Szerző: Dr. Draveczki-Ury Ádám 2013. január 31.
Ha daganatokról esik szó, egyből mindenki a halálos kimenetelű rákos elváltozásokra asszociál, pedig nem kizárólag ilyen jellegű rendellenességek léteznek – a női szervezetre pedig különösen jellemző néhány ilyen specifikus daganat. Dr. Papp Antal nőgyógyásszal beszélgettünk.
Mit értünk azalatt, hogy egy daganat jóindulatú?
Az úgynevezett jóindulatú, azaz benignus tumorok általában nem életveszélyes daganatok – ez a legfontosabb ismérv. Ennek az az oka, hogy noha ezek is rendellenes képződmények, és növekedésnek indulnak, nem roncsolják a körülöttük elhelyezkedő szöveteket, és nem képeznek áttéteket sem. Félreértés ne essék: gyakran ezeket is el kell távolítani, hiszen sok esetben ellenőrizhetetlenül növekszenek a szervezetben, de a műtét után általában nem újulnak ki. Általában a növekedésük is lassabb szokott lenni, mint a rosszindulatú daganatoknak.
Ilyenkor tehát ártalmatlan rákról beszélünk?
Ne keverjük a fogalmakat! A rák kifejezés a rosszindulatú daganatos betegségeket jelöli, a jóindulatú daganatok nem ide tartoznak.
De akkor mi a különbség?
Az a lényegi eltérés, hogy a jóindulatú daganatok nem szűrik be a többi szövetet, nem terjednek át az őket körülvevő „normális”, egészséges szövetekre. A szerkezetük általában azonos az őket övező szövetek szerkezetével, és el is szigetelődnek azoktól. A rosszindulatú daganatok a növekedés mellett osztódnak, terjeszkednek, betörnek a véráramba, és egy bizonyos idő után nagy százalékban áttéteket képeznek – vagyis más részekre is átterjednek, megbetegítik az egész szervezetet. A jóindulatú daganatok ezzel szemben nagyon alaposan körülhatárolt elváltozások, és a növekedést leszámítva többnyire nem okoznak komolyabb problémákat. A kivételt ebben a tekintetben az agydaganatok jelentik, hiszen a daganat ebben az esetben egy korlátozott méretű térben növekszik, így előbb-utóbb kezeletlenül mindenképpen súlyos következményekhez vezet. Ezeket tehát mindenképpen el kell távolítani, amint lehet. Viszont az agydaganatok speciális körbe tartoznak, így azokat ne keverjük ide.
Más esetben mi a növekedés hátulütője?
A növekedés azért gond, mert egyrészt okozhat esztétikai problémákat, másrészt akár fájdalmat is, amennyiben rossz helyen található. Fájdalmas lehet, ha például olyan területen képződik ilyen elváltozás, ami idegszálhoz, ideggyökhöz közel fekszik. De nem is kell feltétlenül idáig elmennünk, hiszen aligha kell külön magyarázni, mennyire kellemetlen tud lenni egy rossz helyen lévő anyajegy vagy szemölcs, ami amellett, hogy ronda, még be is akadhat a ruhába, az ékszerekbe. Ugyanis utóbbiakat is ide sorolhatjuk. Szintén gondot jelenthet, ha a jóindulatú daganat megakadályoz vagy nehezít valamilyen funkciót. Erre talán az orrpolip jelenti a legjobb példát, aminek alapvetően a világon semmilyen káros – vagyis az egészségi állapotot veszélyeztető – hatása nincsen, a légzést azonban nehezebbé teszi, így kellemetlen.
Milyen jellemző típusai vannak a jóindulatú daganatoknak?
A leggyakoribb és legtipikusabb jóindulatú – és nem csak jóindulatú – daganat nőknél mindenképpen a mióma, amely a méhizom jóindulatú daganatos elváltozását jelenti. A nők mintegy tizenöt százaléka élete során valamikor szembesül ilyen elváltozással, a leggyakrabban 40 és 50 éves kor között. Szintén jól körülhatárolt képletről beszélünk, ami egyaránt lehet a méh falában, a méh felszínén vagy a méh nyálkahártyája alatt.
Miért alakul ki ilyen daganat a női szervezetben?
