2007. évi CXXVII. Törvény. az általános forgalmi adóról - PDF
Download "2007. évi CXXVII. Törvény. az általános forgalmi adóról"
1 2007. évi CXXVII. Törvény az általános forgalmi adóról Az Országgylés - figyelemmel az államháztartás feladatainak ellátásához szükséges állandó, nem konjunktúraérzékeny és értékálló bevétel biztosítására, 2009/41. Adózási kérdés eva alanyiságot megelz évben teljesített szolgáltatás adókötelezettsége - figyelemmel az árutermel piacgazdaság igényeit kielégít versenysemleges adórendszer mködtetésének követelményeire, - figyelemmel a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióban tagállamként való részvételére, különös tekintettel az ebbl fakadó, az általános forgalmi adózás területén jelentkez jogharmonizációs kötelezettségekre, valamint - tekintetbe véve az általános forgalmi adózás 1988-as bevezetése óta szerzett tapasztalatokat is, az általános forgalmi adózás szabályairól a következ törvényt alkotja: Az áfáról szóló alaptörvény közel másfél évtizede született olyan idben és körülmények között, amikor hazánk még nem volt az Európai Unió tagállama. Az idközi módosítások nyomán a jogi szabályozás hatékonysága jelentsen romlott, amely mind az adózók önkéntes jogkövetését, mind a hatósági jogalkalmazást nehezíti. Megérett tehát a helyzet az újrakodifikációra. Az új törvény megalkotását ösztönzi, egyben segíti az is, hogy a közösségi szint áfa szabályozás is megújult január 1-jével ugyanis hatályba lépett a közös hozzáadottértékadó-rendszerrl szóló 2006/112/EK irányelv (a továbbiakban: Irányelv), amely a korábbi 77/388/EGK (ún. hatodik) áfa irányelvet és annak összes módosítását tartalmazza átláthatóbb és közérthetbb szerkezetben. Az erre épül új áfa-törvény egyrészt lehetséget teremt a jogharmonizációt érint fogyatékosságok és hiányosságok maradéktalan kiküszöbölésére, másrészt egy korszer szabályozási környezetben tartós egyensúlyt hoz létre az adózókkal szembeni bizalmi elv érvényesítése, illetleg az adóérdekek védelme között. ELS RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I. Fejezet ALAPVET RENDELKEZÉSEK Bevezet rendelkezés 1. Az e törvény alapján megfizetett általános forgalmi adó (a továbbiakban: adó) az államháztartás központi kormányzata költségvetésének bevétele. 1
2 Alkalmazási hatály 2. E törvény alapján adót kell fizetni: a) adóalany által - ilyen minségében - belföldön és ellenérték fejében teljesített termékértékesítése, szolgáltatásnyújtása, b) terméknek az Európai Közösségen (a továbbiakban: Közösség) belüli egyes, belföldön és ellenérték fejében teljesített beszerzése és c) termék importja után. 3. E törvény rendelkezéseit a) az egyszersített vállalkozói adóról szóló évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Eva.) hatálya alá tartozó személyekre, szervezetekre, valamint b) a jövedéki adóról és a jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló törvény (a továbbiakban: Jöt.) hatálya alá tartozó, adójeggyel ellátott dohánygyártmányokra abban az esetben kell alkalmazni, ha arról az a) pontban említett esetben az Eva., a b) pontban említett esetben pedig a Jöt. kifejezetten rendelkezik. 4. (1) Belföld alatt a Magyar Köztársaság államterülete értend. (2) Közösség és tagállamai, valamint azok területe alatt az 1. számú mellékletben meghatározottak értendk. (3) Harmadik állam és annak területe alatt az értend, amely nem tartozik a (2) bekezdés hatálya alá. Adóalany 5. (1) Adóalany: az a jogképes személy vagy szervezet, aki (amely) saját neve alatt gazdasági tevékenységet folytat, tekintet nélkül annak helyére, céljára és eredményére. Az érintett személy vagy szervezet jog- és cselekvképességére személyes joga az irányadó, ha azonban személyes joga alapján nem lenne jog- és cselekvképes, de a magyar jog alapján igen, akkor jog- és cselekvképességét a magyar jog alapján kell elbírálni. (2) Abban az esetben, ha a gazdasági tevékenység közvetlenül közös tulajdonban és közös használatban lev ingóra vagy ingatlanra, mint ellenérték fejében hasznosítandó dologra irányul, adóalany a tulajdonostársak közössége. Az adóalanyisághoz fzd jogokat és kötelezettségeket a tulajdonostársak közössége az általa kijelölt képvisel útján gyakorolja. Kijelölés hiányában képvisel a legnagyobb tulajdoni hányaddal rendelkez tulajdonostárs, egyenl tulajdoni hányad esetében pedig az adóhatóság által kijelölt tulajdonostárs. Gazdasági tevékenység 6. (1) Gazdasági tevékenység: valamely tevékenység üzletszer, illetleg tartós vagy rendszeres jelleggel történ folytatása, amennyiben az ellenérték elérésére irányul, vagy azt eredményezi, és annak végzése független formában történik. 2009/18. Adózási kérdés tanulók részére a részben önállóan gazdálkodó költségvetési szervként mköd oktatási intézmény által beszerzett kedvezményes bérletek elszámolásának kérdései 2
3 (2) Gazdasági tevékenység körébe tartozik különösen a termelésre, forgalmazásra irányuló ipari, mezgazdasági és kereskedelmi tevékenység, valamint az egyéb szolgáltatói tevékenység, ideértve a szellemi szabadfoglalkozásként folytatott tevékenységeket is. (3) Gazdasági tevékenység az is, ha az adóalany az egyébként a vállalkozásának részét képez, illetleg a vállalkozása folytatásának eredményeként keletkez vagyont (vagyonrészt) és vagyoni érték jogot ellenérték fejében hasznosítja. (4) Szintén gazdasági tevékenység és adóalanyiságot eredményez az is, ha a) egyébként nem adóalanyi minségben eljáró, az 5. (1) bekezdése értelmében jogképes személy vagy szervezet (a továbbiakban együtt: személy, szervezet) belföldön küldeményként feladott vagy belföldrl fuvarozott új közlekedési eszközt értékesít belföldön kívülre, de - a beszerz nevére szóló rendeltetéssel - a Közösség területére, függetlenül attól, hogy a küldeménykénti feladást vagy a fuvarozást akár az értékesít, akár a beszerz vagy - bármelyikük javára - más végzi; b) egyébként nem adóalanyi minségben eljáró személy, szervezet beépített ingatlant (ingatlanrészt), és ehhez tartozó földrészletet sorozat jelleggel értékesít, feltéve, hogy ba) annak els rendeltetésszer használatbavétele még nem történt meg, vagy bb) els rendeltetésszer használatbavétele megtörtént, de az arra jogosító hatósági engedély jogerre emelkedése és az értékesítés között még nem telt el 2 év [ba) és bb) alpont a továbbiakban együtt: beépítés alatt álló, illetleg beépített új ingatlan]; c) egyébként nem adóalanyi minségben eljáró személy, szervezet sorozat jelleggel építési telket (telekrészt) értékesít. (5) Nem minsül az (1) bekezdésben említett független formában végzett gazdasági tevékenységnek az a tevékenység, amelyet munkaviszony, munkaviszony jelleg jogviszony vagy olyan munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében végeznek, amelyben a jogosult irányítása és felelssége mellett a kötelezett alárendelt helyzetben van a tevékenység végzése eredményének, díjazásának, valamint egyéb feltételeinek és körülményeinek meghatározásában. 7. (1) Nem gazdasági tevékenység és nem eredményez adóalanyiságot a Magyar Köztársaság Alkotmánya által, illetleg az annak felhatalmazása alapján megalkotott jogszabály alapján közhatalom gyakorlására jogosított személy, szervezet által ellátott, és a létesít okiratában is megjelölt közhatalmi tevékenysége. 2009/56. Adózási kérdés közhatalmi tevékenység az általános forgalmi adó rendszerében 2009/33. Adózási kérdés a gépjármvek környezetvédelmi felülvizsgálatának áfarendszerbeli megítélése 2009/10. Adózási kérdés ebek veszettség elleni védoltásának igazgatási díja 2008/93. Adózási kérdés a közjegyzi tevékenység közhatalmi jellege (2) Közhatalmi tevékenység különösen a jogszabályalkotási, az igazságszolgáltatási, az ügyészi, a védelmi, a rendvédelmi, a külügyi és igazságügyi igazgatási, a közigazgatási jogalkalmazói, a hatósági ellenrzési és pénzügyi ellenrzési, a törvényességi felügyeleti és ellenrzési, az államháztartási, európai uniós és egyéb nemzetközi támogatás elosztásáról való döntési tevékenység, feltéve, hogy az annak gyakorlása során okozott kárért való felelsségre a Polgári Törvénykönyvrl szóló évi IV. törvénynek (a továbbiakban: Ptk.) az államigazgatási jogkörben okozott kárért való felelsségre vonatkozó rendelkezései [349. ] alkalmazandók, vagy károkozás esetében lennének alkalmazandók. (3) A (2) bekezdéstl függetlenül a tulajdon kisajátítása, valamint a 2. számú mellékletben felsorolt tevékenységek nem minsülhetnek közhatalmi tevékenységnek. 3
