A Magyar kultúra napja...,Csak magyarul GONDOLKODÓKNAK lehet megérteni...,Nevess..., Lélekpillangó...,Ezen a napon született Petőfi Sándor...,Mit is ünneplünk ma?,Petőfi...,Magyar babonák és tilalmak..., - simocsi Blogja -
A Magyar kultúra napja...
2015-01-21 22:49:06, szerda
JANUÁR 22. - A MAGYAR KULTÚRA NAPJA -
Az emléknapon országszerte számos kulturális és művészeti rendezvényt tartanak
A himnusz zenéjét Erkel Ferenc zeneszerző és karmester szerezte 1844-ben
Először a budapesti Nemzeti Színház mutatta be 1844. július 2-án és július 9-én.
A költemény műfaja óda, azon belül himnusz. Keretes szerkezetű költemény.[1] A vers keretét adó első és utolsó versszak - a könyörgés - imát, fohászt tartalmaz. A keret által közrefogott versszakok a múltat és jelent állítják szembe egymással. A 2-3. versszak a múlt dicső pillanatait emeli ki: a honfoglalást, a gazdasági virágzást és Mátyás király győzelmeit. A következő versszakok a múlt szenvedéseiről szólnak: a mongolok, törökök támadásairól, a belső széthúzásokról, a testvérharcokról. A 6-7. versszakban a múlt képei összemosódnak a jelennel. A képek erejét az ellentétek fokozzák. A vers végén a bűnök felsorolása után ismét elhangzik a fohász, de a hangsúly áthelyeződik: a költő már csak szánalomért könyörög.
MAGYAR HIMNUSZ.
Csak magyarul GONDOLKODÓKNAK lehet megérteni...
2015-01-06 08:53:54, kedd
Csak magyarul GONDOLKODÓKNAK lehet megérteni.......
- Nem.Két ismeretlennel.
Milyen buli van az intenzív osztályon?- Eszméletlen! Miért nehéz a nőknek érző, törődő és jóképű férfit találniuk?
Történelem Székely módra
Történelem Székely módra! - Széllyes Sán	 Saját videótáramba teszem ezt!
leírás: Történelem Székely módra! - Széllyes Sándor Felfedeztük Amerikát - Széllyes Sándor
2015-01-05 23:27:48, hétfő
2) Mint a nyulak
4) Kedvenc író
2015-01-04 22:00:57, vasárnap
Ismerd meg a mesét és segítségével a Pillangó Titkát!
A Lélekpillangó meséje ( 2014. dec. 23-i történet )
A Lélekpillangó meséje folytatódik! Negyedik évadában a világon egyedülálló módon egy közösség munkájaként született meg a mesefolyam. Ilyen még soha nem volt! Ha követni szeretnéd, iratkozz fel a mesére most!
A régóta ismerős és kedves szereplők mellett újakkal is találkozhatsz, s ha most olvasod először a mesét, ez nem zavar majd a megértésben. Az előző 3 mesefolyam beköltözött a könyvbe, a Lélékpillangó antológiájában olvasható.
Kattints ide és nézd meg a Lélekpillangó karácsonyi videóját, amit szeretettel készítettünk Neked! >>
Ezen a napon született Petőfi Sándor...
2015-01-01 19:14:22, csütörtök
192 évvel ezelőtt ezen a napon született Petőfi Sándor. (Kiskőrös,1823. január 1. - Segesvár, 1849. július 31.?) magyar költő, forradalmár, nemzeti hős.
"A nemzet sorsát a férfiak alakítják ugyan, de a férfiak lelkét az asszonyok, azért kell a magyar asszonynak hívőbbnek, nemesebbnek és önfeláldozóbbnak, tehát a szó igazi értelmében nőiesnek lennie, hogy a nemzet magyarabb, emberibb és férfiasabb legyen."
Ő a magyar népköltészet papírosra vetett megálmodója,
erős szerelemvágytól fűtött ihletett sóhaja.
A hullámvölgyek, s vele a kritikák,
de mégis valós, a gyökértől áramló teljes,
őszinte vallomás,
a szépen rajzolt jegyzetek, az úti társ.
Petőfi olykor mogorva és sértődékeny,
mondják róla egykor a kávézok teraszán ülve,
mégis tiszta, lendületes és józan gondolkodású
nagyszerű ember volt, aki Arany Jánossal a nagy íróval
kötött őszinte és örök barátságot.
