ÁLTALÁNOS SZABÁLYZATA ÉBSZ PDF
Download "ÁLTALÁNOS SZABÁLYZATA ÉBSZ-97."
1 ÉBSZ-97 AZ ARGOSZ BIZTOSÍTÓ Rt. ÉLETBIZTOSÍTÁSI ÁLTALÁNOS SZABÁLYZATA ÉBSZ-97. Ez a szabályzat azokat a feltételeket tartalmazza, amelyeket - ellenkező szerződéses kikötés hiányában - az Argosz Biztosító Rt. (továbbiakban: biztosító) életbiztosítási szerződéseire, illetve szerződéseinek életbiztosítást tartalmazó részére alkalmazni kell, feltéve, hogy a szerződést e szabályzatra hivatkozással kötötték. A szabályzatban és a szerződésben nem érintett kérdésekben a magyar jogszabályok az irányadóak. I. ÉLETBIZTOSÍTÁSI ESEMÉNY Életbiztosítási esemény lehet a szerződés szerint: - a biztosított halála, - előre meghatározott időpont életben elérése. II. A BIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉS 1. A biztosítási szerződés a felek írásbeli megállapodásával jön létre. A szerződés akkor is létrejön, ha a biztosító az ajánlatra tizenöt napon belül nem nyilatkozik. A szerződő: aki a biztosítóval szerződést köt és aki a díjat fizeti. A biztosított: akinek az életére a biztosítási szerződést megkötik. A biztosított korhatáráról az egyes szerződések rendelkeznek. A biztosított belépési kora úgy kerül megállapításra, hogy a biztosító a biztosítás kezdeti évéből levonja a biztosított születési évét. A kedvezményezett: a biztosító teljesítésére jogosult személy. 2. A szerződő és a biztosított jogai és kötelezettségei a) Az életbiztosítási szerződés megkötéséhez és módosításához - ha a szerződést nem ő köti meg - a biztosított írásbeli hozzájárulása szükséges. Ha a biztosított kiskorú, és a szerződést nem a törvényes képviseletet gyakorló szülője köti meg, a szerződés érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges. b) A biztosított hozzájárulása nélkül kötött biztosítási szerződésnek a kedvezményezett kijelölését tartalmazó része semmis, ilyen esetben kedvezményezettnek a biztosítottat, illetőleg örökösét kell tekinteni, aki azonban az ennek folytán neki járó biztosítási összegből a szerződő fél költekezéseit beleértve a kifizetett biztosítási díjakat - köteles megtéríteni. d) A biztosított a szerződés megkötéséhez adott hozzájárulását írásban bármikor visszavonhatja. A visszavonás következtében a szerződés a biztosítási időszak végével megszűnik, kivéve ha a biztosított a szerződő fél írásbeli hozzájárulásával a szerződésbe belép. e) A biztosított a szerződő fél beleegyezésével a szerződésbe bármikor beléphet, a belépéshez a biztosító hozzájárulása nem szükséges. f) A biztosított, mielőtt a szerződés felmondás vagy díjfizetés elmaradása miatt megszűnik, a biztosítóval közölt nyilatkozatával a szerződő fél helyébe léphet. Ilyen esetekben a folyó biztosítási időszakban esedékes díjakért a biztosított a szerződő féllel egyetemlegesen felelős. g) Kedvezményezett: a szerződő kijelölési joga alapján - szerződésben megnevezett személy, -a biztosított örököse, ha a kedvezményezettet a szerződésben nem jelölték meg. h) A szerződő fél az eredetileg kijelölt kedvezményezett helyett a biztosítóhoz intézett írásbeli nyilatkozattal bármikor más kedvezményezettet nevezhet meg. Ha nem a biztosított a szerződő fél, az esetben ehhez a biztosított írásbeli hozzájárulása szükséges. h) A kedvezményezett kijelölése hatályát veszti, ha a kedvezményezett a biztosítási esemény bekövetkezte előtt meghal. 