Pedagógiai program. Kodály Zoltán Zeneművészeti Szakközépiskola és Zeneiskola - AMI - PDF
Download "Pedagógiai program. Kodály Zoltán Zeneművészeti Szakközépiskola és Zeneiskola - AMI"
1 Pedagógiai program Kodály Zoltán Zeneművészeti Szakközépiskola és Zeneiskola - AMI Előterjesztette: Tóth József, intézményvezető Elfogadta: az intézmény nevelőtestülete
2 1 Tartalom BEVEZETŐ... 4 ALAPELVEK... 5 JOGI STÁTUSZ, ALAPADATOK... 6 A ZENEMŰVÉSZETI SZAKKÖZÉPISKOLA PEDAGÓGIAI PROGRAMJA... 7 Bevezető... 7 A zeneművészeti szakközépiskola feladata... 7 Az iskola emberképe:... 7 Az iskola által közvetített értékek: AZ OKTATÁS CÉLJA, A KÉPZÉS RENDJE Az oktatás célja Szerezhető végzettségek: Az iskolába kerülés feltételei A tanulói jogviszony... 8 A tanulói jogviszony megszűnése A képzés rendje A képzés további sajátosságai A tanulóközösségek alacsony létszáma A képzés humán jellege A nevelő-oktató munka súlypontja a szakmai képzés területére esik A PEDAGÓGIAI FOLYAMAT Az iskola által képviselt nevelési célok megvalósítása Szakképzettség és műveltség (tudás) A nemzeti és egyetemes értékekre figyelő, humánus, alkotó A szakmai kultúra Egészség Tehetséggondozás, felzárkóztatás, szociális támogatás KÖZÖSSÉGFEJLESZTÉS, DIÁKÖNKORMÁNYZAT A GYERMEK- ÉS IFJÚSÁGVÉDELEM FELADATAI AZ ISKOLAI ÉLET RENDJE ÉS SZERVEZETE A pedagógus feladatai Az osztályfőnök feladatai AZ ISKOLA NYILVÁNOSSÁGA A szülői munkaközösség AZ INTÉZMÉNYBEN FOLYÓ NEVELŐ-OKTATÓ MUNKA ELLENŐRZÉSI, MÉRÉSI ÉRTÉKELÉSI RENDSZERE A tanulmányi munka értékelésének iskolai gyakorlata Az értékelés alapelvei:... 21
3 Az értékelés formái SZEMÉLYI ÉS TÁRGYI FELTÉTELEK AZ ISKOLA KÜLSŐ KAPCSOLATAI A HELYI TANTERV Tantárgyak és óraszámok Tantárgyi rendszer és óraszámok (2010,,2011,2012-ben belépő évfolyamok számára) Helyi tanterv a 2013/2014. tanévtől Felkészítés az érettségire Az alkalmazható tankönyvek, tanulmányi segédletek kiválasztásának alapelvei Az iskola magasabb évfolyamra lépés feltételei A számonkérés alapelvei Az iskolai írásbeli beszámoltatások formája rendje, értékelésben betöltött szerepe Otthoni írásbeli és szóbeli felkészülés A magatartás és a szorgalom minősítése A szakmai program (kifutó) Szakmai program (új) A NEVELÉSI PROGRAMBAN ELŐÍRT FELADATOK FOGLALKOZÁSI IDŐKERETEINEK MEGHATÁROZÁSA: ÖSSZEGZÉS AZ ALAPFOKÚ MŰVÉSZETI ISKOLA PEDAGÓGIAI PROGRAMJA Többcélú közös igazgatású intézmény Az alapfokú művészetoktatás célrendszere és funkciói Az Alapfokú Művészeti Iskola célja: A zeneoktatás általános fejlesztési követelményei, feladatai A tartalmi munka kérdései Szervezési feladatok Értékelés, osztályozás a zeneiskolában A félévi és a tanév végi osztályozás rendje Szorgalom értékelése Részjegyek (osztályzatok) alkalmazása: Tanulmányi vizsgák: A vizsgák dokumentációja: Vizsgafajták: Összevont beszámoló: Felsőbb osztályba lépés Tanulmányok folytatása ugyanabban az osztályban EGÉSZSÉGNEVELÉSI PROGRAM I. Általános helyzetleírás A Pedagógiai program Erősségek... 59
4 3 3. Gyengeségek Erőforrások Az egészségfejlesztési csoport II. A szakmai program A KÖRNYEZET Irodalomjegyzék KÖRNYEZETI NEVELÉSI PROGRAM Az Alkotmány Környezet- és természetvédelmi jogszabályok Közoktatási jogszabályok A TANTÁRGYAK LEHETŐSÉGEI KOMMUNIKÁCIÓ TOVÁBBKÉPZÉSEK ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK... 80
5 4 BEVEZETŐ A Kodály Zoltán Zeneművészeti Szakközépiskola és Zeneiskola - Alapfokú Művészeti Iskola Magyarország egyik legrégibb zeneoktatási intézménye. Jogelődjét, a Debreczeni Zenedét 1862-ben létesítették, ez az iskola jelentette 90 éven át a debreceni zeneoktatást ben a középfokot és az alapfokot - az oktatás országos átszervezése miatt - különválasztották: létrejött a Zeneművészeti Szakiskola, és az Állami Zeneiskola ban - az országban egyedülálló módon a szakiskola önálló kollégiummal bővült ben a szakiskola az országban egyetlen iskolaként felvehette Kodály Zoltán nevét, aki személyesen jelent meg a névadási ünnepségen, s jelölte ki az iskola jövőjét. A Zeneiskola Simonffy Emil, a Zenede egykori legendás igazgatójának nevét kapta ben a szakiskolától különvált a tanárképzés, s létrejött a szakközépiskola, ahol a diákok középfokú zenei és közismereti tanulmányaikat egyszerre, egy iskolában folytathatták, ez egészült ki önálló kollégiummal. A két intézmény augusztus 1-től összevont intézményként, Kodály Zoltán Zeneművészeti Szakközépiskola, Alapfokú Művészeti Iskola és Kollégiumként működött tovább. Többcélú intézményként zeneművészeti szakközépiskolai, Alapfokú Művészeti Iskolai és kollégiumi nevelési-oktatási feladatokat látjuk el július 1-jén a kollégiumi tagintézmény megszűnt, az intézmény ettől kezdve szakközépiskolai és alapfokú művészetoktatási feladatokat lát el július 9-től az intézmény neve Kodály Zoltán Zeneművészeti Szakközépiskola és Zeneiskola Alapfokú Művészeti Iskolára, szeptember 1-jétől Kodály Zoltán Zeneművészeti Szakközépiskola és Zeneiskola Alapfokú Művészeti Iskolára változott. A pedagógiai programnak két értékes, régi hagyományokkal és szakmai eredményekkel rendelkező intézmény együttműködését kell biztosítani úgy, hogy a tagintézmények sajátosságainak, egyéni arculatának megőrzése mellett meg tudjon felelni a 21. század korszerű közoktatási intézménnyel kapcsolatos elvárásainak. Közös munkánk sikerének érdekében olyan értékrendet közvetítünk, a nevelés-oktatás olyan módszereit alkalmazzuk, amelyek biztosítják intézményegységeink eredményességét és szakmai tekintélyét. Feladatunknak tekintjük, hogy meglévő értékeink, hagyományaink, eredményeink összekapcsolása egymást erősítve szolgálja nevelő-oktató munkánk céljait. Intézményegységeink szakmai önállóságának megtartásával jelöljük meg feladatainkat, ugyanakkor közös igazgatású intézményként az intézményegységek együttműködésével, tevékenységeink összehangolásával folytatjuk munkánkat. A Kodály Zoltán Zeneművészeti Szakközépiskola és Zeneiskola - Alapfokú Művészeti Iskola nemcsak az oktatás és nevelés terén folytatja a tagintézmények hagyományait, hanem a város kulturális, közművelődési életében való részvétel tekintetében is.
