ERDÉLYI MENEKÜLTEK MAGYARORSZÁGON - PDF
Download "ERDÉLYI MENEKÜLTEK MAGYARORSZÁGON"
1 (elektronikus verzió, készült 2006-ban) A tanulmány eredetileg nyomtatásban megjelent: Sik Endre (1990): Erdélyi menekültek Magyarországon in: Társadalmi riport 1996, Andorka Rudolf, Kolosi Tamás, Vukovich György (szerk.). Budapest: TÁRKI,. Pp2 ERDÉLYI MENEKÜLTEK MAGYARORSZÁGON Magyarországról a II. világháború óta emberek százezrei menekültek el, de szinte alig akart valaki ide menekülni 1. Ez a helyzet változott meg 1987-ben, amikor előbb rejtőzve, később a nem-hivatalos, majd a hivatalos szervek által támogatva erdélyiek ezrei érkeztek Magyarországra, új hazát keresve maguk számára. Mindez teljesen váratlanul érte a magyar társadalmat és szervezeteket, melynek eredményeképpen krízishelyzet alakult ki (Sik 1989/b). A menekültek ügyeivel foglalkozó Tárcaközi Bizottság ebben a helyzetben bízta meg a TÁRKI-t és a Társadalomtudományi Intézetet a menekültek helyzetét feltáró kutatás elvégzésével. E kutatás szolgál e tanulmány alapjául, 2 melyben előbb bemutatom a menekültek és a menekülés legfontosabb jellemzőit, majd a befogadó társadatomnak a menekültekhez való viszonyát jellemzem. 1. A MENEKÜLTEK ÉS A MENEKÜLÉS JELLEMZŐI Az 1. sz. ábrán látható, hogy 1988 januárjában még nagyon alacsony volt az erdélyi menekültek száma, 3 de márciustól havonta már több mint 1000 menekült érkezett. Ez az első menekülthullám 1988 októberében tetőzött ben a tavasz ismét a menekültek számának megnövekedéséi hozta, de az előző évinél a menekülők száma kisebb volt az egész év során. Az 1990-es év tavaszának erdélyi eseményei hatalmas 1 A kivétel az ötvenes évek elején érkező görög, illetve a hetvenes évek chileí menekültjeinek kis csoportja. 2 A kutatás részletes eredményeiről lásd Sik (1988/a), Jelentés... (1989), Az erdélyi... (1989). Ez utóbbi munkából több részt szövegszerűen is felhasználtam a tanulmány írása során. 3 Ezt megelőzően, kevesek számára ugyan, de évek óta volt mód hivatalosan áttelepülni Romániából Magyarországra. Az áttelepülési kérelmet beadók száma 1984-ben még csak 792, 1988 már 4882 fő volt. A korábbi években nem hivatalosan Magyarországra menekülők számát nem tudjuk, de ismert tény, hogy álházasságkötések és soha-el-nem-múló gyógykezelés formájában, illetve 1987-ben a nyugatra induló, de oda bebocsátást nem nyerő FORMA-1 rajongók,,ideszorulása miatt sok erdélyí élt ekkor már Magyarországon. 5163 1. ábra: A menekültek száma havonta ( ) menekülőáradatban mutatkozott meg, de egy hónap múltán a menekülők száma ismét a korábbi nagyságrendhez áll közel. A menekülés Erdélyből tehát megszakítás nélkül, némi szezonális ingadozással folyik immár három éve. Az márciusi-áprilisi hullám ugyanakkor arra utal, hogy a törékeny erdélyi politikai helyzet bármikor megnövelheti átmenetileg a menekültek számát. A menekültek túlnyomó többsége magyar származású (2. sz. ábra). 4 Látható ugyanakkor, hogy a menekülés első hulláma már növekvő számban sodort magával nem magyar származásúakat is, s ezek aránya a magyar származásúakénál gyorsabban növekedett 1989 folyamán. Értelemszerűen ugyanakkor az tavaszi magyarellenes események szinte csak magyarok menekülését eredményezték. Sem szociodemográfiai összetétel tekintetében, sem a menekülés módját vizsgálva nem találunk lényeges eltéréseket magyar és nem-magyar menekült között. így tehát az az előítélet, hogy a nem-magyarok iskolázatlanabbak a magyar menekülteknél, ellentétben áll a tényekkel. Sőt, ha kis mértékben is, de a nem magyarok között a magas iskolai végzettségűek aránya a magyarokénál magasabb. Az, hogy a nemmagyarok között nagyobb a határt illegálisan átlépők aránya, azzal függhet össze, hogy ők nem kaphatnak Magyarországra rokonlátogató útlevelet, de lehet, hogy turistaútlevelet is kevésbé kaphatnak, mint a magyar nemzetiségűek. A németek és a 4 Az és közötti időszakban Magyarországra menekültek 1%-a (kb. 400 fő) származik Románián kívülről, elsősorban Csehszlovákiából és a Szovjetunióból. Elenyészően kis számban, de a magyar menekültügyi szabályozás toleranciájával élve angolai, szomáliai, srí lankai és libanoni menekültek is élnek Magyarországon. 5174 2. ábra: A menekültek nemzetiség szerinti megoszlása havonta (%) románok eltérő menekülési stratégiája egy ponton eltérő. Míg az előbbiek vagy teljes családdal vagy gyereket hátrahagyva jönnek, az utóbbiak között a házastárs hátrahagyása gyakoribb. Ez a különbség nyilván azzal magyarázható, hogy a németeknek jó esélyük van átmenteni teljes családjukat egy nagy fogadókészségű országba, ezért viszonylag kisebb kockázattal vághatnak neki az egész családdal az útnak, illetve bízhatnak a gyerekek családegyesítésen keresztüli megszerzésében. Ugyanakkor a románok inkább kell, hogy berendezkedjenek arra, hogy hosszabb távon egyedül kell élnie a hátrahagyott családtöredéknek, és inkább egyvalaki jön előre felderíteni a terepet. 1.1 MELYEK A MAGYAR SZÁRMAZÁSÚ MENEKÜLTEK 5 ALAPVETŐ SZOCIODEMOGRÁFIAI JELLEMZŐI? Az Erdély -kutatás adatfelvétele 1989 márciusában volt, amikor Magyarországon kb romániai menekült tartózkodott. A kutatás mintavételének alapja a KEOKH nyilvántartásában szereplő, év során Magyarországra érkezett, 18 év feletti menekültek magyar nemzetiségű populációja volt. Az 1367 kitöltött kérdőív megoszlásai minden szociográfiai alapváltozó szerint jól reprezentálják ezt az alapsokaságot. A menekülők fiatalok, átlagéletkoruk 31 év. Csak kevesebb mint 20%-uk idősebb negyven évesnél. Közel kétharmaduk a férfi, egyharmaduk nő. 5 Mivel kérdőíves kutatásunk csak a magyar származású menekültekre terjedt ki, ezért a továbbiakban minden elemzés is csak rájuk vonatkozik. 5185 A menekültek többsége (53%) középfokú, 8%-uk felsőfokú iskolát végzett és van szakmája (78%). Nagyon kevés közöttük az olyan, aki nem fejezte be az alapfokú iskolát sem, és ezek is elsősorban az 50 év feletti generáció tagjai. Saját (vagy családi} tulajdonban lévő lakásban lakott a menekültek közel kétharmada. A saját tulajdonú lakások több mint kétharmada (68%) volt 2 vagy 3 és több szobás, fürdőszobás. A bérlakásoknál ez az arány még jobb: a bérlakásokban lakók 78%-a lakott 2 vagy három és több szobás, fürdőszobás lakásban. (Más forrásból tudjuk viszont, hogy egy erdélyi lakótelepi lakás szobamérete kb. a magyarországi átlagszoba felével vethető össze.) A menekültek 30%-a rendelkezett Erdélyben autóval. Mindez arra utal, hogy a menekültek nem a legelesettebbek közül kerülnek ki. Erre utal az is, hogy életszínvonalukat az erdélyi magyarok életszínvonalának átlagával azonosnak, illetve annál magasabbnak tartotta 33%, ill. 48%-uk. A menekültek több mint a fele (56%) a Magyarországgal határos két északnyugati megyéből érkezett, Biharból és Szatmárból. A többiek nagy része a többi magyarlakta erdélyi megyéből (Székelyföldről és a történelmi Erdély területéről) jött. Zömük (72%) városi lakos volt Erdélyben. A menekültek felekezeti megoszlása szerint a többséget református vallásban (51 %), a kisebbséget katolikus vallásban keresztelték (43%). Vallását aktívan gyakorolja 17%, az ún. passzív hívők és a nem hívók aránya egyaránt 40% körül mozog. 1.2 A MENEKÜLTLÉT JELLEMZŐI A menekülés utáni létet alapvetően két tényező határozza meg: a lakás- és a munkaerőpiaci helyzet. A lakáshelyzet alakulásában a menekültté válás első szakaszában alapvető különbséget jelentett, hogy a határt legálisan vagy illegálisan lépte át a menekült. A legális menekültek 81 %-ának első szállása rokonnál vagy barátnál volt, s csak 13%-uk kezdte menekültéletét átmeneti szálláson, nem lakás céljára szolgáló helyen, illetve munkásszálláson. Az illegális menekülteknek ezzel szemben csupán 31%-uk töltötte a menekülése utáni első éjszakát rokonnál, barátnál. Zömük (38%) első szállása átmeneti szállás volt. A mai lakáshelyzetet vizsgálva eltűnni látszanak a kezdeti különbségek. A menekültek elérik a számukra a hazai lakáshelyzetben elérhető pozíciót: 39%-uk albérletben, 18%- uk munkásszálláson, 12%-uk szolgálati lakásban (ami magában foglalja a vállalat által fizetett IBUSZ-lakást is) lakik. A fenti kategóriák mindegyike valamivel nagyobb az illegális menekültek esetében, s e kis eltérések összegződve azt eredményezik, hogy míg az illegális menekültek 13%-a, addig a legálisak 22%-a lakik a felvétel időpontjában is rokonnál vagy barátnál. Saját lakással a menekültek mindössze 6%-a rendelkezik, ami arra utal, hogy nem igazak azok a hiedelmek, melyek szerint a menekültek a magyar -ok lakáshoz jutásának esélyét csökkentik. Annál is kevésbé igaz ez, mert ez a 6% is jobbára kistelepülések komfort nélküli házai, melyek üresen álltak. 