3. Közlési és változásbejelentési kötelezettség a) A szerződő (biztosított), a szerződéskötéskor köteles a biztosítás elvállalása szempontjából lényeges minden olyan körülményt a biztosítóval közölni, amelyeket ismert vagy ismernie kellett. A biztosító írásban közölt kérdéseire a-dott, a valóságnak megfelelő válaszaival a szerződő (biztosított) közlési kötelezettségének eleget tesz. A kérdések megválaszolatlanul hagyása önmagában nem jelenti a közlési kötelezettség megsértését. b) A felek megállapodhatnak, hogy a szerződő (biztosított) a szerződésben meghatározott lényeges körülmények változását megfelelő határidőn belül köteles legyen a biztosítóhoz írásban bejelenteni. A biztosított köteles a szerződés tartama alatt bekövetkezett lakcímváltozást, személyi adatainak és körülményeinek változásait 30 napon belül a biztosítónak bejelenteni
2 c) Ha a biztosító csak a szerződéskötés után szerez tudomást a szerződést érintő lényeges körülményekről, továbbá, ha a szerződésben meghatározott lényeges körülmények változását közlik vele, akkor 15 napon belül írásban javaslatot tehet a szerződés módosítására, illetőleg ha a kockázatot a szabályzat értelmében nem vállalhatja, úgy a szerződést írásban felmondhatja. A felmondási idő 30 nap. d) Ha a szerződő (biztosított) a módosító javaslatot nem fogadja el, vagy arra 15 napon belül nem válaszol, a szerződés a módosító javaslat közlésétől számított 30. napon megszűnik. Erre a következményre a szerződőt (biztosítottat) a módosító javaslat megtételekor figyelmeztetni kell. e) A biztosító a c) és d) pontokban foglalt jogosultságait a szerződés fennállásának az első 5 évében gyakorolhatja. f) A közlésre, illetőleg a változás bejelentésére irányuló kötelezettség megsértése esetén a biztosító kötelezettsége nem áll be, kivéve, ha bizonyítják, hogy az elhallgatott, vagy be nem jelentett körülményt a biztosító a szerződéskötéskor ismerte, vagy az nem hatott közre a biztosítási esemény bekövetkeztében. g) A közlési kötelezettség megsértése ellenére beáll a biztosító kötelezettsége, ha a szerződés megkötésétől a biztosítási esemény bekövetkezéséig öt év már eltelt. 4. A biztosító joga és kötelezettsége Az ajánlat esetleges elutasítását a biztosító nem köteles megindokolni. A biztosítási ajánlattal kapcsolatos valamennyi irat a biztosító tulajdonába megy át, amelyet 3. személynek nem szolgáltathat ki. 5. A biztosító a biztosítási szerződésről biztosítási kötvényt állít ki. 6. Orvosi vizsgálat A szerződés megkötéséhez a biztosító a biztosított egészségi állapotának vizsgálatát írhatja elő. Az orvosi vizsgálat nélkül kötött életbiztosításoknál az ajánlatnak a biztosítóhoz történő beérkezésétől számított 6 hónapon belül (várakozási idő) bekövetkező elhalálozás esetén a biztosítási összeg helyett a biztosító csak a befizetett díjat tériti vissza, kivéve, ha a biztosított baleset, vagy heveny fertőző betegség folytán halt meg. (A baleset vagy heveny fertőző betegség fennállását a biztosító orvosa is jogosult megállapítani.) III. KOCKÁZATVISELÉS KEZDETE. A BIZTOSÍTÁS TERÜLETI HATÁLYA 1. A biztosító kockázatviselése a biztosítás első, vagy egyszeri díjának megfizetését követő nap 0 órájakor kezdődik, feltéve, hogy az életbiztosítási szerződés már létrejött, vagy utóbb létrejön. 2. A kockázatviselés az l) pontban, foglalt időpontnál korábban, már aznap megkezdődik, amikor a díj megfizetésére vonatkozóan a felek halasztásban állapodtak meg, vagy a biztosító díj iránti igényét bírósági úton érvényesíti. 3. Abban az esetben, ha a szerződő fél az első, vagy egyszeri biztosítási díjat a szerződés hatályba lépése előtt befizeti, ezt az összeget a biztosító a biztosítási szerződésben megjelölt kezdési időpontig kamatmentesen letétként kezeli. 