6 5 Az iskola szellemiségét, hitvallását alapvetően az a koncepció határozza meg, melyet névadója, Kodály Zoltán 1957-ben fogalmazott meg: "A debreceni szakiskola jövője: példát adni a szolfézs- és hangszertanítás összehangolására, énekalapon történő hangszertanítással, új életre hívni a hangszereket, a környékre kisugárzó működéssel hangzó életre bírni a néma berkeket." ALAPELVEK Intézményünk pedagógiai alapelvei olyan örök emberi, erkölcsi értékeken nyugvó normák, szabályok és elvárások, amelyek meghatározói az iskolai élet legfontosabb szereplőinek, a pedagógusoknak, a növendékeknek, és a szülőknek Intézményünkben azt kívánjuk biztosítani, hogy a tanulók nyugodt és humánus légkörben, optimális tárgyi feltételek mellett, egészséges körülmények között, egységes nevelési elveket valló, kiválóan felkészült pedagógusok segítségével készülhessenek a felnőtt életre. Intézményünk elfogadott és közvetített általános értékei, céljai: Önismerettel rendelkező, kreatív és döntésképes emberek nevelése, akik mind a továbbtanuláshoz, mind az önálló munkavállaláshoz megfelelő ismeretekkel rendelkeznek. A művészeti nevelés által harmonikus, érzelmileg gazdag, kreatív személyiség kialakítása és fejlesztése; a művészetek befogadására, értésére és művelésére képes és fogékony tanulóifjúság nevelése. Az alapfokú zenei oktatásban megalapozni és fejleszteni a zenei műveltséget, a zene sajátos eszközeinek segítségével nevelni és kibontakoztatni a személyiséget, felkelteni a zenei élet eseményei iránti érdeklődést, a kiemelkedő képességű növendékeket felkészíteni a továbbtanulásra, utánpótlást nevelni az amatőr együttesek számára. A már elsajátított készségek és képességek kibontakoztatása, majd ezekre alapozva ezen tanulói tulajdonságok további fejlesztése. Az önálló tanuláshoz szükséges értelmi és akarati tényezők kialakítása, tanulási szokások kifejlesztése. Az egészséges életmód szokásrendszerének tudatosítása és megszilárdítása. A szabadidő hasznos eltöltésének személyiségformáló szerepe. A haza, más népek és nemzetek, nemzetiségek megbecsülése, az emberi jogok tiszteletben tartásának elfogadása, az erkölcsi tudat és magatartás fokozatos fejlesztése. Összefoglalva: tudás, kreativitás, esztétikum, humánum, hazaszeretet, egészség. Az intézményünkben folyó nevelő és oktató munka feladata, hogy a felsorolt értékek elsajátítását elősegítse. Ezt szolgálják a nevelési program egyes fejezeteiben később meghatározásra kerülő tanórai és tanórán kívüli nevelési tevékenységek, sajátos pedagógiai feladatok. Az itt megfogalmazott célok jelenleg is munkánk meghatározó elemei, s az iskola egészére kiterjedő nevelési célkitűzéseket tartalmazzák. A jövőben is ezek hangsúlyozott figyelembevételével neveljük és oktatjuk az iskolánkban tanuló fiatalokat.
7 6 JOGI STÁTUSZ, ALAPADATOK 1. Az intézmény neve: Kodály Zoltán Zeneművészeti Szakközépiskola és Zeneiskola - Alapfokú Művészeti Iskola a) székhelye: 4024 Debrecen, Vár u. 1 d) típusa: Többcélú közös igazgatású intézmény, melyben szakközépiskola és Alapfokú Művészeti Iskola működik. e) OM azonosító száma: Az intézmény alapító szerve: címe: Debrecen Hangász Egylet 4024 Debrecen, Vár u. 1. sz. ld.: 3 sz. melléklet (Alapdokumentum)
8 A zeneművészeti szakközépiskola pedagógiai programja 7 Bevezető Az iskola 1967-től működik szakközépiskolaként. Ezt megelőzően, 1952-ig a középfokú zenei tanulmányaikat itt folytató fiatalok közismereti tanulmányaikat más középiskolában folytatták. Ez igen nagymértékű kettős terhelést jelentett. Ebben a helyzetben hozott megoldást a zenei gimnáziumok létesítése, amely Debrecenben a Csokonai Gimnáziumban működött délutáni zenegimnáziumi tagozatként. Azonban egyre nyilvánvalóbbá vált, hogy a zenei gimnázium akkor tölti be feladatát, ha önálló intézménnyé alakul, amely az oktató és nevelőmunkát koncentráltan, a zenei szakemberképzés jegyében végzi, így alakult ki az a forma, amelyben iskolánk jelenleg is működik. Meggyőződésünk szerint ez az iskolatípus teremt a legoptimálisabb feltételeket ahhoz, hogy a tanulók a magas szintű szakmai képzést és az emberi kiteljesedésükhöz szükséges általános műveltséget egyaránt megkapják. Mindezt olymódon, hogy a lehető legkisebb mértékűre csökkentse a kettős képzésből adó terheket. A zeneművészeti szakközépiskola feladata Párhuzamos képzés keretében az általános műveltségi - közismereti - oktatással összehangolt, főtárgytanításon alapuló zenei képzés megvalósítása. Az ismeret- és értékközvetítés, valamint a személyiség- és képességfejlesztés funkcióját helyezi előtérbe úgy, hogy ezek egyensúlyát is biztosítani kívánja. Ezek a képzés jellegéből és sajátosságaiból adódó, szükségszerűen megjelenő feladatok, amelyek együtt teszik eredményessé a tanulók szocializációját. Az iskola emberképe: Eszményképünk a szakképzett, művelt, a nemzeti és egyetemes értékekre figyelő, embertársaival együttérző, humánus, kreatív ember. Az iskola által közvetített értékek: Az előzőekből következően iskolánk az alábbi értékeket közvetíti elsődlegesen: tudás kreativitás esztétikum humánum hazaszeretet egészség Pedagógiai programunk annak összefoglalása, ahogyan célkitűzéseinket megvalósítjuk.
