Károsabb az emberi tevékenység, mint hitték - HáziPatika
emberi tevékenységemberiségállatvilágtermészetvédelem
Létrehozva: 2020. január 22. 13:57
Módosítva: 2020. január 24. 15:45
Egy új kutatás szerint az emberi tevékenység természetre gyakorolt hatása jóval jelentősebb, ráadásul hosszabb ideje is tart, mint ahogy eddig hittük.
A fajok kihalása jóval azelőtt elkezdődött, hogy az emberi faj kifejlődött volna, és talán az emberelődök indították el - véli egy új kutatás. A kelet-afrikai nagy testű emlősök számának csökkenése például az emberek miatt következhetett be a szakértők szerint. A fajpusztulás nagyjából négymillió évvel ezelőtt kezdett fokozódni. Ez a fosszilis leletek szerint egybeesik azzal az időszakkal, amikor az ősi emberi populációk ezen a területen éltek.
Több faj is őseink miatt halt ki. Fotó: iStock
Őseink is ártottak a természetnek
Több fajt hoztak vissza a kihalás széléről - részletek!
A tudósok megvizsgálták a kis- és nagytermetű húsevők kihalásának alakulását és azt, hogy ez milyen összefüggésben van a környezeti változásokkal - például az esőzésekkel és a hőmérsékleti értékekkel. Elemezték az emberi faj ősei - köztük az Australopithecus és az Ardipithecus - agyának méretében bekövetkezett változásokat. Arra jutottak, hogy a nagy húsevők kihalása összefüggésbe hozható az emberelődök agyméretének növekedésével és a növényzet változásával, de nem függ össze a csapadék és a hőmérséklet változásaival.
Ezért haltak ki egyes fajok
A kelet-afrikai húsevők kihalására azt a magyarázatot találták, hogy ezek az állatok az ember közvetlen konkurenciái voltak a táplálékért való versengésben. Az emberek például megszerezhették a kardfogú tigrisektől a frissen elejtett zsákmányt. "Eredményeink szerint a biodiverzitásra kifejtett jelentős antropogén hatás évmilliókkal korábban kezdődött, mint azt korábban becsülték" - áll a tanulmányban.
Egy tavalyi jelentés szerint mintegy egymillió állat- és növényfajt fenyeget a kihalás veszélye a következő évtizedekben. Egy szintén nemrég megjelent tanulmány pedig arra a következtetésre jutott, hogy a városok növekedése, az erdők mezőgazdasági célú irtása, valamint a növekvő halak iránti kereslet jelentős módon megváltoztatta a földterületek közel háromnegyedét és a vizek több mint kétharmadát.