgondolás, sem alkalmas eszköz nem volt az önálló piaci szereplőként megjelenő, integrált, tudásigényes beszállítói szektor létrehozására. A beruházási javak hazai piaca, amely az összes forgalom kevesebb mint 1/10-ét képviseli, kevéssé alkalmas az adott profilban a tudásalapú expanzió bázisává válni. Az elmúlt években a nagy infrastrukturális beruházásokban születtek kimagasló hazai műszaki teljesítmények (Duna-hidak, M7 völgyhíd), ezek azonban nem sokszorozható termékek, így az általuk realizált jövedelem sem sokszorozható. Az energetikai, közlekedési és más technológiai beruházási javakat előállító szektorok fizikai és humán kapacitásai a rendszerváltás után leépültek, hazai tulajdonban lévő maradékai az előző évtizedekben megvalósított beruházások javításaiból, pótalkatrész-ellátásából tengődnek, a nagy infrastrukturális beszerzési tendereken nem versenyképesek, így számottevő tudástermelő befektetésre nincs lehetőségük. A lakossági fogyasztás szűk 2/10-es arányával rugalmas, a tudásalapú szerkezetváltásra nyitott, ám a hazai tudástermékek befogadásában korlátozott piac. Rugalmasságát jól szemlélteti a zacskóba csomagolt ízélmény, a Fornetti hazai és nemzetközi sikere, amely azt mutatja, hogy ötletes piaci innovációval az alapvető szükségletek piacán is lehet nagy növekedést elérni. Másik példa a legfrissebb réspiaci csúcstechnológia a NavNGo által fejlesztett GPS alapú navigációs szoftverek terjedése a hazai piacon is. Azonban a tudásalapú jövedelem realizálásának korlátaira utal a hazai fogyasztási piacon, hogy a lakossági vásárlóerővel realizált magas és közepes technológiai szintű termékek, mobiltelefonok, informatikai, szórakoztató elektronikai termékek, gépjárművek külföldi tulajdonú vállalkozások termékei. Ha ezekben van is hazai kutatás-fejlesztési teljesítmény, a tudásalapú termék jövedelemtartalmának piaci sokszorozásából származó növekedési hatás nem hazai jövedelemként realizálódik. A központi költségvetésből termék- és szolgáltatásvásárlásra, beruházásra fordított összeg évente milliárd Ft. A statisztika szerint a piac kormányzati (önkormányzati, közszolgáltatói) döntések által meghatározott szegmense ennek kétszerese, milliárd Ft, a teljes realizálás 8%-a. A kormányzati piac elvi lehetősége a tudáslapú termékek hazai realizálásában kiemelkedő. Ebben a keresletben jelenik meg a honvédelem, a rendészet, az egészségügy, az oktatás, a kultúra, technikai eszköz és szolgáltatás vásárlása, a közigazgatás informatikai és egyéb infrastruktúrájának fejlesztése, maguknak a költségvetési kutatóhelyeknek az anyag- és eszközbeszerzése stb. Ez a piaci szegmens tehát számos területen alkalmas lehetne az ilyen szükségleteket kielégítő hazai fejlesztésű tudásalapú termékek referenciapiacának szerepére. Ezt a szerepet Magyarországon a közösségi felhasználás piaca nem tölti be. A kormányzati és más közszolgáltatási beszerzések merev, konzervatív, a hazai innovációk tudatos alkalmazására érzéketlen piacként jellemezhetők. Ha lenne is közösségi beszerzéseket meghatározó, szakpolitikai mélységű, hosszú távú fejlesztési koncepció, az egész magyar kormányzati apparátusból és közszolgáltató szektorból hiányzik a tervezett szükségleteket és a hazai kutatás-fejlesztési és más innovációs tevékenységeket tudatosan összehangoló funkció, az ilyen funkció ellátására dedikált szervezet, valamint az alkalmas humánkapacitás és az ezt szolgáló információ. Ha a közszférából származó különböző szövegekben, dokumentumokban fel is tűnik a hazai12 342 Goldperger István kis- és középvállalkozásoktól származó innovációk beszerzésének, az állami fejlesztések és a hazai innovációk összehangolásának igénye, az jelszó marad, sem forrás, sem organizációs feladat nincs hozzárendelve. A kormányzati felelősség felismerésének hiánya, valamint az innovációk befo - ga dása, hasznosítása területén konkrét célokat és feladatokat nélkülöző apparátusi tevékenység is okolható azért, hogy az innovációk hasznosulásának szakmai keretfeltételeit biztosító tágabb szabályozási környezet sem elég ösztönző, sok esetben inkább korlátozó, és elmarad ennek a szabályozási környezetnek a célirányos fejlesztése, karbantartása. A kormányzati passzivitás teret enged az egyes innovációk hasznosulását nem piaci eszközökkel akadályozó érdekeknek és törekvéseknek. Az innovációs támogatások az innováció piaci szakaszára nem terjednek ki, a demonstrációs projektek hiányoznak a támogatási rendszerből. A hazai tudáson alapuló innovatív termékek és szolgáltatások legfontosabb, sok esetben kizárólagos piaca az export. Ez az adott vállalkozások és termékeik versenyképességének igazolása, egyben a magyar gazdasági szerkezet gyengeségének és a tudásalapú expanzió nehézségének jelzője. Utaltunk arra, hogy a magyar exportban magas a high-tech és közepes technológiatartalmú termékek aránya, de ennek zöme a külföldi tulajdonú végtermékgyártók importált technológiai tartalmon alapuló kibocsátása. Hogy ténylegesen mennyi lehet a hazai tulajdonú vállalkozások tudásalapú exportja, arra a nyilvános statisztikák nem adnak választ, célzott információgyűjtésre pedig e kutatás keretei nem adtak lehetőséget. Az általános tapasztalat szerint arányában és a növekedési teljesítményhez való hozzájárulásában igen kevés. A tudásalapú növekedésnek a hazai gazdasági szerkezetből és a hazai piacot uraló érdekviszonyokból következő korlátait igazolják azok a tapasztalatok, melyek szerint az exportban értékesített innovatív termékek a hazai piacon alig értékesíthetők. Néhány példa: A biotechnológiai cégek pl. termékeik és szolgáltatásaik 99 százalékát exportálják. A hazai fejlesztésű híradástechnikai anyagoknak nincs belföldi felvevőjük, hazai piacra külföldi cégek részegységeibe építve kerülnek vissza. A csatornahálózat gyors, hatékony javítására alkalmas különleges vegyi anyagot Nyugat-Európában nagy tételben használják, a szakmabeli magyar közszolgáltatók egy grammot sem vásároltak még belőle. A vállalkozásfejlesztési és TTI politikai célkitűzések a hazai vállalkozások globális piacba való integrálódását szorgalmazzák. Ez jó cél, csak az a kérdés, hogy lehet-e tömegesen, jellemző fejlődési útként a globális piacba integrálódni a hazai gazdaságba való integrálódás nélkül. Nem az a kérdés, kívánatos-e, hogy az innovatív kisés középvállalkozások sikeres exportőrökké váljanak. Az a kérdés, hogy lehet-e az exportpiac az innovatív, tudásalapú profilváltás első értékesítési terepe; hogy a kis- és középvállalkozások elegendően széles köre, amelyiktől azt várnánk, hogy a hagyományos, követő, másoló tevékenységét legalább részben tudásalapú tevékenységre cserélje, tud-e sikeresen exportálni úgy, hogy nincs hazai piaca. Honnan származik az a bevétel, miből képződik az a tőke, amelyik finanszírozza a globális piacépítés ráfordításait? A piaci rádiusz általában fokozatosan bővíthető. Különösen igaz ez a