foglalkoztatás minimálbér KSH fizetés Békés megye
Akár az egymilliót is meghaladhatja azok száma, akik törvényileg a legalacsonyabb fizetést, vagyis minimálbért kapnak Magyarországon - írja a portfolio.hu.
Egyenesen számháború övezte az elmúlt években azt, hogy mennyien lehetnek az országban azok, akik a törvényben rögzített legalacsonyabb bérért, vagyis a minimálbérért dolgoznak. A Portfolio- a birtokába került elemzés alapján - azt írta, hogy a Pénzügyminisztérium KSH adatokon végzett becslése szerint a vállalatok körében az alkalmazottak 42,4%-át, vagyis 879 ezer munkavállalót érintett 2018-ban a minimálbér vagy a garantált bérminimum emelése.
Ez az arány csaknem egyenletesen oszlott meg a két legalacsonyabb juttatási forma között: 21,4%-ot, vagyis 443 ezer dolgozót érintett a minimálbér emelése és 21%-ot, vagyis 436 ezer munkavállalót a bérminimum növelése. Munkaerő-piaci szakértők szerint - írja a lap - az állami szektorban további 230-250 ezer főt érinthet a legkisebb bérek emelése, erre azonban nem terjed ki a tárca elemzése. Ez alapján nem elképzelhetetlen, hogy a teljes nemzetgazdaságban 1,1 millió fő kapja a törvényben meghatározott legkisebb bért.
Ami az ágazatonkénti foglalkoztatási arányokat illeti, a feldolgozóiparban 44,5%, az építőipari vállalatoknál 51,4%, a szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás ágazatban pedig 64,7% a lehető legkisebb béren való foglalkoztatás aránya. A portál adataiból az is kiderült, hogy földrajzi megoszlásban Budapesten, az ország legfejlettebb régiójában örülhetnek az emberek. A fővárosban ugyanis a dolgozók mindössze 32%-át foglalkoztatják minimálbéren vagy bérminimumon. Békés megye lakói lehetnek a leginkább elégedetlenek, itt ugyanis tízből hatan a legkisebb bért kapják.
A lap szerint a szektorális és a területi különbségek mellett az is jól kirajzolódik, hogy a kisvállalatok közül sokan nem fizetnek többet a törvényi minimumnál. Mint írták, A 10 főnél kevesebb munkavállalót foglalkoztató cégek fele nem ad több pénzt, mint a minimálbér vagy a bérminimum, de ahogy haladunk felfelé a létszám-kategóriákban, úgy csökken ez az arány. Az 50 és 250 fő közötti cégek 44%-a, a 250 és 500 fő közöttiek 39%-a fizeti a legkisebb bért. Azonban az 500 fő feletti cégeknél már csak 33%-os, az 1000 fő felettieknél pedig 25%-os ez az arány. Kiemelték azt is: míg a teljesen vagy többségi hazai tulajdonú cégeknél a munkavállalók 49%-a kapja a legkisebb bért, addig a külföldieknél ez az arány mindössze 27%-os.