Nagyrészt hormonális háttér húzódik meg mögötte, és a tünetek is ezzel állnak összefüggésben. Ezek ugyanis rendszerint a havivérzésben beálló zavarok: kimarad a menszesz, netán elhúzódik, fájdalmasabbá válik. Ugyanígy vizelési vagy székelési panaszok is jelentkezhetnek, hiszen a daganat akadályt képez a vizelet vagy a széklet számára. Ezzel összefüggésben gyakori fertőzések is jelentkezhetnek, illetve terhesség esetén vetélést is okozhat a mióma.
Ha a helyzet megkívánja, műtéti beavatkozásra van szükség, és el kell távolítani a daganatot. Erre akkor kerülhet sor, ha felmerül az elváltozás rosszindulatúvá válásának gyanúja – ez egyébként ritka, de előfordulhat –, netán túl nagy a mióma, vagy olyan helyen fekszik, hogy összenyomja a környező szerveket. Akkor is műtét szükséges, ha a ciklus rendellenességei komoly problémákat okoznak a betegnél. Sajnos nem lehet minden esetben csak a daganatot eltávolítani, elképzelhető, hogy a teljes méhet el kell távolítani. Nőknél szintén jellemzőek a jóindulatú emlődaganatok.
Ezeket mi okozza?
Nagyon sokféle hátterük lehet, még példálózva is nehéz lenne felsorolni az egyes típusokat. Vírus ugyanúgy okozhatja őket, mind a szervezet hormonháztartásának változásai, netán az erek deformálódása. A serdülőkortól kezdve gyakorlatilag bármikor jelentkezhetnek, és közös jellemzőjük, hogy nem vagy csak nagyon kis arányban rákosodnak el. A jóindulatú melldaganatok tipikusan simák, rugalmasak, és noha nem túl nagyok, de azért jól láthatóan elkülönülnek a környező szövetektől. Vagyis viszonylag kicsi az esély arra, hogy valaki ne vegye észre őket. Ha elváltozást érzünk a mellünkben, mindenképpen orvoshoz kell menni, akármit is tapasztalunk, főleg annak fényében, hogy az elváltozás jellegét csak szövettani vizsgálattal lehet megállapítani. Amennyiben esztétikailag zavaró az elváltozás – márpedig ezen a területen szinte mindig az –, egy egyszerű sebészi beavatkozással eltávolítható.
Úgy tudom, a szájüregben és vonzáskörzetében is igen gyakoriak a daganatos elváltozások.
Ez így van. Ilyenek a fogak gyökereinél, az ínyben képződő, folyadékkal telt hólyagok, ciszták, duzzanatok, amiket viszonylag rutinszerű beavatkozásokkal el lehet távolítani. Ezek olyan esetek, amik akár rákos elváltozássá is fejlődhetnek, ha nem kezelik őket, vagyis mindenképpen orvoshoz kell menni velük, de az esetek túlnyomó többségében csak kellemetlenek. Jellegzetes elváltozás a nyálmirigyek tumora is, ami szintén elrákosodhat, és általában elég határozott duzzanatként jelentkezhet az arc különböző, szájüreg mentén lévő részeinél.
Említette a különböző bőrelváltozásokat is. Ezeken túl milyen elváltozásokat emelne még ki?
Szintén gyakran jelentkeznek jóindulatú daganatok a bélrendszerben. Erre a vastagbélpolip a legismertebb példa, amely a vastagbél falából eredő, onnan előtüremkedő szövetdarabok, növedékek, amik idősebb korban sok embernél megjelennek, főleg, ha az illető nem táplálkozik egészségesen és dohányzik. Az ilyen elváltozások nagyjából háromnegyede szintén elrákosodhat, vagyis mindenképpen kezelni kell őket. A helyzetet nehezíti, hogy elég nehéz őket észrevenni, mivel sokáig nem okoznak tüneteket – olyat legalábbis nem, amire az emberek többsége tudatosan felfigyelne vagy jelentőséget tulajdonítana nekik. Ilyen tünetek a puffadás, a has gyakoribb morajlása, netán a széklet állagának megváltozása. Ha ezt tapasztaljuk, mindenképpen menjünk orvoshoz.