Az alábbiakban hasznos tippeket olvashattok google keresésekkel és egyéb érdekességekkel kapcsolatban, hogy a könyvtári világában minél könnyebben tudjatok boldogulni. S nem utolsó sorban a tanulmányaitokban is sok hasznát vehessétek.
admittitur, aldina, aldine, anonym, apellativum, authority file, Boole operátorok, cache (lásd: gyorsítótár), cicero, colophon (lásd: kolofón), digitális könyvtár, diptychon, DOI (Digital Object Identifier), Donatus, elektronikus könyvtár, exemplar-pecia rendszer, gazetta, Google tippek, gyorsítótár, hiteleshely, imprimatur, integrált könyvtári rendszer, interfoliált könyv, kolofón, ligatúra, log file, OPAC (Online Public Access Catalog), palimpsestus, polyptychon, signatura, SQL (Structured Query Language), szurrogátum, triptychon, ut liber ... typis mandetur (mandentur), virtuális könyvtár,
Hogyan tudom egységesíteni az adatbázisban szereplő adatokat?
Egyes adatbázisok rendelkeznek az authority file (besorolási állomány) nevű segédállománnyal, amely a több rekordban is előforduló adatokat (pl. szerző, kiadó) egységes formában tárolja. Az adatbevitel során ebből az állományból emelhetjük át a "szabályos" adatokat a rekordba. A visszakeresésnél böngészhető listaként kerül felhasználásra.
Miben segítenek nekem a Boole operátorok?
Meghatározható velük a keresett szavaknak megfelelő találati halmazok átfedő (közös) része (AND művelet) vagy összessége (OR művelet), illetve az egyik kifejezést tartalmazó és a másikat kizáró részhalmaz (NOT művelet). Ha jobban megnézzük a Speciális keresésnél, láthatjuk, hogy ilyen elv alapján működnek a nagy keresőmotorok is (pl. Google, Yahoo!) is.
Hol tudok átmenetileg tárolni bizonyos fájlokat?
A korábban letöltött vagy használt állományok, adatok átmeneti tárolására használt memória- vagy lemezterület a gyorsítótár (idegen szóval: cache). Amennyiben újra szükség van rájuk, az átmeneti tároló területéről gyorsabban előhívhatók, mint az eredeti helyükről. Az Interneten a távoli szerverekről letöltött állományok helyi gépen/gépeken való ideiglenes tárolására használják a cache technikát.
Mi a különbség a digitális, elektronikus és virtuális könyvtár között?
A digitális könyvtár egy számítógépes (digitális) formában tárolt könyvtári jellegű dokumentumgyűjtemény, illetve egy hagyományos könyvtár gyűjteményének elektronikus dokumentumokból álló része. Az elektronikus könyvtár olyan intézmény vagy részleg, amely a hagyományos könyvtári tevékenységeket (beszerzés, katalogizálás, kölcsönzés, tájékoztatás stb.) jellemzően számítógépes támogatással, elektronikus dokumentumokat (is) használva végzi. A virtuális könyvtár pedig olyan elektronikus könyvtár, amelynél a hangsúly az elektronikus dokumentumok rendszerezésén és távoli (online) elérésén van, saját gyűjteménnyel és gyakran saját "fizikai hellyel" nem rendelkezik.
Hogyan azonosítják az elektronikus objektumokat?
Az elektronikus dokumentumok, számítógépes képek és hangfelvételek, és egyéb digitális állományok tulajdonosának azonosítására a DOI (Digital Object Identifier) szolgál.
Mire jó egy integrált könyvtári rendszer?
Az integrált könyvtári rendszer a könyvtári munkafolyamatok (beszerzés, feldolgozás, kölcsönzés stb.) nagy részét vagy teljes egészét segítő, automatizáló szoftverrendszer. Jellemzően egymással együttműködő modulokból áll.
Mit tartalmaz egy log file?
A log file a számítógépen végzett műveletek, a gép által küldött hibaüzenetek és/vagy a hálózaton bejövő és kimenő adatok "könyvelésére", nyomon követésére szolgáló állomány. A felhasználók például ebbe menthetik az online keresések eredményeit, a szolgáltatók pedig a log file segítségével figyelhetik a forgalmat, készíthetik el a rendszerük használati statisztikáját.
Hogyan böngészhetek más könyvtárak katalógusában?
Könyvtárak távolról, hálózaton (általában ingyenesen) elérhető számítógépes katalógusa az OPAC (Online Public Access Catalog). Rendszerint egy integrált könyvtári rendszernek a "nagyközönségnek" szánt modulja. Az OPAC a könyvtári katalóguson kívül esetleg más adatbázisokat és online szolgáltatásokat is tartalmazhat.
