⭐Emberi természetes ölősejtek (NK) genomikája és működése
Emberi természetes ölősejtek (NK) genomikája és működése
Download "Emberi természetes ölősejtek (NK) genomikája és működése"
1 Emberi természetes ölősejtek (NK) genomikája és működése Összefoglalás Benczúr Miklós egyetemi tanár, Országos Vérellátó Központ, Budapest ben vizsgálható. Munkánkban összefoglaljuk fejlődésüket és ölő (killer) funkciójuk lényegét, öröklődésüket és újabban feltárás alatt álló szerepüket az őssejtek átültetésében, mivel klinikumban napvilágot láttak azok a kez deti eredmények, amelyek a rosszindulatú vérképzőszervi betegségek gyógyítására alkalmazott őssejtátültetések sikerében az NKsejtek szerepét igazolták. Végül, a terhesség korai szakaszában a magzati fejlődést támogató különleges NK-sejtcsalád (unk) működését és vizsgálatának újabb eredményeit ismertetjük. A cikk az emberi NK-sejtek legfontosabb tulajdonságait és azokat az újabb kutatási eredményeket foglalja össze, amelyek a klinikum számára is jelentőséggel bírnak. Bevezetés A törzsfejlődés során a különböző kórokozókkal szemben immunológiai védettség fejlődött ki, amelyet, velünk született vagy természetes immunitásnak nevezünk Ezt a védettséget az emberi immunrendszer számos alkotóelemének együttműködése valósítja meg (sejtes elemei a fagociták, a hízósejtek, a dendritikus sejtek, valamint a speciális fehérjék, az ún. komplement rendszer és egyes üze net közvetítő molekulák, a citokinek). A sejtes véde- A törzsfejlődés során a különböző kórokozókkal szemben immunológiai védettség fejlődött ki, amelyet, velünk született (természetes) immunitásnak nevezünk. Ezt a védettséget az emberi immunrendszer alkotóelemeinek együttműködése valósítja meg (sejtes elemek, a fagociták, a hízósejtek, a dendritikus sejtek, valamint a speciális fehérjék, az ún. komplement rendszer és egyes üzenetközvetítő molekulák, a citokinek). Ennek a védekezőrendszernek fontos elemét jelentik a természetes ölősejtek (NK-sejtek). A vérben keringő és a szövetekbe vándorló sejtek olyan felismerő egységekkel bírnak, amelyek a szervezet egészséges sejtjeinek felszínén meglévő alkotórészt, az MHC-I-et ismerik fel. Különleges képességük, hogy az aktiválja őket, ha a letapogatott sejten kevés vagy nincs is MHC-Imolekula. Az aktiváció eredményeképpen megölik a sejtet. A szervezetet fenyegető fertőzések és a sejtek daganatos elfajulása az MHC-I hiányát okozza, ami az NK-sejtek révén kiküszöbölésüket és a szervezet gyógyulását jelenti. Az utóbbi években ismertté váltak azok a genetikai módszerek, amelyek segítségével az egyes NK-sejtcsaládok működése széles körkező elemek a mikrobák felszínén jellegzetes mintázatot ismernek fel, amelyre felismerő egységekkel, ún. receptorokkal bírnak. A védekező sejtek egyik igen érdekesen működő csoportját képezik a természetes ölősejtek (NK natural killer), melyeknek olyan külön leges képességük van, hogy megölik a nem saját, ún. idegen sejteket. Ahhoz, hogy ezt vég hez tudják vinni, elengedhetetlen, hogy sejt sejt kapcsolatokat hozzanak létre, ezért számos kapcsolatot képző, felismerő molekulával, speciális receptorokkal bírnak, melyek el ső sorban a minden magvas sejt felszínén meg található MHC-I (HLA) alkotóelemek útján a saját sejtek felismerését szolgálják. Szervezetünkben folyamatosan képződnek hibás genetikai kódú sejtek, (ún. mutáns sejtek) amelyek egy részéből ha a velünk született immunitás nem működne daganatok fejlődhetnének ki. Szerencsére, ezek a sejtek a szervezet számára többnyire idegenek. Rendszerint elvesztik jellemző MHC-I alkotórészüket, és az NK-sejtek a hiányt felismerve, megölik ezeket. Svéd kutatók korábbi munkájából (Ljunggren Karre, 1990) ismerjük a védekezés me chanizmusát is: az NK-sejtek elsősorban a sejtfelszíni MHC-I struktúrát ismerik fel, amely egy tiltó jelet vált ki az NK-sejtekből, megakadályozva a saját sejtek megölését, ezért a saját MHC-I elvesztése/hiánya az NK-sejtek ölő- (citotoxikus) mechanizmusát indítja be. Ezért az NK-sejtek éppúgy idegennek te kintik a megváltozott saját, például vírusok által megfertőzött sejteket, mint bizonyos pa togéneket. A szervezetben folyamatosan kép ződő, életképes mutációknak (daganatoknak) és vírust hordozó sejteknek is az MHC-I struktúrák levedlése az egyik túlélési módjuk, (amely az immunválasz másik ismert for májának elkerülésére fejlődött ki). Az MHC-I-et elvesztő idegen sejtek azonban az NK-sejtek martalékai lesznek. A vérben és a szövetekben az NK-sejtek állandóan készen állnak az idegen sejtek elpusztítására, szemben az immunvédekezés má sik útjával, amelynek teljes erejű kifejlődéséhez nyolc-tizenkét nap szükséges (T-sejtes adaptív immunválasz). A behatoló patogének (pl. vírusok) ellen a szervezet ellenanyagokat termel. Ezek az ellenanyagok mintegy hidat képeznek a megfertőzött sejt és az NK-sejtek között, amelynek következménye a fertőzött sejt elpusztítása lesz (antitestfüggő cel luláris citotoxicitás ADCC). Az NK-sej tek ölő működése mai tudásunk szerint itt is azonos a többi védekező sejt (T-limfociták) közvetlen toxikus hatásával, amelynek során a sejtfalat feloldó enzimjeikkel (perforinok, granzimek) a sejtfalon lyukakat fúrnak, ami ozmotikus sejthalállal végződik, és/vagy a sejtekbe programozott természetes sejthalál (apoptózis) be indításával, tehát a megtámadott sejt öngyilkosságának indukálásával fej tik ki védő hatásukat (Cooper et al., 2001). A biológia új integráló területe a genomika, a gének és géntermékek gyors és könynyebb analízise útján elősegítheti, jelentősen felgyorsíthatja és részleteiben is módosíthatja az NK-sejtek funkciójának mélyebb meg értését. A természetes és a kórokozók (antigének) hatására kialakuló ún. adaptív immunválasz együttműködésének lehetünk itt tanúi. Az NK-sejtek számos területen működnek a szervezet egységét és szabályozását szolgálva. Klinikai megfigyelések összefüggést mutattak ki az NK-sejtek és az átültetett őssejtekkel szembeni reakcióval, valamint a kü lönböző gyulladásos megbetegedések és az NK-sejtek gátló/aktiváló receptorainak (KIR) tulajdonságaival. Különleges alosztályuk a terhesség első három hónapjában védi az2 embrió beágyazódását és fejlődését. A KIRreceptorok kiterjedt vizsgálata és mindeddig még részleteiben nem ismert szerepük a szervezet egészséges működésének megőrzésében és számos megbetegedésben szükségessé teszi a KIR-receptorok vizsgálatát és meghatározását. Különböző