MedimiX.hu - Zaklatott belek, nehézkes emésztés
Zaklatott belek, nehézkes emésztés
Hazánkban szinte minden ötödik ember szenved az IBS kellemetlen tünetcsoportjától anélkül, hogy tudná, mi a baja. Az enyhe fokú bélirritációt úgy tekintjük, mint hétköznapi életünk velejáróját. Kezdetben csak a gyomrunk érzékeny, vagy a székletünk rendszertelen, ám idõvel a panaszok egyre súlyosabbá válhatnak!
Az IBS pontos kiváltó okát az orvostudomány egyelõre nem tudja meghatározni, valószínû, hogy egyszerre több indok állhat a háttérben, és ezek összjátéka alakítja ki végül a betegség komolyabb formáját.
Mi is az az IBS?
Az irritábilis bélszindróma a hagyományos felfogás szerint olyan funkcionális betegség, amelynél nincs kimutatható szervi elváltozás. A legújabb amerikai kutatások a bélben található szerotonin - ingerületátvivõ molekula - rendellenes mûködését teszik felelõssé a tünetek kialakulásáért. Rossz vegetatív beidegzés alakul ki, vagyis zavar támad a bélcsatorna mozgásában: túl gyorssá, vagy túl lassúvá válik, de mindkét esetben görcsökkel jár.
Az IBS az egyik leggyakrabban elõforduló pszichoszomatikus tünetcsoport. Legtöbbször a fiatal korosztályt és a nõket érinti, de kísérõjelensége lehet számos más olyan betegségnek, ahol felborul a vegetatív idegrendszer mûködése.
IBS esetén a bélcsatorna legkülönbözõbb szakaszain - az irritábilis colonszidrómánál például a vastagbélben - a bélfal görcsbe rándul, és emiatt a béltartalom kiürülése problémássá válik.
HASMENÉSES TÍPUSNÁL a táplálék "gyorsan átszalad" a szervezeten.
A SZORULÁSOS TÍPUSNÁL megreked
a béltartalom, és feszíti a beleket. Ilyenkor lelassul a táplálék mozgása. Nehezebben távozik a gyomortartalom, ezért állandó gyomorfájás vagy émelygés keserítheti meg a beteg életét, de jellemzõ tünet még a puffadás, a vastagbél kanyarulataiban jelentkezõ éles fájdalom, és a végbél környékén érezhetõ nyomásérzés.
HASZNOS TUDNI! A székletürítési szokások már az IBS kezdeti szakaszában jelentõsen megváltozhatnak: egymást követheti a hasmenés és a székrekedés. Ezért nem biztosított a tápanyagok kellõ felszívódása, az érintettnek jelentõs testsúlycsökkenése is lehet, egyúttal pedig legyengülhet az immunrendszere.
A tünetcsoport pontos kiváltó okait ma még nem ismerjük. Rendszerint három- négy különbözõ tényezõ is összejátszik kialakulásában. A kiváltó okok között szerepelhet:
rossz stressz- feldolgozás
élelmiszerekkel vagy adalékanyagaikkal szembeni túlérzékenység
szorongáshajlam
görcskészség
Fiatal nõk esetében az IBS összefüggésbe hozható az erõs menstruációs fájdalommal, de van, akinél a szülés vagy a klimax hozza elõ. A panaszok eredete többnyire konkrét életeseményekhez, stresszes helyzetekhez köthetõ.
A belsõ feszültséget kiváltó helyzetek a tudatalattiban elraktározódnak, és néha évekkel késõbb testi panaszokban manifesztálódhatnak. Így az IBS oka sem feltétlen friss lelki megterhelés vagy stressz.
Fokozatok...
A LEGENYHÉBB FOKOZAT esetén a páciens pontosan tudja, milyen stresszes élethelyzethez köthetõk a tünetei. Ilyen például a vizsgadrukk okozta hasmenéses roham. De gyakori a székrekedés is. Ebben a szakaszban rendszerint az érintettek maguk próbálják kúrálni betegségüket a házipatika segítségével, és ritkán fordulnak orvoshoz.
