Holnapután Program: Nyugdíj, avagy a nyugalmunk ára...
Ez a téma a legtöbb látogatómat érinti, vagy inkább mindet, sőt lehet, hogy pont ez az, ami miatt az oldalamra jöttél.
A nyugdíjjakkal kapcsolatban valamit rögtön elárulok, és erre még többször fogok utalni: Minél korábban gondoltok rá, annál könnyebb helyzetben vagytok! Hiszen aminek a felkészüléséhez sok időre van szükség, azt nem lehet túl korán elkezdeni! Tehát: nem értek rá tökölni!
Egyre többen ébrednek fel abból az álomból, hogy majd az állam gondoskodni fog róluk, de azt hiszem, ennek a súlyát még nem veszik elég komolyan. Ebben az esetben sem juthattok sehova a „kéne valamit csinálni” hozzáállással! Nem számíthattok másra, csak magatokra! Ez a jövőről való gondoskodás.
Az állam fokozatosan kivonul a rendszerből. A Világbank nyugdíjjakkal foglalkozó jelentése, más Kelet-Európai nemzetek mellett, Magyarország elöregedő népességével is foglalkozik. 2025-re Magyarország lakossága 8%-kal lesz kevesebb, és a 65 év felettiek száma 40%-kal megnő.
Míg a felosztó-kirovó (állami) rendszerben 1970-ben 4 befizetőre jutott 1 eltartott, ma 1 befizetőre 3 jut. És hogy ez a tarthatatlan helyzet drámaian tovább romlik, az már egészen biztos.
Nézzük meg a mai állapotot, hányan tartjuk el az országot. Szeretném hozzáfűzni, hogy a mai idősek is eltartották az ő öregeiket, tehát ők joggal várják el ugyanezt tőlünk. Nem felelőst kell keresni, hanem megoldást. Néhány részletet itt feltárok, hogy szemléletesebb legyen a probléma mértéke és annak fontossága.
10,1 millió fő él ma Magyarországon. Aktív korosztálynak a 18-62 közöttiek számítanak. A munkába lépők átlagos kora folyamatosan nő, ez mára már 20 év körül van. A nyugdíjba lépés átlagos kora is 60 év alatt van a korkedvezmények miatt.
Az aktív kereső réteg 5,5 millió fő, amiből:
820 ezer nem, vagy feketén dolgozik,
153 ezer család él segélyből (forrás: magyarország.hu), amit kb. meglehet saccolni, hány fő.
470 ezer rokkantnyugdíjas,
1,9 millió minimálbéren dolgozik (legalább is így vannak bejelentve, ők a szürkék),
700 ezer közalkalmazott, az ő bérüket is az adókból kell fizetni.
Kevesebb, mint 1,5 millió eltartó, és a nyugdíj mellett más közterhek is vannak. Durva, mi?
(A tücsök és a nyugdíj, MTV)
Lássuk a lehetőségeinket!
Négy pillér, ami Öt:
1. Felosztó-kirovó (un. állami), ez a folyó finanszírozás, ami azt jelenti, hogy ami az egyik oldalon befolyik a közös kasszába, az a szolidaritás elvének megfelelően kiosztásra kerül a másik oldalon. Ez a rendszer mintha nem is lenne, a fent említett okok miatt.
2. Magánnyugdíjpénztár. (Ebbe minden újonnan munkába állónak kötelező belépnie). A pénztártagok béreinek 8%-a kerül ide. Gyakori probléma, hogy a pénztárak befektetési politikája nem megfelelő a célnak. Némi javulás mutatkozik, várhatóan felzárkóznak a gyengébben teljesítők is. Előnye, hogy a befizetett pénzt magunknak tesszük félre. Az biztos, hogy ez nem elegendő az életben maradáshoz. Aki csak erre a pillérre támaszkodik, az nyomorúságos évtizedekre számíthat nyugdíjas éveiben.
3. Önkéntes nyugdíjpénztár, ÖNYP. A befektetési politikát a pénztárak határozzák meg, a törvény nem korlátozza szigorúan, ami komoly szakértői háttérrel rendelkező pénztárak esetében nagy előny. Az adókedvezményt az egészségpénztári befizetésekkel összevontan lehet igénybe venni. A befizetés 30%-a, de maximum 100 ezer forint, a 2020 előtt nyugdíjba vonulók esetében max. 130 ezer forint. A pénztárban lévő tőke örökölhető. A 10. év után a hozam adómentesen felvehető, a 21. évtől a teljes összeghez adómentesen lehet hozzáférni. Hátránya, hogy jellemzően magasak a díjai, igaz, a kapott adókedvezményhez képest elenyésző.