eredetű hiányuk feltárása pedig értékes adatokat nyújthat valódi élettani működésük megismerésében. Az emberi NK-sejtek jellemzése A szervezet számára idegen alkotóelemek felismerése alapvetően két különböző módon mehet végbe; egyrészt az idegen vagy megváltozott saját sejtek felszínének detektálásával (T-limfociták), másrészt a saját sejtalkotórészek hiányának regisztrálása útján (NKsejtek), amire az MHC-I molekulák a legalkalmasabbak, mivel az emberi szervezet valamennyi magvas sejtjén jelen vannak (Lanier, 1998). Az NK-sejtek sejtölő képességük mellett szabályozó-üzenetközvetítő molekulákat (ún. citokineket) termelő tulajdonságuk révén ké peznek egységet szervezetünk immunmechanizmusával. Az NK-sejtek a T- és B- limfocitáktól eltérően, térlátásuk révén ismerik fel a szervezetben képződő rosszindulatú vagy fertőzött sejteket, észlelve a sejtfelszín mintázatának változásait. Ez a felismerés aktiváló és gátló receptorok (ún. KIR-receptorok) útján történik. Az aktiváló jelet kiváltó receptorok elsősorban a velünk született immunrendszer kór okozók elleni védekező funkciójának szolgálatában állnak és MHC-I (emberben HLA) felismerő képességük háttérbe szorul. Jellegzetes mikroszkópos képük is megkülönbözteti az NK-sejteket a többi fehérvérsejttől; nagy kerek sejtek (limfociták), amelyeknek mérsékelten babalakú sejtmagjuk van, és jól láthatók azok a rögök, amelyek a korábban említett sejtölésben (citotoxicitásban) résztvevő enzimeket tartalmazzák. (Perforin, szerin-eszterázok, ún. granzimek). Ezért nagy granuláris limfocitának (LGL-sejtek) is nevezik őket. A vérben 5 15 %-ban fordulnak elő (Trinchieri, 1984). Az emberi NK-sejtek érése és fejlődése Felismerésük és az első jellemzésük óta eltelt három évtized kiterjedt kutatásai és megfigyelései tisztázták, hogy ezek a sejtek a fehérvérsejt- rendszer őssejtjeiből (vérképző őssejtekből) több szakaszból álló érési-fejlődési folyamaton mennek át. A szakaszok ma már genetikai módszerekkel elkülöníthetők. E bonyolult folyamat sikeréhez több növekedési és fejlődést elősegítő faktor, (citokin) és a környezet hatása is szükséges. A fejlődési folyamat végén megjelenő korai NK-sejtek maguk is számos szabályozó-üzenetközvetítő molekulát (ún. citokineket) termelnek. A klinikai gyakorlatban a sejtek fejlődési állapotát tükröző, és a sejtek felszínén megjelenő molekulákkal jellemezzük (ún. CD-markerek), amelyek valójában a sejtfelszínen megjelenő, fontos feladatokat végző molekulák. Ebből következően az NK-sejteknek is vannak jellemző markerei, amelyek segítségével vizsgálhatók, megszámlálhatók, követhetjük működésüket. A korai NK-sejtcsalád Ez a család nem vagy csak kis sűrűségben tar talmazza a sejtölő enzimeket. A sejtek felszínén megtalálhatók azok a jellegzetes, elsősorban a MHC-I (HLA) felismerő NK-receptorok, amely részletes tárgyalására később térünk ki. A sejtcsalád jelentős mennyiségben termel számos citokint (IFNγ, TNFα, -β, GM-CSF, IL-10, IL-13) és citokinreceptorokkal is bír. Ez a vérben mintegy 1 5 %-ot kitevő 1. ábra 2. ábra3 korai sejtcsalád az immunrendszer szabályozásában vesz részt. A vérből a szövetekbe vándorolt ún. szöveti NK-sejtek nagy részét ezek a sejtek alkotják. Érdekes, új eredmény, hogy a nyirokcsomók bizonyos területén (parafollikuláris régió) tízszer annyi korai NK-sejt található, mint késői. Feltehető, hogy ebben a régióban információcsere folyik a T- és NKsejtek között (Maghazachi, 2005). További fontos észlelés, hogy az idegen fehérjét az immunapparátusnak bemutató sejtek is részt vesznek ebben a szabályozó folyamatban. A késői NK-sejtcsalád A késői NK sejtek a vérben az NK-sejtek %-át teszik ki. A sejtek felszínén a sejt sejt kapcsolatot elősegítő alkotórészek találhatók meg. A sejtcsalád számos, az NK-sejtek speciális gátló és aktiváló receptoraival bír. Más védekező rendszerekkel együttműködésben a késői sejtcsalád a szervezet immunológiai épségét felügyeli. A sejtek felszínén a szabályozó citokinmolekulákat megkötni képes receptorok fejeződnek ki, amelyek együttesen felügyelik a saját sejtek stressz okozta változásait (vírusinfekció, parazitafertőzés, rosszindulatú sejtek kifejlődése, hőssokk). A funkcióból következik, hogy aktiválódásra erőteljes sejtölő/citotoxikus választ adnak. Minden elkülönítés ellenére, mind a mai napig vita folyik arról, hogy a két sejtcsalád a természetes fejlődési sor egyes állomásait vagy elkülönülten kifejlődő sejtcsaládok tagjait képviselik-e? A sejtcsalád a sejtölésben (citotoxicitásban) résztvevő enzimeket tartalmazza, és erre a funkcióra szakosodott sejtekből áll. Az NK-sejtek vándorlása Az NK-sejtek, hasonlóan más fehérvérsejtekhez, a sejt sejt kapcsolatot elősegítő (adhéziós) molekulák; (szelektinek, kemokinek segítségével kiléphetnek az érfalon keresztül a szövetekbe). Az immár szöveti NK-sejtek a korai NK-sejtekhez hasonlóak. A szöveti NK-sejtek elsősorban a gyulladásos nyirokcsomók külső régiójába vándorolnak, ahol az NK-sejtek által termelt citokinek stimulációja elősegíti az antigénbemutató sejtek érését. Az NK-sejtek citokintermelése ezen az úton befolyásolhatja az immunválaszt segítő T-sejteket (Vivier, 2006). Az NK-sejtek felismerő képessége, a receptorok Emberi daganatsejt-vonalakkal végzett kísérletek azt mutatták, hogy az NK-sejtek felismerőképességgel bírnak. Korábbi saját kísérleteink is igazolták, hogy idegen emberi limfocitákat is meg tudnak különböztetni, ami igen finom különbségek felismerésére is képes receptorokat jelent (Benczúr et al., 1982) A receptorok és az általuk felismert, velük kapcsolódni képes molekulák, az ún. ligandumok vagy ligandok tanulmányozása rámutatott, hogy az emberi NK-sejtek az immunválasz sokoldalú együttműködésében vesznek részt. A közelmúltban megjelent munkánkban a receptorokkal részletesebben is foglalkoztunk (Benczúr, 2006). A receptor-ligand komplexek megismerése mind közelebb visz az emberi NK-sejtek felismerő képességének és működésének jobb megértéséhez. (Vivier, 2006) 1. Az MHC-I-t (HLA) ismeri fel a receptorok jelentős része, amelyek a KIR-családba tartoznak szerkezeti hasonlóság alapján (killer immunglobulin-szerű receptor). Általánosságban a hosszú citoplazmikus farok kal bírók (hosszú, long L) gátolnak, míg a rövid (short S) molekulák aktiváló hatást fejtenek ki, ez azonban nem szi gorú törvényszerűség (O Connor et al., 2006). 