Vitaminszerű anyagok - Bioflavonoidok | TermészetGyógyász Magazin "); //Only shows drop down trigger when js is enabled - Adds empty span tag after ul.subnav $("ul.topnav>li").not("ul.topnav>li:last-child").append(""); //Only shows drop down trigger when js is enabled - Adds empty span tag after ul.subnav /* $("ul.topnav li").hover(function() { $(this).find("ul.subnav").slideDown('fast').show(); }, function (){ $(this).find("ul.subnav").slideUp('fast'); } ); */ $("ul.topnav li").hover(function() { clearTimeout($(this).data('timeout')); /* $("ul.topnav li").find("ul.subnav").slideUp('fast'); */ $(this).find("ul.subnav").slideDown('fast').show(); }, function (){ var id=$(this).attr("id"); var t = setTimeout(function() { $("#"+id).find("ul.subnav").slideUp('fast'); }, 100); $(this).data('timeout', t); } ); $(".topnav").each(function(){ sumw=0; $(this).children("li").each(function(){ sumw+=$(this).width(); }); children=$(this).children("li").length; diff=$(this).width()-sumw; padding = Math.floor(diff/children/2); //alert(children+"children\n"+diff+"diff\n"+padding+"padd"); $(this).children("li").css("padding-left", padding+"px"); $(this).children("li").children("a").css("padding-right", padding+"px"); // 990px 950px /* realsize=sumw+children*padding*2; diff=$(this).width()-realsize; if (diff>0) { $(this).css("margin-left", (diff)+"px"); alert(diff); }*/ }); });
Vitaminok szerepe a szervezet létfenntartásában 36. rész
A flavonoidok a táplálkozástudomány kutatóinak ha nem is a legújabb, de egyre fontosabb célpontjává válnak. A gyümölcsök és virágok színét adó molekulákról van szó, melyek eredete egy aminosavra, a fenilalaninra vezethető vissza. A növények úgynevezett polifenolok széles skáláját képesek előállítani ebből az emberi szervezet számára is fontos molekulából. Mint növényi eredetű festékanyagokat már régóta ismerik. Biológiai szerepük felismerése Nobel-díjas tudósunk, Szent-Györgyi Albert nevéhez fűződik. Szent-Györgyi vette észre a C-vitamin tanulmányozása során, hogy a növényi eredetű vitamin nagyobb mértékben szívódik fel, mint a mesterségesen előállított, valamint kevésbé érzékeny a levegő oxidáló hatására. Először P-vitaminnak nevezte el a védőhatásért felelős vegyületet, de hamar rájött, hogy a vitamin elnevezés nem felel meg a valóságnak. A „P-vitamin” nem teljesíti a szükséges feltételeket, jelen esetben nem nélkülözhetetlen az emberi szervezet számára. Később az is kiderült, hogy nem egy vegyületről, hanem egy egész molekulacsoportról van szó, melyek már részben ismertek is, mint a gyümölcsök és virágok tarkabarka világának alapelemei. Ma több mint 4000 flavonoidról tudunk. A növényi eredetű színezékek kémiájának felderítésében is számos magyar vegyész szerzett komoly hírnevet.
A flavonoidok – a bioflavonoid kifejezés gyakorlatilag azonos jelentésű szó – egészségre gyakorolt hatása nem csak a C-vitaminnal kapcsolatban került előtérbe. Visszatekintve a történelem során folyamatosan változó, átalakuló étkezési szokásokra, megfigyelték, hogy az ókorban és a középkorban, amikor a húsevés elsősorban a gazdagok kiváltsága volt, a lakosság zöme sokkal több növényi eredetű táplálékot fogyasztott, mint ma. Később egyre több ember számára vált elérhetővé a hús. Jelentős mértékben csökkent a növényi eredetű élelmiszerek fogyasztása. Ezzel párhuzamosan olyan betegségek, mint pl. a rák, a szív- és érrendszeri megbetegedések, a cukorbetegség, számos mozgásszervi betegség kialakulása rohamos növekedésnek indult. A két változás között a kapcsolat meglehetősen bonyolult, nehezen kezelhető, de nem lehet elmenni mellette.
