A fakitermelés során a fa, mint élőlény elpusztul, de értékes, sokoldalúan használható nyersanyagként születik újjá.
Az élő fák hasznosításának egyik módja a gyanta kinyerése. A legjelentősebb a fenyőgyanta, a terpentin: az ebből, a terpentinolaj elpárologtatása után visszamaradó szilárd anyag a kolofónium. A balzsamtartalmú trópusi fákból nyert anyagok a gyógyászat, a kozmetikai ipar, a lakk- és festékipar nyersanyagai. Ilyen a benzoe, a szandarak, a damár, a kopál, a masztix stb. Egy fatörzs évente 1–4 kg nyersgyantát adhat. Fontos ipari nyersanyag még az egyes trópusi fákból nyerhető latex – ez nyersgumit tartalmaz, ami a gumigyártás alapanyaga – és a gumiarábikum, amiből ragasztóanyag készül.
Babos Károly dr., Filló Zoltán dr., Somkuti Elemér dr. (1979). Haszonfák. Budapest: Műszaki Könyvkiadó. ISBN 9631025829.
Aidan Walker (1997). Identifying Wood. London: Apple Press. ISBN 1850767556.
Szász Tibor (1986). Famunkák jó szerszámmal. Budapest: Műszaki Könyvkiadó. ISBN 9631066339.
Szász Tibor (1986). Famunkák szakszerűen. Budapest: Műszaki Könyvkiadó. ISBN 9631068188.
Pápai Gábor (1995). Erdőgazdák könyve. Budapest: Mezőgazda Kiadó. ISBN 9638439467.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Fa_(anyag)&oldid=19206777”
A lap utolsó módosítása: 2017. október 3., 18:08