5196 Nemcsak az első éjszakai szállás biztosításában, de a jelenlegi szállás megszerzésében is nagy szerepe volt a személyes kapcsolatok rendszerének. A menekültek 43%-a valamilyen személytől szerzett tudomást mai lakhelyéről. A szervezetek közül a munkahely szerepe a legnagyobb (a menekült 23%-a), de jelentős a tanácstól származó információ súlya is (9%). A menekültek egyes csoportjai alig térnek el egymástól a fentiek tekintetében. A munkahely szerepe nagyobb a magasabb iskolázottságúak között (31%-uk kapott innen lakáslehetőségről hírt), ami a munka erőpiacon jól értékesíthető szaktudás jele. A menekültek igen komfortos körülmények között élnek az országos standardhoz képest, legalábbis ami a lakás fizikai körülményeit illeti. A menekültek 81%-ának lakásához tartozik fürdőszoba, 77%-a hozzájut állandóan melegvízhez, illetve 72%-uk csatornázott lakásban él. Természetesen tudjuk az előbbiekből, hogy a fenti adatok csak azt mutatják, hogy a városi albérletek, a munkásszállások, illetve a szolgálati lakások eleget tesznek a modern lakásminőség kívánalmainak. Ez nem lebecsülendő, de az emberi élet minősége a lakás komfortján kívül mást is megkíván. Erre utal az, hogy a menekültek 23%-a úgy érezte, menekülése óta szinte elviselhetetlen körülmények között lakott, és zömük nem komforthiányra vagy drágaságra volt visszavezethető, hanem a másokkal való összezártság okozta feszültségre, illetve a befogadóval való emberi viszony zavaraira! A menekültek munkaerőpiaci helyzetét tekintve, a menekültek kor szerinti megoszlásának ismeretében nem meglepő, hogy 96%-uk aktív kereső, 95%-uk állandó munkahellyel rendelkezik. A házastársakat is a szinte teljes gazdasági aktivitás és a sikeres munkahelyszerzés jellemzi. Eszerint tehát a menekültek dolgozni jöttek Magyarországra, s a munkahelyszerzés nem okoz gondot számukra. Az sem meglepő, hogy 86%-uk az állami és szövetkezeti szektorban helyezkedik el, hiszen itt található a munkahelyek zöme. Valamivel magasabb a magán- és kisszervezeti szektorban elhelyezkedők súlya a évesek és a szakmunkások között, tehát akiknek jól értékesíthető e munkaerőpiacon fizikai erejük és szaktudásuk. Csakúgy, mint azt a lakásszerzésnél láttuk, a munkahelyszerzésben is nagy a személyes kapcsolatok szerepe. A menekültek fele személyes ismeretségen keresztül jutott jelenlegi munkahelyéhez. A barátok szerepe a legnagyobb, a menekültek 27%-a a barátoktól hallott először jelenlegi munkahelyéről. A munkatársak szerepe a rokonokéval azonos (kb. 10%). A menekültek 9%-a maga szerezte jelenlegi munkahelyét, 41%-uk szerzett tudomást erről valamely szervezeten keresztül. Ez közel azonos mértékben jelenti a tanácsot, a munkaközvetítőt és a rádió-, TV-hirdetéseket. Közvetlenül Magyarországra érkezése után alkalmi munkát a második gazdaságban a menekültek 23%-a végzett és 18%-uk végez jelenleg. A közel azonos arány azonban nagyon eltérő gyakorlatot takar. Míg az első időben a megélhetés volt a munkavégzés elsődleges célja, addig a felvétel idejére a menekültek, megtanulván a második gazdaság logikáját, a felhalmozásra alkalmasabb pozíciók felé mozdultak el. Erre utal, hogy a kezdeti időhöz képest csökken a mezőgazdasági napszámot és a segédmunkát, viszont nő az építőipari és egyéb szakmunkát végzők aránya. Alig változik a háztartási 5207 alkalmazottként, illetve a maszeknál bedolgozóként foglalkoztatottak aránya. (Rendre a második gazdaságban dolgozók 17, ill. 22%-a végzi ezeket a munkákat.) A menekültek életszínvonalának elemzését a vizsgálatával célszerű kezdeni. A menekültek egy főre jutó jövedelme a teljes mintában kb Ft. Ez a kisebb háztartás-létszám miatt magasabb a fiatalabbak (6100 Ft), alacsonyabb a évesek esetében (5051 Ft). A férfiak háztartásainak egy főre jutó jövedelme jóval magasabb, mint a nőké, ami három tényező egy irányba mutató hatásának tulajdonítható: - a nők általában nagyobb lélekszámú háztartásokban élnek, - a nők foglalkozási szerkezetében a kisebb jövedelmű foglalkozások aránya nagyobb. (1. táblázat) Ez természetesen azt is jelenti; hogy azonos iskolai végzettséggel a nők rosszabb pozícióban vannak a munkaerőpiacon. 1. táblázat A MENEKÜLTEK FOGLALKOZÁS SZERINTI MEGOSZLÁSA NEM ÉS ISKOLAI VÉGZETTSÉG SZERINT (%) férfiak nők felső közép alsó felső közép alsó szintű iskolai végzettség szintű iskolai végzettség fehérgallérosok adminisztratív dolgozók dolgozó munkások betanított munkások segédmunkások Összesen8 3. ábra: Egy főre jutó jövedelem nem és foglalkozás szerint (Ft) - Végül azonos foglalkozásokban is kevesebbet keresnek a nők, mint a férfiak (lásd a 3. sz. ábrát). Ez utóbbi megállapítás különösen a kvalifikálatlan foglalkozások esetében igaz. Tartós fogyasztási cikkekkel a menekültek a következő mértékben rendelkeznek: autó 16%, motor 6%, TV 49%, hűtőgép 33%, magnetofon 32%, mosógép 36%. Az autóval rendelkezés aránya szabályosan követi a társadalmi hierarchiát. Legmagasabb az autóval rendelkezők aránya az iskolázottabb, legálisan határt átlépő, idősebb, családos, korán érkezett nem fizikai dolgozók, különösen a vezetők, értelmiségiek körében, s foglalkozási-rétegcsoportonként ez az arány rendre csökken. Ebben a kristálytiszta rangsorban egyfelől nyilván az otthonról hozott előny nyilvánul meg (autóval szinte kizárólag csak a legális határátlépés lehetséges, s ez a magasabb iskolai végzettségűekre inkább jellemző), amit másfelől felerősíthet a menekültlét alatti jobb munkaerőpiaci helyzet, illetve a kapcsolatrendszer, ami egyrészt megtakarításokat tesz lehetővé, másrészt a könnyebb (olcsóbb) autóhoz jutást is jelenthet. Az összes többi tartós fogyasztási cikk eltér az autónál látott szabályos sorrendtől. A TV, a hűtőgép és a mosógép alig tér el a foglalkozási-réteghelyzet függvényében. Ezek inkább a családban élőkre jellemző javak, amelyek léte valamilyen nem-szállás jellegű lakásmegoldáshoz is kötődik. Arányuk a menekülés óta eltelt idő hosszával megegyezően alakul, a régebben jöttek közül többnek van ezen javakból. Az előző tartós fogyasztási cikkekkel szemben a magnetofon a fiatalabbak, az iskolázatlanabbak és a fizikai dolgozók körében magasabb az átlagosnál, ami a jószág alacsonyabb árával és divatcikkszerűségével magyarázható. 5229 1.3 MIRE TÁMASZKODHAT A MENEKÜLT? A menekülés egy új élet kezdetét jelenti, amelyben sok régi erőforrás, amire a menekült régi életében támaszkodhatott, elértéktelenedik, illetve nem menthető át a menekülés során. Így egy nagy könyvtár, egy komfortos lakás, egy virágzó kisgazdaság nem menekíthető el, vagy az otthoni intézmények ismerete, a barátságok és patrónusi kapcsolatok nem alkalmazhatók az új közegben. Két jószág van, amelyek viszonylag könnyen mobilizálhatók, s ezért lehetséges átmenteni ezeket a menekülés során. Ezek az autó és a pénz. Az előbbit a menekültek 13%-a, az utóbbit 40%-a hozta magával. Mindkét jószág esetében fogalmazhatunk fordítva is, ti. ezek hozták a menekülteket. A pénz esetében ez az útlevél megszerzéséért vagy a határon való átjutás biztosításáért fizetett vesztegetési kiadást jelenti. A menekülők negyede tartotta szükségesnek, hogy az átjutás érdekében valakit megvesztegessen. Többségük (70%) azok közük kerül ki, akik útlevéllel jöttek át. A vesztegetés átlagos összege az átlagszámításban figyelmen kívül hagyva azokat, akik nem vesztegettek 6600 lej (tehát kb. negyedévi fizetés) volt. Ugyanakkor a legtöbbet a családdal együtt, illegálisan menekülők adták, akiknek érthetően sokat megért az életveszély csökkentése. Természetesen nemcsak a fenti anyagi jellegű javak menthetők át az új életbe. így a kézzel nem fogható, tehát veszély nélkül a határon átcsempészhető erőforrások (p1. a szaktudás és a munkahelyen való eligazodás képessége, az optimizmus és az önbizalom, a kapcsolatteremtés és a hivatalokkal való bánásmód képessége stb.) könnyűszerrel konvertálhatók át az új helyzetbe. 6 Ugyanakkor ez a konvertálás nem megy végbe veszteségek nélkül. 7 A szaktudás sok eleme nem alkalmazható az új helyzetben, a hivatal útvesztőiben való eligazodás képessége az új helyzetben melléfogásokat eredményezhet. Mégis ezek azok az erőforrások, amelyekre a leginkább számíthat a menekült. Másként a kulturális tőke az a jószág, amely egy átmeneti tanulási időszak után leginkább segítheti a menekültet az új életben. Az eddigiekben azonban olyan erőforrásokat vizsgáltunk csupán, amelyek a menekült tulajdonában vannak. Van azonban két olyan erőforrás, amely felett ugyan nem rendelkezik sajátjaként a menekült, de amelyek nagymértékben a segítségére lehetnek. Ezek a személyes kapcsolatok rendszere és a szociális gondoskodás intézményei. 