( levelezésüket a magyar irodalom máig őrzi)
Ő, aki a magyarságról addig szebbet elszántabbat senki sem írt:
,,Magyar vagyok. Legszebb ország hazám
Ahány a szépség gazdag kebelén..."
1846. a költői életében egy újabb nagy fordulat.
Erdélyben megismerte első kiteljesült nagy múzsáját, szerelmét, Szendrey Júliát.
A következő év szeptemberében összeházasodtak, éppen az első évfordulójukon.
A mézeshetekre Koltóra utaztak, ahol egy újabb ajándékkal üdvözíti meg nemzetét,
az útókor számára:
,,Még nyílnak a völgyben a kerti virágok,
Az év novemberében visszatértek Pestre.
Az egyszínű hétköznapokból csak januárban az olasz,
utána pedig februárban a francia forradalom tudta kizökkenteni.
S ekkor elérkezett 1848. március 15-e az nagy és egyben az utolsó fordulópontot Petőfi életében.
Ő nem csak a 12 pont megírásában játszott jelentős szerepet a márciusi ifjak vezéreként, hanem a Nemzeti dal költésével is lázba hozta az embereket, ami pontosan kifejezte érzéseiket, gondolataikat.
Ám mint mindennek, a dicsőségének is eljött a vége.
Gondjai egyre csak szaporodtak: annak ellenére, hogy Júlia december 15-én megszülte a kis Zoltánt, Petőfinek tavasszal el kell temetnie szüleit.
Előzőleg Bem segédtisztje, majd őrnagya volt, azonban szabadságot kért a temetés miatt.
De később a sors úgy akarta, hogy újra visszatérjen Erdélybe Bemhez,
s a végzett nem késlekedett, s talán akik látták utoljára hazájáért dobbanni fiatal szívét, ők is elestek és közös sírban örökre, együtt fekszenek.
Remegő szívvel kelet felé tekintek,
Ránk törnek, az idegenek...
,,Ítélnek, mint vétkesek"!
Csak az énekes pacsirta dalol az erdő szélibe...
Mikor borulok újra, rég nem látott kedvesem kebelére?
Menetel a század,
Követem őket én, szekéren,
De nem tudom, hogy lesz-e még holnap, fivérem...
Nagy-Küküllő partja csodás Erdélyi táj,
Gyönyörű... az illatos viola, báj.
Mélyen szívom a dús levegőt magamba,
...S a dombok között várunk a ,,virradatra"
Készülnek társaim, kikkel együtt éltem,
Az ország, Erdély dicső fiai,
Leomlanak Segesvár bércei, romjai...
Készülnek a honvédek, tüzérek,
S köztük vannak a testvér Lengyel önkéntesek.
Mögöttük a délceg lovas huszárok.
Kikkel szembe állnak a kíméletlen, orosz dzsidások.
Ez lesz az én vesztem,
Talán meg van írva,
Megírták azt, réges-régen...
Kard ki kard,
Csattog a heves zord, vad.
...könnyezem, sírva kesergek,
Elesnek barátaim,
Véres sárban, holtan fekszenek.
Ömlik az eső, s én futva menekülök,
Ördög-patak völgyében ránk támadnak,
Az ,,üldözök".
Késő délutánra jár már az idő,
A közeli Fejéregyház tornyai,
Talán már múlt idő.
A kis forrás mellett lepihenek,
"ekkor ért utol a végzet."
"Fehér ingem, vörös véremtől foltot vesz,
Életem a Szabadságért, soha el nem vesz"!
Nem ölelem többé az én kedves Júliámat,
Szerető öcsémet, a vérem, édesded kis fiamat,
Nem könnyezem vértől áztatott drága Hazámat,
Nem látom többé Bem-apót ,,apámat"
Kazinczyt, Lenkeyt,
S az alföldi tájat!
"Majdan nyílnak itt színes, réti virágok,
S egykor, majd értem is zúgnak az Erdélyi harangok"
forrás: (https://www.facebook.com/oseinkhagyatekaioroksegunk)
2015-01-01 15:40:42, csütörtök
Az ókori Rómában március elsejével kezdték az évet. Január elseje a Julius Caesar-féle naptárreform után vált évkezdő nappá, melyet Janus tiszteletére nagy ünnepségekkel, lakomákkal és ajándékozással ünnepeltek meg. A keresztény egyház éppen ezért e napot Krisztus körülmetélésének ünnepévé tette. Magyarországon az egész középkoron át az év kezdetét karácsonytól, december 25-től számították.
