2765 megjelenés
« Elindult az Élő Talaj kurzus
Villával ugrik, mi az? »
gergo 2015 máj. 03, vasárnap
Közben itthon is dübörög egy komposzt halom. Alig győzöm forgatni. Egy másik viszont leállt, pedig hasonló volt az összetétel. Arra gyanakszom, hogy a csapvízben található fertőtlenítő szerek tettek be a leállt kupacnak. Szerencsére tegnap esett az eső, így a hordóban van annyi esővíz, hogy a komposztot tudom öntözni egy locsolókanna segítségével. Mert locsolni szinte mindig kell. A magas hőmérséklet még a nedves komposztot is kiszárítja.
Ha valaki csak csapvízzel tud locsolni, mindenképpen kössön rá egy adagolót amivel huminsavat tud a vízbe juttatni (mint az az egyik fentebbi képen látszik is) mert az elméletileg megköti a fertőtlenítőként használt anyagokat.
AttilaK 2015 máj. 05, kedd
A csapvíz egyértelműen pusztít. Egy reggel úgy ébredtem fel, ha a komposztteát nem csapvízzel készítem, akkor miért is iszom meg, hiszen ugyanolyan pusztító hatással lehet a bélrendszer mikroflórájára is? És igen, patkánykísérletben in vivo is problémákat okoz. Szóval nem érdemes csapvizet inni.
Válasz Mégsem · Bozse kedvelte ezt a hozzászólást.
Bozse 2015 máj. 10, vasárnap
RE:Csapvíz
Jajjjj, AttilaK, hát milyen vizet tud inni a polgár. Többnyire csapvizet. Persze tudom van a boltban ásványvíz. Egy, két fajta kivételével nem szeretem őket. A Parádi vizet, vagy a Theod... szívesen megiszom néha, de állandóra. A pór népnek marad a csapvíz. Igaz, a jó kis klórt hozzáadják, de ha nem iszom meg rögtön, hanem hagyok időt a klórnak, hogy elpárologjon, akkor baci sincs és klór sincs annyi. Lehet, ezzel a vegyészek vitába szállnak, de a Vízművek azt nyilatkozta egy riportban, hogy egy fél óra a nyitott edényben és eltávozik a klór.
Izraelben jártamkor, igaz csak átutaztam és a busz megállt egy útlevél ellenőrzésre, na akkor a mosdóban ittam a csapvízből (amit Izrael szerte fordított ozmózisos eljárással szűrnek a tengervízből és elvileg csak H2O) és teljesen rendben lévőnek találtam. Sokkal jobb volt, mint a napok óta fogyasztott egyiptomi ásványvizek. Nincs baj az ízével,a szagával. Jó, hogy kipróbáltam, mert egyébként áldozatul esnék annak a sok parasztvakító dumának, amit a vízszűrő árusok hirdetnek.
kovibali 2015 máj. 03, vasárnap
Nálunk is dübörgés!
ecovitka 2015 máj. 03, vasárnap
Hajrá Bali
Válasz Mégsem · kovibali kedvelte ezt a hozzászólást.
Bozse 2015 máj. 03, vasárnap
a talaj stresszes állapota fogalma?
Kedves Vitka, mit jelent a "talaj stresszes állapota". Az embernél tudom, ha sárgarépa édes ízű helyett keserű, arra azt mondják a kertészek, hogy stresszes. Már ezt se értem pontosan, a keserű sárgarépa ehetetlen. A talajjal kapcsolatban még nem hallottam ezt a jelzőt. Kérlek, a gyengébbeknek magyarázd el.
Nagyon jó hogy kinn vagy és mindebben részed lehet. Jó, hogy beszámolsz róla. Köszönöm, hogy megosztod velünk. Csodálatos ember vagy.
RE:a talaj stresszes állapota fogalma?
Kedves Bözse,
Köszönöm szépen a szívet melengető hozzászólást
Azt nem tudom pontosan, hogy a répa miért tud több cukrot felhalmozni ha jobban érzi magát. Biztos erre is van mikrobiológiai magyarázat.