2. A további NK-receptorokat a sejtbe benyúló fehérjemolekulák képezik (NKG2- A-F), amelyek stabil kémiai kötést képeznek egy másik tapadó tulajdonságú, ún. lektinmolekulával. Ligandjuk egy ősi fehérjemolekula (HLA-E), amely az anyaméhben fordul elő. Ez az alapja annak, hogy az NK-sejtek részt vesznek a fejlődő embrió korai védelmében. Ezek a receptorok az egyik legősibb gátló/aktiváló molekulák, amelyek az NK-működést szabályozzák (Zhang et al., 2005). 3. Emberi NK-sejtek olyan receptorokkal (is bírnak (TLR), amelyek a patogének mo lekuláris mintázatát (PAMP) ismerik fel, így a veleszületett immunválasz korai fázisában, közvetlen módon képesek védeni a szervezetet. 4. Az NK-sejtek számos további aktiváló receptorral is rendelkeznek. Egy részük csak az NK-sejteken fordul elő, sőt az NK-sejteket ezek alapján fel lehet ismerni (Walzer et al., 2007). Genetika Az immunglobulin-szerű KIR-gének Az NK-gének emberben részben a 19. kromoszómán, az úgynevezett leukocita receptor területen helyezkednek el. Fontos jeltovábbító molekulák génjei is találhatók itt, melyeket az NK-receptorok is használnak működésük során. A gének öröklődéséből következik, hogy mindenki számos olyan MHC ellen irá nyuló KIR-receptorral bír, amelynek liganduma nem is fordul elő a saját szervezetében, ám minden NK-sejtnek van a saját HLA-ra specifikus receptora. Ez azt jelenti, hogy őssejtátültetés esetén a KIR-receptorokkal szem beni (NK) összeférhetetlenség valószínűsége jelentősen emelkedik. Egy emberben legalább tizenöt különböző KIR-receptorforma ismert, amelynek több száz örökölhető variációja fordul elő (Barten et al., 2001). Ezt a magas-fokú eltérést a genetikai okok magyarázzák. Lektinkötő receptorgének A receptorok a 12. kromoszóma régióban kódoltak. Kálciumion-függő, a sejtfalon áthatoló fehérjék, amelyeknek a sejten kívüli része köti meg a lektint, amely valamennyi receptor esetében azonos, és glikoproteinhez kötődik. Gátló vagy aktiváló tulajdonságot hordoznak, és ősi molekulákat mint ligandumokat ismernek fel (HLA-E-F). A KIR-család a 19-es, a lektin receptorcsalád pedig a 12-es kromoszómán helyezkedik el. A receptorok és a ligandumok is egy mástól függetlenül öröklődnek. Az MHC- (HLA) génektől eltérő öröklődés azt jelenti, hogy HLA-ban egyező őssejtdonorok az NK-sejtek KIR-receptoraiban még a nem egypetéjű ikrek esetében is eltérőek lehetnek (Wilson et al., 1997). NK-sejttípusok Az utóbbi években lehetőség nyílott az NKsejtek KIR receptorainak standard genetikai módszerekkel (például génamplifikáció-pcr) történő meghatározására (Steffens et al., 1998). Ennek fontosságát az újabb klinikai adatok tükrében ítélhetjük meg. Érdekesek azok a microarray (chip) vizsgálatok, amelyek arról számolnak be, hogy bizonyos NK-gének csak a korai, mások a késői NK-sejtekben fejeződnek ki, és a gének egy része mindkét sejtcsaládban aktív (Wilk et al., 2008). Újabban a gének olyan kombinációjáról számoltak be, amelyek együttes mintázata csak az NK-sejtekre jellemző, és megkülön4 bözteti az NK-sejteket az immunrendszer további sejtjeitől (Walzer et al., 2007). Klinikai megfigyelések Mind jobban elterjedt, hogy rosszindulatú folyamatok (leukémiák, limfómák) és egyes immunhiányos állapotok gyógyítására emberi őssejtátültetést végeznek. Az ennek előkészítésére alkalmazott eljárások (gyógyszeres kezelés vagy egész test besugárzás) szinte teljesen elpusztítják a befogadó szervezet saját immun- és vérképző sejtjeit. Az őssejtátültetéseket (csontvelő transzplantáció) követő regenerációban a periférián megjelenő első sejtcsalád az NK-sejtek. Az eddigi klinikai megfigyelések azt bizonyítják, hogy az őssejtdonor és a befogadó (recipiens) szervezet közötti NK-egyezés egyértelműen befolyásolhatja a beültetett sejteknek a gazdaszervezet ellen meginduló immunreakcióját, amely az életet veszélyeztető (ún. graft versus host GVH) betegség formájában nyilvánul meg. További megfigyelések kellenek azonban ahhoz, hogy ennek a viszonynak a részleteit is megismerhessük. Ésszerű tehát, hogy az NK-sejtek receptorainak genetikai módszerekkel történő meghatározása teret nyerjen; és az eddigi eredményekből bevezetésre kerüljenek azok az eljárások, amelyek a betegek javát szolgálhatják. Ismeretes, hogy a fehérvérűségek gyógyításának előkészítésénél a lehetséges maximális immunoszuppressziós (besugárzásos) kezelés sem pusztítja el az összes daganatos sej tet. A megbúvó maradék rosszindulatú sejtből a betegség kiújulhat. Szükséges ezért, hogy az átültetett őssejtekből kinövő új T-limfocita sejtcsaládok felismerjék a megbúvó sejteket, és ellenük immunreakciót (GVH) indítsanak meg. A reakció erős formája a GVH-betegség (GVHD), amely rossz esetben a betegek halálát okozhatja. A befogadó szervezettel reagáló NK-sejtekről a jelenlegi klinikai megfigyelések alapján valószínűsíthető, hogy a megbúvó daganatsejteket elpusztítják. A KIR-receptorok jelentőségét a legújabb fontos eredmények húzzák alá; 202 HLAazonos testvér közötti őssejttranszplantált beteg klinikai adatainak elemzésével bizonyították, hogy a transzplantáció eredményessége függ a donor és recipiens KIR genotípusától. Aktiváló típusú KIR-receptor jelenléte a donorsejteken emelte az immunreaktivitást, ugyan akkor a befogadó beteg gátló KIR-receptorai az elfogadást segítették elő. További kiterjedt vizsgálatok és klinikai megfigyelések szükségesek a fenti ígéretes eredmények megerősítésére és az aktiváló/gátló KIR receptorok immungenetikai tesztelésére, amelyek jelentősen megváltoztathatják az őssejt-transzplantációs terápiás eljárásban eddig követett kiválasztási stratégiánkat. Joel Y. Sun és munkatársai (2005) azt észlelték, hogy a nemrokon őssejtátültetést követő GVHD erősségét növelte, ha a leukémiás betegek több gátló KIRreceptorral bírtak, mint a donorok, és/vagy a donoroknak több aktiváló receptoruk volt, mint a betegeknek. Japán szerzők 379 vastagbéldaganatos beteg vizsgálatával megállapították, hogy a magas NK-aktivitás védő hatású e daganattípusban (Furue et al., 2008). Terhesség és NK-sejtek A méhbe beágyazódó petesejt, illetve embrió genetikai okok miatt immunológiailag félig idegen, hiszen az apai géneket is kifejezi. A szervezet azonban különböző utakon és változatos mechanizmusokkal védi az embrió zavartalan fejlődését. A korai szakaszban egy spe ciális NK-sejtcsalád működik ennek érdekében. Korábbi vizsgálatok kimutatták, hogy a terhesség első három hónapjában a méhben speciális NK-sejtcsalád alkotja a