4 A gazdasági tevékenység körébe tartozónak minsít a törvény minden olyan tevékenységet, amelyet bevétel elérése érdekében üzletszeren, illetleg tartósan vagy rendszeresen végeznek, feltéve, hogy a tevékenység folytatása független formában történik. Nem minsül független formában kifejtett gazdasági tevékenységnek a munkaviszony, munkaviszony jelleg jogviszony, valamint olyan munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony keretében végzett tevékenységet, ahol a kötelezett alárendelt helyzetben van a megbízóval, munkáltatóval szemben a tevékenység végzése feltételeinek és egyéb körülményeinek meghatározásában. A törvény egyes tevékenységeket akkor is gazdasági tevékenységnek tekint, ha azok gyakorlása nem tartósan vagy rendszeresen történik. Adóalanyok vonatkozásában gazdasági tevékenység az is, ha az adóalany vállalkozásának részét képez vagyonát, vagyoni érték jogát eseti jelleggel értékesíti. Mindenkor, vagyis eseti értékesítés esetén is gazdasági tevékenységnek minsül az új közlekedési eszköz másik tagállamba - meghatározott feltételek mellett - történ értékesítése. Ez a tevékenység azok számára is adóalanyiságot eredményez, akik egyébként nem végeznek más olyan (bevétel orientált, üzletszer, rendszeres) tevékenységet, amely adóalanyiságot alapozna meg. Szintén gazdasági tevékenység és adóalanyiságot eredményez az ingatlanok meghatározott körének sorozat jelleggel [törvény 258. (1) bekezdés 18. pont] történ értékesítése. A rendelkezés megalkotását részben annak a jogbizonytalanságnak a kiküszöbölése indokolta, amely az építési telek és ingatlan értékesítés területén jelentkezett, azzal, hogy milyen mennyiség vagy érték ingatlan értékesítése után válik egy egyébként nem adóalany személy, szervezet adóalannyá amiatt, hogy a tevékenysége kimeríti az üzletszerség fogalmát. A törvény értelmében amennyiben egyébként nem adóalanyi minségében eljáró személy szervezet (így a magánszemély, vagy egyéb nem adóalany szervezet is) értékesít építési telket vagy új ingatlant (értve ez utóbbi alatt azt az ingatlant, amelynél használatbavétel még egyáltalán nem történt meg, vagy az els használatbavételtl két évnél több id nem telt el az értékesítésig), akkor válik adóalannyá ezen értékesítések miatt és keletkezik adófizetési kötelezettsége, ha két naptári éven belül már a negyedik telket vagy új ingatlant értékesíti. (A számolásnál figyelembe kell venni mind az építési telket, mind az új ingatlant vegyesen.) Ezt követen, mivel már adóalanyról van szó a további telek és ingatlan értékesítések az áfa hatálya alá tartoznak. Az a személy, szervezet aki (amely) a negyedik ingatlan értékesítése miatt adóalannyá vált, de a negyedik értékesítés évét követ három évig nem értékesít ingatlant, arra nézve a szabályokat elölrl kell alkalmazni (elölrl kell kezdeni a számolást). Természetesen az adóalanyiság együtt jár a levonási jog megnyílásával, vagyis azok a személyek, akik így adóalannyá váltak, levonásba helyezhetik azon áfát, melyet az adókötelesen értékesített ingatlanhoz kapcsolódó beszerzések során rá áthárítottak. A törvény a közhatalmi tevékenységet nem minsíti gazdasági tevékenységnek, így ez nem alapoz meg adóalanyiságot. Csoportos adóalanyiság 8. (1) Azok az adóalanyok, a) akiknek (amelyeknek) gazdasági célú letelepedési helyük belföldön van, gazdasági célú letelepedési hely hiányában pedig lakóhelyük vagy szokásos tartózkodási helyük van belföldön, és b) akik (amelyek) együttesen kapcsolt vállalkozások, csoportos adóalanyiságot hozhatnak létre. (2) A csoportos adóalanyiság értelmében: 4
5 a) az (1) bekezdésben meghatározott adóalanyok (e alkalmazásában a továbbiakban: tag vagy tagok) bels, egymás közötti kapcsolataiban a tevékenység gazdasági tevékenységként megsznik, és tagok önálló adóalanyisága - a (6) bekezdésben említett kivétellel - szintén megsznik, valamint b) a tagok küls, harmadik féllel szembeni kapcsolataiban a gazdasági tevékenység folytatása olyan adóalanyiságot eredményez, amelyben az ehhez fzd jogok és kötelezettségek a csoportos adóalanyiságban részt vev valamennyi tagnak együttesen tudhatók be. (3) A csoportos adóalanyiság az állami adóhatóság engedélyével jön létre, valamennyi leend tag erre irányuló közös, kifejezett és egybehangzó írásos kérelmére. Nem kérelmezheti a csoportos adóalanyiságot az az adóalany, aki (amely) valamely más csoportos adóalanyiságban már tagként részt vesz, vagy valamely más csoportos adóalanyiság létrehozatalára irányuló kérelmét már benyújtotta és annak elbírálása jogersen még nem zárult le. Abban az esetben, ha van olyan adóalany, akire (amelyre) teljesülnek az (1) bekezdésben meghatározott feltételek, de nem kíván a csoportos adóalanyiságban tagként részt venni (e alkalmazásában a továbbiakban: kívül maradó adóalany), a kérelemnek tartalmaznia kell még a kívül maradó adóalany hozzájáruló nyilatkozatát a csoportos adóalanyiság létrehozatalára. A kérelemnek, illetleg kívül maradó adóalany esetében a hozzájáruló nyilatkozatnak tartalmaznia kell továbbá: a) a tagok által kijelölt képviselt és a képvisel feltétlen beleegyez nyilatkozatát a képviselet vállalására; továbbá b) tagonként külön-külön: ba) a tag nevét, címét és adószámát; bb) az (1) bekezdésben említett jogállás fennállásának igazolását; bc) a nyilvántartási rendszer bemutatását, amely alkalmas a (2) bekezdésben említett bels és küls kapcsolatok egyértelm, megbízható és maradéktalan elkülönítésére; bd) kötelezettségvállalást a (6) bekezdés teljesítésére; c) kívül maradó adóalany esetében: ca) az adóalany nevét, címét és adószámát; cb) az (1) bekezdésben említett jogállás fennállásának igazolását; cc) kötelezettségvállalást a (7) bekezdés teljesítésére. (4) A csoportos adóalanyiságban részt vev valamennyi tag a csoportos adóalanyiság idszakában együttesen minsül egy adóalanynak. Az adóalanyisághoz fzd jogok és kötelezettségek gyakorlásával összefügg bírósági és más hatósági eljárásjogi cselekmények alanya a csoportos adóalanyiságban részt vev tagok által kijelölt képvisel. 2009/32. Adózási kérdés a csoportos adóalanyiság egyes eljárásjogi kérdései (5) Az a tag, aki (amely) a csoportos adóalanyiságot megelzen belföldön nyilvántartásba vett adóalanyként mködött, a (3) bekezdésben említett állami adóhatósági engedély jogerre emelkedésének napját megelz nappal, mint fordulónappal köteles úgy eleget tenni az e törvény szerinti kötelezettségének, mintha jogutódlással sznne meg. (6) A csoportos adóalanyiságban részt vev bármely tag - mind a csoportos adóalanyiság idszakában, mind azt követen - egyetemlegesen felels a csoportos adóalanyiságban részt vev valamennyi többi taggal együtt a csoportos adóalanyiságban részt vev tagnak a) a csoportos adóalanyiság idszakát megelzen keletkezett, az (5) és (9) bekezdésben meghatározott kötelezettsége teljesítéséért, és b) a csoportos adóalanyiság idszakában, e törvény alapján keletkez kötelezettsége teljesítéséért. 5
6 (7) A kívül maradó adóalany - mind a csoportos adóalanyiság idszakában, mind azt követen - egyetemlegesen felels a csoportos adóalanyiságban részt vev valamennyi taggal együtt a csoportos adóalanyiságban részt vev tagnak a) a csoportos adóalanyiság idszakát megelzen keletkezett, az (5) és (9) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítéséért; b) a csoportos adóalanyiságban részt vev valamennyi tagnak a csoportos adóalanyiság idszakában, e törvény alapján keletkez kötelezettség teljesítéséért. (8) A kívül maradó adóalany, illetleg a csoportos adóalanyiság idszakában létrejöv olyan adóalany, akire (amelyre) az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek (e alkalmazásában a továbbiakban: csatlakozó új adóalany) dönthet úgy is, hogy tagként csatlakozni szándékozik a csoportos adóalanyisághoz. A csoportos adóalanyisághoz történ csatlakozás az állami adóhatóság engedélyével jön létre, a kívül maradó, illetleg a csatlakozó új adóalany erre irányuló kifejezett írásos kérelmére. A kérelemnek tartalmaznia kell még a csoportos adóalanyiságban részt vev valamennyi tagnak a közös, kifejezett és egybehangzó beleegyez nyilatkozatát a kívül maradó, illetleg a csatlakozó új adóalany csatlakozásáról. A kérelemnek tartalmaznia kell továbbá: a) a kívül maradó adóalany esetében a (3) bekezdés bc) és bd) alpontjában, b) a csatlakozó új adóalany esetében pedig a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételek teljesítését. (9) Az a kívül maradó, illetleg az a csatlakozó új adóalany, aki (amely) tagként csatlakozik a csoportos adóalanyisághoz, a (8) bekezdésben említett állami adóhatósági engedély jogerre emelkedésének napját megelz nappal, mint fordulónappal köteles úgy eleget tenni az e törvény szerinti kötelezettségének, mintha jogutódlással sznne meg. (10) A csoportos adóalanyiságban részt vev tag dönthet úgy is, hogy a csoportos adóalanyiságból