Összefoglaló a Regionális T őkebefektetési Alapról - PDF
Összefoglaló a Regionális T őkebefektetési Alapról
Download "Összefoglaló a Regionális T őkebefektetési Alapról"
1 Összefoglaló a Regionális T őkebefektetési Alapról 1. A Regionális Tő kebefektetési Alap célja, indokoltság a Jelenleg a nemzetközi gazdasági és pénzügyi válság hatásai szorításában számo s vállalatcsoport vagy fejlesztési projekt kerül olyan helyzetbe, amikor hosszú táv ú kedvez ő (piaci) perspektívája ellenére tevékenységének folytatása, illetve a projek t megvalósítása ellehetetlenül, aminek szükségszer ű következménye a t ő ke/vagyo n vesztesége, a növekvő munkanélküliség és a kapcsolódó mikro- és kisvállalkozáso k megsz ű nése. A kilábalást tovább nehezíti a bankok körében általános, növekv ő elvárásoka t megfogalmazó finanszírozói magatartás, a privát t ő ke óvatos(abb) kihelyezés i stratégiája, a piacokon és beszállítói körben általánossá vált bizalmatlanság. A gazdaságpolitikának ki kell próbálnia olyan új konstrukciókat, amelyek a fejlesztéspolitika beavatkozási eszközeinek b ő vítésével éppen az el ő bbi ellenhat ó tényez ő k mérséklésére alkalmasak, s ezen túl lehetőséget adnak meghatározot t kedvezményezetti körben és korlátozottan a válság negatív hatásainak leküzdésére. Ez a program egy olyan komplex intézkedés, ahol a hiányzó tartós forrás (t őke ) biztosítása minden esetben összekapcsolódik hatékonysági követelménye k érvényesítésével. A program célja, hogy az európai uniós források (Regionális Operatív Programo k gazdaságfejlesztési célú támogatásai) segítségével a fejlesztéspolitika eszközei t (támogatásokat, szolgáltatásokat és információt) összehangolt formában, együttese n biztosítsa els ősorban kis- és középvállalkozásoknak, amelyek a gazdasági válsá g következtében a korábbinál kedvező tlenebb helyzetbe kerültek, azonban piaci pozícióju k er ősítésével középtávon képesek növekedési pályán mozogni és/vagy megszerzet t t ő keerejüknek köszönhető en ágazati koncentrációs folyamat kiindulópontja lenni - ezálta l munkahely meg ő rzésre és teremtésre adva lehető séget. Máshogy fogalmazva, a beavatkozás célkitű zése, hogy megtalálja és segítse a jelen körülmények között i s növekedési potenciál/a/ rendelkez ő, első sorban kis- és középvállalkozásokat azzal, hog y stagnáló id ő szakban pótlólagos forrást és szolgáltatásokat biztosít a szüksége s technológiai fejlesztésekhez, struktúraváltáshoz. A program keretében specifikált ágazatokban a versenyképes, de a válság álta l érintett vállalkozások, tőke formájában forráshoz jutnak. A tő kejuttatás mellett tanácsadási szolgáltatás is elérhető, ezen eszközök együttes alkalmazása lehet ő vé teszi a szükséges átalakítások végrehajtását, a küls ő finanszírozási források újrapozícionálását, adott esetben az egyébként más konstrukció/operatív program/hazai forrás keretébe n rendelkezésre álló vissza nem térítend ő támogatások igénybevételét. Az anyagi és szervezeti korlátok nem teszik lehet ővé a kkv szektor teljes lefedését, ezért a beavatkozást stratégiai elven el ő re meghatározott, régiónként akár más-má s szektorokban lehet és kell végrehajtani. A Regionális Tőkebefektetési Alap koncepciója és m ű ködése összhangban van az unió s támogatások felhasználását rögzít ő közösségi jogszabályokkal. Az el ő zetes egyeztetése k alapján az Európai Bizottság támogatja az új típusú eszközök megjelenését a regionális operatív programokban. A fenti célok elérése érdekében a regionális operatív programokban rendelkezésre áll ó források terhére létrehozásra kerül egy Regionális T ő kebefektetési Alap, mel y 1