Hogyan tudom az engem érdeklő adatokat lekérdezni az adatbázisban?
A számítógépes adatbázisokban való kereséshez kifejlesztettek egy szabványos parancsnyelvet, az SQL-t (Structured Query Language, vagy magyarul: strukturált lekérdező nyelv). A legtöbb nagy adatbázis-kezelő érti, de mivel az emberek számára elég nehezen megjegyezhető parancsokat tartalmaz, rendszerint elrejtik egy barátságosabb felhasználói felület mögé, vagy különböző rendszerek közötti közvetítőnyelvként használják.
Hogyan jelezték egy kéziraton a cenzorok, hogy nyomtatható?
A cenzorok több kifejezést is alkalmaztak ennek a jelölésére. Az egyik szokásos engedély, amit a korrektúrára írtak, az „admittitur”, melynek jelentése: „megengedtetik”. Egy másik lehetséges jelölés az: „imprimatur” („nyomattassék”). A harmadik változat az előzőeknél hosszabb: „concedo ut liber ... typis mandetur (mandentur)” vagy magyarul: „megengedem, hogy ... című könyv kinyomtassék”.
Mi a különbség az aldina és aldine kifejezés között?
Az aldina a nagyhírű velencei Aldus Manutius, nyomdász és könyvkiadó műhelyéből kikerült könyvek gyűjtőneve, míg az aldine egy betűtípus, melyet Aldus Manutius könyveiről, az aldinákról neveztek el.
Milyen módokon tudja a szerző elhallgatni a valódi nevét?
A könyvek általában névvel, szerzőjük nevével jelennek meg, de igen sok esetben a szerző a legkülönbözőbb okokból elhallgatja a nevét; ilyenkor névtelen, anonym könyvekről van szó. A szerző rejtett nevének megoldása sokat foglalkoztatja a bibliográfusokat. Külön bibliográfiák vannak a névtelenül megjelent művekről. A könyv szerzője, ha nem nevezi meg magát és álnevet sem vesz fel, „apellativum”-ot használ (például: „egy írástudó”, „valaki a népből” stb.). A név elrejthető egy-egy önkényesen választott álnévvel, vagy helyettesítheti a nevéből származó betűkkel. Az ilyen szerzőtől származó művet cryptonimának hívjuk.
Honnan ered a cicero (12 pontos betűnagyság) neve?
A cicero a nevét a római szónoktól nyerte, akinek leveleit a 15. században ezzel a betűnagysággal nyomták. A nyomdai méretek leggyakoribb egysége, a tipográfiai számítás alapja.
Milyen funkciót töltött be eredetileg a kolofón?
A kolofón eredetileg a kódexek és az ősnyomtatványok utolsó sorait jelentette, amik - örökölve a tekercsektől ezt a szokást - a könyv címlapját pótolták; esetleg utolsó lapjukon elhelyezett nyomdai jel, amely a könyv készítésének helyét, idejét, a könyvet előállító nyomdát szokta tartalmazni; de magába foglalja legtöbbször a könyv szerzőjének nevét, a könyv címét is, kódexeknél a kódex írójának, másolójának nem ritkán szubjektív természetű megjegyzésével. Legtöbbször lefelé csúcsosodó tölcsér alakúra formálták, sorai egyre rövidülnek, s alul egy szóban végződnek (colophon = csúcs). Colophon egyébként Ioniának egyik jelentékeny városa. Híres volt katonái (főként lovassága) vitézségéről. Innen eredt az a közmondás, hogy Colophont segítségül hívni annyi, mint valamit befejezni, bevégezni.
Mi volt a könyv őse?
A könyv egyik őse a diptychon; a görögöknél, rómaiaknál viasszal bevont fa vagy elefántcsont lemezpár, kapcsokkal egybefűzve, amelyre az íróvesszővel (stylus) vésték a betűket. Három tábla egybekapcsolása esetén triptychonnak, több tábla összefűzése esetén polyptychonnak nevezték.
Milyen mű a Donatus?
Aelius Donatus római nyelvmester által írt híres, igen elterjedt latin nyelvtan. Az úgynevezett „kis Donatus” e nyelvtan kisebb kivonata. Könyvtörténeti szempontból igen jelentékeny, mivel a XIV. és XV. században fatáblákról való levonással állították elő e „nyomtatványokat”. Ezen fatábla-nyomatok ránk maradt példányai közül a legismertebbek a Donatus-kiadások.
Honnan ered a gazetta kifejezés?