4. Az életbiztosítási szerződés hatálya - ellenkező szerződéses kikötés nélkül - kiterjed a belföldön és a külföldön bekövetkezett biztosítási eseményekre. IV. A DÍJFIZETÉS MÓDJA. FIZETÉSI KÉSEDELEM 1. A szerződő a szerződés szerint egyszeri, vagy biztosítási időszakonként esedékes előleges díjat fizet. A biztosítási időszak - ha a szerződés ennél nem rövidebb - egy év. Az éves díj egyösszegű megfizetése esetén a biztosító díjengedményt ad Az egyszeri díjat, valamint a folytatólagos díjfizetés első díját a szerződés megkötésekor kell megfizetni, ha a felek díjhalasztásban nem állapodtak meg. 2. Késedelmes díjfizetés esetén a biztosító késedelmi kamat felszámítására jogosult. Tartamon túli díjfizetéssel a lejáratkor esedékes biztosítási szolgáltatásokon felül biztosítási szolgáltatásra jogosultság nem keletkezik. A túlfizetésből származó díjat a biztosító 60 napon belül, kamatok nélkül fizeti vissza. 3. Az életkor helytelen bevallása esetén a biztosító az esedékes biztosítási összegből a valóságos belépési életkor után járó díjkülönbözet kamatozott összegét a díjtáblázat szerint és a befizetett díjaknak megfelelően módosítja, feltéve, hogy a biztosítás a valóságos belépési életkorral létrejöhetett Ha a tényleges belépési kor szerint a biztosítás nem jöhetett volna létre, akkor a Szabályzat szerint a közlési kötelezettség megsértésére vonatkozó előírások szerint kell eljárni. 4. Ha a szerződő (biztosított) az első időszakra járó díjat (a díjnak megállapodás szerint részletekben fizetése esetén az első díjrészletet) az esedékességtől (a halasztott díjesedékességet is ideértve) számított 30 napon belül nem egyenlíti ki, illetve a biztosító a
3 díjkövetelését ugyanezen időn belül bírósági úton nem érvényesíti, a biztosítás megszűnik. A biztosító a szerződés megszűnését és a bírósági út igénybevételének határidejét további 30 nappal meghosszabbíthatja, ha az esedékességtől számított 30 nap előtt ennek a körülménynek a közlésével a biztosítottat a fizetésre Írásban felszólítja. V. MARADÉKJOGOK 1. Életbiztosítási díjtartalék A biztosító a díjtartalékos biztosítások biztosítási díjának egy részéből életbiztosítási díjtartalékot képez. A díjtartalékot szerződésenként tartja nyilván, és ez a szerződés visszavásárlásának, díjmentes leszállításának és a befektetések többlethozamából történő részesedésének számítási alapját ké-pezi. 2. Visszavásárlás Ha a díjtartalékos és visszavásárlási értéket képviselő szerződés bármely okból a biztosítási összeg kifizetése nélkül szűnik meg, akkor a biztosító a visszavásárlási összeget köteles kifizetni. A visszavásárlási összeg a biztosító által alkalmazott biztosításmatematikai alapelvek figyelembevételével kerül kiszámításra. 3. Díjmentes leszállítás a) A díjtartalékkal rendelkező biztosítás díjmentessé változtatható, ha a szerződő (biztosított) a díjfizetést megszünteti. A díjmentes leszállítás a biztosítási összeg leszállítását jelenti olyan öszszegre, amely megfelel a díjmentesítés időpontjában a biztosítás díjtartalékának (többnyire azonban a visszavásárlási értéknek) mint egyszeri díjnak alapulvételével nyújtható - azonos feltételű - biztosításnak. b) A díjmentes leszállítás jogát tartalmazó szerződések esetében a szerződő kérheti, hogy a biztosító a biztosítást részben, vagy egészben díjmentesen leszállított biztosítássá alakítsa át. c) A díjmentes leszállítás alapjául szolgáló összeg megállapítása a társaság által alkalmazott biztosításmatematikai alapelvek figyelembevételével történik. A díjmentességet a biztosító a kötvényre rávezeti. d) A díjmentesen leszállított biztosításra is vonatkoznak a befektetések többlethozamából történő részesedés szabályai. e) A díjmentesen leszállított biztosításnak visszavásárlási értéke nincs. 