sejtek mintegy %-át. Ezek az ún. uterus natural killer sejtek (unk) a méh átalakult nyálkahártyájában találhatók, és hormonális szabályozás alatt állnak. Aktivált NK-sejteknek tekinthetők, amelyeknek sejtfelszíni jellemzői is eltérőek, és a korai (embrionális) NK-sejtekre emlékeztetnek. Az embrióburkokon az ősi HLA-molekula (HLA-G és -E) fejeződik ki. A G-molekula gátolja, hogy az unk-sejtek felismerjék a szemi-allogén trofoblaszt sejteket, és így elősegíti az embrió beágyazódását és fejlődését (O Connor et al, 2006). További és újabb vizsgálatok szerint előtérben álló gátló mechanizmus a HLA-E-molekula és a megfelelő lektinreceptor kapcsolat, amely fiziológiás terhesség esetén gátló hatást fejt ki. Mindez ésszerű; ám kellőképpen nem bizonyított, hogy az unk-sejtek a félig idegen embriót ismerik fel, és végső soron az első három hónapban a terhesség fennmaradásában a legfontosabb immunológiai tényezőt jelentik. (Lanier, 1998). A legújabb felfogás szerint a korai élettani terhességet mint az unk-sejtek trofoblaszt sejtek interakciója következményeként kiváltott steril gyulladásos reakciójának tekintik, aminek hatására az immunrendszert stimuláló üzenetközvetítő molekulákat (citokineket) termelnek. Az egészséges terhességben azok a citokinek (Th2) játsszák a főszerepet, amelyeket korai típusú unk-sejtek termelnek. Ismétlődő vetélésekben az unk-sejtek késői típusúak, és főként más (Th1) citokineket ter melnek, amelyek további immunsejtek akti válásával a magzat korai felszívódását vál tanák ki (Sargent et al, 2007). A valóságos szabályozó mechanizmus ennél az itt vázolt, egyszerűsített képnél minden bizonnyal bonyolultabb, amit az idevágó kiterjedt irodalom is jelez. Fontos kiemelnünk, hogy az unk-sejtek hormonális hatás alatt állnak; noha hormonreceptoruk nincsen, mégis követik a női ciklus ingadozását. Hazai kutatók kimutatták, hogy sárgatesthormon hatására limfocitákban termelődő gátló faktor található (PIBF progeszteron indukált blokkoló faktor), amely citokinközvetített mechanizmus révén csökkenti az unk-sejtek citotoxikus aktivitását, vetélés ellenes hatást fejtve ki (Szekeres- Barthó et al., 1996; Anderle et al., 2008) Mindebből a rövid összefoglalásból is látható, hogy a szabályozás bonyolult láncolatában az unk-sejtek fontos szerepet töltenek be, amelyeknek további szabályozó körei már részben ismertek. Cikkünkben az emberi természetes ölősejtek legfontosabb jellemzőit, genetikai-immunbiológiai tulajdonságait foglaltuk össze. Elsősorban azon területeket tekintettük át, ahol az elmúlt években az új megismerések klinikai szempontból is számottevőek, illetve azo kat, amelyek felfogásunkat változtatták meg e kevéssé ismert sejtcsaládról. Rövid fogalommagyarázat receptor sejtes szerkezeti elem, amely a neki megfelelő elemmel (ligandummal) kötődve jelet továbbít a sejt magja felé KIR (killer immunglobulinszerű receptor) az NK-sejtek immunglobulin szerkezethez hasonló felismerő receptorai ligandum a receptorhoz specifikusan kötődő molekula MHC-I minden magvas sejten, az egyed szöveti azonosságát hordozó molekulacsaládok genetikai kódját hordozó szakasz (HLA-A-B-C) az MHC-I által kódolt szöveti kompatibilitási jegyek (transzplantációs antigének)5 T-sejtek immunológiai válaszképességüket a magzati életben a csecsemőmirigyben (timusz) elnyerő fehérvérsejtek, amelyek főként a szerzett immunitást (és az immunológiai emlékezetet) biztosítják citokinek sejtek által termelt üzenetközvetítő, szabályozó molekulák GVH-reakció (graft versus host GVH) a beültetett immunkompetens sejteknek a befogadó szervezet elleni immunreakciója GVHD az előző immunreakció következtében kialakuló súlyos betegségegyüttes immunszuppresszió a szervezet immunválaszának elnyomása (sokszor gyógyító célzattal, gyógyszer, besugárzás alkalmazásával) AML a fehérvérűség (leukémia) egyik formá ja, amely a fehérvérsejtek csontvelői előalakjaiból indul ki unk a terhesség első harmadában, a méhben található különleges NK-sejtek Kulcsszavak: immunológia, immunválasz, ter mészetes ölősejt, limfocita, receptor, klinikum, sejtaktiváció Wilk, Esther Kalippke, K Buyny, S et al. (2008): New Aspects of Nk Cell Subset Identification and Inference of Nk Cells Regulatory Capacity by Assessing Functional and Genomic Profiles. Immunobiology. 213, Wilson, Michael J. Torkar, M. Haude, A. et al. (1997): Plasticity in the Organization and Sequences of Human Kir/Ilt Gene Families. Proceedings of the National Academy of Sciences of the USA. 97, Zhang, Cai Zhang, J. Wei H. (2005): Imbalance of Nkg2d and Its Inhibitory Counterparts: How Does Tumor Escape from Innate Immunity? International Immunopharmacology. 5, IRODALOM Anderle, Christine Hammera, A. Polgár B. et al. (2008): Human Trophoblast Cells Express the Immunomodulator Progesterone-Induced Blocking Factor. Journal of Reproductive Immunology. 79, Barten, Roland Torkar, M. Haude, A. et al. (2001): Divergent and Convergent Evolution of Nk-Cell Receptors. Trends in Immunology. 22, Benczúr Miklós Sármay G. Laskay T. et al. (1982): Recognition of Autologus and Allogeneic Lymphocytes and Tumor Cells by Human Natural Killer Cells. Molecular Immunology. 19, Benczúr Miklós (2006): Emberi Nk sejtek allogén felis merő képessége és funkciója az őssejtek transzplantációjában. Hematológia Transzfuziológia. 39, 5 9. Cooper, Megan A. Fehniger, T. A. Caligiuri, M. A. (2001): The Biology of Human Natural Killer- Cell Subsets. Trends in Immunology. 22, Furue, Hiroki Matsuo, K. et al. (2008): Decreased Risk of Colorectal Cancer with the High Natural Killer Activity NKG2D Genotype in Japanese. Carcinogenesis. 29, oxfordjournals.org/cgi/reprint/29/2/316 Lanier, Lewis L. (1998): Nk Cell Receptors. Annual Review of Immunology. 16: Ljunggren, Hans-Gustaf Kärre, Klas (1990): In Search of the Missing Self : Mhc Molecules and Nk Cell Recognition. Immunology Today. 11, Maghazachi, Azzam A. (2005): Compartmentalization of Human Natural Killer Cells Molecular Immunology. 42, Moretta, Lorenzo Bottino, C. Pende, D. et al. (2005): Human Natural Killer Cells: Molecular Mechanisms Controlling Nk Cell Activation and Tumor Cell Lysis. Immunology Letters. 100, O Connor, Geraldine M. Hart, O. M Gardiner, C. M. (2006): Putting the Natural Killer Cell in Its Place. Immunology. 