A SÚLYOSABB ESETEKBENmár nincs egyértelmû kapcsolat az élethelyzetek és a tünetek kialakulása között, a bélmûködés felborul, és bármilyen helyzetben ugyanazokat a kellemetlen panaszokat okozza. A páciens gyakran érezhet hascsikarást vagy erõs székelési ingert. Ilyenkor két dolog történhet: vagy véget nem érõ hasmenésrohamok törnek rá, vagy krónikus székrekedése lesz.
AZ IBS KÖZEPESEN SÚLYOS formájában szenvedõ ember úgy érezheti, hogy "semmi sem jön ki a szervezetébõl", ezért egy idõ után az étvágyát is elveszti. Ilyenkor jellegzetes kísérõ tünetté válik az állandó feszültség, a csökkent életkedv vagy akár a depresszió is.
A páciens "ördögi körbe" kerül, hiszen a betegséget a feszültség váltja ki, de a tünetek is feszültséget gerjesztenek. A betegek attól is retteghetnek, hogy a felesleges erõlködéstõl sérvük, bélcsavarodásuk vagy aranyerük alakul ki. Különösen zavaró, hogy a hasi görcsök negatívan hatnak a szexuális életre is. Ilyenkor már szükségessé válhat gyógyszerek szedése, de a folyamat még visszafordítható.
Az IBS legsúlyosabb fajtája komolyan rontja az életminõséget, a görcsök még a napi gyógyszerszedés mellett is bármikor, bárhol felléphetnek.
Az orvosnak elõször mindenképpen ki kell zárnia a komolyabb betegségeket, ezért szükség van a gasztroenterológiai vizsgálatokra. Ennek legfontosabb része a beteg alapos kikérdezése életmódjáról, étkezési és székletürítési szokásairól, emellett ajánlatos megismerni lelkialkatát is!
A szervi elváltozások kizárásához elkerülhetetlen véranalízist készíttetni, ételallergia- teszteket végeztetni. Ki kell zárni a gyomorfekélyt okozó Helicobacter pylori jelenlétét, és a székletbõl is ki kell mutatni az esetleges korokozókat, például a Candidát. Meg kell bizonyosodni róla, hogy nem ürül vér a széklettel. Általános vizsgálati módszer a hasi ultrahang is. A gyomorröntgennel a gyomrot és a vékonybél egy részét vizsgálják. Ha ez nem elég, szükség lehet gyomortükrözésre. A vastagbelet és a végbelet kizárólag endoszkópos vizsgálattal lehet feltérképezni. Erre azért van szükség, hogy biztosan kizárhassák a diverticulosist, a fekélyt, a daganatokat vagy a Crohn- betegséget. A gasztroenterológus általában motilitásjavító, puffadásgátló, görcsoldó gyógyszereket ír fel, amelyek enyhítik a funkcionális panaszokat, de adott esetben ideggyógyászhoz is továbbküld eti a beteget a tünetek hátterében fennálló idegesség, depresszió és a stresszel szembeni túlérzékenység miatt.
A gyógyulást elõsegítõ tényezõk
Az orvosnak elegendõ idõt kell szánnia a kórtörténet megismerésére. Ugyanakkor legjobban a páciens tudja, hogy milyen tényezõk okozták a betegségét. Ahhoz, hogy a gyógyulás útjára lépjen, szembe kell néznie problémás tulajdonságaival, hajlamaival, élményeivel. Tudatosítania kell magában, hogy mennyiben felelõs a betegség kialakulásáért. Fel kell ismernie azt is, ha õ maga "ragaszkodik a tünetekhez".
Tudni érdemes! Az orvos csak akkor segíthet, ha a beteg tisztázta önmagával az iménti kérdéseket. A cél érdekében érdemes minél több szakember véleményét meghallgatni, mert errõl a betegségrõl ma még nagyon keveset tudunk.
Terápiás lehetõségek
Az IBS azon betegségek közé tartozik, amelyekre kitûnõ hatással lehetnek a komplementer medicina módszerei. Az orvos által felírt gyógyszereket a betegség középsúlyos, illetve súlyos fázisában nem lehet mással helyettesíteni. Ugyanakkor nem szabad kialakítani a "betegség képzetét". A panaszokat olyan tünetként kell kezelni, amelyek hátterében nem áll szervi károsodás, ezért jó esély van a gyógyulásra. Sokszor elõfordul, hogy a lelki problémák csökkenésével és az életmód átalakításával a panaszok maguktól is megszûnnek!
