TEÁOR, ÖVTJ, TESZOR: melyiket, mikor, miért és hogyan használjuk? | Könyvelés Kaposvár
TEÁOR, ÖVTJ, TESZOR: melyiket, mikor,…
TEÁOR, ÖVTJ, TESZOR
A statisztikai osztályozásokkal szinte minden nap szembetaláljuk magunkat. Számtalan kategóriája van és nagyon jól használható az egyes területeken, mégis a köznapi nyelvben gyakorta keverednek a fogalmak.
Mindemellett egyes jogszabályokban megtaláljuk még a korábbi osztályozások „maradványait”. Az Áfa törvény például a 124. §-ban SZJ számokra hivatkozva adja meg, mely esetekben nem vonható le az áfa. A látszat ellenére az SZJ számokra való hivatkozás nem ellentétes azzal, hogy a Szolgáltatások Jegyzéke már nem alkalmazható, mivel azt felváltotta a TESZOR, hiszen az adózás rendjéről szóló törvény rögzíti, hogy az egyes adótörvényekben megjelenő, SZJ-számra való hivatkozás esetén a KSH SZJ-besorolásának 2002.09.30-án érvényes állapotát kell figyelembe venni.
Nézzünk egy példát arra vonatkozóan, hogy egy adott tevékenység a fenti osztályozásokban miként jelenik meg. Vegyük példának a számviteli, könyvvizsgálói, adószakértői tevékenységet.
• az üzleti vagy egyéb tranzakciók, ügyletek, bizonylatok nyilvántartása
• a pénzügyi, számviteli beszámolók elkészítése vagy vizsgálata
• a beszámolók ellenőrzése, könyvvizsgálata és hitelesítése
• a könyvelés
• az egyéb számviteli szolgáltatások
• a személyi- és társaságijövedelemadó- és más bevallás készítése
• adótanácsadás, az ügyfelek (nem jogi) képviselete az adóhatóság előtt
• fizetésképtelenséggel, csőddel és felszámolással kapcsolatos szolgáltatás
• a bérszámfejtés.