kiválni szándékozik. A csoportos adóalanyiságból történ kiválás az állami adóhatóság engedélyével jön létre, a kiválni szándékozó tag erre irányuló kifejezett írásos kérelmére. A kérelemnek tartalmaznia kell még a csoportos adóalanyiságban részt vev valamennyi többi tagnak a közös, kifejezett és egybehangzó beleegyez nyilatkozatát a tag kiválásáról. A kérelemnek tartalmaznia kell továbbá a kiválni szándékozó tag kötelezettségvállalását arra, hogy a kiválás jogerre emelkedésének napjától kívül maradó adóalanyként teljesíti a (3) bekezdés cc) alpontjában meghatározott feltételt. (11) A csoportos adóalanyiság az állami adóhatósági engedély visszavonásával sznik meg. Az engedélyt az állami adóhatóság visszavonja, ha a) azt a csoportos adóalanyiságban részt vev bármely tag - ide nem értve a (10) bekezdésben meghatározott kiválási kérelmet - kéri; b) a képvisel a képviseletet a továbbiakban nem vállalja, és új képvisel haladéktalan kijelölése és bejelentése a (3) bekezdés a) pontja szerint nem történik meg; c) a csoportos adóalanyiságban részt vev bármely tagra az (1) bekezdésben meghatározott feltételek nem teljesülnek; d) a (3) bekezdés bc) és bd) alpontjában meghatározott feltételek bármelyike a csoportos adóalanyiság idszakában nem teljesül; e) a (3) bekezdés cc) alpontjában meghatározott feltétel a csoportos adóalanyiság idszakában nem teljesül; f) a csoportos adóalanyiság idszakában olyan adóalany jön létre, akire (amelyre) az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülnek, és a csoportos adóalanyisághoz fa) nem csatlakozik, de kívül maradó adóalanyként nem teljesíti a (3) bekezdés c) pontjában meghatározott kötelezettségeket; vagy 6
7 fb) csatlakozni kíván csatlakozó új tagként, de azt az állami adóhatóság a (8) bekezdés értelmében nem engedélyezi; g) a csoportos adóalanyiságban részt vev valamennyi tag jogutód nélkül megsznik. (12) A (11) bekezdésben említett állami adóhatósági engedély visszavonásának jogerre emelkedésének napjával, mint fordulónappal a csoportos adóalanyiságban részt vev valamennyi tag együttesen köteles úgy eleget tenni az e törvény szerinti kötelezettségének, mintha jogutódlással sznne meg, kivéve azt az esetet, ha a csoportos adóalanyiságban részt vev valamennyi tag jogutód nélkül sznik meg. A törvény más uniós tagállamhoz hasonlóan lehetséget teremt csoportos áfa-alanyiság kialakítására. A törvény szerint a csoportos adóalanyiság választásának két lényegi jogkövetkezménye van. Az egyik az, hogy a csoportban résztvevk önálló forgalmi adóalanyisága megsznik (aki korábban mköd adóalany volt annak adójogi szempontból a csoport a jogutódja), és a csoportos adóalanyiság idszakában a tagok együttesen minsülnek egy adóalanynak. A csoportos adóalany így egyetlen adóalanyként viselkedik, vagyis a csoporttagok tevékenységükrl egyetlen áfa bevallást nyújtnak be, melyben a tagok fizetend, illetve levonható adója együttesen szerepel. A csoporttagok - és a tagok azon kapcsolt vállalkozásai is, amelyek úgy döntenek, hogy tagként nem vesznek részt a csoportos adóalanyiságban - a felmerült adófizetési kötelezettségért egyetemlegesen felelnek. A csoportos adóalanyiság másik lényegi következménye, hogy a csoporttagok egymás közötti ügyletei után általános forgalmi adó fizetési kötelezettség nem keletkezik. A csoportos adóalanyiság az állami adóhatóság engedélyével hozható létre és annak visszavonásával sznik meg, de csak azon adóalanyok számára választható, akik Magyarországon gazdasági céllal letelepedtek és kapcsolt vállalkozások. Az adóalanyisággal öszszefügg bírósági és más hatósági eljárásjogi cselekmények alanya a tagok által kijelölt képvisel. A csoportos adóalanyiság létrehozásához valamennyi belépni kívánó tag erre irányuló közös, kifejezett és egybehangzó írásos kérelme szükséges, továbbá azon kapcsolt vállalkozások hozzájáruló nyilatkozata is, akik (amelyek) a csoportos adóalanyiságban nem kívánnak részt venni. Ezek az adóalanyok, illetve az újonnan létrejött adóalanyok a csoportos adóalanyisághoz kérelem alapján késbb is csatlakozhatnak. A csoportos adóalanyiság megsznése esetén a jogutódlással történ megsznés szabályai érvényesülnek kivéve, ha a csoportos adóalanyiság megsznésének oka a tagok jogutód nélküli megsznése. Termék értékesítése 9. (1) Termék értékesítése: birtokba vehet dolog átengedése, amely az átvevt tulajdonosként való rendelkezésre jogosítja, vagy bármely más, a birtokba vehet dolog szerzése szempontjából ilyen joghatást eredményez ügylet. 50/2009. Számviteli kérdés Vállalkozásunk nemesfém érméket vásárolt. Ezek között vannak olyanok, amelyek fizeteszközként is használhatók, a vételár meghaladta azok névértékét. A megvásárolt érméket hol kell a mérlegben kimutatni? A számlában szerepl általános forgalmi adót visszaigényelhetjük-e? A nemesfém érméket, amennyiben azok törvényes fizeteszköznek minsülnek, a vállalkozásnak a pénzeszközök között kell kimutatnia azok névértékén, és a névérték, valamint a vételár közötti különbözetet a pénzügyi mveletek egyéb bevételei vagy egyéb ráfordításai között kell elszámolni. Ha az adott érme nem minsül törvényes fizetési eszköznek, akkor a 7
8 vállalkozásnak azt a készletek között, mint árut kell kimutatnia [2000. évi C. törvény 28. -a (2) bekezdésének a) pontja]. A Magyar Nemzeti Bankról szóló évi LVIII. törvény 4. -ának (2) bekezdése szerint az MNB kizárólagosan jogosult bankjegy- és érmekibocsátásra, és az MNB által kibocsátott bankjegy és érme - ideértve az emlékbankjegyet és emlékérmét is - a Magyar Köztársaság törvényes fizeteszköze. Abban az esetben, ha a törvényes fizeteszköznek minsül érméket nem névértéken, hanem névértéket meghaladó összegért vásárolják meg, az érmék az általános forgalmi adó rendszerében nem pénznek, hanem birtokba vehet dolognak, árunak minsülnek, és az értékesítésük az általános forgalmi adóról szóló évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfatörvény) 9. -ának (1) bekezdése és (2) bekezdésének b) pontja alapján áfaköteles termékértékesítést valósít meg. Tekintettel arra, hogy a társaság áfával növelt áron vásárolta meg az érméket, a vásárlás névértéket meghaladó áron történt. Az érmék beszerzésével kapcsolatban áthárított áfa beszerzéskori levonhatóságára vonatkozóan az Áfatörvény a alapján akkor és abban a mértékben jogosult a társaság az áfát beszerzéskor levonni, ha és amilyen mértékben az érméket adóköteles termékértékesítése, szolgáltatásnyújtása érdekében használja, hasznosítja. [2000. évi C. törvény 28. -a (2) a), évi CXXVII. törvény 9. (1)-(2) b)] (2) Az (1) bekezdésben említett birtokba vehet dolog: a) magában foglalja a dolog módjára hasznosítható természeti erket is, valamint az értékpapírok közül azt, amelynek megszerzése egyúttal az abban megjelölt termék tulajdonjogának megszerzését is jelenti; b) nem foglalja magában a pénzt, a készpénz-helyettesít fizetési eszközt, a pénzhelyettesít eszközt, valamint - az a) pontban említett kivétellel - az értékpapírt. 50/2009. Számviteli kérdés Vállalkozásunk nemesfém érméket vásárolt. Ezek között vannak olyanok, amelyek fizeteszközként is használhatók, a vételár meghaladta azok névértékét. A megvásárolt érméket hol kell a mérlegben kimutatni? A számlában szerepl általános forgalmi adót visszaigényelhetjük-e? A nemesfém érméket, amennyiben azok törvényes fizeteszköznek minsülnek, a vállalkozásnak a pénzeszközök között kell kimutatnia azok névértékén, és a névérték, valamint a vételár közötti különbözetet a pénzügyi mveletek egyéb bevételei vagy egyéb ráfordításai között kell elszámolni. Ha az adott érme nem minsül törvényes fizetési eszköznek, akkor a vállalkozásnak azt a készletek között, mint árut kell kimutatnia [2000. évi C. törvény 28. -a (2) bekezdésének a) pontja]. A Magyar Nemzeti Bankról szóló évi LVIII. törvény 4. -ának (2) bekezdése szerint az MNB kizárólagosan jogosult bankjegy- és érmekibocsátásra, és az MNB által kibocsátott bankjegy és érme - ideértve az emlékbankjegyet és emlékérmét is - a Magyar Köztársaság törvényes fizeteszköze. Abban az esetben, ha a törvényes fizeteszköznek minsül érméket nem névértéken, hanem névértéket meghaladó összegért vásárolják meg, az érmék az általános forgalmi adó rendszerében nem pénznek, hanem birtokba vehet dolognak, árunak minsülnek, és az értékesítésük az általános forgalmi adóról szóló évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfatörvény) 9. -ának (1) bekezdése és (2) bekezdésének b) pontja alapján áfaköteles termékértékesítést valósít meg. Tekintettel arra, hogy a társaság áfával növelt áron vásárolta meg az érméket, a vásárlás névértéket meghaladó áron történt. Az érmék beszerzésével kapcsolatban áthárított áfa beszerzéskori levonhatóságára vonatkozóan az Áfatörvény a alapján akkor és abban a mértékben jogosult a társaság az áfát beszerzéskor levonni, ha és amilyen mértékben az érméket adóköteles termékértékesítése, szolgáltatásnyújtása érdekében használja, hasznosítja. 8
