"A technológia változik, de az emberi természet nem" | Urban Legends
“A technológia változik, de az emberi természet nem”
Interjút készített a Washington Post egyik blogja a Snopes legendavadász oldal szerzőjével, akivel többek között a kezdetekről, az internet legendákra gyakorolt hatásáról és a politikai tényellenőrzésről beszéltek.
A The Fact Checker cikkéből kiderül, hogy a Snopes a közelmúltban jelentős változáson és bővülésen esett át. Ha valaki nem követné napi szinten az oldal tartalmait: a kétezres évek elejétől működő szájtot sokáig egy amerikai amatőr néprajzkutató házaspár írta, szerkesztette és üzemeltette. A családi vállalkozás az idén új legendavadászokkal bővült, ezen felül a tartalmak kaptak egy dinamikusabb és modernebb megjelenítést, valamint stabilabb informatikai hátteret.
A szájt elődje – még a keresők előtti időkben – egy városi legendákkal foglalkozó internetes fórum volt, ebből nőtt ki aztán a Snopes. David Mikkelson társalapító-tulajdonos szerint a technológiai változásoknak nincs akkora szerepük a legendák, átverések születésében, mint amekkorát egyesek tulajdonítanak neki. Az emberek most is nagyjából ugyanazokban a dolgokban szeretnének hinni, mint egykoron, és a motiváció, valamint a terjesztett történetek is hasonlók. Az egyedüli különbség csupán az, hogy – ahelyett, hogy a kerítésnek támaszkodva beszélnék meg érzéseiket a szomszéddal – a Facebookon lógva osztják meg álmaikat, vágyaikat, gondolataikat.
Hasonlóan nyilatkozott egyébként néhány héttel ezelőtt egy másik Washington Post-blogon, az Intersecten Joe Uscinski egyetemi professzor, akit az összeesküvés-elméletek terjedése ügyében szólaltattak meg. Véleménye szerint napjaink emberei nem érdeklődnek jobban a konteók iránt, mint az internet előtti időkben, sőt felmérések szerint egyre kevésbé hisznek az összeesküvésekben, mint 50 vagy 100 évvel ezelőtt. Ez többek között annak is köszönhető, hogy a net révén nemcsak a legendák, konteók terjedési sebessége nőtt, hanem a cáfolatoké is. Tehát internet egyszerre inkubátora és ellenszere e történeteknek.
A Mikkelson-interjúban szó esik a politikai elfogultság vádjáról is, amivel a Snopes szerzői rendre szembesülnek republikánus olvasóik részéről. Mikkelson szerint semmilyen politikai kapcsolata nincs, semmilyen kampányt nem támogatott sosem (persze, ha így lenne, egészen biztosan nem kívánná feltárni azt egy interjúban – hallom a hangokat, látom a kommenteket). A politikai tényellenőrzésnek amúgy se látja sok értelmét: az emberek úgyis abban hisznek, amiben hinni szeretnének, abban pedig nem befolyásolják őket a mások által ténynek nevezett dolgok.
A Trump-jelenségre kitérve – vagyis hogy miként tud az amerikai elnökjelölt-aspiráns annyi valótlan dolgot összehordani anélkül, hogy imidzse sérülne – Mikkelson egy kocsmai hasonlatot hoz. Eszerint ha egy bárban ülve azt látjuk, hogy valaki feláll, odamegy egy idegenhez és behúz neki egyet, azt mondjuk: atyaég, ez a fickó megütötte a másikat. Ha viszont úgy érkezünk ugyanerre a helyszínre, hogy a két ember már verekszik, mindkettőt egyformán vétkesnek gondoljuk. Lefordítva ezt a verbális politikai adok-kapokra: ha egy politikus állít valamit, amire a fact-checkerek azt mondják, hogy hazugság, megint mások pedig azt, hogy igazság, ráadásul közben a politikus sem ismeri be tévedését, akkor csak egymással hadakozó feleket látunk majd. Ebben a szituációban pedig hajlamosak leszünk a mi véleményünkkel megegyező álláspontot elfogadni.
Fotó: The Fact Checker
Média 2 hónappal óta 4
Média 3 hónappal óta
Média 5 nappal óta 1
félelem betegség manipuláció reklám rendőr könyv autó bevándorlás összeesküvés-elmélet mozi Hollywood repülés idézet vallás irodalom film orosz kamufront foci kommunizmus tévhit világháború lánclevél átverés fotó állat Budapest kamuhírek tv usa művészet legenda sport nyelv Embedly videó hvg Facebook iwiw terror