6 Hogy ez sem mentes minden nehézségtől, látható abból, hogy a szaktudás igazolásához szükséges papírokat csak a menekültek 40%-a merte magával hozni. 7 Veszteség a pénz konvertálásánál is adódik, hiszen a román lej hivatalosan nem volt átváltható magyar forintra, a feketepiacon pedig a nagy túlkínálat hamar lenyomta az. árakat. 52310 A személyes kapcsolatok rendszere már a menekülés előtt működésbe lépett. Egyrészt a leendő menekült információkat kaphatott ily módon majdani környezetéről, másrészt előre elkezdhette megszervezni menekülés utáni életét. A menekültek nagy részének volt kapcsolata Magyarországgal már jóval a menekülést megelőzően. A menekültek 68%-ának volt az elmúlt egy-két évben látogatója Magyarországról. Különösen jellemző ez a magasabb iskolai végzettségűekre, ahol ez az érték 82%. A menekültek 51%-ának él rokona vagy barátja más országban (ezek többsége az NSZK-ban, Ausztriában és a tengerentúlon (USA, Kanada) él). Ez az érték is a felsőfokú végzettségűek esetében magasabb az átlagnál (73%). Továbbá a menekültek az utóbbi egy-két évben átlagosan hétszer jártak Magyarországon 8, tehát személyes tapasztalatokkal is bőven rendelkeztek, illetve volt módjuk előkészíteni majdani menekülésüket. A menekülés időpontjában a menekültek 74%-ának élt Magyarországon rokona, 43%-ának barátja, tehát a menekültek többsége legalábbis elvben rendelkezett kapcsolatokkal a menekülés időpontjában. A rokonokkal rendelkezők aránya közel azonos a menekültek valamennyi csoportjában, a barátok aránya nagyobb a magasabb iskolai végzettségűek kőzött (a felsőfokú iskolát befejezettek 59%-ának volt a menekülés időpontjában baráti kapcsolata). Abból kiindulva, hogy a menekült számára eltérő értékű (p1. információinak használhatósága, kapcsolatainak szélessége stb. miatt), illetve, hogy segítségnyújtóként eltérő eltökéltségű (pl. mennyire készséges), külön vizsgáltuk azt a rokont vagy barátot, aki mindig Magyarországon élt, a korábban áttelepült vagy a nemrégiben menekült rokonokat, barátokat. A menekültek legtöbb kapcsolata olyan rokonnal volt, aki mindig itt élt (42%), áttelepült rokonokkal 33%-uknak, itt élő barátokkal 31 %-uknak volt kapcsolata. Jóval kisebb a menekült rokonokkal vagy barátokkal (15% és 14%) és az áttelepült barátokkal (7%) rendelkezők aránya. A menekültek azonban nemcsak eleve meglévő kapcsolataikra támaszkodhatnak a menekülés során, de új kapcsolatokat is létrehozhatnak. Nagyon is jogos a feltételezés, hogy a mozgásban lévő, otthonukból esetleg életükben először kimozduló fiatal menekültek kiéhezettek új barátságokra, szerelemre. A menekültek 76%-ának lett baráti kapcsolata itt élőkkel, 58%-uknak menekültekkel (is). Az előbbi arra utal, hogy a menekültek beilleszkedése a vizsgált egy év alatt, ha nem is konfliktusmentes, de elég sikeres lehetett. A házastárssal nem együtt menekülők közel fele (46%) hozott létre (vagy folytatta) régebben meglévő partnerkapcsolatát. E kapcsolatok közel felében (46%) menekültek találtak egymásra. Ezek az adatok is arra utalnak, hogy a menekültek sikeresen találják meg helyüket a befogadó társadalomban, s ugyanakkor létezik egyfajta menekültszubtársadalom, amit szerelmi kapcsolatok is erősítenek. Nem okozunk azzal meglepetést, 8 Ez a meglepően magas érték a kishatárforgalom utóbbi évtizedben való nagyfokú elterjedésével függ össze, amit még a romló magyar-román kapcsolatok sem szüntettek meg teljesen. 52411 hogy a partnerre lelők nagyobb arányban fordulnak elő a fiatalabbak (a 30 év alattiak 57%- a) és a nők (52%) között, akik esélye a házassági piacon értelemszerűen a legjobb, illetve hogy a későn érkezettek esélye a partnerkapcsolatra csökken. Vajon kaptak-e segítséget a menekültek itt lévő kapcsolataiktól? (Lásd 2. táblázat) A menekültek zöme kapott segítséget kapcsolataitól. Ez valamivel nagyobb volt a menekülést követő első időszakban, mint később. E tekintetben nincs jelentős eltérés a menekültek egyes csoportjai között. Egyedül a vezetők, értelmiségiek csoportja különböztethető meg a minta átlagától közülük még többen és több csatornán keresztül kaptak segítséget. 4. ábra: A segítségnyújtás aránya kapcsolattípusonként a menekülés után közvetlenül és később (%) Mint a 4. sz. ábrán látható, a mindig Magyarországon élt barátok és rokonok voltak a menekültek számára elsősorban a segítség forrásai. Ennek nyilvánvalóan az lehet az oka, hogy ezek a kapcsolattípusok hasznosabbak a menekültek számára, mint a kevesebb erőforrással (lakás, helyismeret, anyagiak, személyes kapcsolatok a helybeliekkel stb.) rendelkező áttelepültek vagy menekülttársak. Az ábra azt is jelzi, hogy ezek a források inkább a menekülés első fázisában nyújtottak segítséget, de vagy mert kifáradtak vagy mert a menekült sem akart hosszabb ideig támaszkodni ezekre a kapcsolatokra, illetve mert létrejöttek új kapcsolatok (lásd az ábra többi oszlopát, amelyek esetében a későbbiekben inkább nő a segítségadás gyakorisága), ez a tevékenységük csökkent az idő múlásával. 52512 2. táblázat A MENEKÜLÉS UTÁN KÖZVETLENÜL ÉS KÉSŐBB SEGÍTSÉGET ADÓ KAPCSOLATOK SZÁMA (%) A menekülés után közvetlenül később nem kapott segítséget egy kapcsolata volt két kapcsolata volt három vagy több kapcsolata volt 5 5 Összesen Az erdélyi menekültek esetében a szociális gondoskodás intézményrendszere éppúgy nemcsak a hagyományosan szociálisnak tekinthető szervezeteket foglalta magában, mint ahogy a vizsgált időszak elején a menekültek elsősorban nem a szociális gondoskodás hiányától, hanem a közigazgatási szervek részéről való fenyegetettségtől szenvedtek leginkább. Ahhoz, hogy a menekült (átmenetileg) legalizálja magyarországi helyzetét, ideiglenes tartózkodásra szóló igazolványt kellett beszereznie. A határátlépés módja meghatározó abban, hogy ki mennyi idő alatt szerezte meg az ideiglenes tartózkodási engedélyt. Akik útlevél nélkül jöttek, ezt nagyon hamar megtették, átlag két nap alatt. Akik útlevéllel jöttek, az útlevelük érvényességének ideje alatt nem sürgette őket semmi és nem is hamarkodták el a döntést, átlag két hét múltán kértek tartózkodási engedélyt. Jellemző, hogy minél később történt a menekülés, annál hamarabb mertek a menekültek a szervekhez fordulni, s kérték meg az okmányt. Az as télen érkezők még 22 napot, míg a legutóbbi télen jövők már csak átlagosan 11 napot vártak. Az ideiglenes tartózkodási engedélyt a hatóságok első alkalommal 1 és 6 hónap közötti időtartamra adták ki. Legtöbb menekült először max. 1 hónapra kapott engedélyt (40%), harmaduk hat hónapra. A többiek jellemzően 2 3 hónapra. Ahogy telt az idő, úgy lettek a hatóságok engedékenyebbek, minél később érkezett valaki, annál nagyobb volt az esélye, hogy hosszabb időre kapja az engedélyt. A menekültek és a szervezetek viszonyát a legdurvábban a következő néhány adattal lehet jellemezni: - a menekültek átlagosan 5 szervezettel kerültek kapcsolatba, 52613 - egy-egy menekült (illetve háztartása) átlagosan 4 esetben kapott a 12 szervezettől pénzbeli segélyt, - a menekültek által kapott pénzbeli segély összege átlagosan 5537 Ft/menekült. Természetesen a fenti átlagoktól a menekültek egyes csoportjainak átlagai eltérnek. Az átlagosnál kicsit többször és többet kapnak a szervezetektől az illegális, a gyereket magukkal hozó, a problémákkal küszködő, a személyes kapcsolatokkal nem rendelkező menekültek, illetve azok, akik 1988 tavaszán, nyarán vagy telén érkeztek Magyarországra. Ebből a felsorolásból egyfelől az a közhely olvasható ki, hogy azok a csoportok keresik fel legtöbbször a szervezeteket, amelyek arra leginkább rá vannak utalva. Másfelől azonban az is sejthető az adatok alapján, hogy a szervezetek maguk is megfelelnek ezeknek a kívánalmaknak, és működésük olyan prioritásokat, szociális elveket tartalmaz, amely a menekültek közül a rászorultabbaknak kedvez, s bár ez így természetes, ám mégsem nevezhető közhelynek. A 3. táblázatban szervezetenként 9 mutatjuk be azt, hogy a menekültek milyen arányban kerültek kapcsolatba a szervezetekkel, s hogy milyen arányban, gyakorisággal és értékben kaptak segítséget ezektől. A menekültek zöme szükségképpen kapcsolatba kerül a Vöröskereszttel és a tanáccsal. Ez nyilvánvalóan azzal függ össze, hogy e két szervezet a segélyezésnek és a hivatalos ügyek intézésének központi szerve az állami szférában. A menekültek kétharmadának volt kapcsolata a református, közel felének