A gazetta az újság egyik középkori, olasz eredetű neve, amely onnan ered, hogy a városállamok terein, nyilvános helyein kifüggesztett közlemények olvasásáért az érdeklődők egy bizonyos díjat, gazettát fizettek.
strong>Mi volt a szerepe a hiteleshelynek?
A bizonyító erejű oklevelek kiadására, másolására hozták létre őket az írásbeliség iránt egyre növekvő társadalmi igény következményeként, a 13. században. A 16-17. században azután a vármegyei, városi hivatalok írásbelisége fokozatosan csökkentette a hiteleshelyek jelentőségét. A hiteleshely pecsétjével ellátott iratot hitelesnek kellett elfogadni. Ilyen pecsétjük volt a káptalanoknak és a nagyobb konventeknek (szerzetesi házaknak) is.
Milyenek az interfoliált könyvek?
Az interfoliált könyvek olyan művek, ahol a könyv lapjai közé jegyzetek, s más feljegyzések céljaira kötött fehér lapokat helyeztek el elhelyezése.
Hogyan alakultak ki a ligatúrák?
A ligatúra a nyomdászatban két vagy több egybeöntött betűt jelöl együtt (pl. ea, stb.). A könyvnyomtatás primitívebb, első évtizedeiben a gyorsabb szedés megkönnyítésére, a jobb helykihasználásra igyekezvén a betűmetszők és betűöntők egy betűlábra vésték, illetve öntötték a gyakran felhasználható, egymáshoz tartozó betűket. Ezek a ligatúrák a szedésnyomás állandó formái, nagy szerepet játszottak az ősnyomdász műhelyében.
Milyen megoldást alkalmaztak abban az esetben, ha kevés volt a pergamen?
A finomabb pergamen előállítása igen költséges, és voltak idők, különösen a népvándorlás után, a Kr. utáni VII. és VIII. században, amikor a pergamenínség miatt kétszer, sőt többször is felhasználták a már megírt kódexlapokat. Azt a lapot, amelyről a szűkös anyagi viszonyok miatt az eredeti szöveget mosással vagy kaparással eltávolították és új szöveget írtak rá, palimpsestusnak nevezzük. Az így eltávolított szöveg gyakran különböző eljárások alkalmazásával mégis felismerhetővé és megfejthetővé vált és rendkívül fontos művelődéstörténeti dokumentumokat szolgáltatott a szövegek búvárai számára.
Hogyan működött az exemplar-pecia rendszer?
A 13. században az egyetemek megalakulásával a könyvszükséglet megnőtt, aminek kielégítésére új sokszorosítási technika alakult ki: az egyetemek felügyelete alá tartozó stationariusok, „könyvkereskedők” a legfontosabb művekből olyan be nem kötött példányokat (exemplar) tartottak raktáron, melyeknek néhány leveles egységeit (pecia) darabonként adták kölcsön lemásolásra, így egyszerre többen is másolhatták ugyanazt a kódexet, ha nem is mindig az ívek sorrendjében. Azért, hogy a sorrendet el ne vétsék, a másolók a margóra felírták, hogy éppen hányas számú peciát kezdik vagy fejezik be. A kölcsönzésnek szabott ára volt, amit az egyetem ellenőrzött, s ugyanígy rendszeresen ellenőrizte az exemplarok hibátlanságát is.
Mik a signatura lehetséges jelentései?
A signaturának két lehetséges jelentése van. Lehet az ív száma, vagy jele. A könyv, aszerint, hogy nyolcad, negyed, vagy ívrét alakú, tizenhat, nyolc, négy, vagy két oldalas ívekből áll. Az ívek összehajtogatása és összefűzése a lapszámok megfelelő sorrendje szerint történik. Az egyes íveket könnyebb megkülönböztetésük céljából különböző jelekkel, betűkkel, számokkal látták el, e jelek az ív első oldalán, alul, a margón találhatók. Valamint lehet a nyomdai betű törzsének elülső részén található kis bemélyedés neve is, amiről a betűszedő tapintás útján megállapítja a betű nagyságát anélkül, hogy a betűre nézne.
A szurrogátum valamilyen szúnyoggal kapcsolatos dolog?
Nem! A szurrogátumnak nevezzük, az egy adott dokumentumról összegyűjtött formai és tartalmi ismeretek összességét. Mely egybegyűjti mindazon ismérveket, melyek alapján a felhasználó megtalálja a keresett dokumentumot. Pl: bibliográfiai tétel
16 google tipp
1. Azt szeretnéd, hogy egy nagyon fontos szó minden találatban benne legyen?
Tégy elé egy + (plusz) jelet anélkül, hogy szóközt hagynál a jel, és az azt követő szó között.