117, Sargent, Ian L. Borzychowski, A. M. Redman, W. G. (2007): Nk Cells and Human Pregnancy An Inflammatory View. Trends in Immunology Steffens, U. Vyas, Y. Dupont, B. Selvakumar, A. (1998): Nucleotide and Amino Acid Sequence Alignment for Human Killer Cell Inhibitory Receptors (Kir). Tissue Antigens. 51, 4, Sun, Joel Y. Gaidulis, L. Dagis, A et al. (2005): Killer Ig-like Receptor (Kir) Compatibility Plays a Role in the Prevalence of Acute GVHD in Unrelated Hematopoietic Cell Transplants for AML. Bone Marrow Transplant. 36, nature.com/bmt/journal/v36/n6/full/ a. html Szekeres-Barthó Júlia Faust Zs. Varga L. et al. (1996): The Immunological Pregnancy Protective Effect of Progesterone Is Manifested Via Controlling Cytokine Production. American Journal of Reproductive Immunology. 35, Trinchieri, Giorgio (1984): Biology of Disease of Human Nk Cells: Biological and Pathological Aspects. Laboratory Investigation. 50, Vivier, Eric (2006): What Is Natural in Natural Killer Cells? Immunology Letters. 107, 1 7. Walzer, Thierry Jaeger, S. Chaix, J. et al. (2007): Natural Killer Cells: From Cd3 Snkp46+ to Postgenomics Meta-analyses. Current Opinion in Immunology. 19, Hasonló dokumentumok
tartalom A Magyar Tudományos Akadémia folyóirata. Alapítás éve: 1840 170. évfolyam 2009/4. szám
Magyar Tudomány Darwin és a modern pszichológia A Semmelweis Genomikai Hálózat Hidrotermális hasadékközösségek Nemzet és globalizáció Ismeretlen ógörög szöveg feltárása Az állampolgári engedetlenség 2009 Részletesebben Immunológia. Hogyan működik az immunrendszer? http://www.szote.u-szeged.hu/mdbio/oktatás/immunológia password: immun
Immunológia Hogyan működik az immunrendszer? http://www.szote.u-szeged.hu/mdbio/oktatás/immunológia password: immun Hogyan működik az immunrendszer? Milyen stratégiája van? Milyen szervek / sejtek alkotják? Részletesebben Immunológia I. 2. előadás. Kacskovics Imre (imre.kacskovics@ttk.elte.hu)
Immunológia I. 2. előadás Kacskovics Imre (imre.kacskovics@ttk.elte.hu) Az immunválasz kialakulása A veleszületett és az adaptív immunválasz összefonódása A veleszületett immunválasz mechanizmusai A veleszületett Részletesebben Az omnipotens kutatónak, Dr. Apáti Ágotának ajánlva, egy hálás ex-őssejtje
1 Az omnipotens kutatónak, Dr. Apáti Ágotának ajánlva, egy hálás ex-őssejtje Írta és rajzolta: Hargitai Zsófia Ágota Munkában részt vett: Dr. Sarkadi Balázs, Dr. Apáti Ágota A szerkesztésben való segítségért Részletesebben 1. Az immunrendszer működése. Sejtfelszíni markerek, antigén receptorok. 2. Az immunrendszer szervei és a leukociták
Sejtfelszíni markerek, antigén receptorok A test őrei 1. Az immunrendszer működése Az individualitás legjobban az immunitásban mutatkozik meg. Feladatai: - a saját és idegen elkülönítése, felismerése - Részletesebben A csodálatos Immunrendszer Lányi Árpád, DE, Immunológiai Intézet
A csodálatos Immunrendszer Lányi Árpád, DE, Immunológiai Intézet Mi a feladata az Immunrendszernek? 1. Védelem a kórokozók ellen 2. Immuntolerancia fenntartása Mik is azok a kórokozók? Kórokozók alatt Részletesebben Natív antigének felismerése. B sejt receptorok, immunglobulinok
Natív antigének felismerése B sejt receptorok, immunglobulinok B és T sejt receptorok A B és T sejt receptorok is az immunglobulin fehérje család tagjai A TCR nem ismeri fel az antigéneket, kizárólag az Részletesebben Immunológiai módszerek a klinikai kutatásban
Immunológiai módszerek a klinikai kutatásban 3. előadás Az immunrendszer molekuláris elemei: antigén, ellenanyag, Ig osztályok Az antigén meghatározása Detre László: antitest generátor - Régi meghatározás: Részletesebben A T sejtes immunválasz egy evolúciós szempontból váratlan helyzetben: Szervtranszplantáció
A T sejtes immunválasz egy evolúciós szempontból váratlan helyzetben: Szervtranszplantáció Autotranszplantáció: saját szövet átültetése, pl. autológ bőrtranszplantáció, autológ őssejt-transzplantáció. Részletesebben B-sejtek szerepe az RA patológiás folyamataiban
B-sejtek szerepe az RA patológiás folyamataiban Erdei Anna Biológiai Intézet Immunológiai Tanszék Eötvös Loránd Tudományegyetem Immunológiai Tanszék ORFI, Helia, 2015 április 17. RA kialakulása Gary S. Részletesebben Hogyan véd és mikor árt immunrendszerünk?
ERDEI ANNA Hogyan véd és mikor árt immunrendszerünk? Erdei Anna immunológus egyetemi tanár Az immunrendszer legfontosabb szerepe, hogy védelmet nyújt a különbözô kórokozók vírusok, baktériumok, gombák, Részletesebben Az immunrendszer alapjai, sejtöregedés, tumorképződés. Biológiai alapismeretek
Az immunrendszer alapjai, sejtöregedés, tumorképződés Biológiai alapismeretek Az immunrendszer Immunis (latin szó): jelentése mentes valamitől Feladata: a szervezetbe került idegen anyagok: 1. megtalálása Részletesebben ELMÉLETI ÖSSZEFOGLALÓ
ELMÉLETI ÖSSZEFOGLALÓ Előzetes ismeretek: a sejt felépítése sejtalkotók szerepe a sejtmembrán szerkezete sejtfelszíni molekulák szerepe (marker-receptor) fehérjeszintézis alapja, folyamata Megjegyzés: Részletesebben Irányzatok a biológiában: IMMUNOLÓGIA
Irányzatok a biológiában: IMMUNOLÓGIA Dr. Kacskovics Imre tszv. egy. tanár Immunológiai Tanszék ELTE http://immunologia.elte.hu/ Medicina Kiadó 2012. Az Immunológiai Tanszék kutatási témái: http://immunologia.elte.hu/ Részletesebben A KÉMIAI KOMMUNIKÁCIÓ ALAPELVEI. - autokrin. -neurokrin. - parakrin. -térátvitel. - endokrin
A KÉMIAI KOMMUNIKÁCIÓ ALAPELVEI - autokrin -neurokrin - parakrin -térátvitel - endokrin 3.1. ábra: Az immunreakciók főbb típusai és funkciójuk. IMMUNVÁLASZ TERMÉSZETES ADAPTÍV humorális sejtes HUMORÁLIS Részletesebben 1. előadás Immunológiai alapfogalmak. Immunrendszer felépítése
1. előadás Immunológiai alapfogalmak. Immunrendszer felépítése Vér alakos elemei: 1mm3 vérben: 4-5 millió vörövértest 6000-9000 fehérvérssejt 200-400 ezer thrombocyta(vérlemezke) Fehérvérsejtek: agranulocyták: Részletesebben Sejtfeldolgozás Felhasználás
Sejtterápia Sejtfeldolgozás Felhasználás Fagyasztva tárolás Sejtmosás Alap sejtszelekció Komplex sejtszelekció Ex vivo sejtszaporítás Sejtaktiválás Immunizálás Génmodifikálás Köldökzsinórvér bank Limfocita Részletesebben A veleszületett (természetes) immunrendszer. PAMPs = pathogen-associated molecular patterns. A fajspecifikus szignálok hiányának felismerése
A veleszületett (természetes) immunrendszer PAMPs = pathogen-associated molecular patterns PRRs = pattern recognition receptors A fajspecifikus szignálok hiányának felismerése Eukariota sejtmembrán Az Részletesebben Allergia immunológiája 2012.