9 8 1. Az oktatás célja, a képzés rendje 1.1 Az oktatás célja Az iskola feladatának megfelelően alakulnak az oktatás céljai: felkészíteni tanulóinkat az érettségi vizsgára felkészíteni tanulóinkat a szakmai vizsgára felkészíteni tanulóinkat a továbbtanulásra. Az iskola zongora, orgona, hárfa, hegedű, brácsa, gordonka, bőgő, gitár, fuvola, furulya, fagott, klarinét, oboa, szaxofon, harsona, kürt, trombita, tuba, ütőhangszer, ének, szolfézs-zeneelmélet, zeneszerzés, egyházzene, népzenész, népi énekes, jazz-énekes, jazz-zenész, és hangkultúra tanszakokon folytathat képzést Szerezhető végzettségek: a 12. évfolyam befejezése után: érettségi; a 13. évfolyam (az 5. szakmai évfolyam); az öt éves és a három éves szakképzés befejezése után: szakmai vizsgabizonyítvány, klasszikus zenész (a hangszer megjelölésével), magánénekes, zeneszerzés, szolfézszeneelmélet egyházzenész (kántor-kórusvezető, kántor-énekvezető, kántor-orgonista), jazzzenész, jazz-énekes, népi énekes, népzenész és hangkultúra szakképesítést Az iskolába kerülés feltételei A jelentkezőnek a szakmai kritériumoknak kell megfelelnie. A tanuló feleljen meg a zeneiskola - az alapfok utolsó (6.) évfolyamának megfelelő hangszeres és elméleti követelményeknek, amelyről a felvételi vizsgán ad számot. Az elsődleges feltétel tehát a szakmai tudás, de emellett fontos szempont a képesség és a fejleszthetőség is. Ezért iskolánk a több lépcsős szakmai alkalmassági vizsgarendszert alkalmazza. Ez azt jelenti, hogy az alkalmassági vizsga előtt három hónappal a Nyitott Kapuk Napja keretében ún. előfelvételi meghallgatáson - szakmai konzultáció keretében - képet alkot a jelentkezők pillanatnyi felkészültségéről és képességéről. A szakmai alkalmassági vizsga során így nemcsak a tudásszint, hanem a fejlődés is nyilvánvalóvá válhat. Azok a tanulók, akik az elméleti vagy a hangszeres követelményeknek csak részben feleltek meg, pótmeghallgatáson vehetnek részt, s az itt nyújtott teljesítményük alapján születik meg a döntés arról, hogy bekerülhetnek-e a képzésbe. A felvételről, illetve a pótmeghallgatáson való részvételről a tanszakvezetők és az iskolavezetés együttes tanácskozásán születik döntés. Az alkalmassági vizsga gyakorlati és elméleti (írásbeli és szóbeli) részből áll A tanulói jogviszony A tanulói jogviszony létrehozásánál az alábbi érvényesülnek: szakmai alkalmasság az átjárhatóság biztosítása esélyegyenlőség, speciális képességfejlesztés. Az iskola tanulója lehet:
10 9 az a tanuló, aki a 8. évfolyam eredményes befejezését dokumentummal igazolja, az eredményes alkalmassági vizsga alapján az 1.. szakmai évfolyamon és a 9. közismereti évfolyamon bármely középiskola tanulója, szülői kérelemre, főtárgyi meghallgatás és az igazgató döntése alapján a megfelelő évfolyamra az, aki eredményes alkalmassági vizsgát tett, érettségi vizsgája van, a három éves szakmai képzés első évfolyamán folytathatja tanulmányait. A tanulói jogviszony megszűnése Tanköteles korban csak abban az esetben kerülhet sor a tanulói jogviszony megszüntetésére, ha a tanuló más iskolában folytatja tanulmányait. Nem tanköteles korban más iskolába történő átvételkor, és az igazolatlan mulasztás törvényben előírtaknak megfelelő esetében (30 igazolatlan óránál több mulasztás és a szülő kétszer írásban történt értesítése) és szülői döntés alapján. 1.5 A képzés rendje Az iskola egyik jellegzetessége, hogy párhuzamos - szakmai és közismereti - képzést folytat. Ennek az a magyarázata, hogy a zenei képesség az egyik legkorábban megmutatkozó képességek egyike, amely az alapfokú művészeti oktatásra építve folyamatos fejlesztést igényel. A központilag kiadott szakmai program a szakmai képzést három variációban teszi lehetővé: párhuzamos képzés öt éven keresztül - a 9. évfolyamtól a 13. évfolyamig, a tanuló a szakmai vizsgát és az érettségi vizsgát a 13. évfolyam befejezése után teheti le párhuzamos képzés: a 1/9. évfolyamtól a 4/12. évfolyamig közismereti és szakmai képzés - a 5/13. évfolyamon szakmai képzés folyik, a tanuló az érettségi vizsgát a 12., a szakmai vizsgát a 13. évfolyam befejezése után teheti le. az érettségi vizsga után három éves szakképzés, amely után szakmai vizsga tehető. A szakirányú felsőoktatási intézmények nem írják elő a zeneművészeti szakközépiskolában szerezhető szakmai vizsgát felvételi követelményként, csak az érettségi vizsgát. Így tanulóinknak lehetőségük van arra, hogy tanulmányaikat a felsőoktatásban folytathassák az érettségi megszerzése után. Amennyiben a tanuló nem teljesíti a felvételi követelményeket, folytathatja tovább tanulmányait a 13. évfolyamon (szakmai V. évfolyam), s a szakmai vizsga után ismét felvételizhet a felsőoktatási intézményekbe. A párhuzamos képzés mellett az iskola érettségi utáni szakképzést is folytat, amely három éves, és anyaga megegyezik az ötéves képzés anyagával. A jövőt tekintve a szakmai képzés a felnőttoktatás formájában is megvalósulhat, mivel egyes tanszakokon erre az utóbbi időben igény jelentkezett. 1.6 A képzés további sajátosságai A tanulóközösségek alacsony létszáma Ennek több oka is van. Egyrészt a képzés jellege és magas költségei miatt az iskola nem folytat tömeges képzést (ez a múltban is így volt - a jelenlegit megelőző törvény ebben az iskolatípusban az osztálylétszámot 24 főben maximálta), másrészt iskolánk épülete sem alkalmas arra, hogy nagy létszámú osztályok elhelyezését biztosítsa. A hangszeres és korrepetíciós órák a es szakfeladat értelmében egyéni órák keretében zajlanak, illetve egyes szakmai tantárgyak oktatása is kis létszámú csoportokban történik. Mindehhez hozzájárul a zenetanulás időigényessége, a magas óraszámok és a gyakorlás szükségessége.
