Árpád vezér hajója? - A londoni olimpia szurkolói blogja
Árpád vezér hajója?
2012.07.27. 16:55 eFAniko
A Vereckei-hágó szűkös lankái között az ősmagyar nagyfőnök természetesen nem vitorlás hajót kormányozott. Nem írhatom át a történelmet vadonatúj felfedezésemmel, mert az nincsen, de Pannónia zöldfüves, tavakkal, folyókkal szabdalt földjére dobbantva lovainak patáit Árpádnak és vezértársainak be kellett látnia: a vízen is érdemes lenne „járni”.
A krónikák szerint I. László király (1077-1095) magyar gályán hajózott a Balatonon, a török megszállás idején pedig vízi ütközetek dúltak a tavon. Az 1580-as években Tihanyban már hajóépítő telep működött, és 1753-ban Festetics György, a Keszthelyen élő dúsgazdag gróf, az arisztokrácia divatjának hódolva megépítette a Balaton első vitorlását, a Christophe gályát. Holland és angol hajósok kezdeményezésére Széchenyi István a Kisfaludy gőzössel szelte a magyar tenger habjait, ám az angliai főurak az 1850-es években vitorlás jachtokat hozattak hazánkba. A tempó láthatóan nem volt a leggyorsabb, majd’ ezer év telt el, amíg beindult a balatoni sport-vitorlázás.
1860-ban megalakult a Balaton-Füredi Yacht Egylet és 1882. augusztus 23-án megrendezték az első balatoni vitorlásversenyt. A jachtok tőkesúlyos hajók voltak. Ezzel a klasszikus formával versenyzett a Pogány Madonnában Ötvös Csöpi és Kardos doktor is, és bár a stukkerek alacsonyan szálltak, amit nem is értett Margit, a profi páros végül megtalálta a víz alatti ellensúlyhoz (na, ez a tőkesúly) rejtett aranyszobrot.
A hajó stabilitását bolygatták meg a rablók, a kormányos (Bujtor István privátban is a vitorlázás szerelmese volt) azonnal megérezte, hogy a vitorlás elhúz a megfelelő iránytól. A tőkesúlyos hajóról azt mondják, nem borul fel, azonban érdemes pontosítani: felborul, de visszaáll. Mint a keljfeljancsi. Persze nem árt, ha a vitorlák nem mennek tele vízzel, esetleg az árboc nem fúródik bele az iszapba, vagy nem történik egyéb havária.
A nagyok után megjelentek a jolle-típusú kisebb hajók. Merülésük alacsonyabb, így a sekély déli partot is birtokukba vehették a vitorlázók. Svertes, magyarul uszonyos hajóknak hívják leggyakrabban őket, kabinjuk pedig egyáltalán nincsen.
Forrás: http://www.470.org/
A hivatalos, jelenkori vitorlás kezdet dátuma pedig 1929. december 3, amikor megalakult a Magyar Vitorlás Szövetség. (Tegyük hozzá, a Királyi Magyar Yacht Klub már 1921 óta tagja volt a nemzetközi szövetségnek.)
A szörf vagy hullámlovaglás pedig már igazi huszadik századi szórakozás. 1948-ban egy amerikai fiatalember alkotott először vitorlás szörfdeszkát, a hatvanas években már árulta őket, a nyolcvanas évekre népszerű lett az egész világon.
https://2012don.blog.hu/api/trackback/id/tr514682223