Allergia immunológiája 2012. AZ IMMUNVÁLASZ SZEREPLŐI BIOLÓGIAI MEGKÖZELÍTÉS Az immunrendszer A fő ellenfelek /ellenségek/ Limfociták, makrofágok antitestek, stb külső és belső élősködők (fertőzés, daganat) Részletesebben A kemotaxis kiváltására specializálódott molekula-család: Cytokinek
http://www.rimm.dote.hu Tumor immunológia A tumorok és az immunrendszer kapcsolatai Tumorspecifikus és tumorasszociált antigének A tumor sejteket ölő sejtek és mechanizmusok Az immunológiai felügyelet Részletesebben KLINIKAI IMMUNOLÓGIA I.
Kórházhigienikus képzés, DE OEC KLINIKAI IMMUNOLÓGIA I. AZ IMMUNRENDSZER MŰKÖDÉSE Dr. Sipka Sándor DE OEC III. sz. Belgyógyászati Klinika Regionális Immunológiai Laboratórium A főbb ábrák és táblázatok Részletesebben AZ IMMUNRENDSZER VÁLASZAI A HPV FERTŐZÉSSEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEINKRE RAJNAVÖLGYI ÉVA DE OEC Immunológiai Intézet
AZ IMMUNRENDSZER VÁLASZAI A HPV FERTŐZÉSSEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEINKRE RAJNAVÖLGYI ÉVA DE OEC Immunológiai Intézet A méhnyak rák előfordulása / év / 100 000 nő WHO 2005 A KÓROKOZÓK ÉS AZ IMMUNRENDSZER KÉTIRÁNYÚ Részletesebben A génterápia genetikai anyag bejuttatatása diszfunkcionálisan működő sejtekbe abból a célból, hogy a hibát kijavítsuk.
A génterápia genetikai anyag bejuttatatása diszfunkcionálisan működő sejtekbe abból a célból, hogy a hibát kijavítsuk. A genetikai betegségek mellett, génterápia alkalmazható szerzett betegségek, mint Részletesebben TÚLÉRZÉKENYSÉGI I. TÍPUSÚ TÚLÉRZÉKENYSÉGI REAKCIÓ 2013.04.21. A szenzitizáció folyamata TÚLÉRZÉKENYSÉGI REAKCIÓK ÁTTEKINTÉSE TÚLÉRZÉKENYSÉGI REAKCIÓK
TÚLÉRZÉKENYSÉGI REAKCIÓK TÚLÉRZÉKENYSÉGI REAKCIÓK Ártalmatlan anyagok bejutása egyes emberekben túlérzékenységi reakciókat válthat ki Nemkívánatos gyulladáshoz, sejtek és szövetek károsodásához vezet Az Részletesebben Ajánlott tankönyvek: Gergely János, Erdei Anna: Immunbiológia. Falus András: Az immunológia élettani és molekuláris alapjai
Ajánlott tankönyvek: Gergely János, Erdei Anna: Immunbiológia Falus András: Az immunológia élettani és molekuláris alapjai Janeway, Travers, Walport, Schlomchik: Immunobiology Paraziták Virulencia egyes Részletesebben A vér élettana III. Fehérvérsejtek és az immunrendszer
A vér élettana III. Fehérvérsejtek és az immunrendszer Prof. Kéri Szabolcs SZTE ÁOK Élettani Intézet, 2015 ELLENSÉG AZ IMMUNOLÓGIÁBAN: - VÍRUS, BAKTÉRIUM, GOMBA, PARAZITÁK - IDEGEN SEJTEK - SAJÁT SEJTEK Részletesebben Immunpatológia kurzus, - tavaszi szemeszter
Immunpatológia kurzus, - tavaszi szemeszter Prof. Sármay Gabriella, Dr. Bajtay Zsuzsa, Dr. Józsi Mihály, Prof. Kacskovics Imre Prof. Erdei Anna Szerdánként, 10.00-12.00-ig, 5-202-es terem 1 2016. 02. 17. Részletesebben Túlérzékenységi reakciók Gell és Coombs felosztása szerint.
Túlérzékenységi reakciók Gell és Coombs felosztása szerint. A felosztás mai szemmel nem a leglogikusabb, mert nem tesz különbséget az allergia, az autoimmunitás és a a transzplantációs immunreakciók között. Részletesebben A.) Az immunkezelés általános szempontjai
10. Tumorok kialakulása, tumor ellenes immunmechanizusok Kacskovics Imre Biológiai Intézet Immunológiai Tanszék 2016. április 27. TUMOR Tumor (neoplázia): növekedési kontroll (immunosurveillance) alól Részletesebben A vérünk az ereinkben folyik, a szívtől a test irányába artériákban (verőerek), a szív felé pedig vénákban (gyűjtőerek).
A vérünk az ereinkben folyik, a szívtől a test irányába artériákban (verőerek), a szív felé pedig vénákban (gyűjtőerek). Mivel az egész testünkben jelen van, sok információt nyerhetünk belőle, hisz egy Részletesebben Prenatalis diagnosztika lehetőségei mikor, hogyan, miért? Dr. Almássy Zsuzsanna Heim Pál Kórház, Budapest Toxikológia és Anyagcsere Osztály
Prenatalis diagnosztika lehetőségei mikor, hogyan, miért? Dr. Almássy Zsuzsanna Heim Pál Kórház, Budapest Toxikológia és Anyagcsere Osztály Definíció A prenatális diagnosztika a klinikai genetika azon Részletesebben PÉCSI TUDOMÁNYEGYETEM ÁLTALÁNOS ORVOSTUDOMÁNYI KAR Áramlási citometria, sejtszeparálás ÁRAMLÁSI CITOMETRIA, SEJTSZEPARÁLÁS BIOFIZIKA 2. 2015. március 3. Dr. Bugyi Beáta Biofizikai Intézet ÁRAMLÁSI folyadékáramban Részletesebben Sejtek - őssejtek dióhéjban. 2014. február. Sarkadi Balázs, MTA-TTK Molekuláris Farmakológiai Intézet - SE Kutatócsoport, Budapest
Sejtek - őssejtek dióhéjban 2014. február Sarkadi Balázs, MTA-TTK Molekuláris Farmakológiai Intézet - SE Kutatócsoport, Budapest A legtöbb sejtünk osztódik, differenciálódik, elpusztul... vérsejtek Vannak Részletesebben A fentiek tükrében az anyagszállító szervrendszer alapfeladatai a következők:
1 Az ember vérkeringési rendszere Az anyagszállító szervrendszer egyik alapvető feladata a különböző szállítófunkciók ellátása. Az emberi test egyrészt igen sok egymástól távol eső és ráadásul eltérő működésű Részletesebben A sejtfelszíni FasL és szolubilis vezikulakötött FasL által indukált sejthalál gátlása és jellemzése
A sejtfelszíni FasL és szolubilis vezikulakötött FasL által indukált sejthalál gátlása és jellemzése Doktori értekezés tézisei Hancz Anikó Témavezetők: Prof. Dr. Sármay Gabriella Dr. Koncz Gábor Biológia Részletesebben II./3.3.2 fejezet:. A daganatok célzott kezelése
II./3.3.2 fejezet:. A daganatok célzott kezelése Kopper László A fejezet célja, hogy megismerje a hallgató a célzott terápiák lehetőségeit és a fejlesztés lényeges lépéseit. A fejezet teljesítését követően Részletesebben AZ IMMUNRENDSZER MŰKÖDÉSE Buzás Edit, Erdei Anna, Rajnavölgyi Éva, Füst György, Mándi Yvette, Sármay Gabriella, Szekeres Júlia, Falus András
1 AZ IMMUNRENDSZER MŰKÖDÉSE Buzás Edit, Erdei Anna, Rajnavölgyi Éva, Füst György, Mándi Yvette, Sármay Gabriella, Szekeres Júlia, Falus András Az immunrendszer a szervezet védelmét szolgálja a baktériumokkal, Részletesebben Az ABCG2 multidrog transzporter fehérje szerkezetének és működésének vizsgálata
Az ABCG2 multidrog transzporter fehérje szerkezetének és működésének Kutatási előzmények Az ABC transzporter membránfehérjék az ATP elhasítása (ATPáz aktivitás) révén nyerik az energiát az általuk végzett Részletesebben OLIVE BETA G FORCE. 60 kapszula. hatékony védelem egész évben gyors és megbízható segítség a fertőzések leküzdésében
OLIVE BETA G FORCE 60 kapszula hatékony védelem egész évben gyors és megbízható segítség a fertőzések leküzdésében Az ausztrál olajfalevél kivonatának jellemzői Az olajfalevél orvosi használatának nyomai Részletesebben A transzplantáció immunológiai vonatkozásai. Transzplantáció alapfogalmak. A transzplantáció sikere. Dr. Nemes Nagy Zsuzsa OVSZ Szakképzés 2012.