11 A képzés humán jellege A szakközépiskolák döntő többsége - mivel a várható munkaerőpiaci igényt elégíti ki - a természettudományos tantárgyakat helyezi előtérbe, a humán tantárgyak közül pedig az idegen nyelveket. Iskolánkban a humán képzés kap nagyobb hangsúlyt. Ez az iskola jellegéből következik. Egyrészt az időigényes szakmai képzés nem teszi lehetővé, hogy az érettségi tantárgyak kiemelt jelentősége mellett a többi tantárgy tekintetében egyensúly jöjjön létre, másrészt a továbbtanulásra történő felkészítés alapvető fontosságú szempont. Tanítványaink elsősorban a szakirányú (zeneművészeti) felsőoktatást választják, de egy részük más jellegű pályák, más felsőoktatási intézmények felé orientálódik az érettségi vizsga után. Az iskola nem tudja vállalni, hogy minden irányba eséllyel indítsa növendékeit, de azt igen, hogy a humán jellegű felsőoktatás reális esélyt jelentsen azok számára, akik úgy döntenek, hogy nem a zenei pályát választják a szakközépiskola befejezése után. Intézményünk beiskolázási mutatói igen jók a zeneművészeti szakközépiskolák között, de más iskolatípussal összehasonlítva is. Ezekkel a mutatókkal iskolánk az országban a zeneművészeti szakközépiskolák között az élvonalban áll A nevelő-oktató munka súlypontja, a szakmai képzési terület A közismereti - általános műveltségi - tanterv kialakítása maximálisan figyelembe veszi a képzés jellegét, ugyanakkor szükségesnek és fontosnak tartja, hogy a tanulók megszerezzék azt a tudást, melynek birtokában személyiségük kiteljesedik, szakmai felkészültségük gazdagodik, s meg tudnak felelni a modern világ kihívásainak, nyitottak lesznek a kultúra, a művészet, a tudomány új eredményeire, felismeréseire A pedagógiai folyamat Az iskola oktatási, képzési, nevelési céljai nem választhatók szét egymástól. Az oktatási célokban megjelölt végzettségek mellett fontos az is, hogy a tanulók olyan szemlélettel és szellemiséggel hagyják el az iskolát, amelyek éppen úgy elengedhetetlenek szakmájuk eredményes gyakorlásához, mint megszerzett ismereteik és kibontakozó képességük. A bevezetőben már meghatároztuk emberképünket, valamint azokat az értékeket és célokat, amelyek a pedagógiai folyamatban megjelennek: tudás kreativitás esztétikum humánum hazaszeretet egészség. Ezek alapján céljainkat az alábbiakban foglalhatjuk össze: legyen a tanuló magas szinten képzett, ugyanakkor művelt alakuljanak ki helyes tanulási szokásai, legyen adottságainak megfelelő gyakorlási és tanulási módszere, és rendelkezzék koncentráló- és kontrollálló-képességgel legyen igénye az állandó önképzésre, fejlődésre, ismereteinek és tudásának gazdagítására megszerzett tudását, képességeit önállóan, kreatív módon alkalmazza legyen képes adott helyzetben a felkészültségének és tudásának megfelelő legjobb teljesítmény nyújtani
12 11 váljon társaiért és önmagáért felelős emberré legyen együttérző és segítőkész embertársaival becsülje az alkotó embert, mások tehetségét és tudását tisztelje az egyéniséget, mivel ő maga is ezt várja el másoktól legyen tájékozott a művészetekben, váljon értő és érzékeny befogadóvá fogadja el, hogy eredmény csak kitartó munkával érhető el, s a benne rejlő tehetség kibontakoztatása nemcsak a tanárai, hanem az ő felelőssége is tartalmilag ötvözze az ismeretek, képességek rendszerét és a pályaválasztáshoz szükséges alkotó beállítottságot, az értelmiségi lét szellemét Az iskola által képviselt nevelési célok megvalósítása (a személyiségfejlesztéssel kapcsolatos feladatok) Szakképzettség és műveltség (tudás) Ezt az alapvetően polgári, s jelenünkben egyre erőteljesebben megfogalmazódó igényt iskolánk létrejöttétől kezdve képviseli és vallja. A szakmai oktatás velejárójának tekinti az általános műveltséget, a művészetek mindegyikében való jártasságot. A művészetet hivatásának tekintő emberrel kapcsolatban ez az igény a múlt század közepén fogalmazódott meg, s azóta is jelen van a társadalmi köztudatban. A zenei és általános műveltségi tantárgyak kapcsolódása bizonyos esetekben egyértelmű, pl. az irodalom vagy a művészettörténet, vagyis a humán tantárgyak tekintetében. A természettudományokhoz való kötődés viszonylag lazább, de a kapcsolódási pontok ott is kimutathatók: például a fizika hangtani fejezete, vagy az elektronikus zenével való kapcsolata, illetve a biológia és a zenélő ember fiziológiai összefüggései. Ezek alapján nyilvánvaló, hogy torz szemlélet volna, ha a szakmai képzés egyoldalú lenne. Az idegen nyelvek ismerete szintén szakmai igény: a zene nemzetközi, az iskolának külföldi kapcsolatai vannak, növendékeink olyan zenei táborokban és kurzusokon vesznek részt, ahol a nyelvtudásra szükség van. Az idegen nyelv ismerete pályájukon később is elemi követelmény lesz. A kommunikatív készség szintén a szakma velejárója. Tanítványaink nagy része tanár lesz, vagyis az anyanyelv választékos használata, a stílusérzék, a biztos helyesírás a szakmai felkészültséghez tartozik A nemzeti és egyetemes értékekre figyelő, humánus, alkotó ember A művészetet oktató intézmény egész létével ezeket az alapelveket képviseli. A művészet az emberi lényeg egyik legfontosabb hordozója és megnyilatkozása (az ember az egyetlen lény, aki a szépség mértékével is viszonyul a környezetéhez, a világhoz). A művészethez, illetve esztétikumhoz való viszonyban olyan magatartás kialakítása a cél, hogy a tanulóban legyen igény a művészeti - és a művészeten kívül eső - esztétikumra, hogy olyan befogadóvá váljon, aki felismeri: az adott műalkotásban, adott közegben (formai szerkezeti - stiláris) emberi mondandó jelenik meg, ez pedig teljesebb emberré tesz. A művészet az esztétikai nevelés legfőbb eszköze. Ugyanakkor a műalkotásban a tartalom és forma egyedi egysége valósul meg, s ez az egyediség és az egyéniség, vagyis az egyes ember fontosságát és méltóságát hangsúlyozza. Ez a kreativitást is erősíti, hiszen az interpretáció is csak akkor értékes, ha abban az egyéniség - az előadó egyénisége, a mű önálló értelmezése - megjelenik.