4. Életbiztosítási kötvénykölcsön A szerződő jogosult a díjtartalékos és csak időpontjában bizonytalan szolgáltatású életbiztosítást - a szerződésben megjelölt időponttői és a visszavásárlási összeg keretén belül az ott meghatározott Összegig -, kölcsönnel megterhelni. Díjmentesítetten leszállított biztosításra kölcsönt folyósítani nem lehet. A biztosító a kölcsön folyósítását a kötvényen záradékkal feljegyzi. A kölcsön visszafizetése a biztosító által meghatározott hitelkamattal történik. VI. KÁRBEJELENTÉS, TELJESÍTÉS L A biztosítási esemény bejelentése A biztosítási eseményt annak bekövetkeztétől számított 8 napon belül a biztosítóhoz be kell jelenteni. Ennek elmulasztása esetén a biztosító annyiban megtagadhatja a biztosítási Összeg kifizetését, amennyiben emiatt lényeges körülmények kideríthetetlenekké válnak. 2. A biztosító teljesítése a) A biztosítási szerződésben meghatározott biztosítási szolgáltatás igénybevételéhez a következő dokumentumok bemutatása szükséges: - biztosítási kötvény és az utolsó díjfizetést igazoló nyugta, - hivatalos bizonyítvány a biztosított születésének napjáról, - olyan hivatalos okirat, amely bizonyítja, hogy a biztosítási esemény bekövetkezett: elhalálozás esetén - a halál tényét tanúsító okirat, a halál okát igazoló orvosi vagy hatósági bizonyítvány, elérés esetén - a biztosított életbenlétét hitelt érdemlően igazoló okirat, - hatósági eljárás esetén a nyomozást megszüntető, vagy megtagadó jogerős határozat, vagy vádirat (esetenként), - azok az egyéb okiratok, amelyek a jogosultság, továbbá a biztosítási esemény megállapításához szükségesek. b) Az előálló költségeket annak kell viselnie, aki igényét a biztosítóval szemben érvényesíti. Minden olyan adatszerzés és tudakozódás költségei, amelyek a halál okának, a biztosított halálát okozó betegség kezdeti időpontjának és lefolyásának, valamint a halál közelebbi körülményeinek tisztázásához nem voltak szükségesek, a biztosítót terhelik. c) A biztosítás díjmentesítéséhez, a visszavásárlási összeg kifizetéséhez, illetve kölcsön folyósításához a következő okiratokat kell a biztosítónál bemutatni: - kötvény, - utolsó díjfizetést igazoló nyugta.
4 d) A visszavásárlási igény bejelentése esetén a visszavásárlás napján a biztosító kockázatviselése teljesen megszűnik. e) A teljesítés helye mindkét fél számára a biztosító igazgatóságának hivatalos helyiségei. f) Az esedékes és meg nem fizetett díjat, kölcsönhátralékot a biztosító a biztosítási és a viszszavásárlási összegből levonja, valamint figyelembe veszi annak összegét a szerződés díjmentesítése esetén. g) A teljesítés a jelen pontban meghatározott valamennyi okmánynak a biztosítóhoz (igazgatósághoz) való beérkezése után 30 napon belül történik. VII. A BIZTOSÍTÓ MENTESÜLÉSE í. a) A biztosító a biztosítási összeg kifizetése alóí mentesül, ha a biztosított a kedvezményezett szándékos magatartása következtében vesztette életét. b) A visszavásárlási összeg ebben az esetben az örökösöket illeti meg, és a kedvezményezett abból nem részesülhet. c) A szerződés a biztosítási összeg kifizetése nélkül szűnik meg és a biztosító nem a visszavásárlási Összeget, hanem a díjtartalékot köteles visszatéríteni, ha a biztosított - szándékosan elkövetett súlyos bűncselekménye folytán, vagy azzal összefüggésben, vagy - a szerződéskötéstől számított két éven belül elkövetett öngyilkosság következtében halt meg. 2. Versenyek, repülési kockázat a) Amennyiben a biztosított halála gépi erővel hajtott szárazföldi, légi, vagy vízi járműben országos vagy nemzetközi sportversenyen való részvétel következtében, vagy