Flavonoidcsoport A csoport jellegzetes képviselői Növényi források
Flavonolok Katechinek zöldtea, szõlõmag, fenyõkéreg
Proanthocyanidinek Oligomer katechinek fenyõkéreg, szõlõmag, áfonya, körte, ginko biloba
Flavonok Quercetin, kaempferol alma, zöldtea, ginkolevelek, szõlõhéj
Biflavonok Amentoflavon, bilobetin ginkolevelek
Flavononok Hesperidin, narginin citrusfélék héja
Flavononolok Taxifolin fenyõkéreg
Anthocyaninok Cyanidin, delphidin, malvidin, petunidin piros és fekete szõlõ (vörösbor), áfonya
Flavonolignanok Silymarin bogáncsfélék
Izoflavonok Genistein, diadzein szója
A bioflavonoidok egyik legfontosabb és legismertebb biológiai hatása, hogy fékezik a szervezetben zajló káros oxidációval járó folyamatokat. Többször esett már szó a szabadgyökökről, ezekről a jelentős energiafelesleget cipelő molekulákról, melyek azáltal, hogy igyekeznek energiafeleslegüktől megszabadulni, létfontosságú molekulákat roncsolnak szét a szervezetünkben. A roncsolás gyakran oxidációs folyamat keretében zajlik, melynek lefutását a flavonoidok képesek gátolni. Kézenfekvő az az elmélet, hogy a növényi eredetű tápanyagok bevitelének csökkentésével növekedhet azoknak a betegségeknek a kialakulása, melyek lefutásában a már említett szabadgyökök fontos szerepet játszanak. Természetesen a kép ennél sokkal árnyaltabb. Ez egyben oka is annak, hogy csak kevés flavonoidból lett gyógyszer eddig. Az oxidációs folyamatok gátlása önmagában nem elegendő egy betegség megállításához, bár jelentős mértékben elősegítheti azt. Manapság egy vegyület gyógyszerré alakulásának feltétele egy jól körülírható, jellegzetes hatás ismerete. A flavonoidok esetében ezek kutatása manapság is tart. Másik gondot a flavonoidok forrása jelenti. A hatékony gyógyszeres kezelésben jelentős szerepet játszik a készítmény ára is. Márpedig a flavonoidok nem olcsó vegyületek. A növényekből történő kinyerésük költséges, mert kevés van belőlük egy növényben és számos hasonló szerkezetű molekulával együtt fordulnak elő, melyek szétválasztása sokszor nem egyszerű feladat. Az sem mindig tisztázott, hogy egy ilyen természetes eredetű keverék nem hatékonyabb-e, mint egy kiválasztott tagja. A mesterséges úton történő előállítás viszont a molekula bonyolult szerkezetének köszönhetően drága. Arról nem is beszélve, hogy a mesterséges út nem ad lehetőséget a természetes keverékeket utánzó elegyek gazdaságos előállítására.
Ezért folynak gőzerővel a kutatások a flavonoidcsalád tagjai biológiai szerepének felderítésére. A kép tisztulása mindenképp közelebb hozza a hatékony gyógyszerek kifejlesztésének lehetőségét. Az 1. táblázat a teljesség igénye nélkül mutatja be azt a kilenc flavonoidcsoportot, melyekbe a flavonoidok zöme besorolható.