korlátozott tőkeerejű vállalkozások esetében. Valóságos piacon szerzett értékesítési tapasztalat, a felhasználókkal kialakított sokrétű együttműködés, a működési tapasztalatok fejlesztésbe való visszacsatolása nélkül nehezen képzelhető el globális versenyképesség.13 A tudásalapú növekedés lehetőségei és korlátai a magyar gazdaságban 343 A tudásalapú extraprofit realizálási lehetősége (nemzetgazdasági dimenzióban) a gazdasági szerkezet függvénye. A gazdaságpolitika mindeddig nem vonta le annak konzekvenciáit, hogy az elmúlt két évtizedben lezajlott szerkezeti és tulajdonosi változások (elsőként a hazai piacok privatizációja külföldi tőke számára, a befektetői érdekek által formált és stratégiai fejlesztési koncepció hiányában a mindenkori gazdaságpolitika által csak mennyiségileg ösztönzött működő tőkebeáramlás) következtében a tudásalapú tevékenységekhez köthető magasabb szintű jövedelem realizálásának fázisai földrajzi és/vagy tulajdonosi alapon a magyar gazdaságból kicsatolódnak. Ezért indokolt ennek a jellemzőnek a kifejezésére a gazdasági (szerkezeti) kohézió fogalmának bevezetése. A gazdasági kohézió olyan munkamegosztási szerkezetben érvényesül, amelyben az értéknövekedési lánc meghatározó szakaszai a nemzetgazdaságon belül működnek, a piaci jövedelemrealizálás zöme a rezidens gazdasági alanyok érdekkörében történik. A gazdaság kohéziós szerkezete természetesen nem zárja ki az egyre mélyülő és hatékonysági elvek szerint szerveződő globális munkamegosztást és kooperációt. De éppen az határozza meg a globális munkamegosztásba való bekapcsolódás kohéziós, azaz értéknövelő, vagy deszortált, azaz jövedelemvesztő jellegét, hogy a nemzetgazdaságon belülre vagy kívülre kerülnek az értéknövekedési folyamatnak azok a szakaszai, amelyekre a magas fajlagos hozzáadott érték keletkezése, illetve realizálása jellemző. VII. A TUDÁSALAPÚ NÖVEKEDÉS GAZDASÁGPOLITIKAI ESZKÖZEI A TTI politika mellékpályás intézményrendszere A tudományos és innovációs kérdésekkel való foglakozás az Országgyűlés bizottsági rendjében nem kapott hangsúlyt. A ciklusok többségében ezeket a témákat főfeladatként kezelő albizottság vagy nem is volt, vagy jókora késéssel született meg, és csak szórványosan ülésezett. A tudomány- és technológiapolitika kérdéseivel foglakozó kormánybizottságok az illendőség kedvéért léteztek, komoly politikai súlyuk nem volt, a jelen ciklusban pedig még a formális kormánybizottsági tevékenység is elhalt. A Kollégium maga nem ülésezett, tanácsadó testületét nem újították meg. Az innovációval összefüggő gazdaságpolitikai döntés-előkészítő jellegű munka egy kormányzati kompetenciával és felelősséggel nem rendelkező konzultatív grémium, a Versenyképességi Kerekasztal keretében folyik től kezdődően a hasznosításra irányuló kutatás-fejlesztés és a technológiai innováció kormányzati funkcióira hivatott szervezet államigazgatáson belüli súlya folyamatosan csökkent, és a kormányzati struktúrán belül minden ciklusban vándorolt. Helyét nem célszerűségi és hatékonysági szempontok határozták meg, hanem az, hogy a koalíciós és más politikai alkukban melyik érdekcsoport tudta érvényesíteni az e célra rendelt államháztartási források és szervezeti infrastruktúra feletti rendelkezéshez fűződő érdekeit. A kormányzati tudomány- és technológia és innovációpolitikai funkció rehabilitálása a 2002-es kormányváltáskor, az innovációs törvény előkészítésére irányuló koncep-14 344 Goldperger István cionális kezdeményezés keretében merült fel, és 2004-ben, 10 év után újra egy önálló kormányhivatalt kapott. Ezt követően azonban ez a funkció ismét elindult a hullámvasút lefelé tartó szakaszán, és súlyos veszteségeket szenvedett el szakemberállományában is ban a tudományos és innovációs szféra által régen óhajtott, kedvező fordulat következett be a kutatás-fejlesztésért és az innovációért felelős miniszteri poszt létrehozásával. E fordulat hatását nem csak a posztot betöltő szakpolitikus személyes ambíciója és teljesítménye fogja meghatározni, hanem az is, hogy mennyire sikerül a gazdaságpolitikai stratégiaalkotásban akcióképes és minden partner által elfogadott kormányhivatalt létrehozni, és annak munkáját a kormányzati gépezet egésze hogyan hajlandó és hogyan képes integrálni. A kutatás-fejlesztés és az innováció kormányzati finanszírozásának jellemzői Jelen tanulmány fókusza a gazdaságpolitika aktivitásának vizsgálata. Ezért a pénzügyi támogatás folyamataiból itt arra keresünk választ, hogy a kormányzati források felhasználása a lehetséges és elegendő mértékben segítette-e a kereslet- és piacvezérelt kutatás-fejlesztés újjászerveződését és megerősödését. A ténylegesen kutatás-fejlesztési célt szolgáló államháztartási kiadások a költségvetési dokumentumokból teljes körűen nem ismerhetők meg, ami egyben azt is jelzi, hogy a kutatás-fejlesztés céljaival, irányaival kapcsolatban a kormányzaton belül nincs szakpolitikai koordináció. A KSH folyóáras adataiból az OECD vásárlóerő koefficienssel reálértékre átszámított K+F ráfordításokat a 3. ábra mutatja be. Szembetűnő a K+F ráfordítások vonalának többszöri megtörése. A fő finanszírozási forrásokat egymás mellett ábrázolva megállapíthatjuk, hogy ennek az ingadozásnak a legfőbb komponense a kormányzati K+F források szeszélyes alakulása. Ez a K+F tevékenység bizonytalansági, kiszámíthatatlansági tényezője. A költségvetési K+F források csökkenését többnyire élesen követte a hasznosítási célú állami K+F támogatások csökkenése, míg annak emelkedését nem, vagy csak jóval tompítottabban. A hasznosítási célú K+F támogatására szolgáló kiadási elői- s k g tás 3. ábra. SZEKTOROK K+F RÁFORDÍTÁSA NEMZETKÖZI VÁSÁRLÓERŐ EGYSÉGBEN (PPS)15 A tudásalapú növekedés lehetőségei és korlátai a magyar gazdaságban ábra. A VÁLLALKOZÁSOK RÉSZESEDÉSE A HASZNOSÍTÁSI CÉLÚ K+F TÁMOGATÁSOKBÓL (%) rányzatok sohasem teljesültek. Egyes években a kiadási előirányzat százaléka maradt meg, ami az államháztartási gazdálkodás szabályai szerint gyakorlatilag elveszett az eredeti cél szempontjából, tovább növelve ezzel a szektor állami finanszírozására jellemző kiszámíthatatlanságot. E jelenség egyik oka minden bizonnyal a kellő szakmapolitikai megalapozás hiánya a felhasználás (pályáztatás) tekintetében. A hasznosítási célú K+F támogatási forrásoknak az előző évtizedben jellemzően felét juttatták a vállalkozásoknak, ám a évet követően, amikortól a TTI politika kormányzati felügyeletét az Oktatási Minisztériumhoz rendelték, ez az arány meredeken lecsökkent. A piacvezérelt TTI politika nekibuzdulása és megtorpanása A tudományos kutatásban és a technológiai innovációban érdekelt szakmai körök, ennek a szférának az érdekeit képviselő szervezetek több mint egy évtizede igényelték a kiszámítható kutatás-fejlesztési és innovációs támogatások rendszerének megteremtését és egy innovációs törvény megalkotását, abban a reményben, hogy ez elősegítheti a