13 A művészet tehát humanizál, tudatosítja az emberi lényeget, élménnyé válva az emberi kiteljesedést szolgálja. Mindez a művészi alkotásokkal való találkozás, azok megismerése révén bontakozhat ki. Természetesen a képzésből adódóan a zeneművészet kiemelkedő alkotásai kerülnek előtérbe, ugyanakkor a többi művészettel foglalkozó tantárgy is ezt a szellemiséget képviseli. Tanítványaink nemcsak osztályközösségben élnek, hanem szakmai közösségekben is. Ennek több nevelő hatása is van. Meg kell tanulniuk az együttműködést, az egymást támogató, egymásra. figyelő magatartást. Tapasztalhatják, hogy egyéni tevékenységük színvonala az egész közösség teljesítményét befolyásolja. Mindez alkalmazkodásra és felelősségtudatra nevel. Intézményünk Kodály Zoltán nevét viseli. Névadónk szellemiségének ápolása is az egyetemesség - európaiság - magyarság összefüggéseit hangsúlyozza. Az iskola már alapításakor azt a feladatot kapta, hogy "... bár a művészet, és így az ének és zene minden nemzetiségen kívül áll, mindazonáltal a magyar nemzeti szellemre kiváló gond fordíttassék." (a Debreceni Zenede alapító okirata) Ezért tekintjük alapvető fontosságúnak, hogy diákjaink megismerjék a magyarság múltját és jelenét, hagyományait és kultúráját, és ezzel párhuzamosan az emberiség múltját, jelenét, az egyetemes emberi kultúrát is A szakmai kultúra A zenész szakma kétarcú: folyamatos önképzést, fejlődést kíván, ugyanakkor bizonyos vonatkozásokban konzervatív. A muzsikussal szembeni elvárások hosszú idő óta változatlanok a színpadi viselkedés, az öltözék, az ott nyújtott teljesítmény tekintetében. Mindezeknek tanulóink számára természetes követelménnyé kell válnia. Ezért - s más szempontok miatt is - támogatjuk és ösztönözzük tanítványaink iskolai és iskolán kívüli szerepléseit, fellépéseit. Ezek természetesen nem jelenthetnek olyan elfoglaltságot, amely tanulmányaikra káros hatással jár. A tanulás folyamatát, a szereplések arányát az iskola szabályozza, ezért iskolán kívüli, illetve nem iskolai szervezésű szerepléseken csak a főtárgy tanár hozzájárulásával és az igazgató jóváhagyásával lehet részt venni. A szereplések azért is fontosak, mert hozzászoktatják növendékeinket a nyilvános fellépéshez, a lámpaláz és szorongás legyőzéséhez, s a szakma egyik legnehezebben megszokható és elfogadható kihívásához, vagyis ahhoz, hogy ezen a pályán az adott pillanatban nyújtott teljesítmény alapján történik az értékelés és minősítés. Az így elsajátított szereplési gyakorlat viszont az élet más területén is érvényesül, vagyis diákjaink megtanulják az adott helyzetben a legjobb formájukat nyújtani Egészség Az állóképesség, a megfelelő edzettség, erő és ügyesség a zenei tevékenységet folytató növendék számára éppoly fontos, mint más életpályára készülő kortársainak. Sajátosságként ezen a területen a hangszerkezelés testi követelményeivel történő összehangolás jelentkezik, ami egyfelől bizonyos kímélést, másfelől bizonyos szervek erősítését, illetve a hosszas gyakorlás következtében - szükségszerűen - az egyoldalú erőfeszítésre kényszerülő test speciális edzését jelenti. Ebből következően a testedzésnek sajátos szempontoknak kell megfelelnie. Tágabb értelemben az egészséges életmódot szolgálja a tiszta környezet megteremtése és megtartása, az értelmesen megszervezett gyakorlás. Meg kell akadályoznunk, hogy a túlhajszoltság következtében testi és lelki sérüléseket szenvedjenek el tanulóink. Éppen ezért fokozatosan kell hozzászoktatni őket az iskola - kétségkívül igen nagy - megterheléseihez. Az önállóság, a jól megtervezett időbeosztás nemcsak a tanulás, de az egészség szempontjából is nagyon fontos. Az iskola egészségfejlesztési és környezeti nevelési programja ezeket a szempontokat érvényesíti. 12
14 Ezek a célok a nevelőtestület együttműködésével valósíthatók meg. Vagyis minden pedagógusnak el kell fogadnia ezeket a nevelési célokat és elveket, hiszen mindannyian felelősek a tanítványok személyiségének formálódásáért. Mindaz az előny, amelyet e képzési forma képvisel, csak egységes nevelési szemlélet mellett aknázható ki, vagyis a zenei és a közismereti képzés egy szervezeti egységben történő megvalósításának csak ilyen szemlélet mellett van értelme. Az egy tanár - egy növendék kapcsolat, amely a főtárgyi órákon kialakul, az osztály-, illetve csoportkeretekben működő általános oktatási helyzettel szemben jelentős és vitathatatlan pedagógiai előnyt jelent. A tanár - tanítvány kapcsolatának e sehol máshol meg nem lévő lehetőségét felelősséggel kell kihasználni. Ez azt is jelenti, hogy a főtárgy tanárok emberi és szakmai tekintetben is döntő szerepet játszanak a pedagógiai folyamatban Ez a fentieken túl azért is így van, mert ők testesíthetik meg leginkább azt a modellt, emberképet, amelyet programunk megfogalmaz. Az osztályfőnökökre is különleges szerep vár, ezért az ő felelősségük is fokozott, hiszen - a főtárgy tanárokkal együttműködve - koordináló, és kiegyensúlyozó szerepet töltenek be a két terület között A tanulók fizikai állapotának mérésére iskolánkban alkalmazott módszerek A nemzeti köznevelésről szóló évi CXC. törvény 80. (9) bekezdése szerint az iskola az oktatásért felelős miniszternek a tanév rendjéről szóló rendeletében meghatározott mérési időszakban, tanévenként megszervezi a tanulók fizikai állapotának és edzettségének mérését, vizsgálatát azokon az évfolyamokon, ahol a testnevelés tantárgy tanítása folyik. A 2014/2015. tanévtől a fittségi felméréseket a Magyar Diáksport Szövetség közreműködésével kidolgozott Nemzeti Egységes Tanulói Fittségi Teszt rendszer (a továbbiakban: NETFIT rendszer) protokollja szerint kell elvégezni. Az érintett tanuló fizikai állapotának és edzettségének mérését, vizsgálatát a testnevelés tantárgyat tanító pedagógus végzi Az egészségnevelés célja Az egészségnevelés átfogó célja, hogy elősegítse a tanulók egészségfejlesztési attitűdjének, magatartásának, életvitelének kialakulását. Arra azért van szükség, hogy a növendék képes legyen arra, hogy folyamatosan nyomon kövesse saját egészségi állapotát, képessé váljon az egészség megőrzésére, illetve a veszélyeztető hatások csökkentésére. Az egészséget tehát alapvetően, mint a mindennapi élet erőforrását kell értelmezni Az iskolára nagy felelősség hárul a felnövekvő nemzedékek egészséges életmódra nevelésében. Az iskola tárgyi feltételei nagyon korlátozottan tudnak megfelelni ennek a célnak. A pedagógusok feladata, hogy segítse azoknak a pozitív beállítódásoknak, magatartásoknak és szokásoknak a kialakulását, amelyek a gyerekek, a fiatalok egészséges életvitellel kapcsolatos szemléletét és magatartását fejlesztik: a betegségek megelőzésének módja, a környezeti hatások kivédése, az egészséges táplálkozás, a testmozgás fontossága, de a lelki egészség megőrzése is. Különösen a serdülőkre veszélyes tényezők - a káros függőségekhez vezető szokások és életmódok (pl. a dohányzás, alkohol- és kábítószer fogyasztás, káros szenvedélyek (játék, számítógép, Internet, stb.) helytelen táplálkozás, öltözködési szokások) kialakulásának megelőzésében az iskola fontos szerepet játszik, mivel tanítványaink sok időt töltenek az iskolában tanári felügyelet alatt, ez a pedagógus lehetőségei, de felelősségét is megnöveli Az elsősegély-nyújtási alapismeretek elsajátítása Az elsősegély-nyújtási alapismeretek elsajátítása a tanítási órákon belül (osztályfőnöki, biológia és testnevelés óra) az iskolai védőnő közreműködésével valósul meg.