2 elkülönülten kezeli az egyes régiós forrásokat (kvázi alapok) - több részvényosztál y (sorozat) felállításával. Az egyetlen alap m ű ködtetése eljárási és költség oldalon is kedvez ő megoldás - a régiónkénti alapok létrehozása eljárási-engedélyezési, felügyeleti, ill. technikai-adminisztrációs szempontból jóval bonyolultabb é s időigényesebb lenne, ugyanakkor minden egyes Operatív Program forrása elkülönülte n kerül nyilvántartásra és felhasználásra. 2. Az Alaphoz dedikált forráso k Az Alap forrásainak gerincét a Regionális Operatív Programok e s akcióterveiben ún. Regionális Tőkebefektetési Alap c. komponensek régiónként 2 milliárd, azaz összesen 14 milliárd Ft-os kerete alkotja. Operatív Program Mrd Ft Dél-Alföldi Operatív Program 2,00 Dél-Dunántúli Operatív Program 2,00 Észak-Alföldi Operatív Program 200 Észak-Magyarországi Operatív Program 2,00 Közép-Dunántúli Operatív Program 2,00 Közép-Magyarországi Operatív Program 2 00 Nyugat-Dunántúli Operatív Program 2,00 Összesen 14,00 A jelzett összegek minden regionális program Akciótervében rendelkezésre állnak. Forrásául a hét régióban a Kormány által elfogadott Akciótervekben jelenleg i s szerepl ő Regionális Vállalkozásfejlesztési/Befektetési Alap komponens 2-2 Mrd Ft-os forrása szolgál, mely az Akcióterv elfogadásakor részletes tartalom nélkü l került az Akciótervekben feltüntetésre. 3. Különbség a GOP (JEREMIE) Kockázati T őkeprogramhoz képes t Bár azonos a vonatkozó szabályozási háttér az RTA mind m ű ködésében, mind stratégia i céljaiban, mind eredményességében jelent ősen különbözik a GOP által finanszírozott JEREMIE Kockázati T őkeprogramtól. Míg a JEREMIE esetében az állami szerepvállalá s szinte kizárólag a forrás biztosítására szorítkozik, addig az állami t őkealap esetében a z állam az egyedi döntésekben is döntési szerephez jut, kontrollálni tudja azt, vagyis a z RTA döntéseiben elsősorban az állam és a régiók által meghatározot t szakmapolitikai elvek (munkahelyteremtés, érzékeny szektorok segítése) érvényesíthet ők a szükséges hozamelvárások mellett. A fő különbségeket az alábbi összefoglaló táblázat mutatja : Szempontok JEREMIE Kockázati Regionáli s Tőke ro ram Tőkebefektetési Ala p 1. Európai Uniós Szabályozás Kockázati Tő kére Átmeneti támogatá s vonatkozó el őírások 2. A program lényege üzleti t őkefinanszírozás Fejlesztéspolitikai, struktúrapolitikai eszköz 3. Végső kedvezménvezettek köre kkv kkv 4. Specifikációk al régiós célok_, nincsenek vannak--- _ szektorális_cél_ nincs van fréaiók szerint) c) vállalati életszakasz innovatív, kezdeti fázisú kizárólag m űköd ő cégek, vállalkozások preferáltak amelyek átmenetile g 2
3 kedvez őtlen gazdaság i helyzetben vanna k 5. Tranzakciós cél (jellemző) profit (maximalizálása) foglalkoztatá s (meg ő rzése, bővítése) 6. Tranzakciós méret (maximum) 1,5 m euro, akár 3 0,5 m euro t őke egymást követ ő évben is 7. Egyéb szolgáltatás Nem meghatározott Tanácsadá s (menedzsment, marketing, stb.). 