diszfunkcionális szabályok és intézményi rendszer jobbítását. A évi kormányváltás után a politika érdekrendszerében kinyílt egy ablak a K+F és a technológiai innováció szabályozási és intézményi környezetének rendezésére és finanszírozási feltételeinek konszolidálására. A gazdaságpolitikai alapot ehhez a kormányprogramnak a versenyképesség és a tudásalapú gazdaság erősítésére irányuló céljai jelentették. Sajátos módon a döntő lökést az a felismerés adhatta, hogy a meglévő szervezeti és szabályozási keretek között nem lehetséges azoknak a forrásoknak a hatékony felhasználása sem, amelyekkel még az előző kormányzati ciklusban a Nemzeti Kutatási-fejlesztési Programok finanszírozása céljából egészítették ki a K+F támogatás költségvetési előirányzatát. E források folyamatos pótlása költségvetési forrásokból pedig végképp lehetetlennek tűnt. A Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról szóló törvény, valamint az innovációs törvény új koncepcionális alapra helyezte a tudomány-, technológia- és innovációpolitikát. Az Alap garantálja a hasznosításra irányuló kutatás-fejlesztés és a technológiai innováció hosszú távon kiszámítható támogatásának a korábbinál lényegesen nagyobb forrásait.16 346 Goldperger István A támogatások súlypontját és kritériumrendszerét a kínálat-orientált támogatásról a kereslet-orientált támogatásra helyezi át. Tehát elsősorban a kutatási eredményeket alkalmazó vállalkozások által konkrétan igényelt K+F projekteket, a közfinanszírozású kutatóhelyek és a vállalkozások által együttműködésben végzett kutatás-fejlesztési tevékenységet kell támogatni. A támogatási programok és a támogatott projektek rendszeres értékelésének előírásával intézményes biztosítékokat teremt a közfinanszírozású támogatások hasznosulásának nyilvánossága, a tudomány-, technológia- és innovációpolitika gyakorlati érvényesülésének ellenőrzése, szükség szerinti korrekciója számára. Elhárítja azokat a jogi és pénzügyi szabályozásbeli akadályokat, amelyek korábban a gyakorlatban nagymértékben gátolták a közfinanszírozású kutatóhelyeken született szellemi alkotások üzleti hasznosítását. A gyakorlat eltért ezektől az elvektől. Sérült a források kiszámíthatósága. Az első alkalommal, amikor a törvényben meghatározott költségvetési támogatás esedékessé vált volna, a Kormány törvénymódosítással az Alap költségvetési hozzájárulásának csökkentését kezdeményezte. A pénzügyi kormányzat három éven keresztül zárolta az Alap év végi maradványát, 30 milliárd Ft-ot vonva el a zömében vállalati befizetésekből képződő hasznosítási célú K+F támogatási forrásokból. A évre vonatkozó rendelkezések lehetővé teszik a zárolt összeg részleges felhasználását, ez azonban nem teszi meg nem történtté a pályázati támogatási rendszer többszöri lebénulását, a döntések és folyósítások elhúzódást, aminek a pályázó projektek végrehajtása látta a kárát. A pályázati támogatási rendszerben a kereslet-vezérelt elosztás nem érvényesült. A vállalkozásoknak a pályázati támogatások töredéke jut. Az Alap a költségvetési körbe tartozó kutatóhelyek és főként a felsőoktatási intézmények kiegészítő finanszírozási forrásává vált. Számos, az Alap céljaitól idegen finanszírozási feladatot pl. az OTKA támogatása, a tudományos diplomácia rendszerének fenntartása és hasonlók is az Alap terhére old meg a Kormány. A kormányzat a kutatáshasznosítási funkciót formálisan is feladta, amikor a elején létrehozott Kutatás-fejlesztési Pályázati és Kutatáshasznosítási Irodát gyakorlatilag megszüntette, formálisan a pályázatkezelés gazdaságosabbá és hatékonyabbá tétele, valójában a források feletti rendelkezés centralizálása érdekében. Az elmúlt évek támogatási gyakorlatában sérült az esélyegyenlőség és a támogatási rendszer nyilvánossága, elmaradt a programok és projektek eredményeinek független és nyilvános értékelése. Semmilyen képünk nincs arról, hogy 2001-től, a Nemzeti Kutatás-fejlesztési Programok indulásától 2006-ig kifizetett 85 milliárd Ft, rendeltetése szerint hasznosítási célú kutatás-fejlesztési támogatás milyen eredményeket hozott a termékszerkezet korszerűsítésében, a vállalkozások versenyképességének növelésében, mely kutatási eredmények hasznosulnak a közösségi funkciók jobb ellátásában. A kutatói szakmai közvélemény az innovációs törvény egyik legnagyobb eredményeként értékelte az állami intézmények kutatási eredményeinek felszabadítását vállalkozásokban történő hasznosításra. A pénzügyi kormányzat a költségvetési kutatóhelyeken született kutatás-fejlesztési eredmények kincstári vagyonná nyilvánításával visszaépítette a bürokratikus akadályokat, amelyeket újabb jogszabály módosítással kellett elhárítani.17 A tudásalapú növekedés lehetőségei és korlátai a magyar gazdaságban 347 Az innovációs törvényből fakadó feladatok végrehajtására a Kormány 14 pontból álló határozatot hozott. E határozatnak a lényeges és széleskörű hatást gyakorló feladatai nem teljesültek. Utóbb a Kormány ezt a határozatát hatályon kívül helyezte és a TTI-stratégia végrehajtására újabb 89 pontból álló Intézkedési tervet fogadott el. Az Intézkedési terv végrehajtása az abban foglalt határidőkhöz képest jelentős lemaradásban van, miközben a feladatpontok nagyon nagy száma nem segíti a lényeges lépésekre való koncentrálást. A vállalkozások meghatározott K+F ráfordításainak az innovációs járulékkal szemben történő elszámolhatósága a kívánt kedvező ösztönző hatáson kívül nem kívánt folyamatokat is kiváltott. A könnyen megszerezhető forrásokra virtuális K+F szolgáltatások épültek rá. Az illetékes kormányzati szervek elmulasztották ennek a folyamatnak a szakmai ellenőrzését és az erre vonatkozó szabályozásnak a finomhangolását. A járulékelszámolás rendszeres szakmai és jogi monitorozásának elmaradása a vállalkozási K+F tevékenységre vonatkozó fontos információktól fosztotta meg a szakpolitikát. A járulékelszámolás visszaéléseinek kiküszöbölése nélkül az innovációs járulék intézménye és ezzel az Innovációs Alap nem lesz megmenthető. Sürgős cselekvés szükséges. A konszenzussal kialakított és törvényben rögzített elvektől eltérő gyakorlat a TTI-politika súlyos hitelvesztéséhez vezetett. E folyamat önkritikus értékelése és egy fordulat nyílt vállalása nélkül nem számíthatunk a tudásalapú növekedést jobban szolgáló TTI-politikára. A fordulat lényege, hogy sürgősen vissza kell térni a kereslet által vezérelt támogatáspolitikának az innovációs törvényben meghatározott elveihez, és a projekt- és egyéb támogatások rendszerét ennek megfelelően kell kialakítani. VIII. KITÖRÉSI PONTOK ÉS KIKAPASZKODÁSI LEHETŐSÉGEK. A TUDÁSALPÚ NÖVEKEDÉS ESÉLYEI A KKV SZEKTORBAN Az előző fejezetekben kifejtett kritériumok szerint tekintett tudásalapú növekedés legfontosabb szegmense Magyarországon a réspiaci pozíciójú originális innovációkat megvalósító kis- és középvállalkozások csoportja. Az innovációpolitikának ezen csoport