Gróf Széchenyi István 177 éve, 1825. november 3-án ajánlotta fel a pozsonyi reformországgyűlésen birtokai egész évi jövedelmét a Magyar Tudós Társaság céljára, s erre a november 3-i napra emlékezve idén hatodik alkalommal ünnepeljük a magyar tudomány napját.
1997-óta évről évre növekvő számban ünnepségek, díjátadások, megemlékezések, konferenciák, kutatóintézeti és egyetemi nyílt napok, tudományos diákkörök, ismeretterjesztő foglalkozások, rendkívüli múzeumi nyitva tartások igazolják a szándékot. A rendezvények élénk visszhangot keltenek a közvéleményben, növelik a nemzet önbecsülését, emelik a magyar tudományosság társadalmi rangját. Bebizonyosodtak Széchenyi István naplójának szavai: „Erőt erővel meggyőzni nem mindig lehet – hanem a bölcsesség győz mindenütt”.
A csodák nagy kavalkádjában megnyugtató, hogy a tudomány leszállt a megközelíthetetlennek látszó elefántcsonttoronyból, egyre inkább közérthetővé válik. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint a Mindentudás Egyeteme címet viselő nagyszerű kezdeményezés, amelyről Vizi E. Szilveszter (fotó lent), a Magyar Tudományos Akadémia elnöke a következőket nyilatkozta: „Napjainkban, amikor mindenki elfoglalt, amikor a társadalom inkább a kereskedelmi televíziókban megjelenő masszív értelmetlenséget sugárzó műsorokhoz, a szappanoperákhoz vonzódik, akkor egy tudományos sorozat egyik pillanatról a másikra közkedveltté válik”.
Sokak szerint felbecsülhetetlen értéke van annak, hogy a tudományos gondolkodás alapelveivel ismertetik meg a nagyközönséget. A több mint ötven előadás átfogja a tudomány teljes területét a társadalomtudományoktól a természettudományig, hűségesen tükrözi az egyes tudományágak együttműködését.
A Magyar Tudomány Napjához kapcsolódó, immár hagyományos, több hetes rendezvénysorozattal ízig-vérig európai gondolatot váltunk valóra. Az Európai Bizottság kutatási főigazgatósága már tizenhat, a miénkhez nagyon hasonló országos rendezvénysorozatot, fesztivált tart nyilván elsősorban az Unióhoz tartozó államokban.
Írországban vagy Spanyolországban még csak az idén rendezik meg először, és még Franciaországban is csak egy éves múltra tekinthet vissza a tudományok fesztiválja. Európa keleti felén Magyarországon kívül csak Lengyelország dicsekedhet hasonló rendezvénnyel. Vizi E. Szilveszter, amikor az idei rendezvénysorozatot útjára bocsátotta, hangsúlyozta: „A magyar tudományosság ország-világ előtti megmutatkozását napi politikai szándékok nem vezérlik.
Mi akkor is büszkén és magabiztosan lépünk az ország közvéleménye elé, ha évek óta keveselljük a magyar nemzeti össztermék tudományos kutatásokra fordítható részarányát. Azért lehetünk büszkék és magabiztosak, mert kutatóink termelékenyebbek más országok kutatóinál, hiszen egységnyi költségvetési támogatásból több kísérletet végeznek el, és többet is publikálnak náluk. Ez azonban nem támasztja alá hosszú távon a költségvetés szűkmarkúságát.
Éppen a hatékony kutatók érdemlik meg, hogy fokozottan támogassák őket.” Szinte valamennyi minisztérium és Budapest Főváros Polgármesteri Hivatala is részt vállal a rendezvénysorozatból. A bőség zavarában néhány különleges eseményre hívnánk fel a Terasz olvasóinak figyelmét. November 14-én szakmai nap lesz a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtárban „Olvasók a XXI. század könyvtárában” címmel. November 20-án ugyanitt nyílt napot tartanak, s egyetlen napra kiállítják a könyvtár legféltettebb régiségeit, ritkaságait. A látogatók szakszerű vezetés mellett tekinthetik meg többek között a kódexeket, a XVI. századi illusztrált kozmográfiákat, török kori illusztrált újságleveleket, válogatást a fényképezés őskorából. November 25-én „Ipari műemlékek helye a hazai műemlékvédelemben” címmel tudományos előadást és konzultációt rendeznek a Magyar Elektrotechnikai Múzeumban (VII., Kazinczy u. 21.).
Nemcsak a fővárosban, de többek között Pécsett, Debrecenben, Miskolcon is rendeznek tudományos konferenciákat. Igen gazdagnak ígérkeznek az orvostudományi és gyógyászati tudományos ülések, melyek témája a XXI. századi életminőség javítása.
[ Deák Attila ]
2002-11-07 08:52:00