Pirit – Wikipédia
Ez a szócikk az ásványról szól. Hasonló címmel lásd még: Pirit (keresztnév).
A pirit a szulfidásványok közé tartozó ásványfaj. Kémiailag vas(II)-szulfid, köbös rendszerben kristályosodik. Leggyakoribb kristályalakja a kocka, valamint az ötszögtizenkettes (dodekaéder), amikor 12 darab szabályos ötszög határolja a kristálytestet. A lapok felülete erősen rostozott, gyakori a tömeges változata is. A pirit elterjedt neve a „bolondok aranya” is, mivel külsőleg hasonlít az aranyra.
Névváltozatok vaskovand, kénkovand
Kémiai név vas(II)-szulfid
Képlet FeS2
Csoport Piritcsoport
Megjelenés kocka, ötszögtizenkettes, lapjai rostozottak, gyakori a tömeges változata
Szín fakósárga, aranysárga
Keménység 6,0-6,5
Hasadás rossz {001} irányban
Sűrűség 4,9–5,2 g/cm³
Különleges tulajdonság acéllal megütve szikrázik
A Wikimédia Commons tartalmaz Pirit témájú médiaállományokat.
Neve a görög pyr (πυρ = tűz) szóból származik.[1] Magyarországon a 2016-os év év ásványának jelölték a gránát és a barit mellett, viszont a szavazás során a gránát került ki győztesen.[2]
Elméleti kéntartalma: 53,4%.
Szinte minden magmás, üledékes és metamorf ásványtársulásban megtalálható. Gyenge vasércnek minősül, kéntartalma a vas minőségét kedvezőtlenül befolyásolja. Egyaránt bányászták vas- és kéntartalma miatt is. Mállásakor kénsav keletkezik. Fontos kénsavgyártási alapanyag.
Hasonló ásványok: markazit, kalkopirit, mindkettőnél keményebb.
Gyakran előforduló ásványfajta. Telepszerű előfordulásai találhatók Spanyolországban a Rio Tinto vidékén, az Egyesült Államokban Colorado és Arizona szövetségi államok területén. Egyéb tömeges előfordulások vannak Svédországban, Norvégiában, Olaszországban Livorno környékén, Görögországban, Romániában Erdélyben Óradna (Radna Veche), Németországban a Harz hegységben, Oroszországban az Ural vidékén, Ukrajnában Krivij Rih közelében és a Donyeck vidékén. Gyakran széntelepek környezetében található meg, szénben és kísérőkőzeteiben hintett apró kristályok formájában.
Recsken, Gyöngyösorosziban, Rudabányán, Perkupán gyakori, de minden magmatikus tevékenységgel kapcsolatba került területen és kőzetféleségnél megtalálható. Hazánkban üledékes kőzetek környezetében, így a bauxit- és szénelőfordulásoknál gyakori. Egyes széntelepeknél a pirithez kötődő kéntartalom 3%, a pilisi barnakőszénben esetenként meghaladta a 4%-ot. Szénbányáknál a pirittartalom esetenként, meddőhányóikon majdnem mindig öngyulladásos tüzet okoz. Nagyobb előfordulás található homokhoz kötődően Keszthely térségében markazit gumókkal (Nemesvita, Rezi, Cserszegtomaj, Zalaszántó, Alsópáhok), de iparilag ez is értéktelennek minősült.
Régen detektoros rádiókban „detektorkristály”-ként használták.
Pirit kristálycsoport
Kifejlett ötszögtizenkettes piritkristályok
Összenőtt pirit kristályok
Rostos felületű pirit
Pirit gömbösödés
Tömeges pirit
Áthatolóan ikresedett pirit
↑ Fülöp József: Rövid kémiai értelmező és etimológiai szótár. Celldömölk: Pauz–Westermann Könyvkiadó Kft. 1998. 115. o. ISBN 963 8334 96 7
↑ 2015 – Az "Év ásványa" szavazás eredménye. evosmaradvanya.hu (magyarul) (Hozzáférés: 2018. dec. 31.) (html)
Simon and Schuster's: Rock and Minerals. Milan. 1978.
Pár szó a pc fórumon [1]
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Pirit&oldid=20964847”
Utoljára szerkesztve 2019. február 9., 14:19-kor