A következő példában a repülőgép a fontos szó számunkra, ezért így írjuk:
london utazás +repülő
Ugyanennek példáján, ha nem szeretnénk, hogy egy szó előforduljon a keresett szövegben vagy oldalon, akkor – (mínusz) jelet írunk, közvetlenül a nem kívánt keresőszó elé.
Ha teljes kifejezésre keresel, akkor azt két „” közé illeszd be.
2. Speciális honlapokon akarsz keresni?
Van olyan honlap, ahol nem lehet a tartalmon belül keresni. Erre használható a Google-ben a „site:” (oldal) parancs, amelyet a keresett kifejezés elé kell írnunk, majd utána szóköz nélkül a weblap címét. Például, ha a mozaik Kiadó egyik angol nyelvű tankönyvét keressük:
„angol tankönyv" site:www.mozaik.hu
Vagy ha egy repülőutat keresünk Londonba a Malév honlapján:
„london repülő" site:www.malev.hu
3. Melyik ország honlapjairól szeretnél találatot kapni?
A „site:” módszerrel kereshetünk bizonyos országok honlapjain is. A .hu a magyar honlapok végződése.
hotel site:.hu
4. Egy bizonyos témájú site-ok érdekelnek? Keress szinonimákkal!
Beállíthatjuk, hogy a beírt szó szinonimájára is keressen, mivel vannak olyan esetek, amikor például az autós oldalak között szeretnénk keresni, ám egyes honlapok az „autó” mellett más kulcsszavakat, címeket is használhatnak, mint pl. jármű, old timer stb. Ezeket a találatokat a Google nem fogja kidobni nekünk, hacsak nem használjuk a kulcsszó előtt a ~ (tilda) jelet:
5. A legjobb árakat keresed?
Akkor is hasznunkra válik a Google, amikor a neten keresztül szeretnénk vásárolni valamit. Gépeljük be a keresendő termék nevét, majd azon ár alsó és felső határértékét, amennyit hajlandóak lennénk fizetni érte, úgy, hogy a kettő közé „..” (két pont) kerüljön, szóköz nélkül. A pénznemet se felejtsük el!
dvd 4500..15000 Ft
6. Fájltípus alapján szeretnél keresni?
Ha leírást, prezentációt, vagy bármely egyéb típusú dokumentumot keresünk, az alábbi tipp válhat hasznunkra:
„munkajog” filetype:ppt
Egyéb formátumok lehetnek: pdf, ppt, doc stb.
7. Átváltás, számolás? A Google erre is képes!
A Google számára a pénznemek átváltása sem újdonság. Az alábbi képletet alkalmazd:
8. Milyen időnk van?
9. Idegen nyelvű honlapokat szeretnél elérni magyarul?
A Google fordítót megtaláljuk a főoldalon, a „Nyelvi eszközök"-ön belül. Itt egyértelműen be kell gépelni a fordítani kívánt oldalt, majd kiválasztani a nyelvet.
10. Könyveket szeretnél keresni? Google Books!
A keresőbe írd be a „google books” -ot, vagy a böngészőbe a www.books.google.com -ot. A szerzői jogok miatt teljes könyveket nem találhatsz meg itt.
11. Tudományos munkák között szeretnél keresni? Google Scholar!
A keresőbe írd be a „google scholar” –t, vagy a böngészőbe a www.scholar.google.com -ot.
12. Gazdasági információkat szeretnél megtalálni? Google Financé!
A keresőbe írd be a „google financé” –t, vagy a böngészőbe a www.google.com/financé -t.
13. Blogok között szeretnél keresni? Google Blog Search!
A keresőbe írd be a „google blog search” –öt, vagy a böngészőbe a www.blogsearch.google.com -ot.
14. Linkgyűjtemények megtalálásának kulcsa: Google Directory!
A keresőbe írd be a „google directory” –t, vagy a böngészőbe a www.directory.google.com -ot.
15. Szabadalmak között szeretnél keresni? Google Patents!
A keresőbe írd be a „google patents” –et, vagy a böngészőbe a www.google.com/patents -t.
16. Mennyire érdekes egy adott oldal?
A www.google.com/trends oldalon beírhatunk egy webcímet a keresőbe, így egy grafikont kapunk arról, milyen gyakran látogatják az adott oldalt különböző országokból, városokból, és ezt milyen nyelven teszik.
Ha még részletesebb leírásra, vagy még több tippre lenne szükségetek, akkor a TIK-ben megtaláljátok Miha Mazzini: Azt hittem, ismerem a Google-t című könyvét.