a katolikus egyházzal, amelyek a nem-állami szféra legnagyobb és legszervezettebb, segélyeket is (a tanácshoz hasonló gyakorisággal) osztó szereplői. Hasonló súlya van a menekültek életében az egészségügynek, a munkaerőközvetítőnek, valamivel kisebb a szakszervezeteknek. A többi szervezet súlya kicsi, ami természetes is, hiszen általában ezek részben kevés erőforrással rendelkező, részben alakulófélben lévő szervezetek. A menekültek egyes csoportjait vizsgálva az állam szerepe az átlagosnál nagyobb a munkások, a gyermekesek, az illegális határátlépők (az előzőkkel összefüggésben a legfiatalabbak és a évesek, illetve az alacsony iskolázottságúak) között. Az egyházak súlya átlag feletti a legidősebbek (nyilván a vallásosabbak), a éves, a középfokú végzettségű, a gyermektelen és a legális menekültek esetében, illetve azoknál, akiknek nincs vagy nem kapnak személyes kapcsolataik révén segítséget, tehát a családjukból kiszakadt, társasághiánytól szenvedő fiatal felnőttek esetében. Végezetül röviden arról, hogy milyen mértékben szereztek jó, illetve rossz tapasztalatokat a menekültek a szervezetekkel való találkozások során. A menekültek kevesebb mint ötöde (17%) élvezte a szervezetek hivatalnokainak, aktivistáinak személyre szóló, a szervezet feladatához nem kapcsolódó, a hivatalos feladatot meghaladó törődését, gondoskodását. Ennek 9 A vizsgálatban 12 szervezettel kapcsolatban tettünk fel kérdéseket. Az egyéb egyházak közé sorolódott az evangélikus, az unitárius és a baptista egyház A követségek valamennyi követséget, az egyéb szervezetek kategória pedig az összes többi, menekültek által felkeresett szervezetet tartalmazza. 52714 3. táblázat A SZERVEZETEKKEL VALÓ KAPCSOLAT, AZ AZOKTÓL VALÓ PÉNZBELI SEGÍTSÉG ARÁNYA, GYAKORISÁGA ÉS MÉRTÉKE SZERVEZETENKÉNT volt kapcsolata (a teljes minta %-a) pénzsegélyt kapott (a kapcsolattal rendelkezők %-ában) A pénzsegélyek átlagos száma összértéke db Ft Vöröskereszt , tanács , református egyház , egészségügy 55 0 katolikus egyház , munkaközvetítő 41 0 szakszervezet , más egyház , Menedék Bizottság 7 2 egyéb szervezetek 7 4 követségek 6 0 MDF 5 0 ellentéteképpen a menekültek 1 1%-a érzett ellenségességet, rosszindulatot a szervezetek részéről, illetve 18% sejtett visszaélést a szervezetek részéről. Ez utóbbi két tényezőt, továbbá azt a konfliktushelyzetet, mikor egy szervezet elutasította a menekült segélykérését, együtt kezelve, a menekültek 26%-ának volt valamilyen negatív élménye a szociális intézményrendszer szervezeteivel kapcsolatban. 1.4 LEGÁLIS ÉS ILLEGÁLIS MENEKÜLTEK A legális és illegális határátlépők menekülés utáni helyzete sok szempontból eltérő a legális menekült előnyére. Vajon ezek a különbségek csak a határátlépés módjának technikai következményei 10, avagy mélyebb társadalmi különbségek nyilvánulnak meg ily módon? (Lásd a 4. táblázatot) 10 Mint pl. az, hogy a legális menekültek 18%-a hozott magával autót, szemben az illegális menekültek 1%-ával. 52815 Az erdélyi anyagi helyzet és kulturális háttér adatai kivétel nélkül azt mutatják, hogy a legális menekültek jobb helyzetben éltek, mint az illegális menekültek, s az eltérés a két csoport között igen erős. A menekültlétkori erőforrások tekintetében az eddigieknél differenciáltabb a kép. A szervezetektől többször, de összességében alig több segélyt kapnak az illegális menekültek a legálisokhoz képest. Ezzel szemben a személyes kapcsolatok sokkal több legális, mint illegális menekültnek nyújtanak első szállást, és összességében is több segítséghez jut ily módon a legális menekült. Ugyanakkor a munkahelyszerzésben nincs eltérés a határátlépés két típusa között. 4. táblázat A MENEKÜLÉS ÉS ELŐTTI ÉS UTÁNI HELYZET JELLEMZŐI A HATÁRT ILLEGÁLISAN ÁTLÉPŐ MENEKÜLTEK ESETÉBEN Legális Illegális T-érték menekültek átlaga Szignifikancia-szint Egy főre jutó jövedelem (lej/fő) ,43 0,001 Autója volt (%) ,45 0,000 Fürdőszobája volt (%) ,98 0,000 Könyveinek száma (db) ,14 0,000 Járt külföldön (%) ,21 0,000 Szociális segély (Ft) ,56 0,119 Szervezetektől kapott segélyek száma (db) 2,45 3,04 7,99 0,000 Személyes kapcsolatokon keresztül kapott segítségek száma (db) 2,26 2,01 3,08 0,002 Szállást kap személyes kapcsolatokon keresztül (%) ,57 0,000 Munkahelyhez jut személyes kapcsolatokon keresztül (%) ,21 0,717 Iskolai végzettség (befejezett osztály, db) 11,82 10,90 3,11 0,002 Nyelvtudás (%) ,31 0,000 Önbizalom (pont) 7,29 7,74 3,89 0,16 Az átmentett emberi tőke szempontjából a javak egy részéből az illegális határátlépők vannak jobban felszerelve, de a rövid távon értékesebb jószág inkább van a legális menekültek birtokában. Így a legális menekült iskolázottabb és többen tudnak közülük nyelvet, szemben az illegálisakkal, akiknek nagyobb az önbizalmuk. 2. A MAGYAR TÁRSADALOM ÉS A MENEKÜLTEK Hogyan alakul a menekültek és a befogadó társadalom viszonya? A menekültek viszonya a befogadó társadalomhoz (illetve annak a menekültek által személyesen nem ismert részéhez) ambivalens. A menekültek 47%-a említette, hogy kapott segítséget idegenektől, így korábban ismeretlen munkatársak, idegenek (p1. a hivatalok ügyintézői, önkéntes segítők) nagy szerepet játszanak a menekültek életének könnyítésében, beilleszkedésükben, lakásra, munkahelyre, alkalmi munkára találásuk során. Ugyanakkor a menekültek 40%-a említett valamilyen rosszindulatú, ellenséges élményt az idegenek részéről. Ez általában (53%) sértés, lerománozás, általánosságban az idegenség, a másság kinyilvánítása. Az említések kb. negyede (a teljes minta kb. tizede) hivatkozik olyan megjegyzésekre, amelyek azt mutatják, hogy az idegenek a menekülteket bűnbaknak tekintik a munkaerőhelyzet, a lakáshelyzet vagy az életszínvonal romlásáért. Ennél is kevesebben említettek olyan eseményt, ahol menekültlétük fizikai támadásnak vált okává, de az, hogy ez is létezik, mutatja, hogy noha általában sikeresnek mondható a menekültek beilleszkedése, vannak rossz tapasztalatok is. A fenyegetettségérzet az átlagosnál gyakrabban jelentkezik a magasabb iskolázottságúak esetében (47%), akik talán érzékenyebbek erre. Nem változik az ellenségességérzetet említők aránya a vizsgált időszakban, ami arra utal, hogy a menekültek nem érzékelik úgy, hogy a befogadó társadalom részéről növekedne az ellenségesség irányukba. Korábban már láttuk, hogy a menekültek nagy részének voltak és még többjüknek vannak személyes kapcsolatai a befogadó társadalom tagjaival. Értelemszerűen fordított irányból tekintve e kapcsolatok sokkal kisebb arányúak, ti. a sokkal nagyobb magyar társadalom kisebb részének (19%) van személyes kapcsolata a menekültekkel. Hasonlóan kicsi a magyar társadalomnak az a szelete (15%-uk), amelyet személyes kapcsolat köt Erdélyhez. Ha ehhez hozzátesszük, hogy a befogadó társadalom és a menekültek közötti kapcsolatok is zömmel lazák 11, és hogy a menekülteknek segítséget nyújtók, illetve számukra adományozók aránya sem magas (7%, illetve 17%), megállapítható, hogy a magyar lakosság felől nézve a menekültek közvetlenül alig vannak jelen. 11 A kapcsolatok zöme távoli ismeretség vagy munkatársi kapcsolat. A magyarok 6%-ának van csupán rokona, 14%-ának barátja a menekültek között. 53017 Jól kifejeződik ez a következő összefoglaló tipológiában, amely a menekültek személyes ismeretét, a részükre tett felajánlások és a személyes segítségnyújtás arányait foglalja magában. Eszerint a magyar lakosság 67%-ának semmi köze nincs a menekültekhez (nincs ismerőse a menekültek között és felajánlást sem tettek számukra), további 11%-uk ismer menekültet személyesen, de nem tesz értük semmit. A fennmaradó 13, illetve 9% ismeretlenül adományozott, illetve ismerősként segített a menekülteknek. A menekültekkel személyes kapcsolatban álló magyarok a minta átlagánál fiatalabbak, iskolázottabbak, jobb anyagi és lakáskörülmények között élnek és magas az egy főre jutó jövedelmük is. Másként, a mai magyar társadalom relatíve jobban élő, aktív része áll közvetlen kapcsolatban a menekültekkel. Az, hogy a kapcsolatokban a fiatalabbak szerepe nagy, nyilván azzal függ össze, hogy a menekültek zöme is fiatal. Ennek köszönhető a munkatársi és egyéb ismerősi kapcsolatok dominanciája is. A fentiek jellemzik a felajánlást tevők és a segítséget nyújtók körét is. Mármost ami a befogadó társadalomnak Erdélyről és a menekültekről alkotott véleményét illeti, a magyarországi közvélemény a romániai magyarság megmaradási esélyeit nagyon kedvezőtlennek tartja. Egyharmaduk (32%) a legsúlyosabb végkifejletre, a kisebbségi lét megszűnésére, a beolvadásra számít. Ennél valamivel