Az emésztőszervek felépítése és működése, kutya, macska, vadászgörény, házinyúl
Az anyagcserében résztvevő és annak során keletkező anyagokat metabolitoknak is szokás nevezni. A metabolitok lehetnek szervetlen és szerves anyagok is. A szervetlen anyagok a víz és az ásványi anyagok, amelyek a természetben változatos formában előforduló elemek vagy vegyületek. A szerves anyagok (pl. a fehérjék, a szénhidrátok vagy a zsírok) pedig szénalapú vegyületek, aminek kémiai okai vannak.
Végül érdemes néhány szót a szerves anyagokról is szólni.
Bizonyára mindenki emlékszik az iskolában tanult atomelméletre. Dalton több mint 200 éve fedezte fel, hogy az anyagok molekulákból, a molekulák pedig még kisebb részecskékből állnak, amelyeket ma atomoknak nevezünk. Azokat a molekulákat, amelyekben minden atom azonos, elemeknek nevezzük. Így az oxigén elemet két oxigén atom alkotja, ezért a vegyjele O2, a hidrogén molekula pedig két hidrogén atomból áll, ezért a vegyjele H2 Az olyan molekulák, amelyeket különböző atomok építenek fel, a vegyület a nevük. Vegyület pl. a víz molekula, ami két hidrogén és egy oxigén atomból áll (azok vegyülete), ezért a vegyjele H2O. Az egyes atomok különböző számú kötés kialakítására képesek más atomokkal. Ennek során az atomok között közös vegyértékelektronok alakulnak ki, vagyis kovalens kötések jönnek létre. A kovalens közös vegyértékei tartósan képesek összetartani az atomokat. A kovalens kötés kifejezés a „ko” (közös) és a „valens” (vegyérték) szavak összetételéből származik. A hidrogén atomnak egy, az oxigén atomnak pedig kettő kovalens kötés kialakítására van lehetősége, vagyis az előbbi egy, az utóbbi pedig kettő atomhoz kapcsolódhat. Ennek köszönhetően a hidrogén molekulában egy, az oxigén molekulában pedig két vegyértékkel kapcsolódnbak egymáshoz az atomok, a vízmolekulában pedig mindig egy oxigén és két hidrogén atom található. A szén atom négy kovalens kötés kialakítására képes, vagyis akár ennyi atommal tud egyetlen szénatom tartósan összekapcsolódni, ami lehetővé teszi, hogy a szénből rendkívül változatos összetételű vegyületek jöjjenek létre. A szénalapú (vagyis a szerves) molekulák állhatnak egyetlen szénatomból és a hozzá kötődő más atomokból, de létrejöhetnek rövidebb-hosszabb szénláncok is, amelyek más atomokkal szinte végtelen kombinációs lehetőséget teremtenek. Néhány más molekula is képes hasonló változatosságra, de a földi szerves anyag és a földi élet szénalapú, mert a Földön a vízhez hasonlóan a szén is bőségesen megtalálható a természetben.