15 2. 2. Tehetséggondozás, felzárkóztatás, szociális támogatás Iskolánk egyik meghatározó és alapvető feladata a tehetséggondozás és a képességfejlesztés. Ugyanakkor a zeneileg képezhető tanulók között is kiemelkednek átlagon felüli tehetségek, ami a tehetséggondozás kötelezettségével jár. A feladat kettős: egyrészt meg kell óvni a tanuló személyiségét a közösségből való kiszakadás káros következményeitől, másrészt meg kell adni a lehetőséget a kibontakozáshoz. A nagyobb terhelés és szereplési lehetőségek megadása az egyik oldalon, az önhittség és az elzárkózás elkerülése a másikon. A rendkívüli tehetségeknek megadható kedvezmények kérdése komoly pedagógiai megfontolást és nagy körültekintést igényel, s ebben a nevelőtestületnek egységes álláspontot kell képviselnie. Mivel ezek a tanulók nagyobb igénybevételnek vannak kitéve, jelentős elvárások vannak velük szemben, s rendszerint felelősségtudatuk is nagyobb, mindenképpen több figyelmet igényelnek és kapnak a nevelőtestülettől. Ez nemcsak a rendkívüli órákban nyilatkozik meg, hanem átmeneti könnyítésekben. Ha valamilyen nagyobb feladatra készülnek (pl. országos versenyre), átmenetileg felmentést kaphatnak az órák látogatása alól is, majd segítséget az elmaradt tananyag pótlásához. A felzárkóztatás elsősorban azokra a tudásbeli hiányosságok vagy lemaradások megszüntetésére irányul, amelyek az eltérő iskolai előzményekre vezethetők vissza. Az iskolába kerüléskor szintfelmérés történik, melynek segítségével képet alkot a nevelőtestület a tanuló tudásáról és felkészültségéről. Az egyéni órák, a kis csoportos foglalkozások, s az osztályok alacsony létszáma lehetővé teszi az egyéni terhelhetőség tervezését és a tanulók eltérő felkészültségéhez történő alkalmazkodást, emellett szükség van korrepetíciós foglalkozásokra. Szakmai téren általában a gyöngébb elméleti előképzettség jelent gondot az első év folyamán. A szakmai programban lehetőség van ún. fakultációs órák beiktatására, ennek keretében van mód ezeknek a hiányosságoknak a felszámolására. A szociálisan hátrányos helyzetű tanulók kifejezetten előnyös és kedvező helyzetbe kerülnek iskolánkban. Ez az iskola szellemiségéből, másrészt a képzés helyi sajátosságaiból következik. Bár általános az a vélekedés, hogy a tanulói teljesítmény egyenes arányban van a szülők iskolázottságával és anyagi helyzetével, mivel helyzetüknél fogva ezek a családok ambicionálják leginkább a gyermek eredményes tanulását, ez iskolánkra nézve kevésbé jellemző. Semmilyen anyagi támasz és szülői ambíció nem tudja pótolni, vagy helyettesíteni ezen a pályán a szorgalmat és a tehetséget. Természetesen a szülők fontos szerepet töltenek be a tanuló előmenetelében, hiszen azzal, hogy gyermeküket zenei pályára irányították nagy valószínűséggel - ha nem is véglegesen - eldöntötték a jövőjét, bíznak gyermekük képességeiben, erősítik önbizalmukat, figyelemmel kísérik fejlődésüket, áldozatot vállalnak azzal, hogy gyermekük kiszakad a szülői házból (tanítványaink nagy része vidéki!). Az iskolai rendezvények az iskola egész közösségét érintik. Ezt a rendezvények is tudatosítják és Az anyagi vagy szociális értelemben nehéz helyzetben élő gyermekek támogatásának tehát kiemelt jelentőséget tulajdonítunk. Bár anyagi téren nagyon korlátozottak a lehetőségeink, és ilyen tekintetben kevésbé tudjuk tanulóinkat segíteni, más vonatkozásban szakmai fejlődésükhöz minden feltételt biztosítani tudunk: ingyenes kottákat, hangszereket, gyakorlási lehetőséget. Az iskola az ország minden részéről, sőt külföldről érkező diák számára nyújt képzést a diákok nagy része kollégiumokban kap elhelyezést. A különféle szociális juttatások lehetőségeiről szülői értekezleteken, fogadóórákon, illetve a házirendben tájékoztatjuk a szülőket is. Anyagilag támogatjuk a zenei táborokban és a versenyeken való részvételt, Minden iskolánkban tanuló diák számára biztosított a hangszerhasználat. Kapcsolatot tartunk a szakszolgáltató intézményekkel: a diákok főiskolai konzultációkon, iskolai kurzusokon vehetnek részt. Az iskola alapítványa és a Kodály-hagyaték is hozzá tud járulni a szakmai költségekhez - versenyek, kurzusok részvételi díjaihoz. 14
16 Külső kapcsolataink segítségével a tanulók kedvezményesen jutnak hozzá a koncertjegyekhez. Mindez azt is jelenti, hogy - kétségkívül a mai társadalmi viszonyok között talán kevésbé jellemző módon - egyedül és kizárólag a szakmai teljesítmény az értékmérő, és egyáltalán nem szerez elismerést, népszerűséget a szülők társadalmi pozíciója vagy éppen anyagi helyzete. Ezt tanítványaink is megfogalmazzák, észreveszik és büszkék rá. Sokkal nagyobb tiszteletet és megbecsülést szerez egy vizsgán elért jeles eredmény, mint egy divatos, márkás ruhadarab. Ezt a szemléletet a nevelőtestület is egyöntetűen képviseli. Ez a pozitív szemlélet kedvező helyzetbe hozza a szociálisan hátrányos helyzetűeket, de anyagi nehézségeiken nem segít. Szerény lehetőségeink között is minden lehetséges módon támogatjuk a rászoruló tanítványainkat. Magatartási és tanulási zavarok előfordulnak. Az iskola nagy erőfeszítést kíván a növendékektől, ezért aki alkalmatlan ennek teljesítésére, általában meg sem próbálkozik a bekerüléssel. Amennyiben már tanulói jogviszonyban álló növendékeinknél ilyen gondok adódnak, a mentálhigiénikus egyedi foglalkozás keretében, a szaktanárok korrepetíciós foglalkozás keretében nyújtanak segítséget. A tanulmányi eredmények javítása érdekében a szakközépiskola tanulószobát működtet a hét négy napján (hétfőtől csütörtökig 3 óra naponta), amely tanári felügyeletet biztosít a 26 kötelező óra terhére. Pszichés problémák szintén adódnak. Ezekben az esetekben is tudunk segítséget nyújtani: iskolánkban hetente egy alkalommal van pszichológusnak fogadóórája, és a nevelőtestület két tagja rendelkezik mentálhigiénikusi egyetemi végzettséggel, s hozzá a tanulók közvetlenül fordulhatnak. A sajátos nevelési igényű, tanulási nehézséggel küzdő tanulók a szakvélemény alapján egyéni fejlesztésben részesülnek. Az iskola alapdokumentuma előírja a sajátos nevelési igényű (SNI) tanulók integrált oktatását. Amennyiben a tanuló számára a szakvélemény egyéni fejlesztést ír elő, ehhez gyógypedagógus szükséges, melyet a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ debreceni tankerülete biztosít számára Közösségfejlesztés, Diákönkormányzat A közösségi életnek az iskola sajátosságaiból adódóan olyan területei vannak, amely más iskolatípusban ismeretlenek. Itt a közösség nemcsak az osztályt jelenti. A szakmai képzés területén a csoportok évfolyam szintjén szerveződnek, a kamarazenekarokban, zenekarokban és az énekkarokban pedig különböző évfolyamok tanulói vannak együtt, a tanszakok tanulói is közösséget alkotnak. Mindez a közösségi élet és kapcsolatok gazdag és sokszínű lehetőségét teremti meg. Az iskolai rendezvények az iskola egész közösségét érintik. Ezt a rendezvények is tudatosítják és erősítik a Gólyahétvége, a Gólyaavató, a Mikulásposta, a szalagavató, a ballagás, a kirándulások, a koncertek, versenyeken történő együttes részvétel. A szakmai közösség fejlesztését szolgálják a tanév során megrendezett szakmai jellegű háziversenyek, melyeket a különböző szakmai munkaközösségek szerveznek lehetőség szerint az aktuális évfordulók, közelgő megmérettetések anyagához igazítva. A háziversenyek közül kiemelkedik a zeneelméletszolfézs, zenetörténet és népzene munkaközösség által szervezett, az iskola egész közösségét megmozgató műveltségi vetélkedők. A háziversenyek megrendezését az éves munkatervben rögzítjük. Az iskola tanulóinak érdekképviseletét a diákönkormányzat látja el, amely véleményt nyilváníthat és javaslattal élhet az iskola működésével kapcsolatban, így tevékenysége a tanulókat érintő valamennyi kérdésre kiterjed. A diákönkormányzat munkáját a tanulók által felkért tanár segíti, aki - a diákönkormányzat megbízása alapján - eljárhat a diákönkormányzat képviseletében is.