többen (39%) úgy vélik, hogy az erdélyi magyarok sorsa a fogyás lesz. Látnunk kell, hogy a fogyás mint perspektíva a nemzetiség eltűnéséhez vezető folyamatot jelenti, de szemérmesen hallgat a végeredményről, meghagyva a kedvező változások halvány reménysugarát. Csak egy kisebbség (13%) reménykedik abban, hogy a magyar nemzetiség aránya megmarad a jelenlegi szinten. Növekedésre mindössze 2% gondol (15% nem tudott választ adni a kérdésre).12 A magyarok kisebbsége, egynegyede véli úgy: minden Romániából menekülőt feltétel nélkül be kell fogadnunk, bármennyien is jöjjenek. Kétharmaduk (65%) szerint meg kell válogatnunk azokat, akiknek megengedjük, hogy bejöjjenek. Mindössze egy elenyésző kisebbség (3%) mondta, hogy senkit ne engedjünk be. A társadalmi-demográfiai jellemzők kevéssé differenciálják a befogadásra vonatkozó vélekedéseket. Csak a diplomások véleménye tér el kisebb mértékben az átlagostól: valamivel toleránsabbak, kevésbé állítanának feltételeket. Ami a szigorúbb bevándorlás megokolását illeti, legtöbben a közbiztonságot szem előtt tartva állítanának kritériumokat. A válogatással egyetértők 69%-a említette nemkívánatos személyként a bűnözőket, a büntetett előéletűeket, 35%-uk a lumpeneket, a lógósokat. Ugyanekkora azoknak az aránya, akik nemzetiségi alapon szelektálnának az idemenekülők közül: 18% a románokat, 15% a cigányokat tartaná távol az országtól. Aránylag kevesen (a válaszadók 9%-a) említették a besúgókat, a román titkosszolgálat embereit. A bűnözők idemenekülését a közép- és felsőfokú végzettségűek, a 40 évesnél fiatalabbak, a Securitate ügynökeiét az értelmiségiek ellenzik a legnagyobb mértékben. A nemzetiségi kritériumok érvényesítését az alacsony iskolázottságúak tartják a legfontosabbnak, de a szakmunkások 12 Az erdélyi menekültek körében hasonló ítéleteket kaptunk. Beolvadás: 36%, fogyás: 40%, megmaradás: 14%, növekedés: 5%, bizonytalan: 5%. 53118 egy része is azok közé tartozik, akik a románokat nem szívesen látnák az országban. A fentiekből kitűnik, hogy az értelmiségiek körében a társadalom működését, és ezzel együtt a menekültek beilleszkedését is akadályozó tényezők elkerülése húzódik a válogatás mögött. Az alacsony iskolázottságúak kisebbségekre vonatkozó előítéletes gondolkodása viszont ez ellen hat: maga nehezíti a romániai menekültek szerves betagozódást a magyar társadalomba. A következő táblázatban a menekültekhez kapcsolódó pozitív és negatív előítéletek elterjedtségét mutatjuk be. 5. táblázat A MENEKÜLTEKKEL KAPCSOLATOS VÉLEMÉNYEK (a megkérdezettek százalékában) egyetért nem ért egyet nem tudja megítélni a menekültek felesznek mindent a menekültek nem is igazán magyarok a menekültek elveszik az itt élő magyaroktól a munkahelyeket a menekültek cserbenhagyják az ottani magyarságot a menekültek fegyelmezettebbek, mint az itthoniak a menekülteknek köszönhető, hogy nem fogy Magyarország lakossága a menekültek az itt élő magyarokban is erősítik a nemzeti érzést a menekültek szerencsétlenek, ezért segíteni kell rajtuk A közvélemény szinte egyértelműen elutasítja azt az előítéletes megfogalmazást, hogy a menekültek felesznek mindent. Két, a nemzeti azonosságra vonatkozó állítás esetében ( a menekültek az itt élő magyarokban is erősítik a nemzeti érzést, illetve a menekültek nem is igazán magyarok ) a menekültek kedvező megítélése a domináns. Ugyancsak pozitív megközelítés hangsúlyozódik a segítségnyújtást indokoló helyzetértékelés esetében is. 53219 Valamivel kisebb mértékű a menekültek iránt kedvező vonatkoztatás a munkahelyek elfoglalására utaló véleménynél. Az alacsony iskolázottságú, szakképzetlen munkások azok, akik az átlagosnál nagyobb arányban osztják ezt a nézetet. Annak ismeretében, hogy a menekültek többsége szakmunkás, említésre méltó, hogy az itthoni szakmunkások semmivel sem hajlamosabbak ezen álláspont elfogadására, mint mások. Feltehetően nem érzékelik környezetükben a menekültek munkába állásának hátrányos következményeit. Ugyanakkor azok a kérdezettek függetlenül attól, hogy melyik foglalkozási csoporthoz tartoznak, akik elképzelhetőnek tartják, hogy elbocsátják őket a munkahelyükről, valamivel jobban hajlanak arra, hogy elfogadják a megfogalmazott állítást. Az idős elsősorban a falvakban élő nők körében szintén az átlagosnál gyakoribb a menekülteket a munkanélküliséggel kapcsolatba hozó véleménnyel való egyetértés. Sik Endre HIVATKOZÁS Az erdélyi menekültek Az Erdély vizsgálat zárójelentése (1989). TÁRKI, Budapest Jelentés az erdélyi menekültekről (1989). TÁRKI Gyorsjelentések 3. sz. Budapest Sik Endre (1989/a): Menekültekről és menekülthullámoktól. TÁRKI Gyorsjelentések 1. sz. Budapest Sik Endre (1989/b): A menekültekkel foglalkozó szociális intézményrendszerről. Mozgó Világ 12. sz old. 533 Több megjelenítése
Galasi Péter: Fiatal diplomások életpálya-vizsgálata (elektronikus verzió, készült 2006-ban) A tanulmány eredetileg nyomtatásban megjelent: Galasi Péter (2002) Fiatal diplomások életpálya-vizsgálata : Részletesebben PÉNZÜGYEK ÉS PÉNZÜGYI MAGATARTÁSOK KISTELEPÜLÉSEKEN. - online kérdőíves kutatás kistelepülések teleházainak látogatói körében-
PÉNZÜGYEK ÉS PÉNZÜGYI MAGATARTÁSOK KISTELEPÜLÉSEKEN - online kérdőíves kutatás kistelepülések teleházainak látogatói körében- I. ALAPINFORMÁCIÓK A KUTATÁSRÓL 1. Az adatfelvétel időpontja: 2015. január Részletesebben Munkaerő-piaci helyzetkép. Csongrád megye
Nyomtatott könyvek és elektronikus könyvek Kérdőíves kutatás az e-könyv olvasási szokásokról Készítette a Társadalomkutatási Intézet Zrt. a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala, a Hamisítás Elleni Nemzeti Részletesebben 4.2. A bizalmas kapcsolatokról (Albert Fruzsina Dávid Beáta)
4.2. A bizalmas kapcsolatokról (Albert Fruzsina Dávid Beáta) Az 1999. évi TÁRKI Háztartás Monitor vizsgálat a társas kapcsolatok feltérképezésére az 1985-ös Egyesült Államok-béli általános társadalmi felmérésben Részletesebben KUTATÁSI JELENTÉS. CommOnline 2008. topline jelentés 2008.05.20
KUTATÁSI JELENTÉS CommOnline 2008. topline jelentés 2008.05.20 Tartalomjegyzék 1. Vezetői összefoglaló 3 2. Kutatás leírása 5 A kutatás háttere 5 A kutatás módszertana 5 A topline jelentés szerkezete, Részletesebben ÉLETÜNK FORDULÓPONTJAI
KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL NÉPESSÉGTUDOMÁNYI KUTATÓ INTÉZET 1024 Budapest, Buday László u. 1 3 Telefon: (36 1) 345 6320, FAX: (36 1) 345 1115 e-mail: nki@demografia.hu ÉLETÜNK FORDULÓPONTJAI Ezt a címet Részletesebben Munkaerő-piaci helyzetkép. Csongrád megye
Alba Radar Lakossági közvélemény-kutatási program Székesfehérváron 12. hullám Fehérvári lakosok tájékozottsága az autizmussal kapcsolatban 2012. április 2. Készítette: Ruff Tamás, Domokos Tamás truff@echomail.hu Részletesebben Mérés módja szerint: Időtáv szerint. A szegénység okai szerint
Szegénység Fogalma: Az alacsony jövedelem és az ebből fakadó hátrányok HIÁNY (tárgyi, információs, pszichés, szociális következmények) Mérés módja szerint: Abszolút szegénység létminimum (35-45 e Ft) Relatív Részletesebben A munkaerő-piac fontosabb jelzőszámai a Közép-magyarországi régióban 2010. május
Pályázathoz anyagok a TÁMOP 4.1.1/AKONV2010-2019 Munkaerőpiaci alkalmazkodás fejlesztése 1/b képzéskorszerűsítési alprojekt Munkaerőpiaci helyzetkép II. negyedév Negyed adatok régiókra bontva 2010. 1. Részletesebben 1. ábra: Az egészségi állapot szubjektív jellemzése (%) 38,9 37,5 10,6 9,7. Nagyon rossz Rossz Elfogadható Jó Nagyon jó
Fábián Gergely: Az egészségügyi állapot jellemzői - 8 A nyíregyházi lakosok egészségi állapotának feltérképezéséhez elsőként az egészségi állapot szubjektív megítélését vizsgáltuk, mivel ennek nemzetközi Részletesebben A megyei és a kiskunmajsai munkanélküliség jellemzői
A megyei és a kiskunmajsai munkanélküliség jellemzői Bács-Kiskun megyében, 2015 januárjában egy év távlatában csökkent a nyilvántartott álláskeresők száma 1456 fővel (5,6%-kal). A nyilvántartott álláskeresők Részletesebben Vukovich Gabriella: Egyedülálló szülők és gyermeküket egyedül nevelő szülők
Vukovich Gabriella: Egyedülálló szülők és gyermeküket egyedül nevelő szülők (elektronikus verzió, készült 2006-ban) A tanulmány eredetileg nyomtatásban megjelent: Vukovich Gabriella (1999): Egyedülálló Részletesebben Alba Radar. 25. hullám
Alba Radar Lakossági közvélemény-kutatási program Székesfehérváron 25. hullám Népszavazással kapcsolatos lakossági attitűdök 2014. december 17. Készítette: Macher Judit, Bokros Hajnalka macherjudit@echomail.hu Részletesebben Az idősek infokommunikációs eszközökkel való ellátottsága és az eszközhasználattal kapcsolatos attitűdje