A január elsejei évkezdet a Gergely-féle naptárreform (1582) óta vált általánossá, véglegessé 1691-ben,
amikor XI.Ince pápa (1676-1689) tette meg e napot a polgári év kezdetévé. (Az
egyházi év advent első napjával kezdődik.) A változó évkezdet következtében az
évkezdő szokások és hiedelmek széthúzódtak az adventi időszak kezdetétől
március elejéig.
A szilveszter Szent
Szilveszter pápa ünnepe: ő a IV. században
élt, az ünnep róla kapta a nevét, ugyanis Szent Szilveszter pápa az év utolsó
napján hunyt el. A szilveszteri mulatozás, féktelen evés-ivás a római korban
tartott szaturnáliákra vezethető vissza. A gondtalan fogyasztás aztán lassan az
egész világon elterjedt szilveszteri hagyománnyá vált. A római korban a
rabszolgák és uraik is egy asztalhoz ültek ilyenkor, s szó sem eshetett
politikáról az asztalnál.
tavasszal vagy ősszel ünnepelték az újévet, s ennek az ünnepnek
a jelentősége számukra sokkal inkább az évszakváltás volt. Hiszen a nomád
népeknél ekkor hajtották a legelőre ki- illetve a legelőről be az állatokat.
Ezek az ünnepek a pásztorünnepek formájában máig fennmaradtak. Sokára
európaizálódótt ez a nap, mozgó ünnep volt még sokáig; volt, amikor vízkereszt
környékén tartották. Később, a XVI. századig karácsonykor ünnepelték az újévet,
amíg 1691-ben XII. Ince pápa ki nem hirdette, hogy az újév január 1-jén
kezdődik. A keresztény világban azóta ünneplik e napon az újévet.
forrás: Thea Medea Hormay
"Mit is ünneplünk ma?" Köszönet Sólyomfi-Nagy Zoltánnak a megosztásért :)
2015-01-01 15:30:31, csütörtök
Petőfi Sándor (Kiskőrös, 1823. január 1. - Fehéregyháza, 1849. július 31.) magyar költő, forradalmár, nemzeti hős, a magyar költészet egyik legismertebb és legkiemelkedőbb alakja. Közel ezer verset írt rövid élete alatt, ebből körülbelül nyolcszázötven maradt az utókorra.
Valamennyi írónk közül Petőfi életrajza a leginkább ismert. A márciusi ifjak vezéreként és március 15-e egyik hőseként, majd az 1848-49-es szabadságküzdelem mártírjaként a nemzeti legendárium egyik központi alakja lett; a múlt század ötvenes-hatvanas éveitől ő jelentette a magyarság számára a nagybetűs Költő fogalmát. Kiskőrösön született 1823. jan. 1-én. Apja Petrovics István mészárosmester, anyja a szlovák anyanyelvu Hrúz Mária. 1824-ben Kiskunfélegyházára költöztek, itt tanult meg magyarul. Jó körülmények között élt, ez lehetővé tette a gondos taníttatást. Összesen 9 iskolában tanult, ez azzal az előnnyel járt, hogy már fiatalon igen gazdag élettapasztalatokkal rendelkezett. 1835-38-ig Aszódon tanult, itt egyike volt a legjobb tanulóknak. 1838-ban a tanév végi záróünnepségen ő mondta a búcsúbeszédet. Ez a Búcsúbeszéd az első ránk maradt költeménye. 1838-ban iratkozott be a selmeci liceumba. Itt a magyar önképzőkör, a Nemes Magyar Társaság tagja lett. Azonban nagyon gyengén tanult. Édesapja 1838-ban anyagilag tönkrement. 1839. februárjában indult gyalog Pestre és beállt a Nemzeti Színházba kisegítőmunkásnak. 1839. szeptember 6-án Sopronban beállt önkéntes katonának a császári hadseregbe. Nem bírta a megpróbáltatásokat, megbetegedett, majd 1841-ben Sopronban elbocsátották. 1841. októberében visszatért Pápára tanulni. Itt kötött szoros barátságot Jókai Mórral. Írói sikerek érték: 1842-ben az Atheneaumban megjelent első verse A borozó. 1842. október végén Pápán örökre abbahagyta a tanulást pénztelensége miatt. Mégis alapos műveltséget szerzett, mert sokat olvasott. 