Hajdúböszörmény Város Önkormányzata ott van az első tíz nyertes település között, akik az Új Magyarország Fejlesztési Terv Környezet és Energia Operatív Programjának vízbázisvédelmi forrásaira sikeres pályamunkát tudtak benyújtani. A felszín alatti ivóvízbázis állapotának folyamatos vizsgálata elengedhetetlen annak érdekében, hogy minden háztartásban tiszta víz kerüljön a poharakba.
Hajdúböszörmény, 2009. szeptember 7. – Talán kevesen tudják, hogy Magyarország hidrogeológiai adottságainak köszönhetően abban a szerencsés helyzetben van, hogy ivóvízellátásának csaknem 95%-a a felszín alatti vizeken alapszik. A globális vízhiány rémével fenyegető 21. század küszöbén kijelenthetjük, hogy víztartalékainkkal tudatosan gazdálkodni kötelességünk. A lakossági, közüzemi vízigény évről évre növekszik, kielégítésére megoldást nyújthat új, vagy eddig még csak részben használt felszín alatti víztartalékok bekapcsolása az ivóvízhálózatba. Ezt felismerve gondolta úgy Hajdúböszörmény Város Önkormányzata, hogy 2008 év elején pályázatot nyújt be az Új Magyarország Fejlesztési Terv Környezet és Energia Operatív Program vízbázisvédelmi intézkedésének keretére. Az elnyert 116 540 400 forint támogatási forrás Hajdúböszörmény és Hajdúvíd határán lévő sérülékeny földtani környezetben lévő ivóvízbázis diagnosztikai, ellenőrző vizsgálatának kiépítését szolgálja.
Ami a felszín alatt van…
Annak ellenére, hogy a hajdúböszörményi kistérség a Tisza vízgyűjtő területéhez tartozik, városunk és tágabb környezete vízben szegény területnek számít, a térségnek számottevő bővizű folyója nincs. Ugyanakkor a Hajdúság mélységi vizei országosan is kiemelkedő jelentősséggel bírnak, (Hajdúböszörmény, Hajdúszoboszló, Debrecen gyógyhatású termál forrásai), így térségünk felszín alatti vizeinek védelme nemcsak az ivóvízbiztonság megőrzése szempontjából kiemelkedően fontos feladat. A Tiszántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság nyilvántartása alapján a Hajdúböszörményi vízbázis un. sérülékeny földtani környezetűnek minősül, mely azt jelenti, hogy az ipari fejlődés, az intenzív mezőgazdasági termelés vagy a direkt környezetszennyezés következtében a talajfelszínre jutó szennyezőforrásoktól csak részben képes megvédeni a felső kőzetréteg a réteg alatti tiszta vízkészletet. A szennyező anyagok először a talaj felső rétegével érintkeznek, majd bejutnak a talajvízbe, és lassan évek, évtizedek alatt eljutnak a víztermelő kutakba. Ezek a folyamatok az emberi szem számára láthatatlanok, közvetlenül nem érzékelhetőek, így hajlamosak vagyunk a káros folyamat veszélyeit lebecsülni.
A projekt eredményeként 2010 év végére kiépülő korszerű, uniós normáknak megfelelő monitoring rendszer folyamatosan elemzi majd a térség felszín alatti vizeinek minőségét. A diagnosztikai fázis keretében légifelvételek készülnek a vízbázis területén folyó lehetséges szennyező tevékenységek beazonosítására, felújítják a már meglévő ellenőrző kutakat, és új kutak fúrására is sor kerül. 2009. szeptemberétől rendszeres laborvizsgálatokkal elemzik a kinyert víz minőségét, ásványi és szennyezőanyag tartalmát. Annak érdekében pedig, hogy a vízminőség hosszú távon is garantálható legyen, elkészül egy stratégiai biztonságba helyezési terv is. A projekt az Európai Unió támogatásával, az Európai Regionális Fejlesztési Alap társfinanszírozásával valósul meg.
„Hajdúböszörményi üzemelő sérülékeny vízbázis diagnosztikai vizsgálata” projekt az Új Magyarország Fejlesztési Terv, Környezet és Energia Operatív Program (KEOP-2.2.3.A) keretén belül az Európai Unió támogatásával, a Kohéziós Alap társfinanszírozásával valósul meg.
KEOP-2.2.3./A-2008-0008