A hosszanti- és haránt boltozat magassága csökken, a sarok a test közepe felé dől, emiatt a talp belső része domborúvá válik és közelebb kerül a talajhoz. Ezen hatások a térdek beforgását és megrogyását idézik elő, ezáltal a csípő behajlik, a fenék kitolódik. A lúdtalp tehát egyaránt okozhatja a bokánk, térdünk, csípőnk és derekunk fájdalmát.
A lábunk legfőbb feladata, hogy viselje az egész testünk súlyát állás és járás közben, ezen kívül a testsúlyunkat átviszi a talajra. A testsúly átviteléhez alakult ki a láb boltozatos szerkezete. A lábunknak két fontos boltozata van, a hosszanti és a keresztboltozat. E két boltozatos szerkezetet a láb talpán elhelyezkedő szalagok és izmok tartják.
Amennyiben a boltozatot az izmok és szalagok nem tudják megtartani a testsúly miatt, a talp ellapul. Lábunk bonyolult szerkezete miatt, a legkisebb szerkezeti elváltozások is fájdalmat okozhatnak.
A kamaszkor eljövetelekor a hirtelen növekedés folyamán egyre nagyobb súly nehezedik a gyermek lábára. Kamasz és felnőttkorban a túlsúly, a felnőttkorban a terhesség és állómunkával járó szakmák is okozhatják a lúdtalpat.
Fizikális vizsgálattal, podoscoppal végzett vizsgálattal a lúdtalp megállapítható. Néhány esetben szükséges röntgen felvétel készítése.
A lúdtalp megelőzése már a csecsemőkortól elkezdhető és további kezelése is elengedhetetlen. A megelőzést először is azzal kell kezdenünk, hogy a gyermeket nem szabad erőszakos korai talpra állásra buzdítani.
Fontos, hogy folyamatosan erősítsük a gyermek izomzatát, erre kimondottan hasznos az egyenetlen talajon való mezítláb járás.
Emellett jelentős szerepe van a megfelelő gyermekcipők, gyógycipők kiválasztásának.
A lúdtalp jól korrigálható a boltozatot alátámasztó lúdtalpbetéttel. Ha jó a betét, a test súlya a betéten nyugszik, tehermentesítve ezzel a fáradt tartószalagokat.
Lábtorna, gyógytorna segítségével is javítható a lúdtalp, célja a zsugorodott szalagok nyújtása, az izmok erősítése.
Merev lúdtalp esetén altatásban végzett gipszrögzítéssel a megfelelő helyzetben tartható.
Lúdtalppal kapcsolatos tévhitek
A lúdtalp népbetegség. Nagyon gyakran fordul elő, a lábfájdalom egyik leggyakoribb kiváltója. Mivel mindenki úgy érzi, hogy ért hozzá, rengeteg tévhit kering erről a lábbetegségről.
Lábnyom-diagnosztika?
Sokan úgy gondolják, elég csak egy pillantást vetni vizes lábnyomukra, és már kész is a diagnózis: ha a lábnyom nagyjából C-formájú, akkor nincs baj a boltozattal. Előrehaladott lúdtalp esetén valóban kitelt nyomot hagyunk, ám enyhe lúdtalp, „szép” lábnyom esetén is lehetnek problémák a lábfejjel. Forduljon ortopéd szakemberhez, ha fáj a lába!
Csak gyerekek betegsége?
Gyerekek esetében a láb hosszboltozata süllyed gyakrabban, ez a lábfej fájdalmát, X-lábat, bokafájdalmat okoz. Szerencsére nem ritka, hogy a láb növekedésével, erősödésével a helyzet javul, ennek ellenére nem árt ortopédiai vagy reumatológiai rendelésen megmutatni. Nagyon erős lábfájdalom, makacs lúdtalp esetén ortopédiai műtét is szóba jöhet. Ám a lúdtalp a felnőtteket sem kíméli. Náluk inkább a keresztboltozat süllyedése jellemző, ekkor bütyök és kalapácsujj is kialakulhat, melyek műtéttel korrigálhatók.
Magától gyógyul?
Gyerekkorban valóban gyógyulhat, de felnőtteknél, a láb növekedésének befejeződése után már nem javul a helyzet. Ortopédiai magánrendelésünkön orvosunk megfelelő betétet, cipőt ír elő, melynek segítségével a lúdtalp miatt kialakuló tartáshiba, lábfájdalom csökken, vagy teljesen el is múlik. Ha a boltozat lábujjhegyre emelkedve sem alakul ki, merev lúdtalpról beszélünk. Ilyenkor komoly bokafájdalom és térdfájdalom is tapasztalható. Ebben az esetben szakorvosi vizsgálatra van szükség, melynek során eldől, hogy kell-e lábsebészeti beavatkozást végezni.
Ortopédiai másodvélemény