jánosi Engel Adolf: Életemből – XIX. | pecsizsidosag
« jánosi Engel Adolf: Életemből – XVIII.
jánosi Engel Adolf: Életemből – XX. »
jánosi Engel Adolf: Életemből – XIX.
2013/10/18 Készítő: tourguide1990 Pécsi tóravért részlete. (Kattintással nagyítható.)
Ebben a bejegyzésben folytatom jánosi Engel Adolf pécsi zsidó nagyiparos “Aus meinem Leben” (Életemből) című önéletrajzi írásának fordí- tását. Köszönöm Christof Baiersdorf úrnak, hogy rendelkezésemre bocsáj- totta a német szöveget.
“A nálam már több mint 30 éve hűen szolgáló Takács házmesterem fiát tanít- tattam és lelkésszé képeztettem ki, és mihelyt Mindszenten, vagy Jánosin megüresedne egy plébánosi hely (az első 4000, a második 2000 Forint évi járadékkal jár), plébánossá akarom ott kinevezni, hogy édesapja méltó nyugalomban nála tölthesse majd élete hátralévő részét.
Egészségi állapotom 1871 óta megkövetelt évi egy gyógykúrát Karlsbadban. Sok emléktáblát láttam ott, melyet az emberi kegyelet egyes kiváló férfiaknak ajánlott, de sehol sem találtam magyar táblát, habár a karlsbadi forrásokat kiváló magyarok is felkeresték. A legjelentősebb magyar fürdővendég kétségtelenül a megboldogult Eötvös József báró volt, aki már 1842-ben a zsidók egyenjogúsításról írt, és eszméit később kultuszminiszterként energikusan meg is valósította. – Hitünk érdekében szerzett elévülhetetlen érdemeiért kegyeletteljes köszönetként 1873-ban egy megfelelő felirattal ellátott magyar és német nyelvű carrarai márványból készült szép táblát helyeztettem el a „Mariahilf” házon, amelyben Eötvös lakott, hogy e tábla láttán a jövendő nemzedékek is emlékezzenek e nagy magyar gondolkodóra és költőre, aki emlékezetének különösen a magyar zsidók örök hálával tartoznak. Csak aki a korábbi állapotokat megtapasztalta, lesz képes ezt teljes jelentőségében méltányolni, mert 1848-ig a zsidóknak Magyarországon az országszerte szokásos általános adókon kívül még türelmi adót is kellett fizetniük, melyet 13 éves koromtól kezdve nekem is le kellett róni. Ettől függetlenül az egyenjogúsításig politikai jogokkal egyáltalán nem rendelkeztek. 1849-ben Haynau tábornok a zsidókra egy millió Forint hadiadót vetett ki, mert hűséges hazafiaknak bizonyultak.
Őfelsége, igazságszerető királyunk kegyelméből a millió Forint zsidó iskolaalappá lett alakítva. Az itteni hitközség is támogatásban részesült minta-főtanodája fenntartására. Az Országos Kongresszuson a magyar hitközségek között felmerülő nézeteltérés miatt a minta-főtanodákat feloszlatták, és az ezeknél fel nem használt támogatást Trefort kultuszminiszter a budapesti rabbiképző szeminárium felállítására használta fel.”
Engel Adolf kategória | Címkézve budapesti Rabbiképző, Eötvös József báró, Haynau tábornok, Karlsbad, Országos Zsidókongresszus, Trefort miniszter | 1 hozzászólás	Egy hozzászólás
- 2013/10/19 - 18:12 | Válasz ebkf
Köszönöm szépen! Üdvözlettel! Baiersdorf Kristóf