9 [2000. évi C. törvény 28. -a (2) a), évi CXXVII. törvény 9. (1)-(2) b)] 10. Termék értékesítésének minsül továbbá: a) a termék birtokbaadása olyan ügylet alapján, amely a termék határozott idre szóló bérbeadásáról vagy részletvételérl azzal a kikötéssel rendelkezik, hogy a jogosult a tulajdonjogot legkésbb a határozott id lejártával, illetleg az ellenérték maradéktalan megtérítésével megszerzi; 2009/14. Adózási kérdés a lízingügylet meghiúsulása kapcsán felmerül behajtási és egyéb költségek áfarendszerbeli megítélése - a 2008/71. Adózási kérdés kiegészítése 2008/103. Adózási kérdés a zárt vég lízingügylet során alkalmazott devizaárfolyammal kapcsolatos egyes áfa-kérdések 2008/71. Adózási kérdés a lízing áfa-rendszerbeli kezelése január 1-jétl b) a megbízó és bizományos között a termék feletti tulajdonosként való rendelkezési jog átszállása, feltéve, hogy a bizományos és a vele jogviszonyban álló harmadik fél között - a 9. (1) bekezdése értelmében - termék értékesítése teljesül; c) az adós és hitelez között a termék feletti tulajdonosként való rendelkezési jog átszállása, feltéve, hogy a hitelez a dologi biztosítékul szolgáló terméket lejárt követelésének érvényesítésére - a 9. (1) bekezdése értelmében - értékesíti, és az abból származó ellenérték közvetlenül t illeti meg; d) az építési-szerelési munkával létrehozott, az ingatlan-nyilvántartásban bejegyzend ingatlan átadása a jogosultnak, még abban az esetben is, ha a teljesítéshez szükséges anyagokat és egyéb termékeket a jogosult bocsátotta rendelkezésre. 2008/73. Adózási kérdés az Áfa törvény 10. d) pontjában meghatározott ingatlanátadás teljesítési idpontja január 1-jén hatályba lépett az újrakodifikált általános forgalmi adóról szóló évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa törvény). Az új törvény alkalmazása során felmerültek olyan jogalkalmazási problémák, amelyeket szükséges minél hamarabb rendezni. A törvény így többek között szkíti a fordított adózás hatálya alá es ügyletek körét, újraszabályozza az adómentes termékimporttal kapcsolatos feltételrendszert, nagyobb mozgásteret biztosít az adóalanyoknak az ingatlan bérbeadás adófizetési kötelezettségének választása során, a közösségi joggal összhangban egyszersíti a bizonylatok kötelez adattartalmát, valamint bvíti azokat az eseteket, amikor az adóalany mentesülhet az adólevonási tilalom alól. A hatályos törvény az építési szerzdés alapján átadott ingatlan (ingatlanrészt) termékértékesítésként és nem szolgáltatásnyújtásként kezeli, és erre a termékértékesítésre vonatkozóan fordított adózást rendel alkalmazni. A jogalkalmazás során felmerült eltér értelmezések miatt a törvény egyrészt elszakad a Ptk.-beli építési szerzdés fogalomtól, és ezáltal a f-, illetve alvállalkozói tevékenység megítélésének kérdésétl, továbbá pontosítja a szöveget úgy, hogy a rendelkezés az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzend ingatlanra vonatkozik. 11. (1) Ellenérték fejében teljesített termékértékesítés [2. a) pontja] az is, ha az adóalany a terméket vállalkozásából véglegesen kivonva, azt saját vagy alkalmazottai magánszükségletének kielégítésére vagy általában, vállalkozásától idegen célok elérésére ingyenesen felhasználja, illetleg azt más tulajdonába ingyenesen átengedi, feltéve, hogy a termék vagy annak alkotórészeinek szerzéséhez kapcsolódóan az adóalanyt egészben vagy részben adólevonási jog illette meg. (2) Szintén ellenérték fejében teljesített termékértékesítés: a) az adóalany vállalkozásán belül végzett saját beruházása, ha ennek eredményeként tárgyi eszközt állít el; 9
10 2009/9. Adózási kérdés saját vállalkozásban végzett beruházás utáni adófizetési kötelezettség és adólevonási jogosultság keletkezése 80/2008. Számviteli kérdés A évi CXXVII. törvény ának (1)-(2) bekezdése rendelkezik a vállalkozáson belül a saját beruházás eredményeként elállított tárgyi eszköz áfa-visszaigénylésével kapcsolatban. Értelmezésünk szerint a saját vállalkozásban megvalósított beruházások áfáját csak a beruházás aktiválásakor igényelhetjük vissza. Mezgazdasági vállalkozásban vagyunk érdekeltek, ahol sajátos beruházás a növendék állatok tenyészállattá történ átminsítése. Hogyan értelmezend ez esetben a évi CXXVII. törvény hivatkozott elírása? Egyéb beruházásoknál is problémát jelent a törvény alkalmazása. Az adóalany vállalkozásán belül végzett saját beruházás a évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) 11. -a (2) bekezdésének a) pontja alapján, ha az adóalany ennek eredményeként tárgyi eszközt állít el. (Ez a meghatározás eltér a számviteli elírások szerinti saját vállalkozásban végzett beruházás fogalmától, elssorban azért, mert a számviteli elírások szerinti beruházás nem csak az új tárgyi eszköz elállítását foglalja magában, de eltér a megfogalmazás módjában is.) Az Áfa tv. hivatkozott elírása szerint ellenérték fejében teljesített termékértékesítés a saját vállalkozásban végzett beruházás, tehát adófizetési kötelezettség terheli, amely kötelezettség a teljesítés idpontjához, a tárgyi eszköz aktiválásához kapcsolódik. Ha a tárgyi eszköz adóköteles tevékenységet szolgál, a fizetend áfa le is vonható. (Pontatlan a kérdésben az áfa-visszaigénylésre hivatkozás, visszaigényelni akkor lehet az áfát, ha a levonható áfa meghaladja a fizetend áfát!) Az Áfa tv ának (1) bekezdése szerint a vállalkozásán belül végzett saját beruházást végz adóalanyt megilleti a tárgyi eszköz elállításához felhasznált terméket, igénybe vett szolgáltatást terhel elzetesen felszámított adó levonásának a joga akkor is, ha az egyébként egészben vagy részben nem illetné meg. Nem egyértelm azonban az, hogy az adóalany ezt a levonási jogát mikor gyakorolhatja. Az Áfa tv a (2) bekezdésének elírása alapján az adólevonási jog gyakorlása egyéb feltételeinek sérelme nélkül az (1) bekezdés szerinti adólevonási jog legkorábban a vállalkozásán belül végzett saját beruházás eredményeként elállított tárgyi eszköz rendeltetésszer használatbavételekor keletkezik. Ez utóbbi elírást sokan - többek között a kérdez társaság is - úgy értelmezik, hogy a saját vállalkozásban végzett beruházásnál az adólevonási jog csak az aktiváláskor érvényesíthet. Az Áfa tv (1) és (2) bekezdése közötti - látszólagos - ellentmondás feloldható, ha az adólevonási jog gyakorlásának egyéb feltételeibl indulunk ki. Az Áfa tv ának a) pontjában megfogalmazottakból az következik, ha az adóalany a terméket, a szolgáltatást adóköteles termékértékesítése, szolgáltatásnyújtása érdekében használja, egyéb módon hasznosítja, jogosult arra, hogy az általa fizetend adóból levonja azt az adót, amelyet a termékbeszerzéshez, a szolgáltatás igénybevételéhez kapcsolódóan egy másik adóalany rá áthárított. Mivel a saját vállalkozásban végzett beruházás (az Áfa tv. szóhasználata szerint: az adóalany vállalkozásán belül végzett saját beruházás) adóköteles termékértékesítés, az elállításhoz felhasznált termék, igénybe vett szolgáltatás elzetesen felszámított áfája az általános szabályoknak megfelel módon és idben levonható, függetlenül attól, hogy a saját vállalkozásban elállított tárgyi eszköz adóköteles vagy adómentes tevékenységet fog szolgálni. A leírtakból következik, jogszabályi elírással nem alátámasztottak azon értelmezések, amelyek szerint saját vállalkozásban végzett beruházásnál a beruházáshoz vásárolt termé- 10