4. Az Alap m ű ködési mechanizmusa, intézményrendszer e Olyan eszközrendszer kialakítása történik meg, amely testreszabott módon kezeli egy - egy vállalkozás problémáját és t ő kejuttatás által segíti a növekedéséhez/rekonstrukciójához, illetve a szükséges egyéb források elérésében. A létrehozott t ő kebefektetési alap m ű ködtetésére egy Tőkealap-kezel ővel kerül sor alapkezelő i szerz ő dés megkötésére, amely részletesen tartalmazza a támogatáso k kezelésére és a befektetésekre vonatkozó szabályokat, összhangban az uniós, valamint a hazai el őírásokkal. Ezen felül a Tőkealap-kezel ő pénzügyi felelősséget is vállal a z általa kezelt forrásokért és azokért a befektetésekért, amelyeket megvalósít. A Tő kealap-kezel ő kizárólag befektetést és a befektetéshez kapcsolódó tanácsadás t végezhet. A Tő ke-alapkezel ő által az operatív programokból alapkezelésért kapott díját a Tő kealap-kezel ő által kezelt Alap mérete alapján szükséges meghatározni (maximu m 3%). Az alapkezel ői díj százalékos aránya és az alap mérete együttesen abszolú t értelemben meghatározza a T ő ke-alapkezel ő technikai képességeit, tehervisel ő képességét. Az Alap futamideje célszer űen év. Tekintettel a válságból fakadó kényszerekre, a program indulásakor a feladato t hatékonyabb és gyorsabb jogszabályban történ ő kijelöléssel 101M-tan állam i tulajdonú szervezetre bízni, amely esetében azonban kezdett ő l rögzíteni kell, hogy a társaság célja az állami fejlesztéspolitika érvényesítése és az eredménye s gazdálkodás együttesen, a társaság vezető inek bérezési és premizálási rendszer e kizárólag a társaság elfogadott üzleti tervén alapul, továbbá középtávon a társaságna k akár piaci körülmények között is életképesnek kell lennie. A struktúra kialakításának el ő nye, hogy az Alapba helyezett forrás uniós el ő írások alapjá n elköltött támogatásnak min ősül és így az uniótól azonnal lehívható, a forrá s kihelyezését és annak visszatérítését követ ően pedig tisztán hazai, az állam, illetve a régiók számára hosszú távon forgótő keként m ű köd ő, újra kihelyezhet ő eszközzé válik. Az Alap és a Tőke-alapkezelő m ű ködésének jogi keretét a tő kepiacról szóló év i CXX. törvény kockázati t őkealap-kezel őről és kockázati t őkealapról szóló XXXI/A. é s XXXI/B. fejezeteinek rendelkezései adják. Az Alapba helyezett forráso k felhasználásának elveit, a döntéshozatal és a befektetésekkel szerzett részesedé s kezelésének szabályait a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete által jóváhagyot t Alapkezelési Szabályzat rögzíti. Az Alap felállításában és m ű ködtetésében az alábbi szerepl ő k vesznek részt közvetlenül : Tőkealap-kezel ő Támogató (Irányító Hatóság ) - Közrem ű köd ő Szervezet (Regionális Fejlesztési Ügynökség ) Regionális Fejlesztési Tanács 3
4 A kijelölt Tőkealap-kezel ő biztosítja a stratégiai célok, érdekek érvényesülését, (testületi és tulajdonosi struktúra) ; szabályozott, törvényes, fenntartható és hatékony m ű ködést (el ő zetese n középtávra meghatározott paramétereken rögzített érdekeltségi és felel ő ssé g rendszer, céldefiníció) ; a fejlesztéspolitikai intézményrendszerhez kötő d ő ügyfélszolgálat és tanácsadás i tevékenységeket ; regionális és projekt specifikus szolgáltatások koordinációját, min ő ségbiztosítását ; az Alap m ű ködéséhez, fenntartásához kapcsolódó tevékenységek koordinációját a régiókon belül (tulajdonosi képviselet, adatbázisok, ellen ő rzések, monitoring, általános képviselet). Az alap-alapkezel ői szerz ődés el őkészítése és a T őke-alapkezel ő m űködésének felügyelete az Irányító Hatóság, a Regioná/is Fejlesztési Tanácsok (RFf) ill. Ügynökségek (RFÜ) részvételével valósul meg. A szervezeti kompetenciák, a garanciális elemek, egyensúlyok kialakítása, a rendsze r finanszírozása, az összeférhetetlenségi szabályok, a T ő ke-alapkezel ő legfontosab b társasági dokumentumainak és/vagy üzleti tervének részét kell képeznie, és mint ilyet a tulajdonosnak kell elfogadnia. 