megerősítésre és termékeik piacra segítésére kell koncentrálni. A sikeres réspiaci projektekkel kerülhető meg leginkább a magyar gazdaságnak az innovatív piacok hiányában megmutatkozó szerkezeti korlátja, és ezekkel növelhető leggyorsabban az extrajövedelmet biztosító magas fajlagos hozzáadott érték tömege. Annak szemléltetésére, hogy mekkora potenciál van ebben a szegmensben a tanulmány bemutat három originális hazai innovációt (egészségügyi, katonai és kulturális területről), amelyek közös jellemzője, hogy globális és akut civilizációs szükségletet elégítenek ki, saját kategóriájukban egyedülállóak, vagy igen jelentős felhasználási előnnyel rendelkeznek. Potenciális piacuk euróban vagy dollárban számolva több milliárd nagyságrendű, ahol a bevétel legalább százaléka hazai hozzáadott érték lehet. Közös jellemzőjük továbbá, hogy a globális piaci érvényesüléshez és a potenciális jövedelemtartalom (növekedési hatás) nemzetgazdaságon belül tartásához a hazai referenciapiac nélkülözhetetlen. Ezt eddig egyik innováció sem kapta meg.18 348 Goldperger István Fel kell mérni a reális potenciális piaccal rendelkező originális hazai innovációkat (pl. előpályázat formájában), és e felmérés alapján meg kell határozni, hogy mely területeken milyen nagyságrendben indokolt demonstrációs projektek támogatását meghirdetni, vagy a referenciapiac megteremtése céljából az egyébként valós közösségi felhasználási igények kielégítésére közbeszerzési pályázatot kiírni. Az eddig meghirdetett K+F támogatási programok és az azokban megvalósított projektek eredményeinek értékelése ami az illetékes kormányhivatal törvényben előírt kötelessége fontos információkat adhat a piaci hasznosítás feladataihoz. Elő kell segíteni a fejlesztési erőforrások koncentrálódását és a piaci erő növelését a tudás- és technológiaigényes szektorokban. A tőkekoncentráció közvetlen ösztönzése nem a gazdaságpolitika feladata, az együttműködés támogatása azonban igen. Ennek kerete lehet a csúcstechnológiai integrátor, amelynek funkciója az egy szakmán belül azonos vagy kiegészítő profilú vállalkozások fejlesztési és külpiaci együttműködésének koordinálása. E feladat megoldható a klaszterek támogatási rendszerében, ha a támogatás nem elkülönült szervezet működtetését, hanem a vállalkozások közös akcióinak finanszírozását segíti. A hazai beszállítóipar költségalapú kitettségének csökkentése és magasabb hozzáadottérték-realizáló képessége javítása e tevékenység integráltsági szintjének növelését kívánja. A fejlesztési klaszter azon beszállító vállalkozások együttműködésének kerete lehet, amelyek ki akarnak lépni a kizárólag a végtermékgyártó által körülhatárolt egypiacos tevékenységből, és profiljukban önálló fejlesztésű, több végtermékgyártó által felhasználható versenyképes részegységgel, intermedier komponenssel kívánnak a piacra lépni. Egy ilyen fejlesztési klaszter magja, gesztora egy olyan, megfelelő tőkeerővel, szervezőkészséggel, kutatás-fejlesztési kapacitással, vagy annak bevonási képességével rendelkező integrátor középvállalkozás, amelyik képes az adott részegységhez beszállító többi kis- és középvállalkozást összefogni, saját területükre irányuló fejlesztési, profilváltási tevékenységüket összehangolni, a közös fejlesztés finanszírozását, az új termék marketingjét megszervezni, és azt a piacokon elhelyezni. Annak, hogy hazai vállalkozások jelentős innovációkkal a beszállítói piac önálló szereplőivé váljanak, az is feltétele, hogy az adott szakmához tartozó tudományterületeken a napi technológiai problémákon túlmutató, egyes termékek és technológiák jövőbeli generációváltását megalapozó, intenzív kutatás-fejlesztés, akár célzott alapkutatás is folyjék, aminek jövőbeli eredményét majd a kutatóközpontokkal együttműködő vállalkozások hazai originális innovációként viszik a piacra. Ez a fejlődési pálya a támogatáspolitikában az egyes gazdasági területekre vonatkozó érdemi szakmai koncepciót, és annak alapján a kutatás-fejlesztés és a vállalkozásfejlesztés területén összehangolt intézkedéseket igényel. A magyar gazdaság szervezeti és intézményi rendszerének súlyos deficitje a vállalkozások szakmai önszerveződésének gyengesége (széttagoltság, alacsony arányú szervezettség, a szakmai elemző és szervező munka humán és pénzügyi forrásainak elégtelen volta stb.). Ennek következtében a prekompetitív fejlesztési együttműködés csaknem teljes hiánya jellemző. A gazdaságpolitika (vállalkozásfejlesztés, innovációpolitika) nem törekedett megoldani ezt a szervezeti deficitet a vállalkozások közös érdekei szerint működő funkciók fejlesztésének támogatásával. (A szakmai szövet-19 A tudásalapú növekedés lehetőségei és korlátai a magyar gazdaságban 349 ségek szolgáltató tevékenységükhöz támogatást nem kaptak.) E helyett a politika önjáró szolgáltató szervezetek létrejöttét és működését támogatja. (Az Új Magyarország Fejlesztési Terv K+F és innovációs támogatásainak 45%-a projekt jellegű és 55%-a szervezeti elvű támogatás.) A támogatáspolitikának ma divatos eleme a klaszter, amiben benne van a pre kompetitív fejlesztési együttműködés elterjesztésének lehetősége. Ahhoz, hogy ez a lehetőség valósággá váljon, a támogatást olyan konstrukcióban kell nyújtani, mely a klaszterek működését következetesen az abban részt vevő vállalkozások közös fejlesztési érdekeinek rendeli alá, megteremti az együttműködés tudományos, technológiai, információs infrastruktúráját. IX. A REÁLGAZDASÁGI KORMÁNYZÁS Minden gazdaságpolitika alapkérdése, hogy honnan hova áramlik a jövedelem. A fiskális politika a megtermelt és realizált jövedelem újraelosztásáról hoz döntéseket. A reálgazdasági kormányzás tárgya a jövedelem keletkezése. A reálgazdaság fogalma azt az érdeket, illetve szükségszerűséget fejezi ki, hogy a mindenkori kormányzati gazdaságpolitika befolyásolja a gazdaság tevékenységi szerkezetét a világgazdasági pozíciók javítása, a világpiaci hatásokból eredő esetleges veszteségek kivédése és a lehetséges előnyök céltudatos kihasználása érdekében. Ez korunkban a tudásalapú szerkezetváltást jelenti. A gazdasági szerkezet ilyen befolyásolásához, az ezt szolgáló szabályok, feltételek alakításához, a gazdaságdiplomáciai tevékenység megalapozásához a termelési és értékesítési folyamatnak nem csak mennyiségi, azaz pénzben, értékmutatókban kifejezhető jellemzőit kell ismerni, hanem minőségi (piaci, technológiai, földrajzi, logisztikai stb.) jellemzőit is, akkor is, ha az állam nem hoz közvetlenül gazdálkodási döntéseket. A tudásalapú növekedés feltételeinek megteremtéséhez tehát tudásalapú kormányzás is kell. A kormányzat teljesítőképessége kollektív tudáson alapul, amely részben az egyes személyekben, részben a szervezetekben testesül meg. A tudás a kormányzati munkában is több mint az aktuális feladatokhoz szükséges információk, jogszabályok és politikai döntések ismerete. A kormányzati apparátusban