17 A diákönkormányzat - a nevelőtestület véleményének kikérésével - dönt saját működéséről, hatáskörei gyakorlásáról, egy tanítás nélküli munkanap programjáról. Évente legalább egy alkalommal diák-közgyűlést szervez a diákönkormányzat működésének és a tanulói jogok érvényesülésének áttekintése céljából. Az évi rendes diák-közgyűlés mellett rendkívüli diákgyűlés összehívását az iskola igazgatója mellett az iskolai diákönkormányzat vezetője is kezdeményezheti. A diákönkormányzat külön hirdetőtáblával rendelkezik, s az iskolarádiót is használhatja a diákság tájékoztatására. A diákönkormányzat képviselőinek lehetősége van arra is, hogy országos rendezvényeken, megyei és városi tájékoztatókon részt vegyen. Feladatainak ellátására térítésmentesen használhatja az iskola berendezéseit, ha ezzel az iskola működését nem korlátozza A gyermek- és ifjúságvédelem feladatai Az ifjúságvédelem feladata, hogy közreműködjön a gyermekek, tanulók veszélyeztetettségének megelőzésében és megszüntetésében, ennek során együttműködjön a gyermekjóléti szolgálattal, ill. a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot ellátó más személyekkel, intézményekkel és hatóságokkal. A gyermek- és ifjúságvédelmi felelős segíti az iskola pedagógusainak gyermek- és ifjúságvédelmi munkáját. Tájékoztatja a tanulókat arról, hogy milyen problémával, hol és milyen időpontban fordulhatnak hozzá, illetve hogy az iskolán kívül milyen gyermekvédelmi feladatot ellátó intézményt kereshetnek fel. A pedagógusok, a szülők és a gyermekek jelzése alapján segítséget nyújt a veszélyeztetettség elhárításában, ill. megszüntetésében. A pedagógiai eszközökkel meg nem szüntethető veszélyeztető tényező megléte esetén (pl. gyermekbántalmazás, veszélyeztetettség vélelme) értesíti a gyermekjóléti szolgálatot, annak felkérése esetén részt vesz az esetmegbeszélésen. A gyermek anyagi veszélyeztetettsége esetén rendszeres vagy rendkívüli gyermekvédelmi támogatás megállapítását kezdeményezi (a gyermek lakó- ill. tartózkodás helye szerint illetékes önkormányzat polgármesteri hivatalánál). Figyelmet fordít a szenvedélybetegségek megelőzésére, gyűjti és terjeszti az e tárgykörben (ill. a gyermek- és ifjúságvédelem terén) felhasználható új pedagógiai módszereket, eszközöket, szakirodalmat. A veszélyeztető okok, a hátrányos helyzet megszüntetése érdekében kapcsolatot tart az iskola igazgatójával, az osztályfőnökökkel, a tantestülettel, a szülői szervezet tagjaival. Tagja az egészségfejlesztési csoportnak. Összegezve: Figyelemmel kíséri a gyermeki jogok érvényesülését, képviseli a gyermekek érdekeit. 5. Az iskolai élet rendje és szervezete A szakközépiskola igazgatója, aki az intézmény vezetője is - szakirányú egyetemi végzettséggel rendelkező szakember. Munkáját az igazgatótanács, igazgatóhelyettes, a szakmacsoportos képzés vezetője, iskolatitkár, gazdasági összekötő, ügyintézők és a gondnok segíti, akik a részterületek irányításáért és tevékenységéért felelősek. Az iskolavezetés általában hetenként tanácskozik, de ha a munka megköveteli, akkor gyakoribb egyeztetésre is sor kerülhet.
18 Mivel az oktatás illetve képzés rendkívül szerteágazó tevékenységet jelent, az iskolai élet megszervezésében fontos szerepet töltenek be a közismereti és zenei munkaközösség-vezetők (tanszakvezetők). Ők koordinálják az egyes munkaközösségek, tanszakok munkáját, szervezik a meghallgatásokat, vizsgákat, méréseket, folyamatosan kapcsolatban állnak a szaktanárokkal és az iskolavezetéssel. Az osztályfőnökök az osztályok életének irányításában és szervezésében játszanak szerepet, informálják a tanulókat, segítséget nyújtanak számukra a különféle problémák megoldásában és az ügyintézésben, kapcsolatban állnak a főtárgy tanárokkal, elméleti tanárokkal és a szülőkkel, az ő feladatuk az adminisztrációs teendők intézése (dokumentumok vezetése), kapcsolatot tartanak a szülőkkel és az iskolavezetéssel. Mivel az iskolában intenzív hangversenyélet zajlik, ezért ennek külön felelőse van (kulturális nevelőtanár). A diákönkormányzat tevékenységét tanár segíti. A rendezvényeknek külön felelőse van. 17 A Szülői Munkaközösséggel arra kijelölt tanár tart kapcsolatot. Az ifjúságvédelemmel kapcsolatos teendőket ezért felelős tanár látja el. A közismereti oktatás osztály/osztályokban és csoportbontásokban, a szakmai képzés csoportokban, illetve egyéni órák keretében történik. Az iskolában 7.40-kor kezdődik a tanítás, és legkésőbb áltatában 19 óráig tart. Mivel a tanulók nagy része az iskolában gyakorol - a hárfa, a nagybőgő és az ütő tanszakosok esetében ez máshol nem is oldható meg -, ezért az iskola reggel 6 órától este 9 óráig tart nyitva. A zenei órák rendje - az egyes tanulók vonatkozásában - csak a csoportos órákat tekintve kötött abban az értelemben, hogy az egyéni órákat az év elején egyéni megbeszélés és egyeztetés alapján osztják be. Tekintettel kell ugyanis lenni a csoportos órák, az énekkar és a zenekar órabeosztására, illetve egyeztetni kell a kamarazene csoportok tagjainak eltérő órarendjét. Ez sajátos helyzet, de ezen a területen nem lehet olyan órarendet készíteni, mint a közismereti oktatás területén, hiszen olyan többtényezős egyeztetést kíván a képzés jellege, hogy ez más módon nem oldható meg (pl. a különböző tanszakon tanuló diákok azonos tantárgyának időtartama különbözik egymástól). Ebből a helyzetből adódik, hogy az iskolai élet szervezésében fontos szerepet játszanak az információk, éppen ezért a tanulói hirdetőtábla figyelemmel kísérése a tanulók napi tevékenységének fontos része. Hasonló a helyzet a tanárok egymás közötti, illetve a nevelőtestület és az igazgatóság közötti információcsere tekintetében is. Ezt a látszólag bonyolult rendszert az új növendékek eleinte furcsának tartják, de igen gyorsan alkalmazkodnak hozzá, mert a mindennapok gyakorlatában természetessé válik számukra. Az önállóságukat is elősegíti, hogy órabeosztásuk egy része tőlük is függ. Az iskola a tanulók szabadidős tevékenységét csak mérsékelten irányítja. A koncertlátogatások szervezését nagyon fontosnak tartjuk, ezt az egész tanév folyamán szervezzük. A diákönkormányzat és az osztályok által szervezett programok rendszeresek, de viszonylag ritkák, hiszen a nagy fokú iskolai lekötöttség és az eltérő órabeosztások miatt igen nehézkes ezek megszervezése. A tanítványainknak nem a szabadidő eltöltése okoz nehézséget, sokkal inkább a szabadidő hiánya. Igen kevés idejük jut a kikapcsolódásra, mert az iskola - s a muzsikus pálya - egész embert kíván A pedagógus feladatai Nevelő és oktató tevékenysége keretében gondoskodik a munka- és balesetvédelmi előírások betartásáról, a tanuló testi épségének megóvásáról, erkölcsi védelméről, személyiségének fejlődéséről, továbbá az ismereteket tárgyilagosan és többoldalúan közvetítéséről.
