A Magyar Telekom 2015. negyedik negyedévi eredményei - Befektetői közlemények - Befektetőknek - Magyar Telekom
A Magyar Telekom 2015. negyedik negyedévi eredményei
Budapest, 2016. február 24. 18:00
A Magyar Telekom (Reuters: MTEL.BU és Bloomberg: MTELEKOM HB), Magyarország vezető távközlési szolgáltatója ma közzétette 2015. negyedik negyedévre és egész évre vonatkozó Nemzetközi Pénzügyi Jelentési Szabványok (IFRS) szerinti konszolidált pénzügyi eredményeit.
A bevételek 2015 negyedik negyedévében mintegy 10,7%-kal, 165,3 milliárd forintról 182,9 milliárd forintra nőttek a kiemelkedő rendszerintegráció (RI) és információtechnológiai (IT) teljesítménynek, valamint a vezetékes szegmensben elért erőteljes növekedésnek köszönhetően. A mobil bevételeknek az előző év hasonló időszakához képest megfigyelhető 4,1%-os csökkenését elsősorban a mobil hang alapú nagykereskedelmi bevételek visszaesése – amely magyarországi mobil hívásvégződtetési díjak jelentős csökkenésére vezethető vissza – valamint az SMS és mobil készülékértékesítési bevételek mérséklődése okozta. Mindazonáltal, a mobil adatbevételek jelentősen emelkedtek az időszak alatt, a szélesebb ügyfélbázisnak köszönhetően. A vezetékes bevételek mintegy 8,1%-kal növekedtek a magasabb széles sávú kiskereskedelmi, készülékértékesítési és nagykereskedelmi bevételeknek következtében, melyeket tovább fokozott a GTS Magyarország akvizíciója. Az RI/IT bevételek szinte megduplázódtak 2014 negyedik negyedévéhez képest, elsősorban az év végén elnyert jelentős magyarországi IT projekteknek köszönhetően. A lakossági földgáz-szolgáltatási piacról 2015. július 31-i hatállyal történt kilépés ellenére az energia bevételek 5,5%-kal növekedtek negyedéves összehasonlításban, a földgáz és energia szolgáltatásból az üzleti alszegmensben elért kiváló teljesítmény hatására. A 2015-ös egész éves teljesítményt tekintve elmondható, hogy az összes bevétel 4,8%-kal nőtt 2014-hez képest, amely meghaladja az előzetes várokozásokat. A mobil bevételekben történt csekély mértékű visszaesést ellensúlyozták a magasabb vezetékes és energia bevételek, valamint az EU forrásokból támogatott projektekhez kapcsolódó nagyon erőteljes RI/IT teljesítmény. A Telekom Magyarország és a T-Systems bevételei egyaránt növekedtek, mintegy 3,4% illetve 13,1%-kal; miközben a Macedóniában és Montenegróban 3,9%-kal és 5,6%-kal csökkentek éves összehasonlításban a fennálló piaci verseny és szabályozási nyomás hatására.
A közvetlen költségek 20,5%-kal, 81,8 milliárd forintra emelkedtek a negyedik negyedévben, elsősorban a jelentősen magasabb RI/IT szolgáltatáshoz kapcsolódó költségek eredményeként, melyek összhangban állak a szegmensben elért robosztus bevételjavulással. Az összekapcsolási díjak 27,7%-kal csökkentek a magyarországi mobil végződtetési díjak mérséklődése miatt, miközben a követelések értékvesztése is némi javulást mutatott. A teljes 2015-ös évben felmerült közvetlen költség tekintetében 10,2%-os emelkedést tapasztaltunk elsősorban a növekvő bevételekkel összhangban RI/IT és energia szolgáltatásokhoz kapcsolódó magasabb költségek miatt, melyet részben ellensúlyozott az összekapcsolási díjak csökkenése, valamint a magyarországi mobil készülékértékesítésekhez kapcsolódó követelések értékvesztésében történt javulás. Negyedéves összehasonlításban 3,8%-kal, éves szinten pedig a 1,7%-kal növekedett a bruttó fedezet.