5. Regionális T őkebefektetési Alap részletes m űködési szabálya i Tő kealap-kezel ő létrehozás a A Tő ke-alapkezel ő t a Nemzeti Vagyongazdálkodási Tanács felhatalmazására az MNV Zrt. vásárolta meg a piacon lév ő és alappal nem rendelkező alapkezel ők közül. Az MNV Zrt. a társaság feletti tulajdonosi jog gyakorlásával a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséget bízz a meg. AzAla p befektetési elve i A Támogató az Alapkezelési Szabályzatban rögzíti és érvényesíti a Regionáli s Tő kebefektetési Alap létrehozásával kapcsolatos gazdaság- és régiófejlesztés i megfontolásokat. Ezek legfontosabb jellemző i az alábbiak : - Az Alap első dlegesen olyan, fő ként kis- és középvállalkozásokba kívánnak t ő ké t fektetni, amelyek egy adott régió gazdasági teljesítményében jelent ő s súllyal, érdemi részesedést elér ő szakágazati reprezentációval bírnak, tevékenységük az adott régió komparatív el ő nyeit érvényesíti, jövő képü k perspektivikus fejl ő dést jelez, azonban jelenleg a tartós forrást nyújtó t ő kepótlá s nélkül m ű ködésük ellehetetlenül, s ezen keresztül számos kis- és középvállala t tevékenysége sz ű nhet meg, illetve mindez jelent ő s munkanélküliséget generálhat. - A befektetés során el ő nyben részesülnek azon projektek, ahol a t ő kebefekteté s egyéb küls ő finanszírozási módok (hitel, t ő ke) alkalmazásával kapcsolódi k össze, az állami támogatási szabályok kumulációra vonatkozó el ő írásaiva l összhangban. Egy-egy régióban legfeljebb tranzakció megvalósítása lehetséges. Az egy tranzakció keretében juttatandó t őke minimuma 20 M Ft, maximu m EUR-nak megfelel ő forintösszeg - az állami támogatási szabályo k figyelembevételével. A befektetés futamideje minimum 3, maximum 7 év. A Tpt.
5 tv-ben meghatározott szabályozásnak megfelel ő en a befektetés jellegétő l függ ő e n a tő kejuttatás kiegészithet ő piaci alapú tagi kölcsön juttatással is. A Tő kealap kisebbségi, többségi vagy meghatározó tulajdonrészt egyarán t szerezhet a befektetési célvállalatban. - Tekintettel a gazdasági válság gerjesztette problémák gyors megoldására (illetv e a forrás eredetére) az Alapba kerül ő forrást 2013-ig kötelező legalább eg y ízben kihelyezni. (A évi kihelyezési határid ő a legtágabb id ő bel i intervallumot jelöli ki. A tervezett m ű ködési stratégia a kihelyezések zömét években kívánja realizálni. ) A befektetési portfő lióra vonatkozó elvek a következő k : a) A Regionális Tő kebefektetési Alap esetében törekedni kell portfoliószinten a reálérté k megőrzésére az Alap futamideje alatt. b) Az egyes befektetési tranzakcióknál a szükséges hozamelvárás mellett, kiemelte n fontos szempont a munkahelyek meg ő rzése, az új munkahelyek teremtése, a régiós és ágazati fejlesztési elvek mentén. A befektetési döntések és menedzsment részletes m ű ködése A RTA döntés-el ő készítési és menedzsment folyamataiban az alábbi szerepl ő k veszne k részt : - Befektetési Bizottsá g - Tő kealap-kezel ő Régiós menedzsere k o Központ - Igazgatósá g A Befektetési Bizottság 7 fő s testület, tagjai többségében befektetésekben jártas, elismert szaktekintélyek, kisebb részben állami, illetve régiós szervek NFGM, NFÜ, RF T képvisel ő i. A Bizottság tagjai munkájukért fix tiszteletdíjat kapnak. A Befektetés i Bizottságnak hat fő állandó tagja van. A hetedik tagot az a régió delegálja, amelyet a Bizottság döntése érint. A Befektetési Bizottság tagjait az Alap lejegyz ője választja. Az ő feladatuk a befektetése k el őminősítése az Igazgatóság döntését megel őzően. A Befektetési Bizottság tagja i vagyoni vagy munkajogi felel ő sséget nem viselnek közvetlenül. A