Transindex - A zöldenergia-projektek növekvõ veszélyt jelentenek a természetvédelmi területekre
2020. március 25. 18:24, utolsó frissítés: 18:24
Növekvõ veszélyt jelentenek a zöldenergia-beruházások a természetvédelem szempontjából kulcsfontosságú területekre - figyelmeztet egy új kutatás, amely szerint már több mint 2200 szél-, nap- és vízerõmûvet emeltek a Föld korábban érintetlen vadonjaiban.
A Global Change Biology címû szakfolyóiratban megjelent tanulmány szerint - amelyet a BBC News ismertet - a megújuló energiaforrásokat hasznosító létesítmények 17 százaléka természetvédelmi területen létesült, és további 900 projekt megvalósítása van folyamatban az élõvilág sokfélesége szempontjából kulcsfontosságú területeken.
A zölderõmûvek gyakran sokkal nagyobbak, mint a hagyományos, fosszilis tüzelõanyagot hasznosító erõmûvek, ugyanannyi energia szélbõl vagy napfénybõl való elõállításához akár 10-szer akkora területre is szükségük lehet, mint a szén- vagy gázerõmûveknek.
Egy nemzetközi kutatócsoport 12 500 zöldberuházás fekvését vizsgálta meg, és megállapította, hogy közülük több mint 2200-at az érintetlen vadonban, természetvédelmi területen vagy különösen gazdag élõvilágú térségekben létesítettek. 169 projekt olyan szigorúan védett területen valósult meg, ahol egyáltalán nem lenne szabad fejlesztési tevékenységet folytatni.
Az energiatermelõ létesítmények és az azokat övezõ infrastruktúra, mint amilyenek az odavezetõ közutak vagy a megnövekedett emberi tevékenység, hihetetlen károkat okozhatnak a természeti környezetben - hívja fel a figyelmet Jose Rehbein, az ausztráliai Queenslandi Egyetem kutatója, a tanulmány vezetõ szerzõje.
A kutatók szerint a vízerõmûvek Afrikában és Ázsiában a táj jelentõs megváltozását okozhatják, az ilyen fejlesztési projektek nem összeegyeztethetõk a biológiai sokféleség megõrzésére tett erõfeszítésekkel. Az olyan energiaprojektekhez, mint a napelemtelepek, gyakran új utakra van szükség, és a létesítményeket kiszolgáló személyzet olykor a létesítmények közvetlen közelében telepszik le.
A természetre gyakorolt káros hatást tekintve jelenleg nyugat-európai országok okozzák a legtöbb kárt, Németországban például 258 zölderõmû mûködik természetvédelmi szempontból kulcsfontosságú területen. Spanyolországban is hasonló a rossz helyen fekvõ erõmûvek száma, míg Kínában 142 létesítmény mûködik olyan helyen, ahol nem kellene.
A kutatókat különösen aggasztja a jövõbeni helyzet alakulása Afrikában és Ázsiában, ahol valószínûleg megnõ a megújuló energiaforrások iránti igény. Becsléseik szerint a következõ nyolc évben 42 százalékkal emelkedhet a természetvédelmi szempontból fontos területen mûködõ zölderõmûvek száma.
Nepálban már több mint 100 vízerõmû mûködik védett területeken, Indiában 74 van épülõben fontos természetvédelmi övezetekben. Tanzániában a kormány most adott engedélyt egy hatalmas duzzasztógát és vízerõmû építésére a világörökségi listán is szereplõ Selous Nemzeti Parkban, ahol nagy terület élõvilágát teszi tönkre a beruházás.
James Allan, az Amszterdami Egyetem kutatója, a tanulmány egyik kiemelt szerzõje szerint legtöbbször csak a rossz tervezés az oka a helyzetnek. A tanulmány szerzõi szerint az eddiginél nagyobb körültekintéssel kell megtervezni és engedélyezni a megújuló forrásból energiát elõállító üzemeket.
A kutatás rámutat arra az ellentmondásra, hogy miközben sok fejlõdõ országban éppen a kihalási válsághoz is hozzájáruló klímaváltozás miatt építenek megújuló energiaforrást hasznosító erõmûveket, olykor ezek a létesítmények éppen maguk jelentenek veszélyt az élõvilágra, amikor védett területen építik fel õket. (mti)
Ütemtervet dolgoztak ki tudósok a bolygó megmentésére
A világ legnagyobb trópusi tõzeglápját fedezték fel a Kongói-medencében
A világ legmagasabb naperõmûtornyát építik fel Izraelben
Milliárdosok csoportja fog össze a globális felmelegedés ellen
A sziget, ahol minden napenergiával mûködik
2040-re nulla kibocsátású város lesz Reykjavík
Két éven belül 60%-ban megújuló energiákkal mûködik majd Santiago de Chile metrója