2015. negyedik negyedévben az EBITDA 4,5%-kal, 43,7 milliárd forintra emelkedett negyedéves összehasonlításban, a 2014/2015-ben végrehajtott kétéves létszám leépítéssel kapcsolatos magasabb végkielégítés, valamint a GTS akvizíció okozta megnövekedett személyi jellegű ráfordítások ellenére. Éves szinten az EBITDA 3,4%-kal javult , messze meghaladva a célként eredetileg kitűzött, 2014-hez képest megközelítőleg változatlan szintet; amely nemcsak az energia és RI/IT szegmensből, hanem vezetékes és mobil alaptevékenységből is származó magasabb bruttó fedezetnek köszönhető.
Részletek a különadókról
(milliárd forint) 2014
4. negyedév 2015
4. negyedév 2014 2015
Távközlési adó 6,5 6,1 25,8 25,2
Közműadó 0,2 0,0 7,6 7,6
Összesen 6,7 6,1 33,5 32,9
A magyarországi különadók 8,3%-kal, 6,7 milliárd forintról 6,1 milliárd forintra csökkentek negyedéves összehasonlításban, míg eves szinten 1,8%-kal mérséklődtek.
Az értékcsökkenési leírás 18,9%-kal, 31,7 milliárd forintra emelkedett 2015 negyedik negyedévében a 2014 októberében vásárolt új frekvenciahasználati jogosultságokhoz kapcsolódó telekommunikációs licenszek magasabb értékcsökkenésének következtében. Az új számlázási és SAP rendszerhez kapcsolódó szoftveraktiválás is további költséggel járt. Az egész évet tekintve, az értékcsökkenési leírás 13,0%-kal nőtt 2015-ben 2014-hez képest.
A nyereségadó költség jelentősen, 50,2%-kal 2,3 milliárd forintra csökkent negyedévről negyedévre. A változást elsősorban egy, a macedón leányvállalatunkhoz kapcsolódó, 2,5 milliárd forintos egyszeri halasztott adó követelés 2014 negyedik negyedévében történt megszüntetésének köszönhető. Az egyszeri hatást a Stonebridge-nak (a Stonebridge a holding vállalatunk Macedóniában) a Makedonski Telekom-ban lévő befektetésének értékvesztése váltotta ki, a Makedonski Telekom részvényének 2014-es gyenge teljesítménye, valamint a Stonebridge-ban történt tőkeleszállítás követően. A 2015-ös év egészét tekintve a nyereségadó költség 31,5%-kal mérséklődtek alapvetően ugyanazon tényezők hatására, mint amelyek a negyedik negyedéves csökkenést okozták; miközben az eredő effektív adókulcs a korábbi évekhez hasonlóan, átlagosan 30% körül alakult.
A Társaság részvényeseire jutó eredmény (nettó eredmény) több mint kétszeresére, 1,5 milliárd forintról 3,4 milliárd forintra nőtt a negyedik negyedévben , főként a nyereségadó költség jelentős mérséklődésének, valamint kisebb mértékben a Makedonski Telekom és a Crnogorski Telekom alacsonyabb profitjából eredően a nem irányító részesedésekre jutó eredmény csökkenésének hatására. Mindazonáltal az egész évet tekintve, az alacsonyabb nyereségadó költség ellenére, a Társaság részvényeseire jutó eredmény 3,1%-kal csökkent tükrözve a működési eredmény 8,8%-kos esésének, valamint a nem irányító részesedésekre jutó eredmény magasabb arányának hatását.
A beruházás tárgyi eszközökbe és immateriális javakba (CAPEX) 40,4%-kal, 109,8 milliárd forintra csökkent az egész évet tekintve , de fontos megjegyezni, hogy a 2014 negyedik negyedévében 97,6 milliárd forintot költöttünk a magyarországi frekvencia licenszekre. A frekvenciákba 2014-ben történt befektetéstől és a 2015-ben a magyarországi vezetékes hálózatfejlesztésre pótlólagosan költött mintegy 20,5 milliárd forinttól eltekintve a Capex mindössze 2,5 milliárd forinttal nőtt az előző évhez képest. A Telekom Magyarország szegmensre 88,4 milliárd forint, a T-Systems Magyarország szegmensre 5,4 milliárd forint jutott, míg Macedóniában 10,6 milliárd forintot, Montenegróban pedig 5,2 milliárd forintot fordítottunk beruházásokra.