11 kek, igénybe vett szolgáltatások elzetesen felszámított áfájának a levonási joga csak az aktiváláskor érvényesíthet. A saját vállalkozásban végzett beruházás szabályai szerint számoljuk el a növendék állatok tenyészállattá történ átminsítését is. A tenyészállattá történ átminsítés azonban - mint saját vállalkozásban végzett tevékenység - nem folyamatos tevékenység, így ahhoz sem termékfelhasználás, sem szolgáltatás igénybevétele nem kapcsolódik, így az elállításhoz felhasznált termék, igénybe vett szolgáltatás nincsen. A növendékállat-tenyésztést nem tekinthetjük a tenyészállat-elállítás - mint beruházási folyamat - részének. A növendék állat tenyészállattá történ átminsítéséhez közvetlenül - az Áfa tv a (2) bekezdésének a) pontja szerint - kapcsolódik áfafizetési kötelezettség, amely áfa az Áfa tv ának e) pontja alapján - jellemzen - elzetesen felszámított áfaként is levonható. [2007. évi CXXVII. törvény 11. (2) a) pontja, 134. ] b) az adóalany ba) vállalkozásában kitermelt, elállított, összeállított, átalakított, megmunkált, illetleg bb) vállalkozásához vásárolt vagy importált termék felhasználása gazdasági tevékenységének folytatásához, feltéve, hogy ha a terméket ilyen állapotában másik adóalanytól szerezte volna be, adólevonási jog nem illetné meg; c) tárgyi eszköznek nem minsül termék felhasználása adólevonásra nem jogosító tevékenység folytatásához, feltéve, hogy a termék beszerzéséhez vagy b) pont szerinti felhasználásához kapcsolódóan az adóalanyt egészben vagy részben adólevonási jog illette meg; d) az adóalany megsznése, ha az adóalany a megsznés idpontjában olyan terméket tart tulajdonában, amelynek beszerzéséhez vagy b) pont szerinti felhasználásához kapcsolódóan egészben vagy részben adólevonási jog illette meg. (3) Nem minsül ellenérték fejében teljesített termékértékesítésnek, ha az adóalany - vállalkozásának céljára tekintettel - más tulajdonába ingyenesen enged át árumintát és kis érték terméket. A törvény e rendelkezése olyan termék átadási, felhasználási jogcímeket is adóztatási pontnak - ellenérték fejében történ termékértékesítésnek - minsít, amelyekhez ellenszolgáltatás nem kapcsolódik, azonban a termék beszerzéséhez, illetve a felhasználáskori formájában történ beszerzéséhez kapcsolódóan az adóalanyt részben, vagy egészben adólevonási jog illette meg. A törvény szerint - amennyiben a termékhez kapcsolódóan az adóalanyt adólevonási jog illette meg - a terméknek a vállalkozásból történ kivonása a vállalkozástól idegen célra (pl. személyes vagy az alkalmazottak szükségleteinek kielégítésére) ellenérték fejében teljesített termékértékesítésnek minsül, így adófizetési kötelezettséget keletkeztet. Szintén ellenérték fejében teljesített termékértékesítésnek minsül a saját vállalkozásban végzett tárgyi eszköz elállítására irányuló beruházás. Ebbl következen a beruházás során - a tárgyi eszköz elállításához - beszerzett termékek illetve igénybevett szolgáltatások elzetesen felszámított adója levonható. A törvény értelmében ellenérték fejében történ termékértékesítés az is, ha a saját vállalkozásban kitermelt, elállított, megmunkált, átalakított, vásárolt, importált olyan terméket használ fel az adóalany gazdasági tevékenysége folytatásához, amely terméket, ha ebben a formájában másik adóalanytól szerez be, adólevonási jog egyáltalán nem illette volna meg. Ellenérték fejében történ termékértékesítésnek tekinti a törvény annak a tárgyi eszköznek nem minsül terméknek a felhasználását, amelyet az adóalany adólevonásra nem jogosító gazdasági tevékenység folytatására használ fel, amennyiben a termék beszerzéséhez, 11
12 vagy az elz bekezdésben részletezett felhasználásához részben, vagy egészben adólevonási jog kapcsolódott. A törvény ugyancsak ellenérték fejében történ termékértékesítésnek tekinti az adóalany megsznését az olyan megmaradt termékek tekintetében, amelyekhez az elz bekezdésekben említett módon részben, vagy egészben adólevonási jog kapcsolódott. Az áfa jellegénél fogva a végs fogyasztás során realizálódik költségvetési bevételként. A felsorolt esetekben, bár a beszerzés eredetileg az adóalany gazdasági tevékenység folytatása céljából történt (ezért volt az adó levonható), az végs soron mégsem azt a célt szolgálta, vagy olyan gazdasági tevékenységet szolgál, mely nem keletkeztet adófizetési kötelezettséget, így levonható adó sem kapcsolódhat hozzá. Tehát itt az adóalany kvázi végs fogyasztóként jelenik meg. A törvény ismertetett rendelkezéseinek a célja, hogy korrigálja az áfát, de nem az által, hogy a levonási jogot tagadja meg visszamenleg, hanem azáltal, hogy elírja az adófizetési kötelezettséget. 12. (1) Ellenérték fejében teljesített termékértékesítés továbbá, ha az adóalany a vállalkozása tulajdonában tartott termékét továbbítja, vagy bizományba átvett terméket továbbít belföldrl a Közösség más tagállamába vállalkozása szükségleteire. A továbbítás minden olyan módozatot magában foglal, függetlenül attól, hogy azt az adóalany maga vagy - javára - más végzi, amelynek eredményeként a termék a küldeménykénti feladás vagy a fuvarozás megkezdéséhez képest a küldeménykénti megérkezésekor vagy a fuvarozás befejezésekor a Közösség más tagállamában van. 2009/40. Adózási kérdés átrakodás közösségi ügyletek esetén 2008/94. Adózási kérdés a külföldi vállalkozás és belföldi fióktelepe között történ ügyletek áfa-rendszerbeli kezelése (2) Az (1) bekezdéshez fzd joghatás nem áll be, ha a) a Közösség azon tagállamában, ahol a termék a küldeménykénti megérkezésekor vagy a fuvarozás befejezésekor van, a termék értékesítésére a 29. -ban említett feltételek teljesülnek; b) a Közösség azon tagállamában, ahol a termék a küldeménykénti megérkezésekor vagy a fuvarozás befejezésekor van, a termék értékesítésére a 32. -ban említett feltételek teljesülnek; c) a termék vasúti-, vízi- vagy légiközlekedési eszközön történ értékesítésére a 33. -ban említett feltételek teljesülnek; d) a gáz földgázcsvezeték-hálózaton keresztüli vagy a villamos energia értékesítésére a 34. vagy 35. -ban említett feltételek teljesülnek; e) a termék értékesítése a 89., és ok szerint történik; f) a Közösség azon tagállamában, ahol a termék a küldeménykénti megérkezésekor vagy a fuvarozás befejezésekor van, az (1) bekezdésben említett adóalany - mint a szolgáltatás igénybevevje - termékén munkát végeznek, majd annak befejezését követen a terméket - az (1) bekezdésben említett adóalany nevére szóló rendeltetéssel - belföldre továbbítják; g) a Közösség azon tagállamában, ahol a termék a küldeménykénti megérkezésekor vagy a fuvarozás befejezésekor van, az (1) bekezdésben említett adóalany a terméket szolgáltatás nyújtása érdekében ideiglenesen használja; h) az (1) bekezdésben említett adóalany termékét 24 hónapot meg nem haladó ideiglenes használat céljából a Közösség más tagállamába továbbítja, ahol ha ugyanezt a terméket importálták volna, az importált termék ideiglenes behozatal jogcímén teljes adó- és vámmentességben részesülne; i) az (1) bekezdésben említett adóalany a terméket a Közösség más tagállamában fenntartott vevi készlete céljára továbbítja. 12
13 (3) Ha a (2) bekezdésben felsorolt esetekben az ott meghatározott feltételek bármelyike nem teljesül, a feltétel nem teljesülésekor az (1) bekezdéshez fzd joghatás haladéktalanul beáll. A termékek Közösségen belüli mozgásának nyomon követhetségét, valamint elfogyasztásának helye szerinti adóztathatóságát biztosító irányelvi rendelkezés, hogy termékértékesítésnek minsül az is, ha adóalany gazdasági tevékenysége érdekében beszerzett terméket adnak fel, vagy fuvaroznak el az egyik tagállamból egy másik tagállamba. Import esetében az adófizetési kötelezettség keletkezése független attól, hogy a termékimport értékesítés következménye-e. A vámhatárok lebomlásával ez az elv a közösségi szabályozásban fennmaradt, vagyis az adóalany vállalkozása tulajdonában tartott termék egyik tagállamból másik tagállamba történ feladása, elfuvarozása adóztatandó tényállást keletkeztet, azokkal a kivételekkel, melyek a termékimport esetén is adómentességet, illetve az adófizetési kötelezettség halasztását eredményeznék (pl. ideiglenes behozatal, aktív feldolgozás felfüggeszt eljárás), vagy amelyek adóztatása más szabályok alapján történik. Így nem a saját tulajdonban lév terméknek egy másik tagállamba történ feladása, elfuvarozása kapcsán keletkezik adófizetési kötelezettség, tehát ezen a jogcímen nem adóztatandó amennyiben a termék fel-, vagy összeszerelés tárgyául szolgál, illetve arra az úgynevezett távértékesítés szabályai vonatkoznak, vagy villamos-energiáról, illetve csvezetéken keresztül értékesített földgázról van szó. Nem keletkezik adófizetési kötelezettség saját termék tagállamok közötti mozgatása következtében akkor sem, ha a terméket nemzetközi repül-, vonat-, vagy hajójáratok fedélzetén szándékoznak értékesíteni, vagy a fuvarozott termék termékexportot, vagy azzal egy tekintet alá es termékértékesítést, vagy termék Közösségen belüli adómentes értékesítését valósítja meg. Nem keletkezik adófizetési kötelezettség továbbá, ha a terméket megmunkálás céljából viszik át, vagy a termékkel végeznek el munkát másik tagállamban, és azt követen visszahozzák azt belföldre, vagy ha egyébként ideiglenes behozatali jogcím vonatkozna a termékre, amennyiben a behozatal import jogcímén történne (pl. kiállításra kiviszik a terméket és visszahozzák), illetve, ha a terméket más tagállamban fenntartott vevi készlet céljára továbbítják. Ez utóbbi kivételt a következk indokolják. Amennyiben az értékesít adóalanynak egy másik országban van raktárkészlete, melybl