dolgozó szakemberek tudása a gazdaság és a társadalom helyzetéről, működéséről, az abban érvényesülő érdekekről szerzett tapasztalatok eredménye. A kormányzati apparátus mint szervezet tudása a kormányzati munka szabályainak, technológiájának ismerete mellett a személyek, részszervezetek közötti együttműködés rutinja, egymás tudásának ismerete, a partnerek közötti kommunikáció pályáinak működése stb. A köztisztviselői állomány gyakori cseréje a tapasztalatból származó tudást alkalomról-alkalomra erodálja. A kormányzati struktúra átszervezése függetlenül attól, hogy milyen politikai vagy költségtakarékossági érdekek indokolják a szervezetben lévő tudás és együttműködési képesség jelentős részének elvesztésével jár. A kormányzati apparátus szakpolitikai döntés-előkészítő munkája a fennálló helyzet elemző feltárását, a döntési változatok mérlegelését, az egyes változatokban alkalmazandó eszközrendszer teljes körű megtervezését, a lehetséges következmények20 350 Goldperger István felmérését igényli. Ehhez a teljes kormányzati gépezet együttműködésére szükség van, nem helyettesíthető politikai akaratnyilvánítással vagy eseti testületek tevékenységével. A szintézisnek a kormányzati munkában kell megszületni, a részletekben széles körű szakmai együttműködésre van szükség. Ennek egyik pillére a szaktudományos megalapozás (pl. Technológiai Előretekintési Program). Ez időnként működik, kérdés, hogy hasznosul-e valamilyen kormányzati cselekvésben. A nyugat-európai országokban eredményes, nálunk hiányzó elem a vállalkozások szakmai szövetségeivel való együttműködés az adott ágazatra vonatkozó tudás megosztásában, a gazdaságpolitikai célokat és az adott ágazat integrált érdekeit egyaránt szolgáló akciókban, és jól működik a szerepmegosztás a nemzetgazdasági érdekeket kifejező, de a kormányok által nem képviselhető külgazdasági, gazdaságdiplomáciai ügyekben. A vállalkozói szektorban jellemző szervezettségi deficit felszámolása a gazdasági kormányzati munka javításának is feltétele. IRODALOM A évi XC. törvény a Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról. A évi CXXXIV törvény a kutatás-fejlesztésről és a technológiai innovációról. Dr. Báger G., Goldperger I., Dr. Varga Gy A kutatástól az innovációig a K+F tevékenység helyzete, néhány hatékonysági finanszírozási összefüggése Magyarországon. Állami Számvevőszék Fejlesztési és Módszertani Intézet Módszertani Füzetek október. Borsi, B. et al A gyorsan növekvő jövő-iparágak magyarországi perspektívái. Magyar Vállalatgazdasági Kutatásokért Alapítvány. Goldperger, I Modernizáció reálgazdaság. Tanulmányok. Budapest: Belvárosi Könyvkiadó. Havas, A., Nyíri, L december. A magyar nemzeti innovációs rendszer. Háttértanulmány az OECD 2007/2008. évi innovációs országjelentése számára. Dr. Havas, A A vállalati K+F és innovációs tevékenységek ösztönzésének lehetőségei Magyarországon. Tudomány- és Technológiapolitikai, Versenyképességi Tanácsadó Testület február. Dr. Inzelt, A., Goldperger, I., Szunyogh Zs Döntések: Milyen alapokon? A tudomány, technológia és innováció politika információs bázisa. Tudomány- és Technológiapolitikai, Versenyképességi Tanácsadó Testület június. Makra, Zs. (szerk.) A technológia-orientált kisvállalkozások jellegzetességei és fejlesztése Magyarországon. Szeged: Universitas Szeged Kiadó. Több megjelenítése
Élelmiszer-stratégia 2014-2020. Gyaraky Zoltán főosztályvezető Élelmiszer-feldolgozási Főosztály A hazai élelmiszer-feldolgozás jelentősége Miért stratégiai ágazat a magyar élelmiszer-feldolgozás? A lakosság Részletesebben NKFIH: Innováció a versenyképességért
NKFIH: Innováció a versenyképességért Budapest, 2015. november 30. Tudomány- és innovációpolitikai alapvetések innovációpolitika tudomány- és gazdaságpolitikai összefüggésrendszerben növekvő mértékű részvétel Részletesebben Magyarország közép és hosszú távú élelmiszeripari fejlesztési stratégiája (ÉFS)
Előzmények 2010: Az élelmiszeripar fejlesztésére vonatkozó Tézisek kidolgozása 2011: Nemzeti Vidékstratégia Élelmiszer-feldolgozási részstratégia 2011: Kormányzati kezdeményezésre Élelmiszeripar-fejlesztési Részletesebben K F I Egészségipari Stratégiai Fehér Könyv
Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Nemzeti Technológiai Platform P L A T F O R M N A P K F I Egészségipari Stratégiai Fehér Könyv Dr. Oberfrank Ferenc MTA Kísérleti Orvostudományi Kutatóintézet Részletesebben Magyarország közép és hosszú távú Élelmiszeripari Fejlesztési Stratégiája 2014-2020
A helyi gazdaságfejlesztés lehetőségei a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Programban Döbrönte Katalin Európai Uniós Források Felhasználásáért Felelős Államtitkárság Gazdaságtervezési Főosztály Részletesebben Tudománypolitikai kihívások a. 2014-2020-as többéves pénzügyi keret tervezése során
Tudománypolitikai kihívások a 2014-2020-as többéves pénzügyi keret tervezése során Dr. Kardon Béla Főosztályvezető Tudománypolitikai Főosztály Felsőoktatásért Felelős Államtitkárság A kormányzati K+F+I Részletesebben Az új OTK-OFK és a klaszterek Stratégiai vitaanyag
Az új OTK-OFK és a klaszterek Stratégiai vitaanyag A dokumentumról Célok Piaci szereplők Társadalmi szereplők Közszféra Távlatos fejlesztési üzenetek a magyar társadalmi és gazdasági szereplők lehető legszélesebb Részletesebben Innováció és stratégia Dr. Greiner István MISZ, általános elnökhelyettes
Innováció és stratégia Dr. Greiner István MISZ, általános elnökhelyettes 2013. február 07. Magyar Innovációs Szövetség Tevékenység: műszaki, technológiai innováció érdekképviselete, érdekérvényesítés innováció Részletesebben A hazai KKV-k helyzete, a várható folyamatok
Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program GINOP Zila László tervező-elemző Területfejlesztési, területi tervezési és szakmai koordinációs rendszer kialakítása, ÁROP-1.2.11-2013-2013-0001 Tervezési Részletesebben Közép-Dunántúli Régió
Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program GINOP 2014-2020 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG RÉSZÉRE BENYÚJTOTT VERZIÓ Összefoglaló Prioritás A prioritás egyedi célkitűzései: A prioritáshoz kapcsolódó tervezett Részletesebben TÁRSADALMI EGYEZTETÉSRE MEGJELENT PÁLYÁZATI LEHETŐSÉGEK
2011. július 18., hétfő TÁRSADALMI EGYEZTETÉSRE MEGJELENT PÁLYÁZATI LEHETŐSÉGEK Az üzleti infrastruktúra és a befektetési környezet fejlesztése- ipari parkok, iparterületek és inkubátorházak támogatása Részletesebben Élelmiszeripari intézkedések. Gyaraky Zoltán főosztályvezető Élelmiszer-feldolgozási Főosztály
Élelmiszeripari intézkedések Gyaraky Zoltán főosztályvezető Élelmiszer-feldolgozási Főosztály Magyar élelmiszeripar főbb adatok, 2011 Feldolgozóiparon belül a harmadik legjelentősebb ágazat, mintegy 2271 Részletesebben Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Vállalkozásfejlesztési Főosztály Miskolc, 2008. október 15.