A szabad cash flow (az üzleti tevékenységből és az egyéb pénzügyi eszközök beszerzésével / eladásával korrigált befektetési tevékenységből származó és az egyéb pénzügyi kötelezettségekre fordított cash flow összege) a 2014 egész évre tekintett 13,8 milliárd forintos cash kiáramlásról mintegy 26,7 milliárd forintos cash beáramlásra javult. 2015-ben az üzleti tevékenységből származó nettó cash flow 10,8 milliárd forinttal nőtt, elsősorban a magasabb EBITDA-nak és a 2014-ben bekövetkezett macedón adótörvény változás következtében fizetett alacsonyabb nyereségadónak köszönhetően, de a 2015-ben 2014-hez képest magasabb végkielégítésekre képzett céltartalékot is magába foglalva. A befektetési tevékenységből származó cash flow (eltekintve az „Egyéb pénzügyi eszközök eladása – nettó” tételtől) 2015-ben 30,1 milliárd forinttal, 110,7 milliárd forintra csökkent 2014-hez képest, a 2014-es frekvenciavásárlás 58,5 milliárd forintos kedvező hatásának köszönhetően, amely ellensúlyozta a (készpénzben fizetett) GTS akvizíciót és a beruházás igényes HSI (szélessávú internet) hálózatfejlesztést.
A nettó adósságállomány 7,4%-kal, a 2014. negyedik negyedévi 442,2 milliárd forintról 409,4 milliárd forintra csökkent 2015. december végére , miközben a nettó eladósodottsági ráta (a nettó adósságnak az összes tőkére vetített aránya) 45,7%-ról 42,9%-ra javult a mérséklődő rövid- és hosszú lejáratú kötelezettségek következtében. A Magyar Telekom osztalékpolitikája célja a nettó eladósodottsági rátát a 30%-40% közötti tartományban kívánja tartani és a nettó eladósodottsági ráta csökkenő pályán mozog. Ennél fogva arra számítunk, hogy a nettó eladósodottsági ráta a 30%-40%-os céltartományt az elkövetkező években el is fogja érni.
“Nagy büszkeséggel tölt el, hogy arról számolhatok be, hogy 2015-ben mintegy 656 milliárd forint Csoport bevételt értünk el, ami 2008 óta a legmagasabb, az EBITDA pedig jelentős mértékben, 187 milliárd forintra javult. A bevételekben, a bruttó fedezetben és legutóbb az EBITDA-ban is elért trendfordulót követően 2015-ben a Társaságnak sikerült újra pozitív Szabad Cash Flow-t termelnie. Ez lehetővé teszi, hogy újra fizessünk osztalékot az előző évi eredményünk után, így részvényenként 15 forint osztalékfizetés elfogadását javasoljuk a 2016. áprilisban tartandó Éves Rendes Közgyűlésen.
Miközben integrált vezetékes és mobil szolgáltatásokat nyújtunk, minden szegmensben folytattuk az új generációs IP hálózatok kiépítését, ami tovább erősíti technológiai vezető szerepünket. Magenta1 néven négy szolgáltatást összekapcsoló integrált csomagot vezettünk be Magyarországon és Macedóniában, majd idén januárban Montenegróban is, annak érdekében, hogy maximalizáljuk részesedésünket a háztartások távközlésre fordított költéséből. Mindeközben változatlanul nagy hangsúlyt fektetünk a költségekre, melynek köszönhetően felesleges terhektől mentes, hatékonyabb vállalattá válunk. A magyarországi létszámcsökkentési program végrehajtását követően a termékek és folyamatok egyszerűsítésére, valamint a digitalizációjára fogunk összpontosítani, ami magába foglalja azt is, hogy minél több ügyfelet online kiszolgálásra tereljünk át.