1 A transzplantáció immunológiai vonatkozásai Dr. Nemes Nagy Zsuzsa OVSZ Szakképzés 2012. Transzplantáció alapfogalmak Transzplantáció:szövet/szervátültetés Graft: transzplantátum Allotranszplantáció: Részletesebben Vásárhelyi Barna. Semmelweis Egyetem, Laboratóriumi Medicina Intézet. Az ösztrogénekimmunmoduláns hatásai
Vásárhelyi Barna Semmelweis Egyetem, Laboratóriumi Medicina Intézet Az ösztrogénekimmunmoduláns hatásai Ösztrogénhatások Ösztrogénhatások Morbiditás és mortalitási profil eltérő nők és férfiak között Autoimmun Részletesebben Immunológiai módszerek a klinikai kutatásban
Immunológiai módszerek a klinikai kutatásban 7. előadás Immunizálás. Poliklonális és monoklonális ellenanyag előállítása, tisztítása, alkalmazása Az antigén (haptén + hordozó) sokféle specificitású ellenanyag Részletesebben Tartalomjegyzék FOCUS MEDICINAE
FOCUS MEDICINAE Felelõs szerkesztõ: Dr. Szolnoky Miklós Fõszerkesztõ: Dr. Karabélyos Csaba Szerkesztõbizottság: Dr. Bencsik Krisztina Prof. Czirják László Dr. Futó Judit Prof. Horváth Örs Péter Dr. Kalmár Részletesebben A keringı tumor markerek klinikai alkalmazásának aktuális kérdései és irányelvei
A keringı tumor markerek klinikai alkalmazásának aktuális kérdései és irányelvei A TM vizsgálatok alapkérdései A vizsgálatok célja, információértéke? Az alkalmazás területei? Hogyan válasszuk ki az alkalmazott Részletesebben Újabb szempontok a donor és a recipiens kiválasztásánál szerv és hemopoetikus őssejt transzplantáció előtt
Újabb szempontok a donor és a recipiens kiválasztásánál szerv és hemopoetikus őssejt transzplantáció előtt A TRANSZFUZIOLÓGIA AKTUÁLIS KÉRDÉSEI KÖTELEZŐ SZINTEN TARTÓ TANFOLYAM TRANSZFUZIOLÓGUSOKNAK Budapest, Részletesebben A tényeket többé senki sem hagyhatja figyelmen kívül
I. A tényeket többé senki sem hagyhatja figyelmen kívül A rák legyőzése - 1. kötet: Az elképzelhetetlen megvalósítható 1. tény: Az iparosodott világban a harmadik leggyakoribb halálozási ok a rák A 21. Részletesebben Paraziták elleni immunválasz
Paraziták elleni immunválasz Parazita fertőzések okozói: Egysejtű élősködők (protozoa) malária (Plasmodium spp) álomkór (Trypanosoma spp) leishmóniázis (Leishmania spp) Többsejtű férgek Orsóférgesség (Ascaris Részletesebben TDK lehetőségek az MTA TTK Enzimológiai Intézetben
TDK lehetőségek az MTA TTK Enzimológiai Intézetben Vértessy G. Beáta egyetemi tanár TDK mind 1-3 helyezettek OTDK Pro Scientia különdíj 1 második díj Diákjaink Eredményei Zsűri különdíj 2 első díj OTDK Részletesebben A szervezet immunválasza a vérátömlesztésre
A szervezet immunválasza a vérátömlesztésre Prohászka Zoltán III. Sz. Belgyógyászati Klinika, Kutatólaboratórium Semmelweis Egyetem, Budapest prohoz@kut.sote.hu Transzfúziós Tanfolyam Szigorló Orvostanhallgatóknak Részletesebben Őssejtek és hemopoiézis 1/23
Őssejtek és hemopoiézis 1/23 Sejtsorsok Sejtosztódás Sejt differenciáció sejtvonulatok szövetek (több sejtvonulat) Sejt pusztulás Sejtvonulat az őssejtek és azok utódai egy adott szöveti sejt differenciációja Részletesebben 11. Dr. House. Biokémiai és sejtbiológiai módszerek alkalmazása az orvoslásban
11. Dr. House. Biokémiai és sejtbiológiai módszerek alkalmazása az orvoslásban HIV fertőzés kimutatása (fiktív) esettanulmány 35 éves nő, HIV fertőzöttség gyanúja. Két partner az elmúlt időszakban. Fertőzött-e Részletesebben Allergológia Kurzus 2011
Allergológia Kurzus 2011 Kedd, 14.00-15.30 1 kreditpont Hepreszenzitivitás A normális immunrendszer által adott nemkívánatos reakció Ezek a reakciók szövetkárosodást, kellemetlen tüneteket okoznak, ritkán Részletesebben AZ IMMUNRENDSZER MŰKÖDÉSE Buzás Edit, Erdei Anna, Rajnavölgyi Éva, Füst György, Mándi Yvette, Sármay Gabriella, Szekeres Júlia, Falus András
AZ IMMUNRENDSZER MŰKÖDÉSE Buzás Edit, Erdei Anna, Rajnavölgyi Éva, Füst György, Mándi Yvette, Sármay Gabriella, Szekeres Júlia, Falus András Összefoglalás: A komplex felépítésű, dinamikusan változó immunrendszer Részletesebben AZ IMMUNRENDSZER ÚJRAFEJLŐDÉSE CSONTVELŐ-ÁTÜLTETÉST KÖVETŐEN: AZ ALLOGÉN ŐSSEJTTERÁPIA IMMUNOLÓGIAI VONATKOZÁSAI
1 of 13 11/02/2011 01:15 AM 2003/4. IMMUNOLÓGIA AZ IMMUNRENDSZER ÚJRAFEJLŐDÉSE CSONTVELŐ-ÁTÜLTETÉST KÖVETŐEN: AZ ALLOGÉN ŐSSEJTTERÁPIA IMMUNOLÓGIAI VONATKOZÁSAI Pálóczi Katalin a MTA doktora, tanszékvezető Részletesebben A szervezet védekező rendszere
A szervezet védekező rendszere Passzív: Mechanikai: Bőr, könny, nyál, Nyálkahártya: nyálka, csillók Kémiai: Bőr, könny, nyál: keratin, olajsav, lizozim; izzadság, gyomornedv: savas ph Biológiai: Természetes Részletesebben Retinoid X Receptor, egy A-vitamin szenzor a tüdőmetasztázis kontrolljában. Kiss Máté!