akkor és annyit értékesít, amikor és amilyen mennyiségre a vevnek szüksége van, akkor a kivétel fenn nem állása esetén neki adóalanyként be kellene jelentkeznie abban a tagállamban, ahol a raktárkészletét tartja. A tulajdonában lév terméknek az elfuvarozása a másik tagállamba termék Közösségen belüli adómentes értékesítésének minsülne a feladás szerinti tagállamban, és termék ellenérték fejében történ Közösségen belüli beszerzésének a fuvar rendeltetési helye szerinti tagállamban. A raktárból a vev részére történ értékesítés pedig a raktárkészlet helye szerinti tagállamban egy belföldi ügyletnek. Annak érdekében, hogy a terméket értékesít félnek ne kelljen adóalanyként nyilvántartásba vetetnie magát a raktárkészlet helye szerinti tagállamban, a törvény megengedi, hogy a terméknek vevi készlet feltöltése céljából történ átszállítása belföldrl egy másik tagállamba ne minsüljön termékértékesítésnek, amennyiben ezt a termékmozgatást a termék rendeltetési helye szerinti tagállam sem tekinti adóztatandó tényállásnak. Ez utóbbi kitétel azért szükséges, mert az Irányelv ilyen kivételt nem nevesít, és az ügylet kezelése a tagállamok részérl nem lehet egyoldalú. Ez a rendelkezés biztosítja részben azt is, hogy amennyiben az importált terméket nem abban a tagállamban bocsátják vámjogi szabad forgalomba, amelyben ténylegesen használják, fogyasztják, akkor is a fogyasztás helye szerinti tagállamban, az ott érvényes adómértékkel kell az adót megfizetni. 13
14 Ellenrizhetségi, illetve az adóztatást biztosító elem, hogy amennyiben a kivételként felsorolt esetekben lév bármelyik feltétel nem teljesül, a saját tulajdonban lév termék tagállamok közötti feladását, fuvarozását termékértékesítésnek kell tekinteni, mely akkortól adóztatható, amikortól az adóztatást kizáró feltétel nem teljesül. Szolgáltatás nyújtása 13. (1) Szolgáltatás nyújtása: bármely olyan ügylet, amely e törvény értelmében nem termék értékesítése. 2009/14. Adózási kérdés a lízingügylet meghiúsulása kapcsán felmerül behajtási és egyéb költségek áfarendszerbeli megítélése - a 2008/71. Adózási kérdés kiegészítése 2008/71. Adózási kérdés a lízing áfa-rendszerbeli kezelése január 1-jétl (2) Az (1) bekezdésben említett ügylet magában foglalja az alábbiakat is: a) vagyoni érték jogok idleges vagy végleges átengedését; b) kötelezettségvállalást valamely tevékenység egészbeni vagy részbeni abbahagyására, vagy annak végzésétl való tartózkodásra, illetleg valamely helyzet trésére. (3) Nem minsül szolgáltatás nyújtásának az ellenérték megtérítése, ha az pénzzel, készpénzhelyettesít fizetési eszközzel vagy pénzhelyettesít eszközzel történik. (4) Nem minsül szolgáltatás nyújtásának az sem, ha a termék értékesítje, szolgáltatás nyújtója a teljesítésével keletkezett, pénzbeni követeléseként fennálló ellenértéket harmadik félre engedményezi, feltéve, hogy a harmadik fél a követelés megvásárlásával nyújt szolgáltatást az engedményeznek. 14. (1) Ellenérték fejében teljesített szolgáltatásnyújtás [2. a) pontja] az is, ha az adóalany a terméket vállalkozásából idlegesen kivonva, azt saját vagy alkalmazottai magánszükségletének kielégítésére vagy általában, vállalkozásától idegen célok elérésére ingyenesen használja, illetleg azt másnak ingyenesen használatba adja, feltéve, hogy a termék vagy annak alkotórészeinek szerzéséhez kapcsolódóan az adóalanyt egészben vagy részben adólevonási jog illette meg. (2) Szintén ellenérték fejében teljesített szolgáltatásnyújtás, ha az adóalany saját vagy alkalmazottai magánszükségletének kielégítésére vagy általában, vállalkozásától idegen célok elérésére másnak ingyenesen nyújt szolgáltatást, feltéve, hogy a szolgáltatás igénybevételéhez kapcsolódóan az adóalanyt egészben vagy részben adólevonási jog illette meg. 2009/7. Adózási kérdés a gyermekek védelmérl és a gyámügyi igazgatásról szóló évi XXXI. törvény alapján nyújtott ingyenes étkeztetés áfakötelezettsége 2009/8. Adózási kérdés a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló évi III. törvény rendelkezései alapján nyújtott ingyenes étkeztetés áfakötelezettsége 15. Ha az adóalany valamely szolgáltatás nyújtásában a saját nevében, de más javára jár el, úgy kell tekinteni, mint aki (amely) ennek a szolgáltatásnak igénybevevje és nyújtója is. 2009/20. Adózási kérdés a közvetített szolgáltatás fogalma az egyéni vállalkozók jövedelem-(nyereség-) minimumának meghatározásakor Termék értékesítésére és szolgáltatás nyújtására vonatkozó közös szabályok 16. A termék értékesítésére, szolgáltatás nyújtására nincs befolyással, ha az szerzdéskötés, jogszabályi rendelkezés, bírósági és más hatósági határozat (végzés) alapján, illetleg árverés útján történik. 14
15 17. (1) Nem áll be a termék értékesítéséhez, szolgáltatás nyújtásához fzd joghatás, ha az adóalany a terméket, vagyoni érték jogot nem pénzbeni betétként, hozzájárulásként (a továbbiakban együtt: apport) bocsátja rendelkezésre, feltéve, hogy az a 18. (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételek szerint történik. (2) Szintén nem áll be a termék értékesítéséhez, szolgáltatás nyújtásához fzd joghatás, ha az adóalany jogutódlással sznik meg, feltéve, hogy az a 18. (1) és (2) bekezdésében meghatározott feltételek szerint történik. (3) A (2) bekezdésben említett jogutódlással történ megsznés a következ eseteket foglalja magában: a) gazdasági társaságnak a gazdasági társaságokról szóló törvény szerinti átalakulását (ideértve az egyesülést, a szétválást és a részleges átalakulást is); b) szövetkezetnek a szövetkezetekrl szóló törvény (a továbbiakban: Szöv. tv.) szerinti átalakulását; c) szövetkezet gazdasági társasággá való átalakulása vagy jogutód nélküli megsznése esetében a közösségi alap Szöv. tv. szerinti átadását más szövetkezet vagy szövetkezeti szövetség részére; d) egyéni cégnek az egyéni vállalkozásról szóló törvény szerinti átalakulását; e) egyéni vállalkozó, mezgazdasági termel halálát, vagy cselekvképességének elvesztését, feltéve, hogy az egyéni vállalkozói, stermeli tevékenységet ea) elhalálozás esetében az özvegy vagy örökös folytatja; illetleg eb) cselekvképesség elvesztése esetében az egyéni vállalkozó, mezgazdasági stermel nevében és javára a törvényes képviselje folytatja; f) a 8. (5), (9) és (12) bekezdéseiben említett eseteket. 18. (1) Az apport [17. (1) bekezdése], illetleg a jogutódlás [17. (2) bekezdése] útján szerzett vagyon (vagyonrész) és vagyoni érték jog (e alkalmazásában a továbbiakban együtt: vagyon) tekintetében a szerznek a következ feltételeknek kell egyidejleg megfelelnie: a) a szerzéskor belföldön nyilvántartásba vett adóalany legyen; b) kötelezettséget vállal arra, hogy a szerzéshez, illetleg a szerzett vagyonhoz fzd, az e törvényben szabályozott jogok és kötelezettségek - a (2) bekezdésben említett eltéréssel - a szerzéstl kezdden jogutódként t illetik és terhelik; c) sem a szerzéskor, sem azt követen nincs olyan, e törvényben szabályozott jogállása, amely természeténél fogva össszeegyeztethetetlen lenne a b) pontban említett kötelezettségek teljesítésével, vagy annak csorbítására lenne alkalmas. (2) Az apportálót, illetleg jogutódlással történ megsznés azon esetében, amelyben a jogeld nem sznik meg, a jogeldöt az elévülési idn belül a szerzvel együtt egyetemleges felelsség terheli azon, e törvényben szabályozott kötelezettségek teljesítéséért, amelyek az (1) bekezdés b) pontjában említett vagyonhoz fzden a szerzésig bezárólag keletkeztek. (3) Ha az (1) és (2) bekezdésben meghatározott feltételek bármelyike nem teljesül, az apportra, illetleg a jogutódlásra vonatkozóan a feltétel nem teljesülésekor a termék értékesítéséhez, szolgáltatás nyújtásához fzd joghatás haladéktalanul beáll. Termék Közösségen belüli beszerzése 19. A 2. b) pontja a következ eseteket foglalja magában: a) terméknek adóalany vagy nem adóalany jogi személy általi beszerzése, feltéve, hogy az értékesít olyan adóalanyként jár el, aki (amely) a Közösség azon tagállamában, ahol adóalanyként nyilvántartásba vették, nem részesül e tagállam azon joga szerinti adómentességben, amely tar- 15