Magyarországon a népesség arányos 4G lefedettségben meghaladtuk a 97%-ot, csaknem egy millió ügyféllel a 4G hálózatunkon. Emellett csaknem fél millió háztartásba vittünk szélessávú internet elérhetőséget (High Speed Internet). Következésképpen a kimagasló magyarországi bevétel a mobil és vezetékes szélessávú, valamint a TV bevételek növekedésének köszönhető, továbbá az RI/IT és energia bevételek jelentős emelkedésének. Örömmel jelentem be azt is, hogy öt éves csökkenést követően a T-Systemsnek is sikerült megvalósítania az EBITDA trendfordulót és visszatérni a növekedéshez.
Előretekintve a 2016-os évre elmondhatjuk, hogy a középpontban továbbra is a trendfordulók megvalósítása áll majd, amely céljainkkal összhangban nyereségességünk növelését is magába foglalja. Az összes szegmensünkben tapasztalható integrált csomagokba történő ügyfél migráció eredményeképpen folyamatos eltolódás zajlik a bevétel összetételében, ami várakozásaink szerint enyhíteni fogja a hang alapú bevételek csökkenését. A lakossági gázpiacról történt kilépést, valamint az üzleti szegmensből származó energia bevételek konszolidációból való kivonását követően 2016-ra mintegy 580-590 milliárd forint bevételt várunk, és 2017-re vonatkozó nyilvános célkitűzésünket pedig 585-595 milliárd forint közé tesszük.
Összességében arra számítunk, hogy 2016-ban a jelentett EBITDA 187-191 milliárd forint körül alakul majd, míg a 2017-re vonatkozó nyilvános EBITDA célkitűzésünket 189-193 milliárd forintra emeljük. A rendszerintegrációs és információtechnológiai tevékenységekből származó bevételek növekvő hozzájárulása a Csoport egész földrajzi területén kulcsfontosságú szerepet fog játszani abban, hogy a Csoport szintű növekedő EBITDA célkitűzést teljesítsük. A Capex tekintetében a folytatódó hálózatépítés ellenére éves szinten mintegy 10%-os csökkenést várunk 2016-ra és 2017-re egyaránt.”
A jövőre vonatkozó kijelentések önmagukban rejlő kockázatokkal és bizonytalanságokkal járnak. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy számos olyan fontos tényező van, amelynek hatására a tényleges eredmények lényegesen eltérhetnek az előretekintő jellegű megállapításoktól. Az ilyen tényezőket többek között a 2014. december 31-ével végződött év pénzügyi beszámolójával együtt olvasandó, amely elérhető weboldalunkon a https://www.telekom.hu-n, és amely a Nemzetközi Számviteli Szabvány Testület („IASB”) által kibocsátott és az Európai Unió által elfogadott, Nemzetközi Pénzügyi Jelentési Szabványok (IFRS) figyelembevételével készült.
A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokkal (IFRS) összhangban készített kimutatások mellett a Magyar Telekom nem-GAAP pénzügyi teljesítménymutatókat is közzétesz, többek között EBITDA, EBITDA ráta,és nettó adósság mutatókat. Ezek a nem-GAAP mutatók kiegészítik, nem pedig helyettesítik az IFRS szerint közzétett információkat. A nem-GAAP pénzügyi teljesítménymutatók nem azonosak sem az IFRS, sem más, általánosan elfogadott számviteli elvek szerint készített mutatókkal. Előfordulhat, hogy más társaságok ezeket a fogalmakat más módszertan szerint határozzák meg. A fogalmak értelmezéséhez további részletes információ található a pro forma számok összeegyeztetése oldalon, amely megtalálható a Magyar Telekom Befektetői Kapcsolatok honlapján: www.telekom.hu/befektetoknek.
Jelentés a 2015. évi eredményekről
(XLSX, 97 kB)
(XLSX, 19,2 kB)