19 Ellátja a tanítási órák és megtervezésével, előkészítésével és vezetésével kapcsolatos nevelésioktatási feladatokat 18 Tanítványai munkájának folyamatosan ellenőrzi és értékeli Az érdemjegyeket, a tanulói mulasztásokat és az elvégzett tananyagot pontosan adminisztrálja Az éves munkatervben elfogadott programokban részt vesz (tervezés, előkészítés, szervezés, jelenlét) Gondoskodik a tanulók otthoni munkafeladatainak kitűzéséről. A tanuló tudását, előrehaladását mérő és értékelő anyagokat készít. Részt vesz a tanulók vizsgáztatásában, meghallgatásain Szaktanári fogadóórákat tart Részt vesz a tanári megbeszéléseken, értekezleteken és konferenciákon Részt vesz a vizsgabizottságok munkájában A hiányzó kollégát - külön utasításra - szakszerűen helyettesíti Szükség esetén közreműködik tanulói fegyelmi eljárásban. Hangszerek használatáról és mozgásáról a leltárfelelős felé jelentési kötelezettséggel tartozik. A művésztanári végzettségét a szakképzésben a tanórán előjátszással, tanári hangversenyeken való közreműködéssel hasznosítja, Követi a szakjának megfelelő szaktudomány előrehaladását, fejleszti pedagógiai módszereit, részt vesz továbbképzési, felkészítő, módszertani rendezvényeken, bemutató tanításokon. Teljes jogú tagja az iskola nevelőtestületének, azaz az intézmény legfontosabb tanácskozó és határozathozó szervének Az osztályfőnök feladatai Az iskola pedagógiai programjának szellemében neveli osztályának tanulóit, munkája során maximális tekintettel van a személyiségfejlődés jegyeire. Együttműködik az osztály diákbizottságával, segíti a tanulóközösség kialakulását. Segíti és koordinálja az osztályban tanító pedagógusok munkáját. Kapcsolatot tart az osztály szülői munkaközösségével. Figyelemmel kíséri a tanulók tanulmányi előmenetelét, az osztály fegyelmi helyzetét. Minősíti a tanulók magatartását, szorgalmát, minősítési javaslatát a nevelőtestület elé terjeszti. Szülői értekezletet tart. Ellátja az osztályával kapcsolatos ügyviteli teendőket: napló vezetése, ellenőrzése, félévi és év végi statisztikai adatok szolgáltatása, bizonyítványok megírása, továbbtanulással kapcsolatos adminisztráció elvégzése, hiányzások igazolása. Kiemelt figyelmet fordít az osztályban végzendő ifjúságvédelmi feladatokra, kapcsolatot tart az iskola ifjúságvédelmi felelősével. Tanulóit rendszeresen tájékoztatja az iskola előtt álló feladatokról, azok megoldására mozgósít, közreműködik a tanórán kívüli tevékenységek szervezésében. Ellenőrzi az ellenőrző könyvekben szereplő osztályzatokat, aláírásokat, Ismerteti a szülőkkel a házirendet és a pedagógiai programot, Tájékoztatja a szülőket a legfontosabb tanulmányi és nevelési kérdésekről, segítik a diákönkormányzat munkáját,
20 Javaslatot tesz a tanulók jutalmazására, büntetésére. Rendkívüli esetekben órát látogat az osztályban Az iskola nyilvánossága (a szülők, tanulók, pedagógusok együttműködésének formái) A szülőkkel történő kapcsolattartást nagyon fontosnak tekinti a nevelőtestület. Mivel az iskola sajátos képzést folytat, feltétlenül szükséges, hogy az intézmény működésének rendjét a szülők minél korábban megismerjék. Az új növendékek és szüleik már a beiratkozáskor kapnak információkat (Házirend, Pedagógiai program) tartanak, az első szülői értekezleten tájékoztatást kapnak az iskoláról, illetve sor kerül a felmerülő kérdések megbeszélésére. A szülők tájékoztatásának szokásos formáin túl - ellenőrző, levél, fogadóóra, szülői értekezlet, szülői munkaközösség - fontosnak tartjuk a személyes és egyéni kapcsolat kialakítását, ami a kis tanulói létszám miatt megvalósítható. Különösen vonatkozik ez az osztályfőnökök, a főtárgytanárok és a szülők viszonyára. Mivel a diákok nagy része vidéki, sokuk otthona távol esik az iskolától, külföldi magyar diákok is tanulnak itt, ezért a szülőket bármikor fogadjuk, előzetes időpontegyeztetés után, de alkalomszerűen is, ha a helyzet úgy adódik. A szülőket - a fenti okok miatt korlátozott lehetőségek ellenére is - igyekszünk bevonni az iskola életébe A szülői munkaközösség Az SZM-be a évfolyam 1-1 szülőt, a szakmai évfolyamok 1 szülőt, az alapfok 1 szülőt delegál. Az SZM-ben az ott folyó munkát a koordináló tanár segíti, aki az információ közvetítést végzi az iskolavezetés és a szülők között. Az SZM-be delegált szülők maguk között választják meg az elnököt, illetve indokolt esetben az egyéb tisztségeket egyszerű szavazattöbbség alapján. Az SZM-nek joga van: Tájékoztatást kapni az iskolai nagyrendezvényekről. Véleményezni a jogszabályban előírt dokumentumokat, az iskola egészét érintő pályázatokat (pl.: igazgatóválasztás) és a szülők többségi véleménye alapján szavazatot leadni. Az iskolával kapcsolatos gondok, problémák megtárgyalására és azok orvoslását kérni. Az SZM feladata: Évente kettő, indokolt esetben több taggyűlést tartása az információáramlás folyamatossága miatt. Segíteni az iskola munkáját, együttműködve az ott dolgozó pedagógusokkal. Az iskolai nagyrendezvényeken szervezői, illetve bonyolítói feladatok ellátása 7. Az intézményben folyó nevelő-oktató munka ellenőrzési, mérési értékelési rendszere A pedagógiai munka belső ellenőrzése saját munkaterületén valamennyi pedagógus feladata és felelőssége. A pedagógiai munka belső ellenőrzésének irányítása az intézményvezető és az intézményegység-vezető feladata. A belső ellenőrzési program az éves munkaterv része. Az igazgató az intézmény egyszemélyi felelős vezetője, a belső ellenőrzés operatív irányítója.