Az idősek infokommunikációs eszközökkel való ellátottsága és az eszközhasználattal kapcsolatos attitűdje Készítette: Faragó Judit 2005. november-december Az Inforum immár harmadszor rendezte meg az Unoka-Nagyszülő Részletesebben Diplomás pályakövetés diplomás kutatás, 2010
Diplomás pályakövetés diplomás kutatás, 2010 A jogi és igazgatási képzési terület diplomásainak munkaerő piaci helyzete Az Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft. által végzett, Diplomás pályakövetés Részletesebben Nielsen Közönségmérés. Az 50 év feletti korosztály tévénézési szokásai 2010-ben
Az 50 év feletti korosztály tévénézési szokásai 2010-ben Bevezető Az 50 év feletti korosztály televíziónézési szokásai általában kevés figyelmet kapnak annak ellenére, hogy a televízió közönségének jelentős Részletesebben Családi kohézió az idő szorításában A szülők és a gyermekek társas együttléte a mindennapok világában. Harcsa István (FETE) Monostori Judit (NKI)
Családi kohézió az idő szorításában A szülők és a gyermekek társas együttléte a mindennapok világában Harcsa István (FETE) Monostori Judit (NKI) Kutatási kérdések Hogyan változott a szülők és a gyermekek Részletesebben Foglalkoztatás- és szociálpolitika
Foglalkoztatás- és szociálpolitika Munkanélküliség 2008/09 I. félév Dr. Teperics Károly egyetemi adjunktus E-mail: teperics@puma.unideb.hu Gazdaságilag aktív nem aktív népesség A gazdaságilag aktív népesség Részletesebben Nemzeti és európai identitás az Iránytű Intézet 2014. márciusi közvélemény-kutatásának tükrében
Nemzeti és európai identitás az Iránytű Intézet 2014. márciusi közvélemény-kutatásának tükrében Közvélemény-kutatásunk március 21-25. között zajlott 1000fő telefonos megkeresésével. A kutatás mintája megyei Részletesebben Az anómia elterjedtsége és a normaszegés elfogadottsága három visegrádi országban: Magyarország, Csehország és Lengyelország
Közép-európai közvélemény: Az anómia elterjedtsége és a normaszegés elfogadottsága három visegrádi országban: Magyarország, Csehország és Lengyelország Kelet-közép-európai összehasonlítás A Central European Részletesebben Diplomás pályakövetés diplomás kutatás, 2010
Diplomás pályakövetés diplomás kutatás, 2010 A képzési terület diplomásainak munkaerő piaci helyzete Az Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Kft., a Diplomás pályakövetés 2009 2010 kutatási program Részletesebben Alba Vélemény Radar 1. - GYORSJELENTÉS -
1. Bevezető Zenta népességének demográfiai folyamatai nem érthetőek meg Vajdaság demográfiai folyamatai nélkül. Egy községben vagy településen végbemenő demográfiai folyamatokat meghatározó tényezőket Részletesebben 10. A mai magyar társadalom helyzete. Kovács Ibolya szociálpolitikus
10. A mai magyar társadalom helyzete Kovács Ibolya szociálpolitikus Népességi adatok Magyarország népessége 2014. január 1-jén 9 877 365 fő volt, amely 1981 óta a születések alacsony, és a halálozások Részletesebben A hátrányos helyzetű kistelepülések társadalma 1
TÁRKI REGIONÁLIS MŰHELYTANULMÁNYOK 2014/2. SZÁM A hátrányos helyzetű kistelepülések társadalma 1 Gregor Anikó (ELTE TáTK) és Sik Endre (TÁRKI) TÁRKI, 2014. február 1 A kutatás a Kockázatkutató Kft. számára Részletesebben 11.3. A készségek és a munkával kapcsolatos egészségi állapot
11.3. A készségek és a munkával kapcsolatos egészségi állapot Egy, a munkához kapcsolódó egészségi állapot változó ugyancsak bevezetésre került a látens osztályozási elemzés (Latent Class Analysis) használata Részletesebben Erdélyi Magyar Adatbank Biró A. Zoltán Zsigmond Csilla: Székelyföld számokban. Család és háztartás
Család és háztartás Hány személy lakik a háztartásban? 1 személy 7 2 22.9 3 24.7 4 30.2 5 9 6 4 7 8 személy 0.7 1.5 0 5 10 15 20 25 30 35 260. ábra. Hány személy lakik a háztartásban? Statisztikák Személyek Részletesebben A felnőtté válás Magyarországon
A felnőtté válás Magyarországon Murinkó Lívia KSH NKI Helyzetkép 50 éves a KSH Népességtudományi Kutatóintézet 2014. január 20. Általános megállapítások a felnőtté válással kapcsolatban 1. Kitolódó életesemények, Részletesebben A magyar lakosság belföldi és külföldi utazásai 2013-ban
Budapest, 2014. március 17. A magyar lakosság belföldi és külföldi utazásai 2013-ban A KSH keresletfelmérésének adatai alapján 1. A magyar lakosság többnapos belföldi utazásai 2013-ban 2013-ban a magyar Részletesebben Tevékenység: Lakossági igényfelmérés szolgáltatás eredményeinek a hasznosítása. Dokumentum: Tanácsadói dokumentum ÁROP-1.A.
Tevékenység: Lakossági igényfelmérés szolgáltatás eredményeinek a hasznosítása Dokumentum: Tanácsadói dokumentum ÁROP-1.A.5-2013-2013-0102 Államreform Operatív Program keretében megvalósuló Szervezetfejlesztés Részletesebben TÉVÉNÉZÉS AZ INTERNETEN
TÉVÉNÉZÉS AZ INTERNETEN 2014. MÁJUS NIELSEN KÖZÖNSÉGMÉRÉS 2014. OKTÓBER 9. A MAGYAR NÉPESSÉG MEGOSZLÁSA ÉS ESZKÖZELLÁTOTTSÁGA 9,4 M Összes személy Van a háztartásban A tévés háztartásban élő 4 éven felüli Részletesebben - 1 - Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Munkaügyi Központ Sátoraljaújhelyi Kirendeltség TÁJÉKOZTATÓ. a munkanélküliség városi, térségi alakulásáról
- 1 - Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Munkaügyi Központ i Kirendeltség TÁJÉKOZTATÓ a munkanélküliség városi, térségi alakulásáról, 2006. május 31. Napjaink gyorsan változó világában a munkahely megszerzése Részletesebben ZSIGMOND KIRÁLY FŐISKOLA TÁRSADALOMTUDOMÁNYI KUTATÓKÖZPONT
DIPLOMÁS PÁLYA- KÖVETÉS AVKF DIPLOMÁS PÁLYAKÖVETÉS AVKF 2010. TAVASZ VÉGZETT HALLGATÓK ALAPADATOK ZSIGMOND KIRÁLY FŐISKOLA TÁRSADALOMTUDOMÁNYI KUTATÓKÖZPONT KONZORCIUMI DPR KUTATÓCSOPORTJA KÉSZÜLT A PEGAZUS Részletesebben A Károli Gáspár Református Egyetem (KRE) Diplomás Pályakövetési (DPR) vizsgálatának eredményei 2013-ban végzett hallgatók
A Károli Gáspár Református Egyetem (KRE) Diplomás Pályakövetési (DPR) vizsgálatának eredményei 2013-ban végzett hallgatók Az adatfelvételt és a kutatást végezte: Füleki Beáta és Hranecz Krisztián A tanulmányt Részletesebben A FOGLALKOZÁSI RÉTEGSÉMA JELLEMZŐI
A FOGLALKOZÁSI RÉTEGSÉMA JELLEMZŐI Mit mér a rétegmodell? A rétegmodell célja az egyének/háztartások társadalmi struktúrában való helyének a meghatározása. A korábbi hazai és nemzetközi vizsgálatok is Részletesebben Alba Radar. 20. hullám
Alba Radar Lakossági közvélemény-kutatási program Székesfehérváron 20. hullám Adományosztási hajlandóság a Fehérváriak körében - ÁROP 1.1.14-2012-2012-0009 projekt keretén belül - 2013. december 17. Készítette: Részletesebben Lakhatási program Nyíregyházán
Lakhatási program Nyíregyházán Szoboszlai Katalin elnök, szociális munkás Szervezeti organogram Periféria Egyesület Közgyűlés Elnökség Felügyelő Bizottság Szociális Szolgáltató Központ Utcai Szociális Részletesebben 10. 10. Vallás, felekezet
10. 10. Vallás, felekezet Központi Statisztikai Hivatal 2011. ÉVI NÉPSZÁMLÁLÁS 10. Vallás, felekezet Budapest, 2014 Központi Statisztikai Hivatal, 2014 ISBN 978-963-235-347-0ö ISBN 978-963-235-356-5 Készült Részletesebben Nők külföldi munkavállalással kapcsolatos attitűdje
Nők külföldi munkavállalással kapcsolatos attitűdje Kutatási összefoglaló 2012 Készítette: Votisky Petra Pszichológus, coach és expat http://www.nokkulfoldon.hu/ Kutatás háttere: Külföldön élő nőként, Részletesebben Gazdagodó, fogyatkozó zsidóság
Gazdagodó, fogyatkozó zsidóság Az egyszázalékos felajánlások és a zsidó felekezetek 2008 Az egyházak illetve a civil szervezetek számára felajánlott egy százalékok terén a már tavaly is észlelt tendenciák Részletesebben 14. sz. melléklet Kérdőív kódszáma A kérdőív kitöltése önkéntes! Szociális szükségletfelmérő kérdőív
14. sz. melléklet Kérdőív kódszáma A kérdőív kitöltése önkéntes! Az adatokat bizalmasan kezeljük, csak a kutatás céljára használjuk fel. Szociális szükségletfelmérő kérdőív A kérdőív Győr Megyei Jogú Város Részletesebben Humán szükségletek alakulása
Humán szükségletek alakulása Lakossági felmérés eredményei Széchenyi István Egyetem, Szociális Tanulmányok Tanszék MTA KRTK RKI NYUTO Zárókonferencia Széchenyi István Egyetem, 2014. szeptember 25-26 A Részletesebben Gyors elhelyezkedés, biztos munkahely. belső munkaanyag DPR 2012-es eredményeiről (végzett hallgatók)
Gyors elhelyezkedés, biztos munkahely belső munkaanyag DPR 2012-es eredményeiről (végzett hallgatók) Készítette: Pappné Palovics Éva, Tamáska Máté N=249 Vác, 2012. november 30. A kérdőív elsősorban a végzett Részletesebben Az adatszolgáltatás tudományos kutatás célját szolgálja és önkéntes jellegû!
Települési kérdõív önkormányzatok számára Miskolci Egyetem Társadalomföldrajzi Tanszék Az adatszolgáltatás tudományos kutatás célját szolgálja és önkéntes jellegû! Település neve:... 1. A száma: 2. A ok Részletesebben ADÓKÖTELEZETT ADATAI. Adószám. Családi és utónév
ADÓKÖTELEZETT ADATAI (adókötelezett családi és utóneve) (lakóhelyi adatok: település, utca, házszám) (Irányítószám, posta) (Az adóköteles személy telefonszáma) KÉRELEM az eltartott családtag után járó Részletesebben A hátrányos helyzetű kistelepüléseken élők szociális helyzete 1
TÁRKI REGIONÁLIS MŰHELYTANULMÁNYOK 2014/4. SZÁM A hátrányos helyzetű kistelepüléseken élők szociális helyzete 1 Gregor Anikó (ELTE TÁTK) TÁRKI, 2014. március 1 A kutatás a Kockázatkutató Kft. számára készült. Részletesebben kiadvány bemutatása Lépéselőny Egyesület Huri Beáta, elnök 2011.11.15. Agora kiadvány bemutatása
kiadvány bemutatása Lépéselőny Egyesület Huri Beáta, elnök 2011.11.15. Agora kiadvány bemutatása Összegzés A női életpálya sajátosságai A nők munkaerő-piacra való visszatérését akadályozó tényezők Civil Részletesebben Vecsés város kutatás. Közszolgáltatásokkal kapcsolatos ismertség, elégedettség. Első hullám. A kvantitatív kutatás eredményei 2014. február 20.
Vecsés város kutatás Közszolgáltatásokkal kapcsolatos ismertség, elégedettség Első hullám A kvantitatív kutatás eredményei 20. február 20. Jó döntéseket támogatunk. Tartalom A kutatás háttere 2 Demográfia Részletesebben Teremts esélyt magadnak és másoknak!
Néhány szó a mikrovállalkozásokról a SEED Alapítvány kutatásai és empirikus tapasztalatai tükrében Horváth Anna, SEED Alapítvány 2008. június 26., Budapest Teremts esélyt magadnak és másoknak! Vállalkozások Részletesebben Alba Radar. 18. hullám. Az iskolai közösségi szolgálat megítélése
Alba Radar Lakossági közvélemény-kutatási program Székesfehérváron 18. hullám Az iskolai közösségi szolgálat megítélése - ÁROP 1.1.14-2012-2012-0009 projekt keretén belül - 2013. június 17. Készítette: Részletesebben Rendelet. Önkormányzati Rendeletek Tára. Dokumentumazonosító információk
Rendelet Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 10/2008.(IX.16.) Rendelet típusa: Módosító Rendelet címe: A pénzbeli és természetbeni gyermekvédelmi ellátásokról Részletesebben Vélemények az oktatás színvonaláról. és az oktatási rendszer mobilitási. funkciójának mûködésérôl a keletközép-európai
Közép-európai közvélemény: Vélemények az oktatás színvonaláról és az oktatási rendszer mobilitási funkciójának mûködésérôl a keletközép-európai államokban A Central European Opinion Research Group (CEORG) Részletesebben Közösségi oldalak használata a magyar munkahelyeken. Gateprotect-felmérés, 2012. szeptember
Közösségi oldalak használata a magyar munkahelyeken Gateprotect-felmérés, 2012. szeptember Összefoglaló A felnőtt internetező lakosság csaknem 60 százaléka dolgozik teljes vagy részmunkaidőben. Munkahelyükön Részletesebben Migrációs és menekültügyi kérdés-felelt
Migrációs és menekültügyi kérdés-felelt Van-e Magyarországra irányuló megélhetési bevándorlás? o Magyarország nem célpontja a bevándorlásnak. A Magyarországon élő külföldiek száma lényegében évek óta változatlan: Részletesebben Munkahely, megélhetőségi tervek
Új módszertan a kerékpározás mérésében Megváltoztattuk reprezentatív kutatásunk módszertanát, mely 21 márciusa óta méri rendszeresen a magyarországi kerékpárhasználati szokásokat. Ezáltal kiszűrhetővé Részletesebben K É R E L E M MOZGÁSKORLÁTOZOTTAK KÖZLEKEDÉSI TÁMOGATÁSA
FIGYELEM! A kérelemhez mellékelni kell a jogszabály által előírt mellékleteket! A közös háztartásban élők - a tárgyévet megelőző - egész évi jövedelemigazolásait, pl.: nettó kereseti igazolást, családi Részletesebben A nemzetközi vándorlás fõbb folyamatai Magyarországon
II. évfolyam 177. szám 28. december 2. 28/177. Összeállította: Központi Statisztikai Hivatal A nemzetközi vándorlás fõbb folyamatai Magyarországon Bevezetõ Az 199-es évek elején a nemzetközi vándorlással Részletesebben Szegénység, lakáskörülmények, lakókörnyezet, 2012
2013/33 Összeállította: Központi Statisztikai Hivatal www.ksh.hu VII. évfolyam 33. szám 2013. május 3. Szegénység, lakáskörülmények, lakókörnyezet, 2012 A tartalomból 1 Adatok és indikátorok 2 Különbségek Részletesebben REGIONÁLIS ÉRDEKVÉDELEM HÍD EGYESÜLET ALAPÍTVÁNY ÖSSZEGZÉS
ÖSSZEGZÉS A RÉV Alapítvány által a munkáltatók körében végzett közvéleménykutatási akció eredményéről A közvéleménykutatási akció az Átmeneti Támogatás 2006/018-176.03.01 számú Civil szervezetek és az Részletesebben Alba Radar. 21. hullám
Alba Radar Lakossági közvélemény-kutatási program Székesfehérváron 21. hullám A személyi jövedelemadó 1 százalékának felajánlási hajlandósága - ÁROP 1.1.14-2012-2012-0009 projekt keretén belül - 2014. Részletesebben Általános iskolai feladatellátási helyek tanulói megoszlása fenntartói típusonként
HÁTTÉR: általános iskolai tanulómegoszlás Szerző: Roma Sajtóközpont (RSK) - 2011. január 4. kedd Általános iskolai feladatellátási helyek tanulói megoszlása fenntartói típusonként Az írás a tanulólétszámot, Részletesebben VÁLASZLAP FÜZET. A Magyar Háztartás Panel kutatás. Háztartás és Egyéni kérdõíveihez
97 Magyar Háztartás Panel VÁLASZLAP FÜZET A Magyar Háztartás Panel kutatás Háztartás és Egyéni kérdõíveihez 1997. 2 1. VÁLASZLAP Háztartási eszköz (mosó-, mosogatógép, hûtõ, mélyhûtõ) Szórakoztató elektronikai Részletesebben P. 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője NYOMTATVÁNY
P. 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője NYOMTATVÁNY Jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelemhez A) SZEMÉLYI ADATOK, Részletesebben Néhány adatsor a gyermekek helyzetéről
Néhány adatsor a gyermekek helyzetéről Az itt következő táblázatok néhány, a gyermekek illetve a gyermekes családok helyzetére vonatkozó információt közölnek. Az adatok az utóbbi évek egyik legaggasztóbb Részletesebben DIGITAL CONNECTED CONSUMER 2012 MADHOUSE-GfK HUNGÁRIA. 2012. szeptember
DIGITAL CONNECTED CONSUMER 2012 MADHOUSE-GfK HUNGÁRIA 2012. szeptember ÖSSZEFOGLALÓ 2 A 18-49 rendszeresen internetezők több mint harmada (37%) rendelkezik okostelefonnal, vagyis a kérdőív definíciója Részletesebben K É R D Ő Í V. Komárom város szociális szolgáltatásai közösségi tervének kidolgozásához
K É R D Ő Í V Komárom város szociális szolgáltatásai közösségi tervének kidolgozásához Tisztelt polgárok! Komárom városa a szociális szolgáltatásokról szóló 448/2008-as számú törvény és a vállalkozói 445/1991-es Részletesebben A magyarok kétharmada otthon szeretne meghalni
Kérdőív értékelés Az adatfelmérést a Petőfi Sándor Művelődési Sportház és Könyvtár olvasói töltötték ki 0- ben. Önkéntesen ember töltötte ki a kérdőívet teljes anonimitás mellett. A kérdőív célcsoportja Részletesebben MÁRCIUSBAN IS CSAK A FOGYASZTÓK LETTEK OPTIMISTÁBBAK
MÁRCIUSBAN IS CSAK A FOGYASZTÓK LETTEK OPTIMISTÁBBAK Márciusban egy évvel ezelőtti egyébként elég alacsony szintjére emelkedett a GKI-Erste konjunktúra-index (szezonális hatásoktól megtisztított) értéke. Részletesebben JELENTÉS. Középiskolát végzett diákok helyzete - 2012-2013 -
- 0 - HMTJ 25 /2015 Ikt. szám:1855/27.01.2015 JELENTÉS Középiskolát végzett diákok helyzete - 2012-2013 - Előterjesztő: Elemző Csoport www.judetulharghita.ro www.hargitamegye.ro www.harghitacounty.ro HU Részletesebben OSAP 1626. Bér- és létszámstatisztika. szociális ágazat. Vezetõi összefoglaló
OSAP 1626 Bér- és létszámstatisztika szociális ágazat Vezetõi összefoglaló 2004 Egészségügyi Stratégiai Kutatóintézet Az OSAP 1626/04 nyilvántartási számú bér- és létszámstatisztika adatszolgáltatóinak Részletesebben Migrációs trendek és tervek Magyarországon
Migrációs trendek és tervek Magyarországon Gödri Irén HELYZETKÉP: 5 éves a KSH Népességtudományi Kutatóintézet 214. január 2., Budapest Előzmények: - 1956 1957: nagyfokú elvándorlás (194 ezer fő) - 1958 Részletesebben Összefoglaló jelentés a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Nyílt nap 2013 felmérésről
Összefoglaló jelentés a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Nyílt nap 2013 felmérésről Egy oktatási intézmény életében különös jelentőséggel bírnak az egyetemi nyílt napok, hiszen ez kiváló lehetőség arra, hogy Részletesebben Migrációs kihívások a multikulturalizmus vége?