A talajt akkor nevezném stresszesnek, ha fel van borulva benne a fizikai-kémiai-biológiai egyensúly. A benne termő növények betegek, sok a kártevő és leginkább a gyomok vagy még azok sem érzik jól magukat. Ez egy töbszörösen összetett történet, ahol a mikrobiológia, a szervesanyagtartalom és a nedvesség hatalmas szerepet játszik. Ha nincs elegendő mennyiségű szervesanyag a talajban, akkor a talaj szerkezete összeomlik, tömörödötté válik, nem tudja megtartani a vizet. Továbbá, szervesanyag és víz hiányában a mikrobiológiai populáció szegényessé válik és nem képes a tápanyag körforgást (http://www.permaforum.hu/permaforum/index.php/blog/entry/a-talaj-tapanyaghalo-diohejban) megfelelően biztosítani a magasabb szintű növényzet vagy az általunk kívánt haszonnövények számára.
Ilyen állapotot elsősorban állandó bolygatással, nehéz gépekkel és vegyszerek alkalmazásával érünk el.
AttilaK 2015 máj. 04, hétfő
Hőőő
Vitka kedves, ne félj megosztani, miként is korrigáljátok az atomforró komposztot kezelhetőre, technika, anyagok, stb. Van egy ismerősöm, aki készített egy ilyet, még hajnal kettőkor is felkelt forgatni, hetekig napi 2 forgatás volt a penzuma itt egy mosolyjel van, csak nem írja a blogmotor.
ecovitka 2015 máj. 04, hétfő
RE:Hőőő
Napi 2 forgatás. Az kemény! Nem sajnálta a nitrogént belőle. Igazából arra utazunk, hogy vizen és oxigénen kívül ne kelljen semmit hozzáadni.
Mondjuk ha otthon csinálnám, akkor napi két forgatás helyett lehet, hogy inkább adnék hozzá valami magas C-t.
Újabb forgatás
Ma újra megforgattuk a komposztot, sőt a vasárnap is meg lett forgatva egyszer.
A mai forgatásnak a két halom esetében különböző okai voltak.
1. Az amelyikben több a magas N tartalmú anyag éppenséggel hűvösebb volt, olyan 55-60 fok körül és emiatt nem is kellett volna még forgatni. Viszont nagyon ki volt száradva. Valószínű, hogy olyan 35% körül lehetett a nedvességratalma, aminél már igencsak lelassulhatnak a komposztálódási folyamatok. Vasárnap nagyon fújt a szél és talán ez is közrejátszott a halom kiszáradásában. Szóval ma jól átnedvesítettük.
2. A másik halom, amibe csak 5% magas N tartalmú anyag került, izzott mint a nyavaja. Az is egy kicsit szárazka volt, viszont 80 fok felett dübörgött. Különös. Szóval ezt a halmot meg a magas hőmérséklet maitt kellett azonnal forgatni.
Érdekes, hogy pár nap után, már egyáltalán nincsnek benne zöld részek. Minden nagyon intenzíven bomlik. Viszont az is hozzá tartozik a sztorihoz, hogy egyáltalán nincs jó illata a cuccnak. Nem elviselhetetlenül büdös, de nem is illatos. Szóval biztosan anaerob itt-ott a történet.
4 fontos tényező van, ami oxigénhiányra utalhat:
- nedvességartalom
- aktinobaktérium jelenléte
RE:Újabb forgatás
A száradást elsősorban a komposzthalom helyének jó megválasztásával érdemes kontrollálni, árnyékos, szélvédett hely az optimális. Érdemes szélvédő és csapadékfékező takarást is használni, mert kellemetlen az állandó túlszáradás miatt nedvesítgetni. Erre a profik TopTexet használnak, a kevéssé profik geotextilt vagy jutazsákot. A kosár alját azonban szabadon érdemes hagyni, hogy a CO2 hatékonyabban ömöljön ki.
RE:RE:Újabb forgatás
Érdekes módon a takarás ellenére kiszáradt. A komposztlabor udvarán az épület 2 oldalról biztosít védelmet, sajna nem az uralkodó szélirány oldaláról. A szél irányából és felülről letakarjuk a komposztok oldalát. A halmok magas hőmérséklete is közrejátszhatott a kiszáradásban, hiszen ilyenkor nagyobb a párolgás. A ketrec alját csak minden második forgatás után hagyjuk szellősre, mert 2 db hálós platformunk van és a két kupachoz 4 kellene.