A flavonoidok legismertebb tulajdonsága gyökfogó képességük, melynek következtében minden olyan esetben segítik a felépülést, amikor a betegség kifejlődésében az oxidációs folyamatok meghatározó szerepet játszanak. Ugyanez a megállapítás érvényes a megelőzésre is. Nehéz lenne felsorolni, hány betegség kialakulása sorolható ide. A 2. és 3. táblázat egy rövid összefoglalót ad a flavonoidok szerepéről és alkalmazhatóságáról. A táblázatokból kitűnik egyes gyümölcsök (alma, szőlő, áfonya) fogyasztásának előnye, meghatározó szerepe. Ezek a megfigyelések egybevágnak a hagyományos, gyógynövények használatán alapuló népi gyógyászat megfigyeléseivel is.
Betegségek, állapotok, melyekben a flavonoidbevitel hatékony javulást eredményezhet
Betegség, állapot Flavonoidok vagy forrásaik, melyek elõnyösen befolyásolják a kóros elváltozást
Érszûkület (atherosclerosis) quercetin, áfonya
Horzsolások, zúzódások áfonya
Hajszálér-törékenység quercetin, rutin, hesperidin
Szürke hályog (katarakta) quercetin, áfonya
Cukorbetegség (diabétesz) quercetin, áfonya
Vizesedés (ödéma) quercetin, rutin
(glaukóma) rutin
Szénanátha quercetin, hesperidin, rutin
(hepatitisz) catechin, silymarin
Magas koleszterinszint quercetin
Klimax hesperidin
Éjszakai vakság áfonya
Gyomorfekély quercetin
A flavonoidok számos, a gyökfogó hatásuktól eltérő fiziológiai hatással is rendelkeznek. Ezek teljes körét ma még nem ismerjük pontosan. A hatás elve a molekulaszerkezetek hasonlóságán alapul, sokszor enzimek aktivitásának módosításával jön létre. Egyes flavonoidok – főleg a szójában találhatók – ösztrogénszerű hatással is rendelkeznek. Az ösztrogénhez hasonló szerkezetű flavonoidok hatása természetesen gyengébb, mint az eredeti hormoné, de sok esetben ez a jó, hiszen az ösztrogénkezelés ma még sok ellentmondással járó művelet. Akinél az kisebb dózis is hatékony, az könynyebben kezelhető ezen az úton, csökkentvén a sokszor ijesztő mellékhatások mértékét.
Flavonoidhiány kialakulása, tünetei
A flavonoidhiány ismeretlen fogalom a humán gyógyászatban. Ez az oka annak is, hogy bár a flavonoidok jelentős biológiai folyamatmódosító hatással rendelkeznek, nem nélkülözhetetlenek a szervezet számára. Szervezetünk képes hatásukat más úton helyettesíteni. Ebből az is következik, hogy nincs olyan tünetegyüttes sem, amely flavonoidhiányra lenne visszavezethető!
Flavonoidforrások
Legfontosabb flavonoidforrások a gyümölcsök. Elsősorban a citrusfélék (főleg a narancs és grépfrút), a sárgabarack, a cseresznye, a meggy, az alma, a szőlő, a ribizli és az áfonya flavonoidtartalma jelentős. Emellett számos más zöldség, mint pl.: a zöld bors, a brokkoli, a hagyma és a paradicsom is tartalmaz komoly mennyiségű flavonoidot. Nem szabad megfeledkeznünk a teákról (elsősorban a zöld teáról), valamint a vörösbor flavonoidtartalmáról sem. Az ősi távol-keleti gyógyászat eszköztárában a különböző teák meghatározó helyen szerepeltek. A vörösborfogyasztás előnyös hatása korunk nagy kérdése. Előnyei egyelőre messze nagyobbak, mint az alkoholbevitel okozta károk. A problémát csak az okozza, hogy úgy tűnik, a vörösbor jótékony hatásának nélkülözhetetlen szereplője az alkohol is, melynek károsodás nélkül fogyasztható mennyisége egyénenként változik és nem mérhető. Ez a két tény az, ami miatt a klasszikus orvoslás a borfogyasztást nagyon óvatosan kezeli, hiszen mértékéről valójában nehéz pontos adatokat kapni.rok. A probl
A flavonoid mint gyógyszer
Az eddig ismert flavonoidok közül kettő már eljutott arra a szintre, hogy gyógyszerként megvásárolható. A két vegyület a rutin és a silymarin.