A Pólus a Gazdaságfejlesztési Operatív Programban tapasztalatok és lehetőségek Szilágyi László Nemzeti Fejlesztési és Gazdasági Minisztérium Vállalkozásfejlesztési Főosztály Miskolc, 2008. október 15. Részletesebben Hogyan tovább? a kis- és középvállalkozások fejlődése érdekében, fókuszban a női vállalkozások
Hogyan tovább? a kis- és középvállalkozások fejlődése érdekében, fókuszban a női vállalkozások Lakatosné Lukács Zsuzsanna Regionális és Kárpát-medencei Vállalkozásfejlesztési Főosztály MENTOR-NET találkozó Részletesebben Csongrád megyei vállalkozások innovációs fejlesztései. Nemesi Pál CSMKIK elnök 2014. június 26.
Csongrád megyei vállalkozások innovációs fejlesztései Nemesi Pál CSMKIK elnök 2014. június 26. Innovációs tevékenység célja Magasabb hozzáadott érték Versenyelőny Piacbővítés CSOMIÉP Kft. Legrand Zrt. Részletesebben Magyar Fejlesztési Bank MFB Tőkebefektetések
Területfejlesztési konferencia Dr. Simonyi Sándor - ügyv. ig. (TRIGON, SIK) Kókai Szabina - ügyv. ig. (UNIVERSIS Kft.) Az innováció szerepe Nógrád megye gazdasági fejlődésében 2012.11.29. Lehetséges gazdasági Részletesebben MAG Magyar Gazdaságfejlesztési Központ A 2007-2013-as programozási időszak eredményei, tapasztalatai, előretekintés Müller Ádám, SA Pénzügyi és Monitoring igazgató-helyettes Szombathely,2014.04.10. Felülről Részletesebben A befektetőbarát önkormányzat. 2011 szeptember 23. Lunk Tamás
A befektetőbarát önkormányzat 2011 szeptember 23. Lunk Tamás Témakörök A befektetésösztönzési stratégia A stratégiakészítés folyamata és tartalma Beavatkozások, kulcsprojektek Gyakorlati teendők a befektetők Részletesebben Tőlünk függ minden, csak akarjuk! Széchenyi István. Siba Ignác, Irányító Hatóság
Milyen változások várhatóak az Uniós források felhasználásával kapcsolatban Az EU célrendszere 2007-2013 Kevésbé fejlett országok és régiók segítése a strukturális és kohéziós alapokból 2014 2020 EU versenyképességének Részletesebben Gazdaság és felsőoktatás Egymásrautaltság együttműködés lehetőségei, távlatai. 2013. Április 18-19. Bihall Tamás MKIK alelnök
Horizon 2020 Kik vagyunk? A Körics Euroconsulting 2003 óta meghatározó szereplője a hazai fejlesztési és üzleti tanácsadói piacnak. Munkatársainkkal a kis- és középvállalkozások, önkormányzatok, érdekképviseleti Részletesebben - a kisvállalkozások feltőkésítésének szükségessége. dr. Csuhaj V. Imre Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány, elnök
- a kisvállalkozások feltőkésítésének szükségessége dr. Csuhaj V. Imre Magyar Vállalkozásfejlesztési Alapítvány, elnök 1. Jövőkép és koncepció hiánya Hazánkban a Széchenyi Terv volt az első és utolsó gazdaságpolitika Részletesebben Magyarország közép és hosszú távú Élelmiszeripari Fejlesztési Stratégiája 2014-2020.
Magyarország közép és hosszú távú Élelmiszeripari Fejlesztési Stratégiája 2014-2020. Szilágyi Péter Élelmiszer-feldolgozási Főosztály Hatásvizsgálatok és stratégiák kidolgozása a Vidékfejlesztési Minisztériumban Részletesebben Biztos alapok az innovációhoz. DR. PALKOVICS LÁSZLÓ felsőoktatásért felelős államtitkár
Biztos alapok az innovációhoz DR. PALKOVICS LÁSZLÓ felsőoktatásért felelős államtitkár EU Innovációs Eredménytábla (2013) Az innováció dimenziói Potenciálok Piaci tevékenység Eredmények Humánerőforrás Részletesebben Tartalomjegyzék HARMADIK RÉSZ ESETTANULMÁNYOK ÉS EMPIRIKUS FELMÉRÉSEK
Tartalomjegyzék HARMADIK RÉSZ ESETTANULMÁNYOK ÉS EMPIRIKUS FELMÉRÉSEK (I) A pénzügyi integráció hozadékai a világgazdaságban: Empirikus tapasztalatok, 1970 2002.................................... 13 (1) Részletesebben TURISZTIKAI KONFERENCIA Radács Edit Radiant Zrt. Veszprém, 2006. április 7. TURISZTIKAI KONFERENCIA TARTALOM REGIONÁLIS REPÜLŐTEREK JELENTŐSÉGE HAZAI SAJÁTOSSÁGOK REGIONÁLIS FEJLESZTÉSI KONCEPCIÓK REPÜLŐTÉRHEZ Részletesebben Az Ipari Parkok szabályozói környezete, és tervezett pályázati forrásai
A Nemzeti Kutatási és Technológiai Hivatal pályázati stratégiája Ötlettől a piacig Dr. Csopaki Gyula elnök 2009. május 27. Európai Minőségügyi Szervezet 1. K+F+I pozíciónk Európában EU27 - Egyesített innovációs Részletesebben Tőlünk függ minden, csak akarjunk! Széchenyi István
Tőlünk függ minden, csak akarjunk! Széchenyi István Az Új Széchenyi Terv kiemelt céljai 1. Foglalkoztatás dinamikus növelése Minden GOP-os pályázatban alapelem 2. Növekedés Stratégia alkotás Kitörési pontok Részletesebben Magyar Cégek pénzügyi megerősítése Orosz projektekben való részvételhez A magyar kockázati tőke piac különleges szereplője
Magyar Cégek pénzügyi megerősítése Orosz projektekben való részvételhez A magyar kockázati tőke piac különleges szereplője 2011. február 25. MFB Invest tőkefinanszírozás Az MFB Invest Zrt. a Magyar Fejlesztési Részletesebben Speciális élelmiszerek a Vidékfejlesztési Stratégiában. Gyaraky Zoltán főosztályvezető Élelmiszer-feldolgozási Főosztály
Tervezzük együtt a jövőt! NÓGRÁD MEGYEI GAZDASÁGFEJLESZTÉSI RÉSZPROGRAMOK TERVEZÉSE (előzetes) ELŐZETES RÉSZPROGRAM TERVEK 1. Vállalkozásfejlesztési és befektetés-ösztönzési program 2. Ipari hagyományokon Részletesebben A tudásipar, tudáshasználat helyzete és lehetséges jövőbeli trendjei a Nyugat-dunántúli régióban
MTA RKK Nyugat-magyarországi Tudományos Intézet A Nyugat-dunántúli technológiai régió jövőképe és operatív programja Győr, 2004. szeptember 30. A tudásipar, tudáshasználat helyzete és lehetséges jövőbeli Részletesebben Az egészség nemzeti érték helyzetünk nemzetközi nézőpontból
1. melléklet az 1173/2015. (III. 24.) Korm. határozathoz A Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program 2015. évre szóló éves fejlesztési kerete 1. A kis- és középvállalkozások versenyképességének Részletesebben A magyar élelmiszeripar fejlesztési stratégiájának elemei. Szilágyi Péter közigazgatási főtanácsadó Élelmiszer-feldolgozási Főosztály
A magyar élelmiszeripar fejlesztési stratégiájának elemei Szilágyi Péter közigazgatási főtanácsadó Élelmiszer-feldolgozási Főosztály A hazai élelmiszer-feldolgozás jelentősége Magyar élelmiszeripar 2014. Részletesebben Mit nyújt a Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program a vállalkozásoknak 2014-2020 között
