Gazsó-Zeley: Az elrabolt emberöltő
Mindkét emberöltőt elrabolták? Az 1990 előttit is és azt is, amelyik utána következett?
A L'Harmattan kiadó gondozásában megjelent második, bővített kiadás dedikálással egybekötött bemutatójára kerül sor december 5-én 11 órakor a budapesti Kossuth Klub klubtermében (1088 Bp., Múzeum u. 7) .
Az első szabad választások előtt, 1990 márciusában jelent meg a Gazsó–Zelei szerzőpáros Az elrabolt emberöltő című szociográfikus riportkönyve a Képes7 Lap- és Könyvkiadó Kft. kiadásában. A könyv a hatvanas évek közepén megrendezett látványos, a bel- és a külföld számára a szocializmus öntisztuló képességét bizonyítani akaró Onódy Lajos-perről szól. E koncepciós per főszereplője a dőzsölés volt: az állami és pártvezetők dőzsöltek, a vendéglátók pedig, Onódy, a Büfé Vállalat főnöke és beosztottai, elvitték a balhét: börtönbe kerültek. Ebben az ügyben tették tönkre a szocialista korszak ünnepelt művészét, az Erdélyből áttelepült Bara Margitot, a második világháború utáni idők első magyar szexszimbólumát. Ugyancsak ebben az ügyben ítélték el dupla nullás – titkos! – perben dr. Tímár György akkori sztárügyvédet, aki a rendszerváltás után parlamenti képviselő is volt. És „közkívánatra” sok más dolgozó egzisztenciáját is tönkretették...
Az elrabolt emberöltőnek 1990-ben nagy sikere volt: mintegy 40 000 példányban fogyott el. Azóta közel negyedszázad maradt mögöttünk, az állampárti diktatúrát követte a „rendszerváltás rendszere”. Az elrabolt emberöltőben föltárt történetek hősei a diktatúrából szabadulva beválthatták-e reményeiket?
Mindkét emberöltőt elrabolták? Az 1990 előttit is és azt is, amelyik utána következett? Erre keres válaszokat a könyv új, bővített kiadása Pethő Sándornak a rendszerfordulót elemző, Dupla nullás történelem című előszavában... Mérő László ezt mondja a vele folytatott beszélgetésben: „Úgy gondolom, szeretjük a provincialitásunkat. Nem is akarjuk olyan nagyon felvenni azt a ritmust, amelyben a sikeres világ él. Talán egy kicsit félünk is attól, hogy sikeresnek lenni? Nem tudom. Ezt kéne valakinek egyszer kibogoznia.”
De melyik a sikeres világ? A Kahler Frigyessel készített interjú a mai helyzetünkhöz vezető út jogi fordulatait veszi górcső alá, megállapítva: „Egy biztos: lejárt az a szemlélet, amely mindent nácinak, szalonképtelennek nyilvánít, ami nem neoliberális és ami nem felel meg a neoliberális elképzeléseknek. Az értelmiség jelentős része jelenleg a neoliberális gondolatkörben él, de ez messze nem jelenti azt, hogy az európai államoknak hosszú távon ez az eszmerendszer lesz az alapja. Ellenkezőleg! Nagy valószínűséggel úgy tűnik, hogy ez inkább a bomlás kísérő jelensége, az élhetetlen világ alapja.”
Az előző bekezdés kérdését – De melyik a sikeres világ? – a könyv végére érve az olvasó kiegészíti egy másik kérdéssel: És hogyan jussunk el oda?
És mi történne, ha Biszku Béla is megjelenne a könyvbemutatón? Ezt a meglepetés színházi akció mutatja be.
A L'Harmattan kiadó gondozásában megjelent második, bővített kiadás dedikálással egybekötött bemutatójára december 5-én 11 órakor kerül sor a budapesti Kossuth Klub klubtermében (1088 Bp., Múzeum u. 7) .