Befektetési Bizottsá g tevékenysége a PSZÁF felé dokumentált, m ű ködési szabályait az Alapkezelési Szabályza t rögzíti. A Tő kealap-kezel ő személyi állománya többségében befektetésekben jártas, operatí v szerepl őkből áll. A Tő kealap-kezel ő két részre oszlik : központ - a Tőkealap-kezel ő vezető sége (és törzskari szervezete), illetve a régiós menedzserek. A központ feladatai : - a Tő ke-alapkezel ő irányítása, döntéshozatal szakmai támogatása ; - Befektetési Bizottság munkájának segítése, titkársági feladatok ellátása ; szerződéskötés és jogi ügyek ; - pénzügyi tranzakciók lebonyolítása ; tulajdonosi jogok gyakorlása ; monitoring és jelentéstétel ; számviteli feladatok ; rendkívüli helyzetek kezelése ; az Alap ki nem helyezett, szabad forrásainak felel ő s hasznosítása. 5
6 A régiós menedzserek feladatai : régiós el ősz űrés és technikai döntés-el ő készítés, portfoliógondozás, vagyonkezelési döntések el ő készítése, részvétel a monitoring feladatok teljesítésében, - rendkívüli döntések el ő készítése, részvétel a tulajdonosi jogok gyakorlásában. A Tőke-alapkezel ő ügyvezet ő szerve az Igazgatóság. Az Igazgatóság 3 főbő l áll, akiket a vagyonkezel ő i jog gyakorlója nevez ki. Az Igazgatóság a Társaság operatív irányítása során felelősséget visel a PSZAF és a támogató felé. A befektetési döntések folyamata az alábbiak szerint történik : Az egyes befektetések szabályozott csatornákon és meghatározott el ő sz ű résse l kerülhetnek a rendszerbe. Az elősz űrést az alábbi szervezetek végezhetik : RFÜ-k ; ITD ; Regionális Fejlesztési Társaságok ; A fenti szervezetek el ősz űrése alapján egy rövid összefoglaló javaslat készül a stratégia i illeszkedés és a befektetés szükségszer ű ségének vizsgálatával. Az összefoglaló javaslatok a T ő kebefektetési Alap régiós menedzseréhez kerülnek. A régiós menedzser a javaslat, a lefolytatott konzultációk illetve az általa elvégzet t értékelés alapján - amennyiben a befektetés megfelel a kritériumoknak - elkészíti a befektetési el őterjesztést, mely már tartalmazza a befektetés pontos paramétereit - kiválasztott társaságot, a befektetni szánt összeget, a befektetés feltételeit. A régió s menedzser - a Tő ke-alapkezel ő menedzsmentjének egyetértésével - az el őterjesztéseke t megküldi és szóban is prezentálja a döntés-el ő készítő fórumként m ű köd ő Befektetés i Bizottságnak, mely szükség szerint, de legalább kéthetente ülésezik. A Befektetési Bizottság által szakmailag támogatott el ő terjesztések alapján a Tő kealapkezel ő Igazgatósága dönt az egyes befektetésekr ő l, a befektetések megvalósulásáró l pedig a Befektetési Bizottság rendszeres visszacsatolást kap. Felel ő sségvállalá s Az Alap m űködtetéséért a Tpt. szerint a Tőkealap-kezelő dönt ően két területen jelentkezik : Zrt. visel felel ősséget. E z a) felel ősségvállalás az Alap befektetési politikájának érvényesítéséért (amit a z Alap tőkejegyeit lejegyz ő határoz meg), b) felel ősségvállalás a T ő ke-alapkezel ő jogszabályoknak és szerz ődése s kötelmeknek (lásd : Alapkezel ői Szerződés) megfelel ő, eredménye s m ű ködéséért. A fentieknek megfelel ő felel ő sségek címzettje a T ő ke-alapkezel ő Igazgatósága, amelynek tagjai teljeskör ű vagyoni felel ő sséget viselnek a T ő ke-alapkezel ő m ű ködéséért (a Tő ke-alapkezel ő alkalmazottai Mt. szerinti felel ő sséggel rendelkeznek). 6. Az Alap kedvezményezettje i Az intézkedés végső kedvezményezettjei olyan, elsősorban kis- és középvállalkozások, amelyek szerepvállalása és gazdasági súlya jelentő s egy-egy régió valamely gazdaság i 6