4. Nyugdíj-előtakarékossági számla, NYESZ. A befektetés összetétele az ügyfélre van bízva. (Tőzsde buli!) Érdemes segítséget kérni hozzá. Az adókedvezmény minden más kedvezménytől függetlenül vehető igénybe, ami szintén a befizetés 30%-a, és max. 100.000 forint. A befizetés nagysága bármikor változtatható. A tőke örökölhető. A költségek alacsonyak. HASZNÁLJÁTOK! A tőkéhez bármikor hozzá lehet férni, azonban a nyugdíj előtti felhasználás adóköteles. (36% szja, 11% eho).
5. Végére hagytam a legerősebb pillért, ami nem feltétlenül csak nyugdíj célú lehet, de kétségtelenül a jövőnkről való gondoskodás szerves része kell, hogy legyen. Ezt hívjuk öngondoskodásnak! A legnépszerűbb formája a unit-linked biztosítás. Előnyei között van, hogy befektetési oldalról a legszélesebb a választék. Tehát gyűjthetjük a pénzünket állampapírokban, kötvényekben, ingatlanban, aranyban, devizában a világ bármely tőzsdéjén, de akár az árupiacon is, és a felsorolás nem teljes. Az adókedvezmény a befizetés 20%-a, de maximum 100.000 forint. 10 éves futamidőtől köthető, és lejáratkor teljes egészében adómentesen jutunk a pénzünkhöz. A rugalmassági tényezők és a költségek konstrukciónként változnak, ezért ajánlott körültekintőnek lenni. Fontos, hogy menet közben a változó körülményekhez lehessen igazítani a megtakarítási programunkat.
Az adókedvezményeket évi bruttó 3,4 millió forint jövedelemig lehet igénybe venni a fentiek szerint, és 3,9 milliós jövedelem felett pedig nem vehető igénybe. (A két összeg közötti különbség 20%-át ki kell vonni az adókedvezményből, és a fennmaradó összeg igényelhető vissza).
A továbbiakban, amikor számokról beszélek, mindent forintban és jelen, azaz mai értékén teszem, hogy egyszerűbb legyen átlátni. Ennek az egyik oka az infláció, a másik, hogy várhatóan bevezetésre kerül az euró. Hogy ez ne zavarhasson meg, ezt így értem. Ha azt írom, hogy 30 év múlva 300.000 forint nyugdíj, az azt jelenti, hogy az az összeg, ami ugyanazt az értéket képviseli, mint ma a 300.000 forint.
A számításoknál, amiket a háttérben végeztem, teljesen reális inflációt feltételezem, talán még egy kicsit pesszimista is voltam.
Tapasztalatom szerint az emberek többsége havi 150 ezer forint nyugdíjjal elégetett lenne. Számításaim szerint a magánnyugdíjpénztárakból az átlagos befizetések után 30-40 ezer forintra számíthatunk. Ezt vagy vitaminokra, vagy gyógyszerekre költjük, és még nem is ettünk. (Inkább költsetek az egészségetekre, mint a betegségetekre).
Te mennyit fizetnél havonta, hogy 150 ezres nyugdíjad legyen?
Hogy mennyit szükséges havonta félretenni, az attól függ, hogy hány éved van a nyugdíjig, illetve, hogy mikor akarsz nyugdíjba menni. A következő példákban különböző korosztályokra láthatjátok a számításokat. Minden esetben 62 éves korban feltételeztem a visszavonulást. Az eredménye minden esetben havi 150 ezer forint, amit nyugdíjba vonulás után 32 évig lehet felvenni, azaz 92 éves korunkig rendben vagyunk.
50 évesnek havi 95.000 Ft.
40 évesnek havi 33.500 Ft.
30 évesnek havi 13.750 Ft.
20 évesnek havi 5.750 Ft.
Látszik az összefüggés, hogy mennyire nem mindegy, hogy mikor kezditek el. Biztos vagyok benne, hogy 10 év múlva szinte mindenkinek lesz nyugdíjcélú megtakarítási programja. Akik akkor kezdik majd el, bizonyára sajnálni fogják, hogy miért nem előbb. Ezt a dolgot könnyedén halogatják az emberek, hiszen hol van még a nyugdíj... Minden, ami velünk történik, az a múltbéli cselekedeteinknek a következménye, és minden, ami a jövőben fog, az a mai döntéseink hozadéka lesz.
"A jövőbeni pénzhiány olyan, mint a magas vérnyomás:
ma nem fáj, de holnap megöl."
Minél tovább vársz, annál nagyobb veszélyben vagy!
A megfelelő nyugdíjalap felépítése hosszútávú feladat, és folyamatos odafigyelést igényel.
Remélem, sikerült rátok ijesztenem, és főleg azt remélem, hogy minél előbb lépni fogtok! És ne felejtsétek el figyelmeztetni erre a veszélyre a környezeteteket is!
Címkék: jövő, megtakaritás, nyugdíj, öngondoskodás
Névtelen 2008. november 22. 12:53