RE:RE:RE:Újabb forgatás
A takarásnál a széllel szembeni oldal is játszik sajnos , a vákum erősen szárít a szélárnyékos oldalon.
RE:RE:Hőőő
Nem a legjobb megoldás, de még 15%-20% körüli szalmát és gallydarálékot is kapott fokozatosan, a folyamat viszont nem akart befékezni. Olyan, mintha a magas N tartalmú halomban egy önfenntartó ciklus jönne létre. Mivel jelentős N veszteség nem jelentkezik (aerob folyamat zajlik a jó szerkezet és sok forgatás miatt), az extremofil baktériumok feldolgozzák a magban pusztuló termo és mezofileket, majd átforgatás után minden zóna új, friss nitrogénben és egyéb tápanyagokban gazdag masszába kerül és újrakezdődik a feldolgozás. A nedvességtartalom is kontrollált, nem indult el rothadás, erős tapasztalat ez elsőre a szerencsés kezdőnek
RE:RE:RE:Hőőő
Attila, milyen magas N anyagot használt az ismerősöd?
RE:RE:RE:RE:Hőőő
Ledarálta az eladhatatlan almát és káposztát, majd a kicsorgó lével még jól beöntözte a kosarat. A térfogatot nem a szokásos, hanem darált térfogatban értelmezte, sosem felejti el ezt a leckét. Mollytól még régebben kérdeztem, mi a pálya egy ilyen hőerőművel, elküldtem neki a pontos anyag és térfogatlistát, waaaay tooo hot volt
Több, mint 8 hét után rendeződött csak a hőmérséklete, most értünk a hűlési fázisba, mikor már nem szalad meg 60 fokra.
kovibali 2015 máj. 05, kedd
A miénk 17 napja indult, naponta forgatjuk, mert újra és újra 70 fokos lesz.
Vitka, a 80 fok nem túl sok? Márminthogy egészségtelenül? Mennyi az fahrenheitben?
Direkt ez volt a cél, vagy csak megszaladt?
RE:Hőmérséklet
Áh, dehogy volt az a cél. Megszaladt. 80 fok (180 farenheit) az már rengeteg! És az igazán érdekes az, hogy ebbe kevesebb magas N került, mint a másikba.
Szerintem a termofil a végső tartomány a komposztálás szempontjából. 55C a sterilizálás kezdete, 60-65C között van a maximális CO2 termelés és lebomlás, 70C a maximálisan tolerálható hőmérséklet. (Epstein és még sokan mások) Efelett már nincs elég oxigén a folyamatokhoz, rothad vagy szenesedik az anyag, ammóniaveszteség beindul és a mikrobiális változatosság szinte csak egy-két extremofil baktérium és archea törzsre redukálódik.
Vagy finomra aprított szenes anyaggal vagy tiszta agyagporral lehet elméletileg megfogni a hőmérsékletet, a kiszárítás nem megoldás
martindian 2015 máj. 06, szerda
mi az osszetetele?
Szia Vitka,
tudod esteleg,hogy kb milyen az osszetetele a 80 fokos cuccnak. Miben mas mint a masik kupace? Ma anyagok kerultek bele,vagy mas aranyban, de ugyanaz?
Orulok,hogy sikeresen kijutottatok
talajtan appropriate technology erdőkert mezőgazdaság ökotábor permakultúrás elvek álomszék botanika építkezés tudomány ökofalvak kézi szerszám fesztivál mulcs rajbefogás komposzt toalett konyha szalmabála városi sejt komposzt gps könyvek permakultúrás tervezés 0-adik zóna permaculture design gomba tanulmányút compost humanure újrahasznosítás kertészkedés minták sparhelt PDC méhek biciklis mosógép biodinamikus természetes kefír talaj élet dragon dreaming talaj gilisztafarm ópusztatszer rajláda tápanyagháló városi tanya kapcsolatok műhelymunka térkép élet társadalom állattartás giliszta nap képe technológia recept GEN tanfolyam csirkék egyetem talaj szerves anyag kultúrital mikroszkóp élőfalu méhlény fenntarható helyben elérhető magbörze megfelelő technológia fagy lovak közösség kaptár tanya tibicos újra használat permakultúra virága permakultura open space holmgren