T/1668. számú törvényjavaslat. az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról - PDF
Download "T/1668. számú törvényjavaslat. az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról"
1 MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/1668. számú törvényjavaslat az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról Előadó: dr. Réthelyi Miklós nemzeti erőforrás miniszter Budapest, november
2 2010. évi. törvény az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról 1. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló évi LXXXIII. törvény módosítása 1. A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló évi LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Ebtv.) 5/B. o) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: o) gyógyító-megelőző eljárások során alkalmazott egészségügyi technológia: az egészség megőrzésére, helyreállítására, illetve az egészségi állapot diagnosztizálására irányuló tevékenységek, illetve ezek kapcsán felhasznált eszközök, anyagok összessége, ide nem értve az E. Alap által támogatott azon gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök alkalmazását, amelyek vényen rendelhetőek és ártámogatással vehetők igénybe. 2. Az Ebtv. 9. -a a következő mondattal egészül ki: A finanszírozott egészségügyi szolgáltató feladata a 18. (6) bekezdésében foglalt ellátások közül azok végzése is, amelyek a központi költségvetés terhére az E. Alapon keresztül kerülnek finanszírozásra. (1) Az Ebtv. 18. (6) bekezdés q) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (Nem vehetők igénybe az E. Alap terhére:) 3. q) hatósági eljárásban alkohol, illetve kábítószer szintjének kimutatása érdekében végzett vérvizsgálatok, vizeletvizsgálatok, (2) Az Ebtv. 18. (9) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép: (9) A járóbeteg-szakellátást, valamint a fogászati alapellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató e törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott esetek kivételével a biztosítottat kérésére köteles magyar nyelven, közérthetően megfogalmazott elszámolási nyilatkozatban tájékoztatni a) a biztosított által igénybe vett ellátásról (az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló miniszteri rendelet szerinti OENO-kóddal együtt), b) az a) pont szerinti ellátásért az egészségbiztosítási finanszírozás keretében az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló miniszteri rendelet alapján igényelhető legmagasabb finanszírozási összeg mértékéről, c) az ellátásért fizetendő, a térítési díj ellenében igénybe vehető egyes egészségügyi szolgáltatások térítési díjáról szóló kormányrendelet szerinti térítési díjról, amennyiben az az ellátás igénybevételének feltétele. 1
3 (3) Az Ebtv. 18. (10) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép: (10) A fekvőbeteg-gyógyintézet a biztosítottat kérésére köteles az elbocsátásakor magyar nyelven, közérthetően megfogalmazott elszámolási nyilatkozatban tájékoztatni a) a biztosított által igénybe vett ellátásról (az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló miniszteri rendelet szerinti BNO- és HBCs-kóddal együtt), b) az a) pont szerinti ellátásért az egészségbiztosítási finanszírozás keretében az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló miniszteri rendelet alapján igényelhető legmagasabb finanszírozási összeg mértékéről, c) az ellátási napok számáról, d) az ellátásért fizetendő, a térítési díj ellenében igénybe vehető egyes egészségügyi szolgáltatások térítési díjáról szóló kormányrendelet szerinti térítési díjról, amennyiben az az ellátás igénybevételének feltétele. Az Ebtv. a következő 23/A. -sal egészül ki: 4. 23/A. A biztosított saját kezdeményezésére, kiegészítő térítési díj mellett jogosult az ellátás 19. (1) bekezdésében foglaltaktól többletköltséget okozó eltérő tartalommal történő igénybevételére és az egészségügyi ellátás keretében igénybe vett egyéb kényelmi szolgáltatásokra. 