16 talmában a közös hozzáadottértékadó-rendszerrl szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban: Héa-irányelv) cikkeinek felel meg, és akinek (amelynek) ez a termékértékesítése nem tartozik a 29. és 32. alkalmazása alá; b) új közlekedési eszköz beszerzése; c) jövedéki terméknek adóalany vagy nem adóalany jogi személy általi beszerzése, feltéve, hogy a beszerzés után jövedékiadó-fizetési kötelezettség keletkezik [a)-c) pontok a továbbiakban együtt: termék Közösségen belüli beszerzése]. 20. (1) A 19. a) pontjától eltéren nem kell adót fizetni: a) olyan termék Közösségen belüli beszerzése esetében, amely ha belföldön teljesített termékértékesítés lenne, a 103., 104. és ok szerint mentes lenne az adó alól; b) használt ingóság [213. (1) bekezdésének a) pontja], malkotás [213. (1) bekezdésének b) pontja], gyjteménydarab [213. (1) bekezdésének c) pontja] vagy régiség [213. (1) bekezdésének d) pontja] Közösségen belüli beszerzése esetében, feltéve, hogy az értékesít viszonteladóként [213. (1) bekezdésének e) pontja] jár el, aki (amely) egyúttal igazolja, hogy a Közösség azon tagállamában, ahol a termék a küldeménykénti feladásakor vagy a fuvarozás megkezdésekor volt, a terméket e tagállam azon joga szerint úgy adóztatták meg, amely tartalmában megfelel a Héa-irányelv cikkeinek; c) használt ingóság, malkotás, gyjteménydarab vagy régiség Közösségen belüli beszerzése esetében, feltéve, hogy az értékesít nyilvános árverés szervezjeként [213. (1) bekezdésének f) pontja] jár el, aki (amely) egyúttal igazolja, hogy a Közösség azon tagállamában, ahol a termék a küldeménykénti feladásakor vagy a fuvarozás megkezdésekor volt, a terméket e tagállam azon joga szerint úgy adóztatták meg, amely tartalmában megfelel a Héa-irányelv cikkeinek; d) olyan termék Közösségen belüli beszerzése esetében - ide nem értve az a)-c) pontokban említett eseteket, valamint a 19. b) és c) pontjában említett termékek Közösségen belüli beszerzését -, amelynek beszerzje da) ilyen minségében mezgazdasági tevékenységet folytató adóalanyként [197. (1) bekezdése] jár el; vagy db) olyan adóalany, aki (amely) kizárólag olyan termékértékesítést és szolgáltatásnyújtást teljesít, amelyhez kapcsolódóan adólevonási jog nem illeti meg, ideértve azt is, aki (amely) alanyi adómentességben részesül; vagy dc) nem adóalany jogi személy. (2) Az (1) bekezdés d) pontja abban az esetben alkalmazható, ha a) az adott naptári évben a d) pontban említett termékek Közösségen belüli beszerzése ellenértékének - adó nélkül számított és éves szinten göngyölített - összege nem haladja meg a eurónak megfelel pénzösszeget, és b) az a) pontban említett feltétel az adott naptári évet megelz naptári évre is teljesült, feltéve, hogy ilyen beszerzések ténylegesen történtek. (3) A (2) bekezdés a) pontjában említett fels értékhatárba a Közösség azon tagállamaiban megtérített vagy megtérítend ellenérték számít, amelyekben a termék a küldeménykénti feladásakor vagy a fuvarozás megkezdésekor volt. (4) Az (1) bekezdés d) pontjának alkalmazhatósága megsznik, és nem alkalmazható az olyan termék Közösségen belüli beszerzésére sem, amelynek - adó nélkül számított - ellenértékével a beszerz elször meghaladja a (2) bekezdés a) pontjában említett fels értékhatárt. (5) Az (1) bekezdés d) pontjában említett beszerz az állami adóhatóságnak tett elzetes bejelentése alapján dönthet úgy is, hogy nem az (1) bekezdést, hanem a 19. a) pontját - az ott meghatározottak szerint - alkalmazza. 16
17 (6) Az a beszerz, aki (amely) élt az (5) bekezdésben említett választási jogával, attól a választása évét követ második naptári év végéig nem térhet el. Magyarországnak az Európai Unióhoz történ csatlakozásával megsznt a közte és a többi tagállam közötti pénzügyi határ, ezáltal a tagállamok közötti áruforgalom vámhatóság által történ ellenrzésének, és az import áfa vámhatóság által történ beszedésének lehetsége. A tagállamok közötti áruforgalom tekintetében ezért a kivetéses adózás helyett az önadózás lépett, vagyis az adóalanyoknak, és meghatározott esetben a nem adóalany személyeknek, szerveknek a másik tagállamból vásárolt termék után be kell vallaniuk és meg kell fizetniük az áfát. Így a törvény meghatározza, hogy melyek azok az esetek, amikor a másik tagállamból vásárolt termék után az adót vevnek kell belföldi megfizetni. Termék Közösségen belüli beszerzése jogcímen adófizetési kötelezettséget keletkeztet tehát az az ügylet, ha egy belföldön nyilvántartásba vett adóalany egy másik tagállambeli adóalanytól vásárol terméket, és a termék igazoltan elhagyja az eladó tagállamát. Ez alól azonban vannak kivételek a termékértékesítés típusától, illetve az értékesít, vagy a beszerz fél adózói státusától függen. A termékértékesítés típusától függ kivétel a távértékesítésre vonatkozó szabályozás alá tartozó, és a fel- vagy összeszerelés tárgyául szolgáló termékeket érinti, ilyen termékek tagállamon átnyúló értékesítésére, illetve beszerzésére nem a termék Közösségen belüli beszerzésének szabályait kell ugyanis alkalmazni. Nem kell termék Közösségen belüli beszerzése miatt adót fizetni azon termékértékesítések után, melyeket, ha belföldön értékesítették volna, adómentesek lennének levonási jog mellett. Így nem kell ilyen jogcímen adót fizetni, ha nemzetközi közlekedésben résztvev légijárm, tengeri hajó, ezek alkatrészeinek, valamint ezek ellátására szolgáló termékek beszerzése történik, illetve ha a diplomáciai és konzuli képviseletek és azok tagjai, valamint az ezekkel egy tekintet alá es nemzetközi szervezetek és azok tagjai, vagy meghatározott esetben az Észak-atlanti Szerzdés tagállamának belföldön állomásozó fegyveres ereje számára szereznek be terméket másik tagállamból. Nem kell adót fizetni termék Közösségen belüli beszerzése jogcímén azon termékek másik tagállamból történ beszerzése után, melyekre a használt cikkek szerinti adózás szabályai alkalmazandóak. Nem kell termék Közösségen belüli beszerzése jogcímén a vevnek adót fizetni, ha az értékesít fél a saját tagállamának joga szerint alanyi adómentességet élvez. És végezetül, nem minden esetben kell termék Közösségen belüli beszerzés jogcímén adót fizetni, ha a beszerz fél kizárólag adólevonásra nem jogosító tevékenységet végz adóalany (alanyi adómentességet választott, vagy kizárólag tárgyi adómentes tevékenységet végez), illetve mezgazdasági tevékenységet folytató különleges jogállást választott adóalany. Ez az adóalanyi kör más tagállamból történ beszerzései vonatkozásában a nem adóalany jogi személyekkel esik egy tekintet alá. Az elbb említett adóalanyi kör, illetve a nem adóalany jogi személy más tagállamból történ termékbeszerzése után akkor nem kell adót fizetni, ha a szóban forgó személy, szervezet más tagállamból beszerzett termékeinek adó nélkül számított összesített értéke éves szinten a tárgyévben és a tárgyévet megelz adóévben a eurónak megfelel forintösszeget nem haladta meg. Amennyiben az elbb meghatározott beszerzések összértéke idarányosan számítva ezt az értékhatárt bármelyik évben meghaladta, a beszerz adóalanynak, illetve nem adóalany jogi személynek a beszerzése után adófizetési kötelezettsége keletkezik. Tekintettel arra, hogy az új közlekedési eszközök és a jövedéki termékek más tagállamból történ beszerzésének esetére eltér szabályok vonatkoznak, ezen termékek beszerzésének értékét figyelmen kívül kell hagyni a eurós értékhatár számításánál. 17
18 Ez a különleges jogállású adóalanyi kör, illetve a nem adóalany jogi személyek dönthetnek úgy is, hogy ezen eurónak megfelel forint értékhatár alatt megfizetik az adót a másik tagállamból történ beszerzéseik után. Ezen választásukat elzetesen az adóhatósághoz be kell jelenteni, és ettl két évig nem térhetnek el. Az új közlekedési eszköz másik tagállamból történ beszerzése után - függetlenül attól, hogy a beszerz fél adóalany, különleges jogállású adóalany, vagy nem adóalany személy, szervezet (tehát magánszemély is) - minden esetben termék Közösségen belüli beszerzése címén adót kell fizetni, tehát - amennyiben az új közlekedési eszköz belföldre kerül - az adót a beszerz félnek Magyarországon kell megfizetnie, az irányadó belföldi adómértékkel. Jövedéki termékek másik tagállamból történ beszerzése esetén szintén nem kell figyelembe venni a eurónak megfelel forint küszöbértéket a különleges jogállású adóalanyok, illetve nem adóalany jogi személyek esetében, ugyanis ez esetben az adót belföldön kell megfizetni, amennyiben a jövedéki adófizetési kötelezettség is belföldön keletkezik. 