Digitális Nemzet Az infokommunikációs iparág stratégiai irányai Nyitrai Zsolt Infokommunikációs államtitkár, NFM Szervezet Infokommunikációs Államtitkár Hírközlésért és audiovizuális médiáért felelős helyettes Részletesebben Élelmiszer terméklánc és az egymásrautaltság. Termelők, alapanyag beszállítók és a feldolgozóipar
Élelmiszer terméklánc és az egymásrautaltság. Termelők, alapanyag beszállítók és a feldolgozóipar 52. Közgazdász Vándorgyűlés, Nyíregyháza Dr. Losó József MIRELITE MIRSA Zrt. - Elnök A mezőgazdaság az Részletesebben GAZDASÁGFEJLESZTÉSI OPERATÍV PROGRAM
GAZDASÁGFEJLESZTÉSI OPERATÍV PROGRAM Balogh Balázs regionális igazgató ADITUS Zrt. 1054 Budapest, Báthori u. 3. 1. PRIORITÁS K+F ÉS INNOVÁCIÓ - Gazdaságban hasznosuló ipari kutatás és kísérleti fejlesztés Részletesebben A helyi gazdaságfejlesztés elméleti megközelítésének lehetőségei
A helyi gazdaságfejlesztés elméleti megközelítésének lehetőségei 2014. október 16. Logikai felépítés Lokalitás Területi fejlődés és lokalizáció Helyi fejlődés helyi fejlesztés: helyi gazdaságfejlesztés Részletesebben Hazai és nemzetközi lehetőségek KKV-k számára
A KKV-K SZEREPE AZ INNOVÁCIÓS FOLYAMATOKBAN ÉS AZOK FONTOSSÁGA A SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM INNOVÁCIÓS TEVÉKENYSÉGÉBEN Pitó Enikő, KFI igazgató SZTE KKV-K SZEREPE AZ INNOVÁCIÓBAN REGIONÁLIS SZINTEN -FÓKUSZBAN Részletesebben A szervezeti innováció alapjai. EPCOS Kft. A TDK Group Company SZ BA FC Szombathely, Hungary December, 2014
A szervezeti innováció alapjai EPCOS Kft. SZ BA FC Szombathely, Hungary December, 2014 Világpiaci szinten vezető elektronikai vállalat Alapítás éve, székhelye: 1935. Tokió Tokyo Denki Kagaku TDK Létszám: Részletesebben Innováció és stratégia. Gyaraky Zoltán főosztályvezető Élelmiszer-feldolgozási Főosztály
Innováció és stratégia Gyaraky Zoltán főosztályvezető Élelmiszer-feldolgozási Főosztály Élelmiszeripar kormányzati stratégiája KÖZPONTI PROBLÉMA: GYENGE VERSENYKÉPESSÉG, GYENGE JÖVEDELEMTERMELŐ KÉPESSÉG Részletesebben Új Széchenyi Terv a vállalkozásokért
Új Széchenyi Terv a vállalkozásokért Tőlünk függ minden, csak akarjunk! Széchenyi István Egyszerűsítések, gyorsítások Átláthatóbb pályázati struktúra Átgondolt, a fejlesztési célokra koncentráló pályázatok Részletesebben TUDOMÁNY ÉS TUDOMÁNYFINANSZÍROZÁS A K+F+I RENDSZERBEN
TUDOMÁNY ÉS TUDOMÁNYFINANSZÍROZÁS A K+F+I RENDSZERBEN Fonyó Attila Osztályvezető Nemzeti Erőforrás Minisztérium Felsőoktatásért és Tudománypolitikáért Felelős Helyettes Államtitkárság Tudománypolitikai Részletesebben A 2004. elején kiírásra kerülő, EU társfinanszírozással megvalósuló, GVOP K+F pályázatok rövid ismertetése
2004. elején kiírásra kerülő, EU társfinanszírozással megvalósuló, GVOP K+F ok rövid ismertetése 3.1. Intézkedés: lkalmazás-orientált kooperatív kutatási és technológia fejlesztési tevékenységek támogatása Részletesebben MEGJELENT A 2015. ÉVRE SZÓLÓ GAZDASÁGFEJLESZTÉSI ÉS INNOVÁCIÓS OP (GINOP) FEJLESZTÉSI KERETE!
MEGJELENT A 2015. ÉVRE SZÓLÓ GAZDASÁGFEJLESZTÉSI ÉS INNOVÁCIÓS OP (GINOP) FEJLESZTÉSI KERETE! 1. prioritás: Kis- és versenyképességének javítása 1 GINOP-1.1.1 2 GINOP-1.1.2 3 GINOP-1.2.1 4 GINOP-1.2.2 Részletesebben Visszaesés vagy új lendület? A nemzetközi válság hatása a közép-európai térség járműgyártására
Visszaesés vagy új lendület? A nemzetközi válság hatása a közép-európai térség járműgyártására Túry Gábor MTA Világgazdasági kutatóintézet Válságról válságra A gazdasági világválság területi következményei Részletesebben Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program 2014-2020. Buzás Sándor Főosztályvezető Nemzetgazdasági Tervezési Hivatal
Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program 2014-2020 Buzás Sándor Főosztályvezető Nemzetgazdasági Tervezési Hivatal Tematika Felkészülés a 2014-2020-as időszakra Gazdaságfejlesztési és Innovációs Részletesebben Fejezeti indokolás LXIX. Kutatási és Technológiai Innovációs Alap
Fejezeti indokolás LXIX. Kutatási és Technológiai Innovációs Alap I. A célok meghatározása, felsorolása Az Alap a kutatás-fejlesztés és a technológiai innováció állami támogatását biztosító, az államháztartásról Részletesebben PÁLYÁZATI KIÍRÁSOK A KÖZÉP-MAGYARORSZÁGI RÉGIÓBAN
A KÖZÉPTÁVÚ LOGISZTIKAI STRATÉGIA ÉS MEGVALÓSÍTÁSA KÖZEL A NÉMET PIAC 2014. szeptember 23. Dr. Bárdos Krisztina ügyvezető igazgató A közhasznúság szolgálatában AZ IFKA KIK VAGYUNK MI? Kutatás-fejlesztés, Részletesebben 2015-re várható hazai pályázati lehetőségek Tájékoztatás új pályázati lehetőségekről 2015. Június 16. Kövy Katalin
Szereplők beazonosítása a domináns szervezetek Közigazgatás, önkormányzatok Szakmai érdekképviseletek (területi szervezetei) Vállalkozók Civil szervezetek Szakértők, falugazdászok A térségfejlesztés modellje Részletesebben A gazdasági növekedés elırejelzésének nehézségei a pénzügyi válságban
A gazdasági növekedés elırejelzésének nehézségei a pénzügyi válságban Csermely Ágnes Államadósság és Gazdasági Növekedés A Költségvetési Tanács munkáját támogató szakmai konferencia 2012. Május 15. 2 Trend Részletesebben AJÁNLAT. 2012. IV. negyedévében a mikro-, kis- és középvállalkozások számára kínált fejlesztési lehetőségek az Új Széchenyi Terv keretében
AJÁNLAT 2012. IV. negyedévében a mikro-, kis- és középvállalkozások számára kínált fejlesztési lehetőségek az Új Széchenyi Terv keretében IR Intelligens Régió Üzleti Kommunikációs Kft. 6725 Szeged, Kálvária Részletesebben Megyei statisztikai profil a Smart Specialisation Strategy (S3) megalapozásához Zala megye
BUDAPEST TERÜLETFEJLESZTÉSE Széchenyi Programirodák létrehozása, működtetése VOP-2.1.4-11-2011-0001 ORSZÁGOS ÉS MEGYEI TERVEZÉSI FOLYAMATOK ÁTTEKINTÉSE Budapest új városfejlesztési koncepciója: BUDAPEST Részletesebben Használja ki a vállalati innovációs és kutatás-fejlesztési pályázati lehetőségeket segítségünkkel!
Használja ki a vállalati innovációs és kutatás-fejlesztési pályázati lehetőségeket segítségünkkel! Nagyobb támogatottság, nagyobb versenyképesség! Glósz és Társa innováció menedzsment www.glosz.hu Innováció Részletesebben Észak - Alföldi Régió Fejlesztése az Új Magyarország Fejlesztési Terv lehetőségei alapján 2010. Február 19.
Észak - Alföldi Régió Fejlesztése az Új Magyarország Fejlesztési Terv lehetőségei alapján 2010. Február 19. Dr. Debreczeni Ferenc Ügyvezető Igazgató ÉARFÜ Nonprofit Kft. UMFT eredményei régiónkét (valamennyi Részletesebben LXII. Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap
LXII. Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap Alap fejezet száma és megnevezése: LXII. Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Alap Alap felett rendelkező megnevezése: Nemzeti Kutatási, Fejlesztési Részletesebben Innováció menedzsment szolgáltatások bemutatása
Felsőoktatás és K+F pályázati keretek, feltételek Fonyó Attila OKM Felsőoktatás Fejlesztési és Tudományos Főosztály Kutatás és fejlesztés helyzete II. Alacsony K+F ráfordítás és kevés kutató Állami forrás Részletesebben Lisszaboni stratégia és a vállalati versenyképesség
A Terület- és Településfejlesztési Operatív Program (2014-2020) tervezett tartalmának összefoglalása előzetes, indikatív jellegű információk PRIORITÁSTENGELY 1. Térségi a foglalkoztatási helyzet javítása Részletesebben Megyei statisztikai profil a Smart Specialisation Strategy (S3) megalapozásához Jász-Nagykun-Szolnok megye
Kormányzati ösztönzők az innovatív vállalkozások részére 2013. november 22. Innovációs teljesítmény - EU Innovation Scoreboard 2013 Innovációs Alap A 2013-as kiírású pályázatok státusza (VKSZ integrált Részletesebben Vállalkozások számára elérhető energiahatékonysági programok és források a GINOP-ban
Vállalkozások számára elérhető energiahatékonysági programok és források a GINOP-ban Döbrönte Katalin Európai Uniós Források Felhasználásáért Felelős Államtitkárság Gazdaságtervezési Főosztály Budapest, Részletesebben Békés megye 2014-2020 közötti fejlesztéspolitikája, gazdaságerősítő mechanizmusa
Békés megye 2014-2020 közötti fejlesztéspolitikája, gazdaságerősítő mechanizmusa Széchenyi Programirodák létrehozása, működtetése VOP-2.1.4-11-2011-0001 BÉKÉS MEGYE JÖVŐKÉPE az élhető és sikeres megye Részletesebben Eger és Környéke Takarékszövetkezet Stratégiai terv 2009-2011 STRATÉGIAI TERV 2009-2011
BROADINVEST ÉPÍTŐIPARI SZOLGÁLTATÓ ÉS KERESKEDELMI KFT. Gépbeszerzés a Broadinvest Kft-nél Szakmai anyag a Mezőföldi Híd Térségfejlesztő Egyesület Helyi Vidékfejlesztési Stratégiájából a Térségi és helyi Részletesebben Jogi és menedzsment ismeretek
Jogi és menedzsment ismeretek Értékesítési politika Célja: A marketingcsatorna kiválasztására és alkalmazására vonatkozó elvek és módszerek meghatározása Lépései: a) a lehetséges értékesítési csatornák Részletesebben Kapcsolt energia termelés, megújulók és a KÁT a távhőben
Kapcsolt energia termelés, megújulók és a KÁT a távhőben A múlt EU Távlatok, lehetőségek, feladatok A múlt Kapcsolt energia termelés előnyei, hátrányai 2 30-45 % -al kevesebb primerenergia felhasználás Részletesebben Földrajzilag egymáshoz közel elhelyezkedő vállalkozások alkotják Gazdasági és nem közigazgatási régió
fejlesztés az Új Széchenyi Terv keretében Somkuti Mátyás MAG fejlesztési Iroda Budapest, 2012. június 6. A klaszterek, mint az innovációt és a versenyképességet elősegítő szerveződések Elhelyezkedés jellemzői Részletesebben A vagyongazdálkodás helyzete, a kihívások feltárása és a fejlesztés kérdései a felsőoktatásban
TÁMOP-4.1.1.C-12/1/KONV-2012-0004 A vagyongazdálkodás helyzete, a kihívások feltárása és a fejlesztés kérdései a felsőoktatásban Schőberl Márton osztályvezető Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Felsőoktatási Részletesebben VAGYONGAZDÁLKODÁSI IRÁNYELVEK, KÖLTSÉGHATÉKONYSÁG JAVÍTÁSI ESZKÖZÖK DR. SZALÓKI SZILVIA
VAGYONGAZDÁLKODÁSI IRÁNYELVEK, KÖLTSÉGHATÉKONYSÁG JAVÍTÁSI ESZKÖZÖK DR. SZALÓKI SZILVIA AZ ELŐADÁS VÁZLATA 1. Költséghatékonyság javító eszközök - a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal eszköztára Részletesebben Befektetés a jövőbe: Nemzeti KFI Stratégia 2020
Befektetés a jövőbe: Nemzeti KFI Stratégia 2020 2012. november 8. Előadó: Dr. Peredy Zoltán főosztályvezető-helyettes IPE Versenyképességi Díjátadó Budapest, 2012.12.11. Összesített innovációs index Magyarország Részletesebben az IKTK szerepe a hazai innovációban
az IKTK szerepe a hazai innovációban JOBBÁGY DÉNES E L N Ö K - V E Z É R I G A Z G ATÓ I N F O R M AT I K A I KO C K Á Z AT I T Ő K E A L A P - K E Z E L Ő Z R T. 2 0 1 4. N O V E M B E R 6. 1 Agenda Innováció Részletesebben Tőlünk függ minden, csak akarjuk! Széchenyi István. Barta E. Gyula, vezérigazgató 2011. január 19.
Tőlünk függ minden, csak akarjuk! Széchenyi István Barta E. Gyula, vezérigazgató 2011. január 19. Megújult fejlesztéspolitika Rövidebb bírálati idő, automatikus értékelés Felesleges jelentéstételi kötelezettség Részletesebben Megyei statisztikai profil a Smart Specialisation Strategy (S3) megalapozásához Szabolcs-Szatmár-Bereg megye
Megyei statisztikai profil a Smart Specialisation Strategy (S3) megalapozásához Szabolcs-Szatmár-Bereg megye Az alábbi statisztikai profil a megye általános, a Smart Specialisation Strategy (S3)-hoz kapcsolódó Részletesebben Támogatási lehetıségek a válságban: pályázati források és adókedvezmények
Támogatási lehetıségek a válságban: pályázati források és adókedvezmények dr. Márkus Csaba Igazgató, Deloitte Zrt. Szeged, 2009. október 20. Tartalomjegyzék 2 Footer A támogatások megváltozott szerepe Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés