Codex aureus – Wikipédia
A kódex felső fedele, Victoria and Albert Museum, London, Anglia. A kódex alsó és felső fedele elefántcsontból készült ötrészes dombormű rézkeretben
A kódex alsó fedele, Museo Sacro, Vatikáni Múzeum, Róma
A Batthyáneum[1] egyik legnagyobb értékű kincse a híres Codex aureus, a borjúbőrből készült pergamenre arany tintával írott kódex neve a tinta színe után Arany Kódex [2], amely a 800-as években íródott. Vásárlás útján Migazzi Kristóf Antal bécsi hercegérsekhez került a kódex részlete, amely a harmincéves háborúban kifosztott Heidelberg melletti Lorsch kolostorából hadizsákmányként érkezett Bécsbe. Tőle jutott 1782-ben Batthyány Ignác erdélyi püspök gyulafehérvári könyvtárába, amelynek egyik legértékesebb kincsévé vált. [3] A nagyon értékes karoling evangeliárum (többnyire díszes kivitelű könyv, amely a misén felolvasásra kerülő evangeliumi szövegeket tartalmazza), a középkori könyvfestészet remeke. [4] Ma a gyulafehérvári Batthyáneumban található kódex részlet Máté és Márk evangéliumát tartalmazza.[5]
4 Kódex lapok
Nagy Károly halála után a kódexet a hesseni Lorsch kolostorának adományozták. Innen a történelem viharai során négy részre válva, három városba és négy múzeumba kerültek a kódex részei. Jelenleg a felső fedél a londoni Victoria and Albert Museumban található, az alsó fedele a vatikáni Sacro Museo-ba került, Máté és Márk evangéliumának szövegrészeit a romániai gyulafehérvári Batthyaneumban, míg Lukács és János szövegrészeit a vatikáni Apostoli Könyvtárban őrzik.
A kommunista Romániában ez a kódex volt az ország nemzetközi kölcsöneinek fedezete. A román hatalom, az 1960-ban elkobzott könyvtárat ugyanis teljes egészében magáénak tekintette, amelyet először a Román Akadémia, majd a nemzeti könyvtár részlegének nyilvánított.
↑ Gyárfás Tihamér:Batthyáneum I. II. kötet
↑ romkat.ro: Gulafehérvári érsekség
↑ Jakó-Manolescu: A latin írás története
↑ Jakó: Batthyány Ignác 91. o.
↑ lexikon.katolikus.hu: Batthyáneum
↑ Gyárfás Tihamér:Batthyáneum: Gyárfás Tihamér: Batthyáneum. (Hozzáférés: 2014. július 14.)
↑ Jakó-Manolescu: A latin írás története: Jakó Zsigmond-Radu Manolescu: A latin írás története. (Hozzáférés: 2014. július 22.)
↑ Jakó: Batthyány Ignác: Jakó Zsigmond: Batthyány Ignác, a tudós és a tudományszervező. (Hozzáférés: 2014. július 14.)
↑ lexikon.katolikus.hu: Batthyáneum: Batthyáneum. lexikon.katolikus.hu. (Hozzáférés: 2014. július 14.)
↑ romkat.ro: Gulafehérvári érsekség: Az Arany Kódex vagy Lorscher Evangeliar. romkat.ro. (Hozzáférés: 2014. július 14.)
Kódex lapok[szerkesztés]
A Wikimédia Commons tartalmaz Codex aureus témájú médiaállományokat.
Codex Aureus, www.bibnat.ro
„Az Arany Kódex a mindenkori erdélyi püspök tulajdona”, hu.radiovaticana.va
Eine Geschichte, spannend wie ein Krimi..., www.denkmalpflege-hessen.de
Vatikan, Biblioteca Apostolica Vaticana, Pal. lat. 50 "Lorscher Evangeliar": Lucas et Iohannes (plus Christustafel aus Elfenbein), bibliotheca-laureshamensis-digital.de
Szentiványi Róbert: Der Codex Aureus von Lorsch, jetzt in Gyulafehérvár, 1912
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Codex_aureus&oldid=17573927”
A lap utolsó módosítása: 2016. június 2., 07:19