21. (1) Termék Közösségen belüli beszerzése a termék felett a tulajdonosként való rendelkezés olyan megszerzése, függetlenül attól, hogy a küldeménykénti feladást vagy a fuvarozást akár az értékesít, akár a beszerz vagy - bármelyikük javára - más végzi, amelyben a termék a küldeménykénti megérkezésekor vagy a fuvarozás befejezésekor a Közösség más tagállamában van, mint ahol az a küldeménykénti feladásakor vagy a fuvarozás megkezdésekor volt. (2) Abban az esetben, ha a terméknek adófizetésre kötelezett, nem adóalany jogi személy általi beszerzése úgy történik, hogy ez a személy a terméket a Közösség területén kívül adja fel küldeményként vagy fuvarozza el, és a termék küldeménykénti megérkezése vagy a fuvarozás befejezése a Közösség más tagállamában van, mint ahol a termék importjának teljesítési helye, ez utóbbi tagállamot úgy kell tekinteni, mint ahol a termék a küldeménykénti feladásakor vagy a fuvarozás megkezdésekor volt. (3) Abban az esetben, ha a (2) bekezdés szerint a termék importjának teljesítési helye belföld, az importáló jogosult az általa ilyen jogcímen megfizetett adó visszatéríttetésére, amennyiben igazolja, hogy a Közösség azon tagállamában, ahol a termék a küldeménykénti megérkezésekor vagy a fuvarozás befejezésekor volt, megfizette az adót a termék Közösségen belüli beszerzése után e tagállam joga szerint. 22. (1) Termék Közösségen belüli ellenérték fejében teljesített beszerzése [2. b) pontja] az is, ha az adóalany a vállalkozása tulajdonában tartott termékét továbbítja, vagy bizományba átvett terméket továbbít belföldre vállalkozásának szükségleteire, amelyet a Közösség más tagállamában termel ki, állít el, munkál meg, vásárol, illetleg szerez be - a 19. értelmében - ott, vagy importál oda, és a terméket ebbl a tagállamból maga vagy - javára - más adja fel küldeményként vagy fuvarozza el. 2009/40. Adózási kérdés átrakodás közösségi ügyletek esetén (2) Az (1) bekezdéshez fzd joghatás nem áll be, ha a továbbításra fordított esetben, mint 12. (1) bekezdése szerinti termékértékesítésre a 12. (2) bekezdése lenne alkalmazandó az ott meghatározott feltételek szerint. 2008/94. Adózási kérdés a külföldi vállalkozás és belföldi fióktelepe között történ ügyletek áfa-rendszerbeli kezelése (3) Ha az (1) bekezdés szerinti esetben az adóalany a terméket belföldön fenntartott vevi készlete céljára továbbítja, a (2) bekezdést azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az (1) bekezdéshez fzd joghatás akkor nem áll be, ha 18
19 a) a termék továbbítóját ezzel összefüggésben belföldön adóalanyként nem vették nyilvántartásba, valamint b) a vevi készletbl terméket beszerz olyan belföldön nyilvántartásba vett adóalany, akinek (amelynek) nincs olyan, e törvényben szabályozott jogállása, amely természeténél fogva összeegyeztethetetlen lenne az (5) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítésével, vagy annak csorbítására lenne alkalmas. (4) Ha a (2) bekezdésben hivatkozottak szerint az ott, illetleg a (3) bekezdésben meghatározott feltételek bármelyike nem teljesül, a feltétel nem teljesülésekor az (1) bekezdéshez fzd joghatás haladéktalanul beáll. (5) A (3) bekezdés szerinti esetben az (1) bekezdéshez fzd joghatás a vevi készletbl terméket beszerzre áll be. A törvény - termékértékesítésnél megállapítottakkal megfelelen - rögzíti, hogy az is adófizetési kötelezettséget keletkeztet, ha az adóalany egy másik tagállamból továbbít(tat) vállalkozása tulajdonában lév vagy bizományba átvett terméket belföldre, kivéve a termékértékesítésnél megfogalmazott kivételek tükörképének megfelel eseteket (pl. az adóalany feldolgozni behozott termékét a feldolgozás után visszaviszi a saját tagállamába). Ez biztosítja azt, hogy a tagállamok egyformán kezeljék ezeket az eseteket. Amit ez egyik tagállam termékértékesítésnek minsít termékmozgatás miatt, azt a másik adóztassa termék Közösségen belüli beszerzése címén, amit viszont az egyik tagállam kivételnek tekint a termékértékesítés alól, azt a másik tagállam se adóztassa meg beszerzés jogcímén. A törvény továbbá itt állapítja meg, mely szabályok mellett nem kell a belföldön fenntartott vevi készlet céljára más tagállamból behozott terméket Közösségi beszerzésnek tekinteni, illetve kinek kell ez esetben a beszerzés jogcímén az adót majd megfizetni. 23. Szintén termék Közösségen belüli ellenérték fejében teljesített beszerzése, ha a Magyar Köztársaság Észak-atlanti Szerzdésbeli tagságával összefüggésben terméket továbbítanak belföldre, amelyet a honvédelemért felels miniszter által vezetett minisztérium, a Magyar Honvédség, és ezek polgári állománya részére a Közösség más tagállamában - nem az ott érvényes általános adózási szabályok szerint - szereznek be, feltéve, hogy a termékre - annak importja esetében - nem vonatkozna a 93. (1) bekezdésének h) pontja szerinti adómentesség. Termék importja 24. (1) Termék importja: olyan terméknek a Közösség területére történ behozatala vagy egyéb módon való bejuttatása, amely - az Európai Közösséget létrehozó Szerzdés (a továbbiakban: Szerzdés) 24. cikkének értelmében - nincs szabad forgalomban. (2) Termék importja az is, ha a szabad forgalomban lev terméket a Közösség vámterületének azon területrészérl hozzák be, vagy egyéb módon juttatják be a Közösség más területére, amely területrész e törvény alkalmazásában harmadik állam területével esik egy tekintet alá. Termékimport a Közösség területén kívülrl a Közösség területére behozott vagy egyéb módon bejuttatott termék esetében történik, amennyiben az még nincs szabadforgalomban. A törvény a szabadforgalom értelmezésekor az Európai Közösséget létrehozó Szerzdésre utal vissza, amely szerint a termék akkor minsül szabadforgalomban lévnek, ha a vele kapcsolatos import formalitások lezárultak és a fizetend - vámvisszatérítéssel nem érintett - vámterheket kivetették. Tekintettel arra, hogy a Közösség forgalmi adó szempontjából vett területe és vámterülete nem teljes mértékben egyezik meg egymással, tehát van olyan terület, mely a Közösség vámterületét képezi, de harmadik ország területének minsül a for- 19
20 galmi adózás szempontjából, termékimportnak minsülnek az ezen területekrl behozott termékek is. II. Fejezet TELJESÍTÉS HELYE 1. alfejezet Teljesítés helye termék értékesítése esetében Általános szabály 25. Abban az esetben, ha a terméket küldeményként nem adják fel vagy nem fuvarozzák el, a termék értékesítésének teljesítési helye az a hely, ahol a termék az értékesítés teljesítésekor ténylegesen van. A teljesítés helyének meghatározása nagy jelentséggel bír az áfa rendszerében, különösen a külföldre történ értékesítések esetében, hiszen az alapján dönthet el, hogy az adott ügylet hol adóztatandó, illetve, hogy kell-e utána belföldön adózni. Az Irányelvvel összhangban a törvény szerint amennyiben az értékesített terméket nem adják fel, illetve nem fuvarozzák el, a termék ott adóztatandó, ahol a termék a teljesítéskor található. Különös szabályok 26. Abban az esetben, ha a küldeménykénti feladást vagy a fuvarozást akár az értékesít, akár a beszerz vagy - bármelyikük javára - más végzi, a termék értékesítésének teljesítési helye az a hely, ahol a termék - a beszerz nevére szóló rendeltetéssel - a küldeménykénti feladásakor vagy a fuvarozás megkezdésekor van. 27. (1) Abban az esetben, ha a terméket többször értékesítik oly módon, hogy azt közvetlenül a sorban els értékesíttl a sorban utolsó beszerz nevére szóló rendeltetéssel adják fel küldeményként vagy fuvarozzák el, a 26. kizárólag egy termékértékesítésre alkalmazható. (2) Ha az (1) bekezdésben említett esetben van a sorban olyan beszerz, aki (amely) egyúttal értékesítként a termék küldeménykénti feladását vagy fuvarozását maga vagy - javára - más végzi, az ellenkez bizonyításáig úgy kell tekinteni, mint aki (amely) a termék küldeménykénti feladását vagy fuvarozását beszerzként végzi, illetleg arra másnak, beszerzként adott megrendelést. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott termékértékesítések közül azokra, amelyek a) megelzik azt a termékértékesítést, amelynek teljesítési helye megállapítására a 26. alkalmazandó, a teljesítési helye az a hely, ahol a termék - a beszerz nevére szóló rendeltetéssel - a küldeménykénti feladásakor vagy a fuvarozás megkezdésekor van; b) követik azt a termékértékesítést, amelynek teljesítési helye megállapítására a 26. alkalmazandó, a teljesítési helye az a hely, ahol a termék a küldeménykénti megérkezésekor vagy a fuvarozás befejezésekor van. 20
2007. évi CXXVII. törvény. az általános forgalmi adóról 1 ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK. Bevezető rendelkezés
2007. évi CXXVII. törvény az általános forgalmi adóról 1 Az Országgyűlés - figyelemmel az államháztartás feladatainak ellátásához szükséges állandó, nem konjunktúraérzékeny és értékálló bevétel biztosítására,
Page 1 of 108 CompLex (http://www.complex.hu/) Jogtár (http://www.jogtar.hu/) Céginfo (http://www.complex.hu/ceginfo.php) Termékeink (http://www.complex.hu/termekek.php) CompLex Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
OptiJUS Opten Kft. I 2007. évi CXXVII. törvény 2007. évi CXXVII. törvény az általános forgalmi adóról 1 2015.1.1. és 2015.6.30. között hatályos szöveg Tartalomjegyzék ELSŐ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK