Én úgy gondolom, hogy mehet a folyamatos sorszám a belföldivel együtt. "nem magyarországi adószám" a közösségi az magyarországi. remélem jól gondolom, mert nekem is vannak ilyen számláim.
A 23/2014. (VI. 30.) NGM rendelet 8§ (2) bekezdése:
"A számlázó programnak az adóalany nem magyarországi adószámán történő számla kibocsátásához a belfölditől elkülönített sorszámtartományt kell biztosítania."
Ez azt jelenti, ha valaki közösségi adószámán árut értékesít közösségen belülre, akkor külön sorszám kell.Teszem azt, ha eddig formátum: 2015/SZ/000... Akkor legyen például: 2015/K/000...?
Vagy a közösségi adószám is magyarországi adószámnak minősül és mehet a folyamatos számlasorszám a belföldivel együtt?
2015-02-06, 11:31
"Adóhatósági ellenőrzési adatszolgáltatás" funkcióval kell ellátni a számlázprogramokat:
<!-- m --><a class="postlink" href="http://www.napigazdasag.hu/cikk/35318/">http://www.napigazdasag.hu/cikk/35318/</a><!-- m -->
2014-12-10, 19:59
Én úgy emlékszem, hogy nem tiltja semmi azt, hogy mind a vevő, mind a szállító helyén pecsét szerepeljen.
2014-12-10, 19:11
Én is úgy emlékszem,az lett a vége,hogy egyiket ki kell írni!
2014-12-09, 15:18
Igen valamikor volt ez téma,de a végeredményt nem olvastam.Ez most jött elő vállalkozóknál megint.Tiltást nem találtam róla,de úgy voltam vele egy kérdést megér mert ebben a zűrzavarban nem biztos,hogy jól gondolom.
2014-12-09, 15:00
ildi113 Írta: Már úgy értem,hogy egy számlán nem lehet az eladó és vevő pecsétje.
Úgy emlékszem valamikor volt már ez téma....
Akkor arra jutottunk, hogy nincs ilyen tiltás.
2014-12-09, 12:59
Egy osztrák cég leszámlázott egy tanfolyamról költségeket (oktató óradíja stb), közösségiként. A tanfolyamon más cég dolgozója is részt vett, a rá eső költségeket ÁFA-san, vagy mentesen számlázom tovább?
2014-11-27, 15:41
Már úgy értem,hogy egy számlán nem lehet az eladó és vevő pecsétje.
2014-11-27, 15:40
Én most hallottam erről a kétpecsétes számlázásról.Tudtok valami konkrétumot mondani ezzel kapcsolatosan?Ez létezik?
Csatolok egy láncügyletekről szóló részletes anyagot.
Végig kell alaposan nézni, a konkrét ügyleteteket értelmezni.
A háromszögügylet és a láncügylet közötti különbség a 19.oldalon megtalálható.
2012-11-13, 15:38
Még egy kicsit bizonytalan vagyok a számlázásban, illetve abban, hogy konkrét esetben a mi ügyletünk háromszögügylet-e. Mi egy magyar cég kiállítunk egy számlát egy német cégnek (A), akinek német adószáma van, de az áru nem annak a német cégnek megy, hanem egy másik (B) német cégnek. Eddig úgy állítottuk ki a számlát, hogy B adószámát tüntettük fel, akinek az áru megy. Szerintem annak az adószámát kéne feltüntetni, akinek számlázunk, nem akinek küldjük az árut, de nem vagyok benne 100% biztos.
Bocsa Írta: Sziasztok!
Háromszögügylet esetén kinek az adószámát kell feltüntessem: akinek számlázok vagy akihez az áru érkezik?
A 60-as EU összesítőbe kinek az adószámát írjam?
Nagy vita van itt bent a munkahelyen, ha esetleg tudnátok egy paragrafust is mondani, nagyon hálás léennék.
Csatolok egy cikket, ill. az apehes infó füzet kiemelt részét.
A 60-as kitöltési utasításában részletesen benne van, hogy hogyan kell jelenteni.
2012-08-13, 14:26
Mónika, az én KP-s számlatömbömben pontosan az szerepel felül: értéke, mely ... % Áfát tartalmaz.
Alul pedig: az áthárított adó százalékértéke (s nem a mértéke). Lehet, hogy más nyomdában más szöveggel készült?
Mindkét helyre 21,26 %-ot irok, mert anno úgy tanították, miszerint ez arra szolgál, hogy végösszegből az ÁFA abszolút értékét (azaz a forintösszegét) kiszámíthassuk. Ha 127-ért vettem valamit, s az Áfa összegét kell kiszámolni, akkor 127 * 0,2126= 27 Ft.
Gajda! Azért te is beláthatod hogy a két meghatározás
"a számla végösszege .... % adót tartalmaz", valamint az "áthárított adó mértéke...%" nem teljesen egyformán értelmezhető.
Ezért írtam hogy biztosan elindul egy vita, mert szerintem pedig az áthárított adó mértéke 27% jelenleg, viszont a számla végösszege valóban 21,26%. És ez mindkettő Kp fizetési számlatömbön szerepel.
2012-08-13, 10:31
>> az egyikben azt írta a NAV hogy mindkét helyre 21,26% a helyes,
a másik iránymutatásba hogy mindkét helyen 27% a helyes >>
A készpénzfizetéses számlákon csak az áfával növelt végösszeget tüntetjük fel (bruttó érték), ilyen esetben a 21,26 % a helyes.
Ha átutalásos a számla, akkor kiindulásként a nettó + Áfa összeget szerepeltetjük, ilyenkor a 27 % a helyes. Ha a matekórán tanultakra visszagondoltok, ezt a % számításoknál anno gyakoroltuk is. (mondjuk, aki gyermekével otthon gyakorlásképp matekozik, az talán ma is jól tudja ezt)
Igen Mónika. Nehéz kérdés. Én az alapján szoktam eldönteni ( bár számlázó progit használok), de a bejövő számlákon illetve az ügyfelek számláin azt szoktam, hogy a számla végére mi van írva: "A számla végösszege.....% általános forgalmi adót tartalmaz"
A másikra " az áthárított adó mértéke.....%"
Annyira kusza minden hogy csak csuda. :-)
Hihetetlen egyébként hogy aminek olyan egyszerűnek kéne lennie mint egy pofon még az is agyon van bonyolítva , mert hiszen alapvető dolog--szerintem a legalapvetőbb dolog.
Miért nem teszi az apeh azt pl, hogy egységesíti hogy milyen szöveg lehet a számlatömbökön és meghatározza azt hogy ezekre a szövegekre melyik % érték szerepeljen az alulról számított vagy felülről számított érték
A Kp fizetési tömbbel kapcsolatban: nekem is"egyszerűsített Kp fizetési számla" van ráírva, múlt héten is vásároltam és nem egyszerűsített adattartalmú számla a megnevezése tehát még ha tavalyi is a számlatömb biztonsággal használhatod.
% értékről: én is olvastam hogy a NAV állítólag azért is büntetett ha nem ugyanaz a % érték szerepel mindkét helyen, hát nem tudom nekem még soha nem kifogásolták ellenőrzésen hogy olyan számlát fogadtak be a vállalkozók ahol minden variáció szerepel: mindkét helyen 27%. vagy mindkét helyen 21,26% vagy felül egyik alul a másik.
Másik fórumon is volt ez téma és ott két nav állásfoglalását is feltették, az egyikben azt írta a NAV hogy mindkét helyre 21,26% a helyes, a másik iránymutatásba hogy mindkét helyen 27% a helyes. /Két különböző megyei NAV iránymutatása volt és pont az ellentétesség miatt tették fel/.
Szerintem, -bár most biztos vita indul -e miatt- mindkét helyre 27% megnevezés a helyes, és én így is töltöm ki.
Bár számlatömbje is válogatja mert az egyikre az van írva alul: "A számla végösszege.....% általános forgalmi adót tartalmaz"
Szóval én is kíváncsi vagyok mások gyakorlatára ebben a mindennapos, egyszerűnek, rutinnak tűnő dologban.
Számlázásról kérdeznék van korábbi évekből készpénzfizetési számla nevezetű tömb. Az áfa törvényben ezt már egyszerűsített adattartalmú számlának hívják, ha jól tudom. Remélem használható még ez a tömb most is.
Egyszerű dolgot kérdezek bár nagyon közérdekű és sehol nem találtam rá egyértelmű utalást pedig alapvető dolog ( az apeh információs füzetet is megnéztem a 18-as).
A számlatömbön felül van az a szöveg hogy ----értéke mely ......% áfát tartalmaz. Alul az, hogy ---- az áthárított adó % értéke. 27%-os áfa esetén mindkét helyre 21,26 % -ot kell írni ? Az információs füzetben valami ilyesmi van . Persze ez a két megfogalmazás --ami alul meg felül van a számlában-- megint olyan bikkfanyelv ami jellemző a magyar bürokrata társadalom egészére , hogy semmi nem egyértelmű.
Láttam olyan adóügyi kérdést itt a neten ahol azt írta az illető, hogy azért büntette meg az apeh, mert a hivataluk szerint a készpénzfizetési számlára alulra felülre csak ugyanolyan % érték kerülhet.
Egy KFT befejezte a tevékenységét (Italszolgáltatással foglalkozott, sörözői voltak) a készleten lévő szeszes italokat eladhatja ő egy másik KFT-nek, vagy mivel zárjegyes termékek ezért ezt csak a vámhivatal leltározása után számlázhatja ki, vagy ez nem szükséges hozzá?
Tudtok nekem ebben segíteni, volt már valakinek ilyenje.
Szia! Nekünk két telephelyen kétféle számlázó program volt.
Az egyik telephelyünkön szolgáltatás volt, a másikon áru értékestés. Az áru értékesítésnél volt raktári program is, ezért volt más számlázó program, mert a raktári azzal a számlázóval volt kompatibilis. De ezt csak magyarázatként írtam.
Ezért is mondom, hogy szerintem lehet.
Ügyfél furcsa kérdése: Lehet-e egy cégnek több számlázó programja?
Azt mondtam neki, hogy nem, maximum egy kézi számlatömb, ha indokolt.
Meg hogy szigorú számadású és a sorszámok, stb.
De igazából nem is tudom, gátolja-e ezt valami törvényféle. Ilyen kérdés még a törvényhozókban sem merül fel, mert ugye az ember örül, ha egy számlázó programot fizet csak.
Mit gondoltok, mit tudtok?
Idő: 2019-09-18, 15:19 Magyar fordítás: Sz.Gábor