Ódor Bálint, a Külügyminisztérium EU-ügyekért felelõs helyettes államtitkára a magyar EU-elnökség hivatalos honlapján rámutatott: a magyar elnökség elsõdleges feladata az összeurópai érdekek elõmozdítása; az "erõs Európa" elnökségi mottó is jelzi, hogy a magyar EU-elnökség hozzá akar járulni a gazdasági, szociális, politikai és intézményi szempontból egyaránt erõs Európa építéséhez.
Magyarország 2004-es uniós csatlakozása óta elõször látja el az EU-elnökségi feladatokat. Az elnökségi félévben - az Európai Unió íratlan szabályainak megfelelõen - nem a Magyarországot legközvetlenebbül érintõ kérdések, hanem a nagy európai ügyek kapják a legtöbb figyelmet.
Az elnökségi trió keretében Magyarország Spanyolországgal és Belgiummal közösen látja el az EU elnöki teendõit, a trojka mandátuma 2010-11-re szól. Magyarország Belgiumtól veszi át a stafétát, és 2011. június 30-án Lengyelországnak adja át.
Programja szerint a magyar EU-elnökség a gazdasági növekedés segítésére törekszik az uniós gazdasági kormányzás erõsítésével, a munkahelyteremtésre és a társadalmi befogadásra koncentrál. Kiemelt cél az uniós szakpolitika hatékonyságának és versenyképességének növelése. Ugyancsak az elnökségi program alapvetõ céljai között szerepel, hogy az Európai Unió közelebb kerüljön a polgárokhoz, további feladat a bõvítési folyamat folytatása és hitelességének fenntartása.
Bár a magyar kormány korábban abban reménykedett, hogy Horvátország csatlakozási szerzõdését a magyar elnökség idején írhatják alá, jelenleg reálisabb az a cél, hogy a tárgyalásokat lezárják 2011 elsõ félévében, és a szerzõdést a következõ, lengyel elnökség idején írják alá. A tervek szerint folytatódnak a tárgyalások a tagjelölt Izlanddal, és újabb fejezet nyitnak meg Törökországgal.
Az uniós csatlakozásra váró országok között több nyugat-balkáni állam is van: Montenegró 2008-ban, Szerbia 2009-ben nyújtotta be tagfelvételi kérelmét. Ha a feltételek kedvezõen alakulnak, Szerbia, Bosznia-Hercegovina és Montenegró a magyar elnökség idejére tagjelölt lehet, és megkezdõdhetnek a tárgyalások Macedóniával - az utóbbi ország már 2005 óta tagjelölt.A keleti partnerségi program második csúcstalálkozója, az állam- és kormányfõk találkozója 2011 májusában esedékes, várhatóan ez lesz az elnökség legfontosabb eseménye.
Románia és Bulgária egyaránt 2011 márciusában szeretne a schengeni övezethez csatlakozni. Ha nem teljesítenek minden feltételt, több tagállam ellenezheti a határnyitást, pedig az a romániai magyar kisebbségek számára is fontos lenne. A francia és a német belügyminiszter a napokban levélben jelezte az Európai Bizottságnak, hogy a korrupció és a szervezett bûnözés elleni harcban mutatkozó hiányosságok miatt túlságosan korainak tartja a két ország schengeni csatlakozását.
A magyar elnökség napirendjét erõteljesen meghatározzák azok a feladatok, amelyek a gazdasági válság következményeinek kezeléséhez és az új együttmûködési formák kialakításához kapcsolódnak. Az a cél, hogy az EU a jövõben jobban fel legyen készülve a válságok megelõzésére; a kulcsfeladatok közé tartozik egy állandó stabilitási mechanizmus felállítása, a gazdasági koordináció és a fiskális fegyelem kontrolljának megerõsítése.
Az unió következõ, 2014-ben hatályba lépõ hétéves költségvetése tervezetének 2011 közepére kell elkészülnie, így ezzel valószínûleg sokat foglalkoznak majd a magyar elnökség alatt is.
Az EU energiaszektorában kezdõdött liberalizáció végrehajtása a spanyol-belga-magyar elnökség idõszakára esik. A közösség célja az energiafüggõség enyhítése, az energiabiztonság megteremtése, ezért az eddigieken kívül új forrásországokat is bekapcsolna az uniós energiahálózatba. Ebben a tervben kiemelt szerepet játszik Azerbajdzsán és Türkmenisztán, s ez tükrözõdik a keleti partnerség programjában, az Ukrajnához, Moldovához és a kaukázusi országokhoz fûzõdõ viszony alakításában.
Szintén a spanyol-belga-magyar elnökség idején valósulhat meg az európai polgárok jogainak érvényesülésérõl, a szabadságról és a biztonságról szóló stockholmi program. A munkavállalási, családegyesítési és tanulási szándékkal útra kelõkkel kapcsolatban a magyar elnökség a vízumügyekre és a munkavállalás speciális formáira koncentrál: további könnyítésekrõl tárgyalnak Oroszországgal, Ukrajnával és Moldovával, illetve Kanada szigorító szándékait igyekeznek elhárítani.
A romastratégia a magyar elnökségi program kiemelt pontja. Az Európai Bizottság tesz majd javaslatot egy európai keretstratégiára; az EU növelni kívánja szerepvállalását a romákat érintõ ügyekben.
A magyar elnökség fontos témája lesz a vízpolitika is, ezen belül az extrém vízügyi jelenségek és a klímaváltozás hatásainak kezelése. A magyar elnökség alatt fogadhatják el az Európai Bizottság által kidolgozandó Duna-stratégiát; legfontosabb feladatai közé tartozik a vízkészletek védelme és takarékos használata, a természeti környezet védelme, a Duna közlekedésének javítása, a turizmus ösztönzése és az érintett országok kulturális örökségének megõrzése. Magyarország a vízminõség védelmével és megõrzésével, valamint a természeti katasztrófák - árvíz, aszály - kivédésével kapcsolatban kíván koordináló szerepet betölteni.
Magyarország hivatalosan január 6-án veszi át az elnöki posztot Belgiumtól, az elsõ jelentõsebb esemény a kormány és az Európai Bizottság együttes ülése lesz január 7-én Budapesten.
A kormányszóvivõ szerint az EU-elnökség miatt Magyarországra irányuló figyelem alkalmat ad a félreértések tisztázására, például a médiatörvénnyel kapcsolatban.
"Az EU-elnökség és az a fajta érdeklõdés, amelyet ilyenkor egy ország kap, nagyon jó fórum ahhoz, hogy tisztázni lehessen a félreértéseket" - mondta Nagy Anna az MTI-nek a magyar EU-elnökséget elindító szilveszteri rendezvényen a budapesti Millenáris Parkban.
Kifejtette: az elnökség miatt százával fognak Magyarországra érkezni olyan újságírók, akik egyébként nem jönnének. "Ez azért nagyon jó, mert végre le lehet velük ülni, és meg lehet velük beszélni, hogy az, amirõl azt gondolják, hogy a médiatörvény tartalma, az vajon tényleg az-e" - tette hozzá.
A kormányszóvivõ elmondta, hogy a médiatörvény angol fordítása még nem készült el. A törvényt bíráló újságírók szerinte sokszor hiányos ismeretek birtokában, legfeljebb az alapján mondanak ítéletet, hogy "valaki azt mondta nekik, ez valahogy úgy lesz".
"Ez nem elég jó alap arra, hogy ki lehessen jelenteni néha nagyon szélsõséges véleményt a magyar médiatörvényrõl, és azon keresztül a magyar kormányról és Magyarországról" - mondta. Mint megjegyezte, nagyon nehéz áttételesen valódi véleményt alkotni, "ha azt a forrást, amelyet bírálok, gyakorlatilag még soha nem láttam". Véleménye szerint a médiatörvény minimális ismerete nélkül hangoznak el bíráló vélemények.
Úgy fogalmazott, hogy a bírálatok "telis-tele vannak félreértésekkel", amelyeket tisztázni kell. Nagyon fontos, hogy mindenki tisztán lásson, "bátran tegyék fel a kérdéseiket, nemcsak a Magyarországra érkezõ miniszterek és államtitkárok, hanem az újságírók is" - mondta.
A kormányszóvivõ arról is beszélt, hogy az EU-elnökségi félév alatt sem állhat meg a hazai élet, hiszen hatalmas feladatokat kell megoldani. Utalt az alkotmányozásra, valamint arra az átfogó - az egészségügytõl kezdve a közigazgatáson át az oktatást is érintõ - reformtervezetre, amely február végére kerül a kormány elé.
Fontosnak nevezte, hogy a magyar EU-elnökségnek stabil belpolitikai háttere van. Értékelése szerint ez a szilárd belpolitikai helyzet - nincsenek belpolitikai csatározások és bizonytalanságok - optimális az elnökség ellátásához. Egy ilyen helyzetben az EU-elnökség sokkal jobban fel tud készülni a feladatokra annál, mintha belpolitikai ügyek foglalnák le - mondta Nagy Anna kormányszóvivõ.