Migrációs kihívások a multikulturalizmus vége? Glied Viktor egyetemi oktató / kutató Pécsi Tudományegyetem IDResearch Szolnok, 2012. december 4. A migráció 220-230 millió migráns (40-50 millió illegális Részletesebben Személyes pénzügyek tervezése (Az életpálya pénzügyi tervezése) Kovács Norbert Gyõr, 2008.01.30.
Személyes pénzügyek tervezése (Az életpálya pénzügyi tervezése) Kovács Norbert Gyõr, 2008.01.30. Az elõadás menete Mit értünk emberi életpálya alatt? Hogyan értelmezzük az emberi életpályát pénzügyi szemléletben? Részletesebben HAZAI TDM SZERVEZETEK ÜGYFÉLKEZELÉSE KUTATÁSI ELEMZÉS
HAZAI TDM SZERVEZETEK ÜGYFÉLKEZELÉSE KUTATÁSI ELEMZÉS 2011. június Minden jog fenntartva. A tanulmány eredményeinek és megállapításainak felhasználása csak a forrás pontos megjelölésével lehetséges. MÓDSZERTAN Részletesebben Munkaerő-piaci folyamatok (2007/2008)
Munkaerő-piaci folyamatok (2007/2008) Dr. Teperics Károly egyetemi adjunktus E-mail: teperics@puma.unideb.hu Foglalkoztatottság, gazdasági aktivitás 4. 208.700 fő van jelen a munkaerőpiacon (15-64) Aktivitási Részletesebben Felmérési koncepció. DUNAÚJVÁROS MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA ÁROP-1.A.5-2013-2013-0090 kódszámú Önkormányzati Szervezetfejlesztés projektje
Felmérési koncepció 9. fejlesztési elem: A lakosság körében átfogó felmérés és elemzés készítése a közszolgáltatásokkal kapcsolatos elégedettségről és felmerülő igényekről DUNAÚJVÁROS MEGYEI JOGÚ VÁROS Részletesebben LAKÁSPÁLYÁZATI ADATLAP (Szociális alapú)
1/12/ LAKÁSPÁLYÁZATI ADATLAP (Szociális alapú) (KÉRJÜK NYOMTATOTT NAGYBETŰKKEL, TOLLAL, OLVASHATÓAN KITÖLTENI!) 1) A MEGPÁLYÁZOTT LAKÁS CÍME: XV. kerület....... utca... sz.. emelet.. ajtó XV. kerület....... Részletesebben Finanszírozási szerződés II. számú melléklete. 2012. év
NEMZETI REHABILITÁCIÓS ÉS SZOCIÁLIS HIVATAL 1071 Budapest, Damjanich u. 48. Finanszírozási szerződés II. számú melléklete 2012. év Kötelezően vezetendő dokumentáció a Krízisközpontok működtetéséhez Kötelezően Részletesebben " JÓ SZOMSZÉDOK A KÖZÖS JÖVŐÉRT " Tartalom
1 Tartalom I. A TELJES (MAGYAR ÉS SZERB) MINTA ÖSSZETÉTELE... 3 1. Nemzetiség szerint... 3 2. Az adatfelvétel helyszíne szerint... 4 3. Nemek szerint... 5 II. MAGYAR MINTA ÖSSZETÉTELE... 6 1. Az adatfelvétel Részletesebben SZOCIÁLIS ÉS MUNKAERŐPIACI POLITIKÁK MAGYARORSZÁGON
ÁTMENETI GAZDASÁGOKKAL FOGLALKOZÓ EGYÜTTMŰKÖDÉSI KÖZPONT MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM NÉPJÓLÉTI MINISZTÉRIUM ORSZÁGOS MŰSZAKI INFORMÁCIÓS KÖZPONT ÉS KÖNYVTÁR SZOCIÁLIS ÉS MUNKAERŐPIACI POLITIKÁK MAGYARORSZÁGON Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatal KÉRELEM. gyermektartásdíj állami megelőlegezéséhez. Lakóhelye:...
Salgótarján Megyei Jogú Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatal KÉRELEM gyermektartásdíj állami megelőlegezéséhez Kérelmező adatai: Kérelmező neve (leánykori név):... Születési hely, idő:...,...év,...hó,...nap Részletesebben A LAKOSSÁG LAKÁSPIACI VÁRAKOZÁSAI 1
2002. ELSÕ ÉVFOLYAM 3. SZÁM 51 SKULTÉTY LÁSZLÓ A LAKOSSÁG LAKÁSPIACI VÁRAKOZÁSAI 1 Az utóbbi idõben erõsödött a háztartások lakásépítési, -vásárlási, valamint -felújítási hajlandósága. Azok a háztartások, Részletesebben Kérelem a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás igénybevételéhez
Kérelem a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás igénybevételéhez 1. Az ellátást igénybe vevő adatai: Név: Születési neve: Anyja neve: Születési helye, időpontja: Lakóhelye: Tartózkodási helye: Részletesebben STATISZTIKAI TÜKÖR 2014/35. Honosított magyar állampolgárok, 2003 2012. 2014. május 14.
STATISZTIKAI TÜKÖR Honosított magyar állampolgárok, 003 01 014/35 014. május 14. Tartalom Bevezető...1 A honosítottak száma...1 Előző állampolgárság... Nem és kor... Családi állapot... Területi eloszlás... Részletesebben TOLERANCIA AZ EURÓPAI UNIÓ ORSZÁGAIBAN
TOLERANCIA AZ EURÓPAI UNIÓ ORSZÁGAIBAN ÉS MAGYARORSZÁGON A REPUBLIKON INTÉZET ELEMZÉSE REZÜMÉ A svéd és dán társadalom a leginkább, míg többek közt a cseh, a szlovák és a magyar a legkevésbé toleráns közösség Részletesebben A fiatalok pályaválasztási motivációi és munkahely választási szempontjai. - statisztikai adatok másodelemzése -
TÁMOP-1.4.-1/1.-1-000 " Fejér megyei foglalkoztatási paktum támogatása A fiatalok pályaválasztási motivációi és munkahely választási szempontjai - statisztikai adatok másodelemzése - 14. február 7. Készítette: Részletesebben Polónyi István A munkaerő-piacra orientált felsőoktatási minőség-biztosítás
Polónyi István A munkaerő-piacra orientált felsőoktatási minőség-biztosítás Felsőoktatási fejlesztési és felsőfokú szakképzési konferencia 2006. Május 24 A felsőoktatási minőség A felsőoktatás 21. századi Részletesebben Vállalkozások fejlesztési tervei
Vállalkozások fejlesztési tervei A 2014-2020-as fejlesztési időszak konkrét pályázati konstrukcióinak kialakítása előtt célszerű felmérni a vállalkozások fejlesztési terveit, a tervezett forrásbevonási Részletesebben Jogok Világnapja. Kutatás az Emberi. alkalmából. Tartalomjegyzék
Kutatás az Emberi Jogok Világnapja alkalmából Tartalomjegyzék Vezetői összefoglaló... 2 Előzmény... 2 A kutatás célja és módszertana... 3 Közvélemény-kutatás eredményei... 3 Közvélemény-kutatás ábrái... Részletesebben (4) Az Sztv.-ben meghatározott feltételek szerint a rendelet hatálya a község területén tartózkodó hajléktalanokra is kiterjed.
Kisoroszi Község Önkormányzata Képviselő-testületének 4/2008. (III. 28.) rendelete Kisoroszi Község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/2006. (II. 23.) rendelete a pénzbeli és természetben nyújtott Részletesebben Rövidtávú Munkaerő- piaci Előrejelzés - 2015
Rövidtávú Munkaerő- piaci Előrejelzés - 2015 Üzleti helyzet 2009- ben rendkívül mély válságot élt meg a magyar gazdaság, a recesszió mélysége megközelítette a transzformációs visszaesés (1991-1995) során Részletesebben 4.5. Az egy napra külföldre látogatók tartózkodási ideje és ezek megoszlása összevont motivációs célok és határszakaszok szerint, 2008...36 4.6.