Panelos épületek villamos hálózatainak felújítási szakmai javaslata
2017. október 3. | e-villamos |
Kiindulási pontnak a fogyasztói főelosztótáblát, vagyis a lakásbiztosító táblát tekinthetjük. A mért hálózati vezetékek lakáson kívüli szerelése a fogyasztásmérő és a fogyasztói főelosztótábla (lakáselosztó) között általában vagy megegyezik a lakás vezetékhálózatának szerelési technológiájával (pl. védőcsövezéses), vagy attól akár részben, akár teljesen független kialakítású is lehet, például ha a lakások szerelése ragasztott vezetékezéssel történt, a mért fővezetékeket a lépcsőházakban, közlekedőkben vezetékcsatornába szerelték, és a panelkihagyáson keresztül közvetlenül az elosztó alá vezették. Ezt a szerelési módot a lakások belső szerelésénél is alkalmazták. A felszálló­fővezeték, illetve az arról történő leágazás is lehet a lakásszerelés része, mint pl. a lakásonkénti beton térelemes megoldás­nál. A lakás betápláló fővezetéke 1974 előtt épült épületeknél egyfázisú, háromvezetékes, 6 mm² alumínium, illetve a később épülteknél háromfázisú, 4 x 10 mm² alumínium vezetékezéssel készült. Felújítás során a jelenleg érvényben lévő MSZ 447:2009 szabványnak megfelelően 6 mm² rézvezető építendő ki. A vezeték felújításoknál a fenti vezetékmennyiség elhelyez­hetősége az egyedüli szempont, pl. Mű I. 21 védőcső max. 5×6 mm² vezeték behúzására alkalmas; vagy pl. több lakás egy vezetékcsatornában vezetett mért fővezetékei esetén a vezetékek összkeresztmetszete ne haladja meg a csatorna belső keresztmetszetének 60–70%­át. A vezetékeken kötés nem lehet, és az összes vonatkozó szabványt, előírást is figyelembe kell venni.
Az első hazai házgyárnál a teljesen új technológia – főleg a szak­ és szerelőipar területén – egy sor probléma menet közbeni megoldását vonta maga után. A villanyszerelés tulajdonképpen teljesen perifériálisnak számított. Az elemek gyártása során a süllyesztett szerelés érdekében hagytak ugyan helyet, pl. üregeket a kötő­- és szerelvénydobozoknak, hornyokat a függőleges vezetékezésnek, de vízszintesen kialakított hornyokat csak a győri házgyár területén találunk, a vezetékek vízszintes elhelyezése, a falon át történő vezetés esetlegesen alakult ki. A szereléshez csak hagyományos anyagok álltak rendelkezésre. Az üregekbe hagyományos szerelésnél alkalmazott dobozokat rögzítettek. Időközben kifejlesztették a horonyba ragasztható M­falra 1kV alumíniumerű vezetéktípust, ezt szerelték a függőlegesen kialakított hornyokba és vízszintesen is a 6 cm vastag válaszfalak feletti hézagba, vagy helyezték padlóburkolat alá, a főfalaknál pedig a csomópontokon vitték át a vezetékeket. Valószínű, hogy a nyomvonal csak a vezetékek bontása, feltépése után lenne egyértelműen megállapítható. A vezetékezés 1,5 mm², illetve 2,5 mm² keresztmetszetű műanyag szigetelésű, alumíniumerű, a kötések többnyire sodrottak, mindenképpen javasolható a teljes cseréjük. A szerelvényeket időközben korszerűbbre cserélték vagy cseréltették. A vezetékezés bontása, mint az előbbiekből már kiderült, a lakás fal­ és padlóburkolatának rongálásával, a szakipari szerkezetek megbontásával jár, és a falhornyok csak alapos tisztítás, pl. homokfúvás után használhatók újra.
A felújítás tervezésénél számolni kell azzal, hogy a fenti anyagok nem cserélhetők, sem a fadobozok, sem a PVC védőcsövek. Utóbbiak belső keresztmetszete sajnos már a panel gyártásánál is szűkülhetett, részben a szükséges hajlítások, részben a hőhatás miatt, az időközbeni lerakódások ezt csak ronthatták. A vezeték kihúzásánál ezért vigyázni kell arra, nehogy a MAl 1,5 mm² vezetékek beszakadjanak, a behúzásnál pedig lehetőleg óvakodni kell a meglévőnél sokkal több helyet igénylő vezetékmennyiségtől. Mivel a szerelvények helye is kötött az elemgyártás során beépített dobozok miatt, a fogyasztói hely bővítését elsősorban a kettős szerelvények alkalmazása eredményezheti. Erre lehetőséget ad az 1,5 mm² réz­ – 2,5 mm² keresztmetszetű alumínium­ vezetékek egyforma terhelhetősége mellett az is, hogy az áramkörök átlagosan 50–70% ­ ban kihasználtak. Bővítési lehetőség, illetve új fogyasztóhely-képzés vagy csak falon kívüli szerelés-kiegészítéssel vagy igen komoly munkabefektetéssel és védőcsőhálózat­ ismerettel (feltárással) járó új dobozhelyvéséssel és beépítéssel érhető el a falon belüli védőcsövek mentén. Utóbbi esetben feltétlenül szükséges a statikus szakvéleményének a kikérése is.
• függőlegesen a kötődobozok, szerelvények vonalában kb. 10 cm,
• vízszintesen a mennyezet alatti 5–30 cm közötti sáv, valamint a padló feletti 5–30 cm közötti sáv elsősorban telefoncsatlakozóknál, illetve
• a födémeknél a védőcső két (kikeresett) végét összekötő egyenes mentén kb. 15 cm. Kötött szerelési módok.
• lehetőséget adott a tradicionális középlámpahely kialakításának kényszere helyett a szoba állandó tartózkodási részén a helyi világítás kialakítására;
• a födémpanelek találkozásánál lévő technológiai horonyba befektetett villamos vezeték a hőingadozásból adódó panelszerkezet mozgása miatt idővel megsérülhetett volna.