1842-43-ban először Székesfehérváron, majd Kecskeméten színészeskedett. Ezután Pozsonyba gyalogolt, és az Országgyűlési tudósításokat másolta. Itt született Távolból című költeménye. 1843 nyarától Pesten a Külföldi Regénytár részére két regényt fordított le, valamint kapcsolatba került a fővárosi értelmiségi ifjúsággal és naponta megfordult a Pilvaxban is. 1843 őszétől Debrecenben ismét felcsapott színésznek, egy kisebb együttessel vándorolt, de megbetegedett és ezért visszatért Debrecenbe. 1844 februárjában nekivágott a pesti útnak azzal a szándékkal, hogy költő lesz. Felkereste Vörösmarty Mihályt, az ő ajánlására a Nemzeti Kör vállalta verseinek kiadását. Vörösmarty és Bajza támogatásával 1844. júl. 1-tol segédszerkesztő lett a Pesti Divatlapnál. 1844. októberében jelenik meg A helység kalapácsa című komikus eposza. 1844. novemberében megjelenik első verseskötete, belefogott a János vitézbe. Pesten megismerkedett Csapó Etelkével, aki 1845. jan. 7-én váratlanul meghalt. Eme korszakának verseit gyűjtötte össze az 1845. márciusában megjelenő Cipruslombok Etelke sírjára kötetébe. Kilépett a Pesti Divatlap szerkesztőségébol. Áprilisban elindult felvidéki körútjára, ahol mindenhol lelkesen fogadták: Útijegyzetek. Mednyánszky Bertával újabb sikertelen szerelem (az apja nem engedélyezte). 1845. októberében megjelenik a Szerelem gyöngyei című versciklusa. Sokat utazott, gyakran ellátogatott szüleihez Szalkszentmártonba. 1845. nov. 10-én megjelent második verseskötete. 1846. márc. 10-ig leginkább szüleinél volt, itt született 1846. áprilisában Felhők címmel megjelent 66 epigrammája. 1846 elején Tigris és hiéna dráma, késobb A hóhér kötélen című regényén dolgozott. Márciusban visszatért Pestre, belevetette magát az irodalmi, politikai életbe. 1846. szeptember 8-án a nagykárolyi megyebálon megismerte Szendrey Júliát. Egyből beleszeretett. Júlia azonban nem tudott azonnal dönteni, csak egy év múlva házasodtak össze. 1847-ben elolvasta a Toldit, és ezután kötött szoros barátságot Arannyal. 1847. márciusában megjelenik az Összes költemények című kötete. 1848. március 15-e egyik vezetője, de az elért politikai eredményeket keveselte. Királyellenes verseket írt, népgyűléseket szervezett, szembe került vezető politikusokkal, fokozatosan elvesztette népszerűségét. A szabadságharc idején századosi rangot kapott. 1848. dec. 15-én született meg fia, Zoltán. Debrecenben, 1849. januárjában jelentkezett Bem tábornoknál. Bem kedvelte, segédtisztjévé, személyes tolmácsává tette, óvta a csatáktól. Azonban Petőfi a többi felettesével rossz viszonyban volt (Klapkával való összezördülése után ki is lépett a hadseregből). Nem kapott fizetést, anyagi gondjai voltak. Márciusban apja, májusban anyja hal meg. Mezőberényben megírja fia életrajzát és utolsó versét A szörnyű időt. Csatlakozik Bemhez, de tulajdonképpen civilként vesz részt a segesvári csatában, itt is tűnik el örökre, 1849. júl. 31-én
Magyar babonák és tilalmak...
2015-01-01 15:16:47, csütörtök
Újévi Magyar babonák és tilalmak
Újév napján semmit ne vigyünk ki a házból, mert a hagyomány szerint ,,elszáll a tehén haszna".
Erdélyi hagyomány a nagyobb ünnepeken - így húsvétkor és pünkösdkor is - a tüzeskerék-engedés. Szalmával betekert kereket meggyújtottak, és legurították a domboldalról. Úgy tartották, a kerék összeköti az óesztendőt az újjal.
forrás: Őseink Hagyatékai,Örökségünk (https://www.facebook.com/oseinkhagyatekaioroksegunk/photos/np.31009866.100002734 191180/505651602909864/?type=1&notif_t=notify_me)