A rutin nem csak mint antioxidáns alkalmazható, de előnyösen módosítja a hajszálerek áteresztőképességét is. Visszérbetegségben szenvedők fájdalmát több rutintartalmú készítmény is képes mérsékelni. Emellett azok a gyermekek, akiknek gyakran vérzik az orruk, a vérzés nehezen áll el, a rutin rendszeres bevitele pár hónap alatt képes a vérzések gyakoriságát és hevességét drasztikusan csökkenteni. A napi 20 mg rutin folyamatos szedése gyakorlatilag több hónapon keresztül folytatható, káros mellékhatások ilyen időtartam során nem ismertek.
Flavonoidok fontosabb hatása a szervezetben
Szervek és folyamatok Flavonoidok jellegzetes hatása
Szabályozza a hajszálerek áteresztőképességét (gátolja a folyadék- és fehérjekiáramlást, ugyanakkor az oxigén, a szén-dioxid és számos tápanyag be- és kiáramlását segíti)
Erősiti a hajszálereket, csökkenti törékenységüket (fokozza a fertőzésekkel szembeni ellenálló képességet)
Segíti a simaizmok relaxációját (vérnyomáscsökkentő hatás)
Segíti a normális vérkeringés fenntartását
Csökkenti az LDL oxidációját, melynek következtében csökken a lerakódó plakokk mennyisége (érszűkület kialakulásának késleltetése, antioxidáns szerep)
Csökkenti a vérlemezkék összetapadó képességét, amely véralvadás-mérséklő hatású.
Gyulladásgátlás Antioxidáns hatása révén gátolja a gyulladások kialakulásában és fenntartásában szerepet játszó molekulák (hisztaminok, prosztaglandinok és leukotriének) hatásának érvényesülését
Ösztrogénszerû hatás
Daganatnövekedést gátló hatás
A rutint szokták a C-vitamin hatásának fokozása érdekében is adni. Amennyiben valakinek könnyen bevérzik a szeme, annak ajánlott egy C-vitamin–rutin kombináció szedése egy-két hétig. Gyorsul a vérerek regenerálódása és csökken az újabb bevérzések kockázata is. Hasonló a helyzet azoknál is, akik könnyen „kékülnek, lilulnak” viszonylag enyhe mechanikai behatások következtében is. Náluk a hajszálerek törékenysége nagyobb az átlagosnál. A rutin ezt hatékonyan mérsékli.
A silymarint elsősorban májgyulladások kezelésére ajánlják. Alkalmazása orvosi felügyeletet igényel. Hatása a szuperoxid dizmutáz enzim aktivitásának fokozásán alapszik.
A flavonoidok mellékhatása
Gyakorlatilag nem ismertek!
A flavonoidpótlás igénye és megvalósítása
A flavonoidpótlás önmagában nem értelmezhető fogalom, mert amiből nem létezik hiány, azt nem kell pótolni. Ugyanakkor a flavonoidbevitel önmagában is hatékony lehet, ezért többféle megfontolásból különféle ajánlások látnak napvilágot, melyek megfogadása mindenki egyéni belátására van bízva. Általában napi egy gramm flavonoidot tartalmazó gyümölcsmennyiség elfogyasztása okoz hosszabb távon kedvező hatást egészségünkre. Azt persze nehéz megmondani, hogy mennyi gyümölcsben található ennyi flavonoid. De a józan ész határain belül maradva megfelelő bevitel garantálható hosszabb távon is. Általában pénztárcánk „vastagsága” is segít ezeket a határokat betartani. A túlzott, esetleg kizárólagos zöldség- és gyümölcsfogyasztás káros hatása nem flavonoidtartalmának következménye.
Címkék: bioflavonoidok, vitaminok, vitaminszerű anyagok