5. (1) Az Ebtv. 26. (1) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki: (Az egészségbiztosító az E. Alap költségvetésében meghatározott keretek között méltányosságból) d) támogatást nyújthat méltányosságból már támogatott gyógyászati segédeszköz javítási díjához, (2) Az Ebtv. 26. (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (4) Nem nyújtható az (1) bekezdés c) pontja szerinti támogatás a) olyan gyógyszerhez vagy gyógyászati segédeszközhöz, amelyre vonatkozóan a Gyftv. szerinti támogatásba való befogadást a méltányossági kérelem benyújtását megelőző 5 évben kérelmezte, és az egészségbiztosítási szerv elutasító határozatot hozott, kivéve, ha az elutasítás költségvetési fedezet hiányán alapult, b) olyan, Magyarországon az adott indikációra forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező gyógyszerhez, amely esetén a kérelem benyújtása hónapját megelőző hónap kezdőnapját közvetlenül megelőző tizenkét hónapban az azonos hatóanyag-tartalmú készítményekkel méltányosság alapján kezelt betegek száma elérte az 50 főt, kivéve azon gyógyszereket, melyekre vonatkozó azonos indikációs területre benyújtott társadalombiztosítási támogatás iránti kérelem elbírálása az egészségbiztosítási szervnél már folyamatban van. 2
4 6. Az Ebtv. 32. (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (7) Az az orvos, aki rendelkezik a (6) bekezdés szerinti szerződéssel, jogosult saját maga vagy a Ptk. szerinti hozzátartozója részére a) szakorvosi vizsgája vagy szakorvos javaslata alapján olyan szakorvosi szakképesítéshez vagy szakorvosi javaslathoz kötött gyógyszer rendelésére, amelynek rendelési feltételeként miniszteri rendeletben meghatározott munkahelye megkötés nélküli, valamint amelyet járóbeteg-szakrendelésen vagy fekvőbeteg gyógyintézetben az adott szakorvosi szakképesítéssel rendelkező orvos rendelhet vagy javasolhat, b) szakorvosi szakképesítéshez vagy szakorvosi javaslathoz kötött gyógyászati segédeszköz rendelésére szakorvosi vizsgája vagy szakorvos javaslata alapján a rendelés feltételeként miniszteri rendeletben meghatározott munkahelyi követelménytől függetlenül, c) szakorvosi szakképesítéshez vagy szakorvosi javaslathoz nem kötött gyógyszer, gyógyászati segédeszköz támogatással történő rendelésére, és d) szakorvosi ellátásra jogosító beutaló kiállítására, ha e törvény végrehajtására kiadott kormányrendelet másként nem rendelkezik. 7. Az Ebtv a helyébe a következő rendelkezés lép: 37. (1) A finanszírozott egészségügyi szolgáltató megtéríti az elszámolt ellátás finanszírozási összegének 150 százalékát, amennyiben az egészségbiztosító az ellenőrzése során megállapítja, hogy a szolgáltató el nem végzett ellátást vagy a finanszírozási szerződésében nem szereplő ellátást számolt el. (2) A finanszírozott egészségügyi szolgáltató megtéríti az elszámolt ellátás finanszírozási összegét, amennyiben az egészségbiztosító az ellenőrzése során megállapítja, hogy a szolgáltató a) vagy a beutalásra jogosult orvosa nem a hatályos jogszabályoknak vagy szakmai előírásoknak megfelelően járt el az egészségügyi szolgáltatások rendelésénél, b) a miniszteri rendeletben kihirdetett finanszírozási eljárásrendeknek, ennek hiányában az érvényes szakmai protokolloknak vagy mindezek hiányában az Eütv (3) bekezdésében foglalt szakmai előírásoknak (a továbbiakban együtt: orvosszakmai előírások) nem megfelelően nyújtott ellátást számolt el, vagy c) más forrásból megtérülő ellátást számolt el. (3) A finanszírozott egészségügyi szolgáltató megtéríti a kifizetett finanszírozási többletet, ha az egészségbiztosító az ellenőrzése során megállapítja, hogy egy ellátást több vagy magasabb összegű finanszírozásra jogosító jogcímen számolt el. (4) A finanszírozott egészségügyi szolgáltató az (1) (3) bekezdés alá nem tartozó esetekben megtéríti az elszámolt ellátás finanszírozási összegének 20 százalékát, amennyiben az egészségbiztosító az ellenőrzése során megállapítja, hogy a szolgáltató orvosszakmai szempontból indokolt ellátást nem a hatályos jogszabályoknak megfelelően számolt el. (5) A finanszírozott egészségügyi szolgáltató megtéríti a gyógyszer, gyógyászati segédeszköz, gyógyászati ellátás után folyósított társadalombiztosítási támogatás összegének 150 3
5 százalékát, amennyiben az egészségbiztosító az ellenőrzése során megállapítja, hogy a szolgáltató vagy a szolgáltató orvosa a) valótlan mennyiségű gyógyszert, gyógyászati segédeszközt, gyógyászati ellátást, b) el nem végzett ellátás keretében gyógyszert, gyógyászati segédeszközt, gyógyászati ellátást, vagy c) a szerződésében nem szereplő gyógyászati ellátást társadalombiztosítási támogatással rendelt. (6) A finanszírozott egészségügyi szolgáltató megtéríti a gyógyszer, gyógyászati segédeszköz, gyógyászati ellátás után folyósított társadalombiztosítási támogatás összegét, amennyiben az egészségbiztosító az ellenőrzése során megállapítja, hogy a szolgáltató vagy a szolgáltató orvosa az orvosszakmai előírásoknak nem megfelelően, indokolatlanul rendelt társadalombiztosítási támogatással gyógyszert, gyógyászati segédeszközt vagy gyógyászati ellátást vagy más forrásból megtérülő gyógyszert, gyógyászati segédeszközt, gyógyászati ellátást társadalombiztosítási támogatással rendelt. (7) A finanszírozott egészségügyi szolgáltató az (8) bekezdésben foglalt kivétellel megtéríti a gyógyszer, gyógyászati segédeszköz, gyógyászati ellátás után folyósított társadalombiztosítási támogatás összegének 20 százalékát, amennyiben az egészségbiztosító az ellenőrzése során megállapítja, hogy a gyógyszer, gyógyászati segédeszköz, gyógyászati ellátás társadalombiztosítási támogatással történt rendelése a hatályos jogszabályoknak nem felelt meg, de orvosszakmai szempontból indokolt, szükséges és az orvosszakmai előírásoknak megfelelő volt. (8) A finanszírozott egészségügyi szolgáltató megtéríti a gyógyszer, gyógyászati segédeszköz után folyósított társadalombiztosítási támogatás összegének azon részét, amelyre a biztosított nem volt jogosult, amennyiben az egészségbiztosító az ellenőrzése során megállapítja, hogy a szolgáltató vagy a szolgáltató orvosa gyógyszert, gyógyászati segédeszközt a kiemelt és emelt társadalombiztosítási támogatásra jogosító indikációnak nem megfelelően rendelt. Amennyiben a gyógyszer, gyógyászati segédeszköz rendelése a rendelés időpontjában érvényes szakorvosi javaslat alapján történt, a szakorvosi javaslatot adó, finanszírozási szerződéssel rendelkező szolgáltató megtéríti a folyósított társadalombiztosítási támogatás összegének azon részét, amelyre a biztosított nem volt jogosult. (9) A gyógyszer, gyógyászati segédeszköz, gyógyászati ellátás társadalombiztosítási támogatással való rendelésére a 32. szerinti szerződés alapján jogosult orvos tekintetében a (5) (8) bekezdésben foglaltakat megfelelően alkalmazni kell. (10) Az (1) (9) bekezdés, a (12) bekezdés, valamint a 31. (5) bekezdése és a 35. (6) bekezdése szerinti követelés az igénybe vett finanszírozás, illetve az ártámogatás folyósítását követő öt éven belül a finanszírozás és az ártámogatás elszámolása során is érvényesíthető. (11) Amennyiben a (9) bekezdés alapján megállapított megtérítési kötelezettség összege meghaladja a tárgyhónapban az e törvény végrehajtására kiadott kormányrendeletben meghatározott mértéket, a támogatással történő rendelésre való jogosultságot a megtérítési kötelezettség érvényesítése mellett legfeljebb egy évre fel kell függeszteni vagy fel kell mondani, és a szerződés megszűnésétől számított legalább egy, legfeljebb három évig az érintett orvossal a 32. szerinti szerződés nem köthető. 4
6 (12) Amennyiben gyógyszer, gyógyászati segédeszköz, gyógyászati ellátás (5) (6) bekezdés szerinti jogosulatlan rendelése közgyógyellátás jogcímen történt, a jogosulatlanul rendelt gyógyszerre, gyógyászati segédeszközre, gyógyászati ellátásra vonatkozóan az (5)-(6) bekezdésben megállapított összegen túl a közgyógyellátás jogcímcsoport előirányzatból finanszírozott összeget is meg kell téríteni. (13) A (2) (4) bekezdés, a (6) (9) bekezdés, a (12) bekezdés, a (16) bekezdés, valamint a 31. (5) bekezdés és a 35. (6) bekezdése szerinti követelés összege után a fizetési kötelezettség megállapításakor érvényes jegybanki alapkamat kétszeresét kell fizetni, amennyiben a kamat összege meghaladja az 1000 forintot. (14) Amennyiben a gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök rendelésére jogosult orvos a Gyftv.-ben és annak felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban foglalt, a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerek és gyógyászati segédeszközök reklámozására és ismertetésére vonatkozó szabályokat megszegi, úgy az eljáró hatóság kezdeményezésére a támogatással történő rendelésre való jogosultságát legfeljebb egy évre fel kell függeszteni. (15) Amennyiben az (1) (4) bekezdés alapján az egészségügyi szolgáltató megtérítési kötelezettsége meghaladja az ellenőrzött időszak alatt az egészségügyi szolgáltatónak járó teljes finanszírozási összeg húsz százalékát, az egészségbiztosító a finanszírozási szerződést felmondhatja. (16) Amennyiben a 32. (8) bekezdés szerinti szerződés alapján a nem finanszírozott egészségügyi szolgáltató orvosa nem a hatályos jogszabályoknak vagy szakmai szabályoknak megfelelően járt el az egészségügyi szolgáltatásokra történő beutalás során, a nem finanszírozott szolgáltató köteles megtéríteni az elszámolt ellátás finanszírozási összegét. 8. Az Ebtv. 38. (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (3) Ha az (1) (2) bekezdés alapján megállapításra kerül, hogy a kiszolgáltató, forgalmazó vagy az ellátást nyújtó a támogatás elszámolására vonatkozó szabályokat megszegte, az az így elszámolt támogatásnak a fizetési kötelezettség megállapításakor érvényes jegybanki alapkamat kétszeresével növelt összegét visszatéríti. Nem kell megfizetni a kamatot, ha annak összege az 1000 forintot nem éri el. A visszatérítési kötelezettség a támogatás jogalap nélküli elszámolását követő 2 éven belül támogatás elszámolása során is érvényesíthető. 9. Az Ebtv. a következő alcímmel és 38/C. -sal egészül ki: Záró ellenőrzés 38/C. Ha az egészségügyi szolgáltató 30. (1) (2) bekezdése szerinti szerződése megszűnik, és az abból származó jogok és kötelezettségek teljes köre tekintetében jogutód személy a 30. (1) vagy (2) bekezdése szerinti szerződéssel nem rendelkezik, vagy ha a szerződés megszűnését követően nem következik be jogutódlás, az egészségbiztosító a szerződés megszűnését követő 90 napon belül záró ellenőrzést végez. A záró ellenőrzés 5
7 tekintetében a 36., a 37. (1) (8) és (12)-(14) bekezdés, a 38. (1) (3) és (6) (7) bekezdés, valamint a 38/A. szerinti, a szerződés teljesítésének ellenőrzésére vonatkozó szabályok alkalmazandók. A záró ellenőrzést követően az egészségbiztosító a szolgáltató által kezelt adatokat, az esetleges elszámolásokkal kapcsolatos igényérvényesítés határidejének lejártáig, és kizárólag az igényérvényesítés elbírálásának érdekében kezelheti. 10. Az Ebtv. 39. (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a következő (7) bekezdéssel egészül ki: (6) Az (1) (5) bekezdésben említett ellátások között a biztosított, illetve a szülő a jogosultság fennállása alatt választhat. A táppénz, a baleseti táppénz, a terhességigyermekágyi segély, a gyermekgondozási díj, a gyermekgondozási segély, valamint a gyermeknevelési támogatás folyósítása alatt választott újabb ellátásra való jogosultságot a biztosított, illetve a szülő által megjelölt időponttól kell megállapítani, feltéve, hogy a jogosultság feltételeivel már ekkortól rendelkezik. (7) A választott újabb ellátást a korábban megállapított ellátás folyósításának megszüntetését követő naptól kell folyósítani. A választott újabb ellátás visszamenőlegesen járó összegét csökkenteni kell az újabb ellátásra való jogosultság kezdő napjától a korábban megállapított ellátás folyósítása megszüntetésének napjáig kifizetett ellátás nettó összegével. Az ellátások közötti különbözet kamatmentes kifizetésére a csökkentés teljesítését követő három munkanapon belül kerül sor. 11. Az Ebtv. 40. (3) bekezdése a következő mondattal egészül ki: Ha a terhességi-gyermekágyi segély iránti kérelem a szülés várható időpontját megelőző 28 napnál korábban kerül benyújtásra, akkor a kérelem elbírálására vonatkozó határidő a szülés várható időpontját megelőző 28. napon kezdődik. 12. Az Ebtv. 42/B. a következő (4) bekezdéssel egészül ki: (4) Amennyiben a gyermekgondozási díj iránti kérelem a szülési szabadság vagy az annak megfelelő időtartam lejártát megelőzően kerül benyújtásra, a kérelem elbírálására vonatkozó határidő kezdőnapja a szülési szabadság, illetve az annak megfelelő időtartam lejártát követő nap. 13. Az Ebtv. 44. e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (Keresőképtelen) e) a vér szerinti és az örökbefogadó szülő, a szülővel együtt élő házastárs, nevelőszülő, helyettes szülő és a gyám, továbbá az a személy, aki a saját háztartásában élő gyermeket 6
8 örökbe kívánja fogadni és az erre irányuló eljárás már folyamatban van, abban az esetben, ha tizenkét évesnél fiatalabb beteg gyermeket ápol és a gyermeket a saját háztartásában neveli; 14. (1) Az Ebtv. 80. (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) A foglalkoztatók, az egyéni vállalkozók és egyéb szervek az egészségbiztosítás pénzbeli és baleseti ellátásainak megállapításához szükséges nyilvántartások vezetésére, valamint adatok bejelentésére kötelezhetők. A foglalkoztatók és egyéb szervek nem kezelhetnek egészségügyi adatot. A nyilvántartások vezetése, illetve az adatszolgáltatás az egészségbiztosító által meghatározott esetben és módon elektronikus adathordozón is teljesíthető. A foglalkoztató e törvényben előírt adatszolgáltatási és nyilvántartási kötelezettségeit a felszámolás és a végelszámolás kezdő időpontjától a felszámoló, illetve a végelszámoló teljesíti. (2) Az Ebtv. 80. (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (6) Az e törvényben meghatározott bejelentési, nyilvántartási, adatszolgáltatási kötelezettséget nem vagy késedelmesen teljesítő, annak nem az előírt módon eleget tevő vagy valótlan adatokat közlő a) természetes személy 10 ezertől 100 ezer forintig, b) a Tbj. 4. a) pontjában meghatározott foglalkoztató, és a Tbj. 4. b) pontjában meghatározott egyéni vállalkozó 10 ezer forinttól 1 millió forintig terjedő összegű, az elkövetett mulasztással arányos mulasztási bírság fizetésére kötelezhető. A mulasztási bírságot kiszabó elsőfokú végzés ellen önálló fellebbezésnek van helye. 15. (1) Az Ebtv a a következő (3) bekezdéssel egészül ki: (3) Az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló évi törvénnyel megállapított 37. -t a január 1-jét követően keletkezett jogsértések vonatkozásában kell alkalmazni. (2) Az Ebtv a a következő (4) bekezdéssel egészül ki: (4) Az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról szóló évi törvénnyel megállapított 66. (1) bekezdést a január 1-jét követően jogalap nélkül igénybe vett pénzbeli ellátásra, baleseti járadékra, baleseti táppénzre vagy utazási költséghez nyújtott támogatásra kell alkalmazni. 16. Az Ebtv. 83. (3) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (Felhatalmazást kap az egészségbiztosításért felelős miniszter, hogy az államháztartásért felelős miniszterrel egyetértésben rendeletben határozza meg) 7
9 b) a társadalombiztosítási támogatással kölcsönözhető, kizárólag kölcsönzés keretében kiszolgáltatható vagy a beteg tulajdonába csak a kölcsönzési időszakot követően adható gyógyászati segédeszközök körét, valamint a kölcsönzési díjhoz nyújtott támogatás alapját és mértékét, 17. Az Ebtv. a) 5/B. e) pontja az a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszközellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló évi XCVIII. törvény szövegrészt követően a (továbbiakban: Gyftv.) szöveggel, b) 14. (3) bekezdése az otthoni szakápolásra szövegrészt követően az (ideértve az otthoni rehabilitációs ellátást is) szöveggel, c) 24. (1) bekezdése a csak szövegrészt követően a részleges vagy kiegészítő szöveggel, d) 24. (2) bekezdése a megállapított részleges szövegrészt követően az és kiegészítő szöveggel, e) 38. (7) bekezdése a finanszírozott összegnek a szövegrészt követően a fizetési kötelezettség megállapításakor érvényes szöveggel egészül ki. 18. Az Ebtv. a) 24. (4) bekezdésében a külön szövegrész helyébe a kiegészítő szöveg, b) 25. (2) és (3) bekezdésében a részleges szövegrészek helyébe a kiegészítő szöveg, c) 25. (3) bekezdés b) pontjában a 23. f) pontja szövegrész helyébe a 23/A. a) pontja szöveg, d) 25. (3) bekezdés c) pontjában a 23. ga) pontja szövegrész helyébe a 24. (4) bekezdésben foglalt egyéni igény szerinti étkezés szöveg, e) 25. (4) bekezdésében a 23. gb) pontja szövegrész helyébe a 24. (4) bekezdésében foglalt magasabb színvonalú elhelyezés szöveg, f) 42/A. (2) bekezdésében az A 39. (3)-(5) bekezdése, valamint az szövegrész helyébe az Az szöveg, g) 66. (1) bekezdésében a harminc szövegrész helyébe a kilencven szöveg, h) 68/A. (4) bekezdésében a huszonkét munkanapon szövegrész helyébe a harminc napon szöveg lép. 19. Hatályát veszti az Ebtv. a) 23. f) és j) pontja, b) 24. (3) bekezdése, c) 36. (3) bekezdésének utolsó mondata, d) 49. (1) bekezdésben a gyermekgondozási segély, a szövegrész, valamint az a gyermekgondozási segély, szövegrész. 8
10 2. Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény módosítása 20. Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 3. q) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (E törvény alkalmazásában) q) egészségügyi szakképesítés: az adott egészségügyi tevékenység folytatására jogosító, Magyarországon szerzett, valamint a külföldön szerzett és Magyarországon honosított, illetve elismert, alap-, közép-, emeltszintű, illetve felsőfokú szakképzés keretében megszerzett szakképesítés, valamint felsőoktatási alap- mester- vagy egységes osztatlan képzés keretében megszerzett végzettség és szakképzettség, továbbá egészségügyi szakirányú szakmai képzés, egészségügyi felsőfokú szakirányú szakmai képzés során megszerzett képzettség; 21. Az Eütv (15) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (15) A (3) bekezdésben foglaltak alapján felügyelet mellett tevékenységet végző személy köteles ezt a tényt legkésőbb a felügyelet mellett végzett tevékenység megkezdésétől számított tizenöt napon belül a 112. (4) bekezdés a), f) és m) pontja szerinti adataival együtt bejelenteni a működési nyilvántartást vezető szervnek. A felügyelet során a felügyeletet ellátó személy a felügyelt személy által önállóan nem végezhető szakmai tevékenységért teljes felelősséggel tartozik. A felügyeletet ellátó személy a felügyeleti tevékenység ellátásáért az egészségügyi dolgozók továbbképzéséről szóló miniszteri rendeletek szerinti továbbképzési pontokra jogosult. 22. (1) Az Eütv (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (1) Az egészségügyi dolgozók alapnyilvántartásáról szóló miniszteri rendeletben foglalt egészségügyi szakképesítéseket az oklevél vagy bizonyítvány megszerzését követően alapnyilvántartásba kell venni. (2) Az Eütv (3) bekezdése a következő c) ponttal egészül ki: (Az alapnyilvántartás az alábbi adatokat tartalmazza:) c) az egészségügyi dolgozó alapnyilvántartási száma. (3) Az Eütv (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (4) A (3) bekezdés a) pontjából az egészségügyi dolgozó neve, a (3) bekezdés b) pontjából az egészségügyi dolgozó által megszerzett szakképesítés megnevezése és a (3) bekezdés c) pontja bárki számára megismerhető adat. 9
11 23. Az Eütv /A. -a helyébe a következő rendelkezés lép: 112. (1) Azt a személyt, aki az e törvényben foglalt feltételeknek megfelel, kérelmére működési nyilvántartásba kell venni. (2) A működési nyilvántartás célja az egészségügyi dolgozók (4) bekezdés szerinti adatainak közhiteles tanúsítása. A működési nyilvántartást az egészségügyi államigazgatási szerv vezeti és e körben jogosult a (4) bekezdés szerinti adatok kezelésére. (3) Nem vehető fel a működési nyilvántartásba az, a) aki nem szerepel az alapnyilvántartásban, b) aki a (4) bekezdés a) pontjában foglalt adatok közlését megtagadja, c) aki jogszabályban meghatározott esetekben a megfelelő szakmai nyelvismeret meglétét, vagy aki a 113. (6) bekezdés esetében a továbbképzési kötelezettsége teljesítését nem igazolja, d) akit nyilvántartásba vétele esetén a 113/A. (1) bekezdés b) d) pontjai alapján a nyilvántartásból törölni kellene, e) akit a működési nyilvántartásból a 113/A. (1) bekezdés e) f) pontjai alapján töröltek, a törléstől számított egy évig, f) akit a működési nyilvántartásból a 113/A. (1) bekezdés a) pontja alapján töröltek, a továbbképzés elvégzésének igazolásáig, g) aki a 113. (5) bekezdése szerinti nyilatkozattételi kötelezettségét nem teljesíti, h) aki a 112/A. (3) bekezdésében foglalt hozzájárulást nem adja meg, i) aki a 112/A. (1) bekezdés szerinti igazolási kötelezettségét nem teljesíti. (4) A működési nyilvántartás az alábbi adatokat tartalmazza: a) az egészségügyi dolgozó neme, természetes személyazonosító adatai, lakóhelye és tartózkodási helye, állampolgársága, b) a 115. (2) bekezdés a), b) és d) pontja szerinti egészségügyi ágazati szakmai képzések keretében megszerzett szakképesítések megnevezése, az erről kiállított bizonyítvány vagy oklevél száma, a kiállítás helye és időpontja, továbbá a kiállító intézmény megnevezése, a képzés nyelve, c) a működési nyilvántartási ciklus megújításának és lejártának időpontja, valamint az egészségügyi dolgozó által megszerzett és a működési nyilvántartásban szereplő valamennyi szakképesítés és szakképzettség tekintetében fennálló, e törvény és jogszabály szerinti továbbképzési kötelezettség teljesítése vagy továbbképzési kötelezettség alóli mentesülés ténye, d) idegen nyelv vagy nyelvek ismeretének szintje, típusa, az arról kiállított bizonyítvány vagy azzal egyenértékű okirat száma, kiállításának helye és ideje, a kiállító szerv megnevezése, valamint az e törvényben meghatározott esetben az igazolt magyar nyelvismeret alapján végezhető tevékenységi kör megjelölése, e) a korlátozott alkalmasság ténye, f) a munkahely, illetve a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony alapján történő egészségügyi tevékenységvégzés helye, megnevezése, címe, a szakterület megnevezése, amely területen az egészségügyi dolgozó munkát végez, a munkavégzésre irányuló jogviszony jellege, 10
12 g) a működési nyilvántartás meghosszabbításának kezdő, befejező dátuma, a meghosszabbítás alapjául szolgáló, az egészségügyi tevékenység szüneteltetésének oka, kezdő, befejező dátuma, h) a tudományos fokozat, i) az egészségügyi dolgozó szakmai kamarai tagságának ténye, a tagság kezdete és megszűnése, j) az egészségügyi dolgozóval szemben etikai eljárás keretében kiszabott jogerős büntetés ténye a büntetést kiszabó határozat jogerőre emelkedése napjának megjelölésével együtt, k) az egészségügyi dolgozó alap- és működési nyilvántartási száma, l) a külföldi munkavégzés helye, időtartama, m) a felügyelet melletti tevékenységgyakorlás kezdete és időtartama, a felügyeletet ellátó személy neve, működési nyilvántartási száma, n) a 110. (16) bekezdés b) pontja szerint kapott, az egészségügyi dolgozó külföldi tevékenységvégzési jogosultágát érintő adat. (5) A (4) bekezdés b) c), e) g) és j) k) pontja, továbbá a) pontjából az egészségügyi dolgozó neve bárki számára megismerhető adat. (6) A működési nyilvántartást vezető szerv a (4) bekezdés j) pontja szerinti adatot a határozat jogerőre emelkedésétől számított két év után, az n) pont szerinti adatot az adat beérkezésétől számított két év után a nyilvántartásból hivatalból törli. 112/A. (1) A működési nyilvántartásba történő bejegyzés iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg az egészségügyi dolgozó hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy nem áll jogerősen kiszabott, 1 évet meghaladó végrehajtandó szabadságvesztés és az egészségügyi tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt, vagy kéri, hogy e tények fennállására vonatkozó adatokat a bűnügyi nyilvántartó szerv a működési nyilvántartást vezető szerv részére annak a működési nyilvántartásba történő bejegyzés iránti kérelme elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján továbbítsa. Az adatigénylés során a működési nyilvántartást vezető szerv a (2) bekezdésben meghatározott adatokat igényelhet a bűnügyi nyilvántartó szervtől. (2) A működési nyilvántartást vezető szerv az érvényes működési nyilvántartással rendelkező egészségügyi dolgozó tekintetében a működési nyilvántartás érvényességi ideje alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi azt is, hogy a működési nyilvántartásba vett személy nem áll jogerősen kiszabott, 1 évet meghaladó végrehajtandó szabadságvesztés és az egészségügyi tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. A hatósági ellenőrzés céljából a működési nyilvántartást vezető szerv adatot igényelhet a bűnügyi nyilvántartási rendszerből. Az adatigénylés kizárólag arra irányulhat, hogy a működési nyilvántartásba vett személy 1 évet meghaladó végrehajtandó szabadságvesztés és az egészségügyi tevékenység folytatását kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll-e. (3) A működési nyilvántartásba történő bejegyzés iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg az egészségügyi dolgozó köteles hozzájárulását adni ahhoz, hogy a működési nyilvántartást vezető szerv a (2) bekezdés szerinti hatósági ellenőrzést az ott meghatározottak szerint folyamatosan végezze mindaddig, míg az egészségügyi dolgozó a működési nyilvántartásban szerepel. (4) Az (1) és (2) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a működési nyilvántartást vezető szerv 11
13 a) a működési nyilvántartásba történő bejegyzés iránti eljárás jogerős befejezéséig, vagy b) a (2) bekezdés szerinti hatósági ellenőrzés időtartamára, vagy a nyilvántartásból való törlésre irányuló eljárásban az eljárás jogerős befejezéséig kezeli. (5) A működési nyilvántartást vezető szerv a nyilvántartásba vételt, valamint a megújítást követően az egészségügyi dolgozó természetes személyazonosító adatait, a szakképesítésének, szakképesítéseinek, szakképzettségének vagy szakképzettségeinek megnevezését, az oklevelének, bizonyítványának számát, az alapnyilvántartási és a működési nyilvántartási számát, a működési nyilvántartásának lejárati dátumát, valamint az esetleges korlátozott alkalmasságának tényét tartalmazó hatósági igazolványt állít ki. 24. Az Eütv /A. -a helyébe a következő rendelkezés lép: 113. (1) Az egészségügyi dolgozó működési nyilvántartásának időtartama öt év, amely a nyilvántartott személy kérelmére megújítható vagy meghosszabbítható. (2) A működési nyilvántartás ötéves időtartama akkor újítható meg, ha a) a nyilvántartott személy e törvényben és jogszabályban foglaltak szerint teljesítette továbbképzési kötelezettségét vagy mentesül a továbbképzési kötelezettség teljesítés alól, és ezt a működési nyilvántartást vezető szerv részére igazolja, valamint b) nyilvántartásba vételt kizáró ok nem áll fenn. (3) A működési nyilvántartás egy alkalommal, jogszabályban foglalt feltételekkel, az egészségügyi tevékenység végzésének Magyarországon vagy az EGT valamely más tagállamában történő szüneteltetésének időtartamára, de legfeljebb három évre meghosszabbítható, a (4) bekezdésben foglalt eltéréssel. (4) A (3) bekezdésben foglaltaktól eltérően, ha a nyilvántartott személy jogszabályban meghatározott közfeladat ellátása miatt szünetelteti az egészségügyi tevékenységet, a működési nyilvántartást a közfeladat ellátásának időtartamával, de legfeljebb öt évvel lehet meghosszabbítani, jogszabályban foglaltak szerint. (5) A működési nyilvántartásba vételre, megújításra, illetve meghosszabbításra vonatkozó feltételek fennállása esetén az egészségügyi dolgozó a működési nyilvántartásba akkor vehető fel, működési nyilvántartása akkor újítható vagy hosszabbítható meg, ha írásban nyilatkozik arról, hogy Magyarországon kívül egészségügyi tevékenységet a) végzett vagy végez, és az egészségügyi tevékenység végzésének helye szerinti állam(ok) jogszabályai alapján nem áll az egészségügyi tevékenység gyakorlását kizáró vagy korlátozó intézkedés, büntetés, illetőleg büntetőjogi intézkedés hatálya alatt, b) nem végzett és nem végez. (6) Az az egészségügyi dolgozó, aki a működési nyilvántartásba való felvételét a) első alkalommal kéri, és az egészségügyi szakképesítése megszerzésének, illetve jogszabály szerinti magyarországi elismerésének vagy honosításának napja óta több mint 8 év eltelt, vagy b) a nyilvántartásból való törlését követően kéri, 12
ORSZÁGGYÜLÉS HIVATALA. Érkezett : 2010 DEC 1 6. Dr. Réthelyi Mikl nemzeti erőforrás minis. T/1668/72. számú EGYSÉGES JAVASLAT
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNY A ORSZÁGGYÜLÉS HIVATALA Érkezett : 2010 DEC 1 6. Dr. Réthelyi Mikl nemzeti erőforrás minis 2010 DEC 16. 'kinisz'o r T/1668/72. számú EGYSÉGES JAVASLAT az egyes egészségügyi tárgyú
T/10977. számú. törvényjavaslat. az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/10977. számú törvényjavaslat az egyes egészségügyi tárgyú törvények módosításáról Előadó: dr. Székely Tamás egészségügyi miniszter Budapest, 2009. október 2009. évi törvény