ilyen versenyekre való felkészülés (edzés) során következik be, a biztosító - egyéb megállapodás hiányában - a visszavásárlási összeget fizeti ki. b) A biztosító a teljes kockázatot viseli, ha a biztosított halála a szervezett légiforgalom keretében végrehajtott olyan légiúton, vagy körrepülésen való részvétel következménye, amelyen a biztosított a légiforgalomban engedélyezett légi jármű utasaként vett részt. c) Ha a biztosított halála olyan egyéb jellegű repülés vagy repülősport tevékenység (pl. ejtőernyős ugrás, sárkányrepülés) során következik be, amelyre a biztosító kockázatviselése nem terjed ki, a biztosító a visszavásárlási összeget köteles megfizetni. 3. Háborús kockázat, zavargások, felkelés a) A biztosító kockázatviselése nem terjed ki arra az esetre, ha a biztosított halála közvetlenül, vagy közvetve összefüggésben áll: - nukleáris balesettel, katasztrófával, - harci eseményekkel, vagy más háborús cselekményekkel, - felkelésekben, lázadásokban, vagy zavargásokban való részvétellel, kivéve ha erre belföldön valamilyen hivatali, vagy közszolgálati kötelesség teljesítése közben került sor. - olyan országba történő utazással, ahol már harci cselekmények folynak. b) Amennyiben a biztosító kockázatviselése nem áll fenn, a biztosítási összeg helyett csak a viszszavásárlási Összeg kerül kifizetésre. VIII. EGYÉB RENDELKEZÉSEK 1. Jognyilatkozatok a) A biztosító által a szerződőnek, a biztosítottnak, vagy egyéb jogosultnak a biztosító által ismert utolsó címére ajánlott levélben elküldött jognyilatkozata abban az időpontban tekinthető megérkezettnek, amikor azt a címzettnek kézbesítették. b) A biztosító a szerződés megkötésekor vagy azt követően hozzá eljuttatott jognyilatkozatokat és bejelentéseket csak akkor köteles joghatályosnak tekinteni, ha azokat írásban juttatták el hozzá. A nyilatkozat akkor hatályos, ha az a biztosító valamelyik szervezeti egységéhez megérkezett. Ez a rendelkezés nem érinti a biztosítási ajánlatnak, illetőleg a biztosítási díjnak a biztosító képviselője részére történt átadásához fűződő joghatályt. 2. Hitelfedezeti kezesség a) A biztosító a szerződésben meghatározott haláleseti összegig hitelfedezeti kezességet nyújthat a biztosított elhalálozása esetére. b) Amennyiben az életbiztosítás haláleseti összege valamely hitelfolyósító intézménynél hitelfedezetül szolgál, a szerződést hitelfedezeti záradékkal látja el a biztosító. Ekkor az elhalálozás esetén kifizetendő biztosítási összeget csak a hitelt nyújtó pénzintézettel való egyeztetést követően lehet felvenni. c) A pénzintézet kedvezményezettkénti jelölése a hitelszerződésnek a biztosítóhoz való benyújtásával történik és szükséges a pénzintézet elfogadó nyilatkozata. d) A hitelfedezeti kezesség tartama alatt a pénzintézet kedvezményezettként! jelölése csak a pénzintézet hozzájárulásával változtatható meg. 3. A biztosítási kötvény elvesztése, vagy megsemmisülése Ha a kötvény elveszett, vagy megsemmisült - feltéve, hogy azt nem ruházták át - a szerződő (biztosított) köteles e körülményt bejelenteni, a törvényes megsemmisítési eljárást lefolytatni, és a megsemmi-
5 sítést kimondó jogerős határozatot a biztosítónak átadni, melynek alapján a biztosító másodlatot állít ki. A másodlat az eredetivel egyező, a biztosító erre vonatkozó szabályai szerint. A másodlat kibocsátásával az eredeti kötvény érvénytelenné válik, e tényt a másodlaton záradékban fel kell tüntetni. E szabályok irányadók a további kötvénymásodlatokra, vagy egyéb okiratok másodlataira is. 4. Elévülés A biztosításból eredő igények az esedékességtől számított öt év alatt elévülnek.