7 (szak) ágazatában. A végső kedvezményezettek kiválasztásának legfő bb kritériumai : a) a fejlesztés eredményeként növekedés, új termék, struktúra vagy kapacitás jö n létre ; b) az adott ágazat több egysége között tartós együttm űködés alakul ki ; c) a régió komparatív el ő nyeire épül a támogatott tevékenység ; d) a tartós fejl ő dés feltételei biztosíthatóak ; e) a támogatott tevékenység jelentő s mikro- és kisvállalkozói kört érint közvetlenü l vagy közvetetten ; f) a tő ke juttatásának feltétele a hatékonysági elvárások rögzítése és a t ő kéve l együtt járó menedzsment tanácsadás keretében történt ajánlások elfogadása. Az intézkedés közvetlen kedvezményezettje az intézkedés lebonyolítását végz ő és a tő kebefektetéshez alkalmas szervezeti keretet biztosító t ő kebefektetési YökealapkezelS (Közvetítő ). Tekintettel a leírtakra a program jellege és az id ő igény miatt a feladatot állami tulajdon ú cégre érdemes bízni, jogszabályban történ ő kijelöléssel. Az állami Tő kealap-kezel ő kijelölése az id ő tényező n kívül szakmai szempontból is el ő nyös, tekintettel arra, hog y a beavatkozás célja nem els ősorban az eredmény maximalizálása, hanem az állam i fejlesztéspolitika érvényesítése egy új eszközrendszeren keresztül. A privát és fejlesztéspolitikai forrásokkal kialakított rendszerek között ezért különbség van, elsősorban a tervezési fázisban, a célok, beavatkozási területek, preferenciá k meghatározásában, az üzleti terv feltételrendszerében, az elvárások rögzítésében és számonkérésében/jutalmazásában. Fejlesztéspolitikai eszközként az egyes lépése k meghatározásánál dönt ő fontosságú szempont kell, hogy legyen a fejlesztéspolitika i szándék, mint stratégiai érdek elkülönítése a tisztán profitorientált alap/alapkezel ő (pl. JEREMIE) konstrukcióktól. 7. A Program közösségi versenyjogi (állami támogatási) szabályokkal val ó összhangj a A Regionális Tő kebefektetési Alap keretében tő ke formájában nyújtani kíván t támogatásra a Strukturális Alapokra vonatkozó jogszabályok, valamint a közösség i versenyjogi (állami támogatási) el ő írásokat tartalmazó jogszabályok speciáli s rendelkezéseket tartalmaznak, melyek figyelembe vétele szükséges a progra m feltételeinek kialakítása során, ideértve a Bizottság felé történ ő bejelentési kötelezettséget. A kidolgozott támogatási program továbbá a Pénzügyminisztérium Támogatásoka t Vizsgáló Irodájának jóváhagyás céljából megküldésre kerül az erre vonatkozó általáno s szabályozásnak megfelel ő en. Az érzékelhető eredmények elérése érdekében a program két fázisban indul el. Az els ő id őszakban, maximum december 31-ig a t őkejuttatásra átmeneti támogatás i jogcímen (maximum ) kerül sor, tekintettel arra, hogy ez esetben a t ő kejuttatás formájában történ ő támogatás külön Bizottsági bejelentés nélkül azonna l adható. A második fázisban az els ő tranzakciók eredményébő l lesz ű rhet ő tapasztalato k alapján kerül sor a támogatási program versenyjogi szempontú továbbfejlesztésére, hog y a szükséges egyeztetéseket és esetleges Bizottsági bejelentést követ ő en a tő kejuttatá s az átmeneti támogatás nyújtására rendelkezésre álló id ő n túlmen ő en, esetlegesen a z átmeneti támogatási mértéket meghaladóan is lehetséges legyen. 7
Hírlevél 2009. január 1. START Tőkegarancia Zrt. Hírlevél 2010. május
Hírlevél 2009. január 1 Hírlevél 2010. május Hírlevél 2010. május 2 KIK VOLTAK A START ZRT. ÚJ ÜGYFELEI 2009-BEN? A Start Zrt. 2009-ben 54 új szerződést kötött közel 2 milliárd forint értékben. Az alábbiakban