A legtöbb esetben sokat segíthet:
a reflexológia és a masszázs
a távol- keleti mozgásformák gyakorlása
a légzésterápia
a pozitív életszemléletet erõsítõ módszerek
a kineziológia, a pszichodráma és az NLP.
Általában szükség van a táplálkozási szokások felülvizsgálatára is. Kerülni kell a puffasztó ételeket, nem szabad átmenet nélkül átállni a rostdús táplálkozásra. Az említett túlérzékenység felléphet különbözõ élelmiszerek, például csípõs vagy puffasztó ételek fogyasztása után, de van, akinél a tartósítószerek és a mesterséges adalékok is kiváltják a tüneteket.
Orvosi felügyelet mellett javasolhatók a böjtkúrák, lékúrák, a tehermentesítõ napok.
Lényeges! Szakorvosi segítség kell ahhoz, hogy mit kell teljesen elhagyni az étrendbõl, egyéni érzékenység miatt.
Az IBS- ben szenvedõ betegeknek ugyancsak fontos a bõ folyadékbevitel. Különösen figyelni kell a szervezetbe bejutó tápanyagok minõségére, mert a hasmenés- domináns IBS- nél alig van idejük felszívódni, míg a székrekedés- domináns IBS- nél a táplálék a szokásosnál is hosszabb ideig maradhat a bélcsatornában. A székrekedés azzal a veszéllyel járhat, hogy olyan anyagok is felszívódnak a pangó béltartalomból, amelyeknek nem lenne szabad a szervezetbe visszakerülniük.
Nem hajlamosít rákra!
Az érintettek sokszor attól félnek, hogy az IBS a bélrendszeri gyulladások, fekélyek és daganatok elõzménye lehet, ám a kapcsolat nem bizonyított ezek között a betegségek között! Az IBS- t külön tünetcsoportként kell kezelni.
Növekvõ esélyek
A zsíros ételek az esetek nagy részében rontanak a tüneteken, és ugyanez mondható el az alkoholról is. Ám a legtöbb IBS- ben szenvedõ páciens jól reagál a gondosan beállított, kímélõ - esetleg vegetariánus - étrendre, és ez növeli a gyógyulás esélyeit is.
Az ÁNIZS, A BORSMENTA ÉS AZ ÉDESKÖMÉNYcsökkenti a puffadást, a citromfû nyugtatja a beleket, a kamilla regenerálja
a nyálkahártyát. Az orbáncfûnek és a cickafarkfûnek nyugtató hatása van, a szorongást pedig jól oldja a macskagyökér.
A HOMEOPÁTIÁVAL szintén jelentõs eredményeket lehet elérni, de csak olyan homeopátiás gyógyszert szabad használni, amit orvos írt fel és szakember állított össze.
EGYÉB: az IBS- es betegeknek kerülniük kell az ülõ életmódot, minél többet kell mozogniuk, lehetõleg rendszeresen! Figyelniük kell a légzésükre, mert sokszor már egymagában ezzel is oldhatók a görcsök! Relaxáljanak, meditáljanak, és rendszeresen kiránduljanak! Eközben pedig gyõzzék meg magukat arról, hogy a túlzott aggodalmaskodás, idegeskedés és a rágódás nem old meg semmit! Csak azzal érdemes törõdni, amin hatalmunkban van változtatni, és azt meg is kell tenni! Engedjék el a görcsöket
a tudatukból, és így az emésztõrendszerükbõl is! Ismerjék meg saját magukat, tudatosítsák belsõ blokkjaikat és görcseiket, foglalkozzanak traumáik feldolgozásával, amiket már kora gyerekkortól kezdve összegyûjtöttek.
A menstruációs görcsökkel összefüggõ IBS- nél ajánlott a menstruációs panaszok rendezése, de kerülni kell a hormonális fogamzásgátlók szedését!
Az IBS kellemetlen tüneteit fokozhatják
a fronthatások
a puffasztó ételek,
még a normális ételadag elfogyasztása is
az idegességgel együtt járó helyzetek, valamint
a menstruációs panaszok.