Retinoid X Receptor, egy A-vitamin szenzor a tüdőmetasztázis kontrolljában Kiss Máté! Magreceptor Kutató Laboratórium Biokémiai és Molekuláris Biológiai Intézet Debreceni Egyetem, Általános Orvostudományi Részletesebben Bevezetés. A fejezet felépítése
II./3.8. fejezet: Szervátültetés kérdése daganatos betegségek esetén Langer Róbert, Végső Gyula, Horkay Ferenc, Fehérvári Imre A fejezet célja, hogy a hallgatók megismerkedjenek a szervátültetés és a daganatos Részletesebben Az immunológia alapjai
Az immunológia alapjai Kacskovics Imre Eötvös Loránd Tudományegyetem Immunológiai Tanszék Budapest Citokinek Kisméretű, szolubilis proteinek és glikoproteinek. Hírvivő és szabályozó szereppel rendelkeznek. Részletesebben Kotlan Beatrix. A rosszból is a jót kihozni! A tumorban rejlő immunsejtek hordozta genetikai információ a rákterápiában hasznosítható.
Kotlan Beatrix A rosszból is a jót kihozni! A tumorban rejlő immunsejtek hordozta genetikai információ a rákterápiában hasznosítható. Budapest, 2011. Május 10. www.meetthescientist.hu 1 26 A rosszból is Részletesebben Az implantáció immunológiája: az anyai immunrendszer szabályozási mechanizmusainak vizsgálata a beágyazódás során
Szakmai zárójelentés dr. Szereday László Az implantáció immunológiája: az anyai immunrendszer szabályozási mechanizmusainak vizsgálata a beágyazódás során I. Perifériás immunválasz összehasonlító vizsgálata Részletesebben I./5. fejezet: Daganatok növekedése és terjedése
I./5. fejezet: Daganatok növekedése és terjedése Tímár József A fejezet célja, hogy a hallgató megismerje a daganatok növekedésének és biológiai viselkedésének alapjait. A fejezet teljesítését követően Részletesebben BETEGTÁJÉKOZTATÓ RHEUMATOID ARTHRITISBEN SZENVEDŐ BETEGEK SZÁMÁRA I. RHEUMATOID ARTHRITIS. origamigroup. www.origami.co.hu
BETEGTÁJÉKOZTATÓ RHEUMATOID ARTHRITISBEN SZENVEDŐ BETEGEK SZÁMÁRA I. RHEUMATOID ARTHRITIS origamigroup www.origami.co.hu I. Rheumatoid arthritis Sokat hallunk napjainkban az immunrendszernek az egészség Részletesebben Glutén asszociált kórképek
Glutén asszociált kórképek Miklós Katalin Honvédkórház KLDO Klinikai Immunológia MIT-MLDT Budapest, 2015. 04. 22. Évtizedekkel ezelőtti megfigyelés, hogy a glutén nemcsak a lisztérzékenyekben válthat ki Részletesebben 3. Az ellenanyagokra épülő immunválasz. Varga Lilian Semmelweis Egyetem III. Sz. Belgyógyászati Klinika
3. Az ellenanyagokra épülő immunválasz Varga Lilian emmelweis Egyetem III. z. Belgyógyászati Klinika Az ellenanyag funkciói Molekuláris kölcsönhatások helye az immunglobulinon Paratop specifikus ab Idiotípus Részletesebben Génmódosítás: bioszféra
bioszféra Génmódosítás: Nagy butaság volt politikusaink részérôl az alaptalan GMO-ellenesség alaptörvényben való rögzítése. A témával foglalkozó akadémikusok véleménye külföldön és Magyarországon egészen Részletesebben Fertőzések immunológiája. Influenza vírus okozta fertőzések
Fertőzések immunológiája Influenza vírus okozta fertőzések Kacskovics Imre ELTE, TTK, Biológiai Intézet, Immunológiai Tanszék, Budapest (imre.kacskovics@ttk.elte.hu) Az immunrendszer alapjai kórokozó Veleszületett Részletesebben Környezetegészségtan. Fogalmak definíciója
Környezetegészségtan Fogalmak definíciója 1. Adaptív (szerzett) immunitás: antigénspecifikus B- és T-sejtek által kialakított immunválasz, ami immunológiai memória kialakulásához is vezet. 2. Adequát inger: Részletesebben RÉSZLETES OTKA ZÁRÓ KUTATÓI JELENTÉS
RÉSZLETES OTKA ZÁRÓ KUTATÓI JELENTÉS A TERMÉSZETES IMMUNITÁS SZABÁLYOZÁSI ZAVARAINAK HATÁSA A TERHESSÉG KIMENETELÉRE 2006-2010 F048543 Témavezető: dr. Barakonyi Alíz MD, PhD Cím oldal 1. A természetes Részletesebben Harcban állunk! Régóta
Harcban állunk! Régóta Az immunrendszer működésének alapja: védelem a kórokozók ellen és tolerancia a saját szervezettel szemben Gazda immunitás sérülés Tolerancia Kórokozó A veleszületett és az adaptív Részletesebben Vértranszfúziók immunmodulációs hatása - TRIM
Vértranszfúziók immunmodulációs hatása - TRIM Kötelező szinten tartó tanfolyam transzfuziológusoknak 2013. Dr. Borka Péter Áldás vagy átok?! Káros immunmoduláció 1. Tumor immunológia 2. Bakteriális/vírus Részletesebben AZ EMBERI MIKROBIOM: AZ EGYÉN, MINT SAJÁTOS ÉLETKÖZÖSSÉG Duda Ernő
AZ EMBERI MIKROBIOM: AZ EGYÉN, MINT SAJÁTOS ÉLETKÖZÖSSÉG Duda Ernő Az NIH, az Egyesült Államok Nemzeti Egészségügyi Hivatala (az orvosi- és biológiai kutatásokat koordináló egyik intézmény) 2007 végén Részletesebben A természetes és a szerzett immunitás evolúciója és egymásra épülése
1 of 9 09/04/2011 06:14 PM Magyar Tudomány, 2004/10 1072. o. Védekezési mechanizmusok az élővilágban Erdei Anna az MTA levelező tagja, MTA-ELTE Immunológiai Kutatócsoport, ELTE Immunológiai Tanszék, Budapest Részletesebben Procalcitonin a kritikus állapot prediktora. Fazakas János, PhD, egyetemi docens Semmelweis Egyetem, Transzplantációs és Sebészeti Klinika
Procalcitonin a kritikus állapot prediktora Fazakas János, PhD, egyetemi docens Semmelweis Egyetem, Transzplantációs és Sebészeti Klinika Procalcitonin a kritikus állapot prediktora PCT abszolút érték Részletesebben Jelátviteli folyamatok vizsgálata neutrofil granulocitákban és az autoimmun ízületi gyulladás kialakulásában
Jelátviteli folyamatok vizsgálata neutrofil granulocitákban és az autoimmun ízületi gyulladás kialakulásában Doktori tézisek Dr. Németh Tamás Semmelweis Egyetem Molekuláris Orvostudományok Doktori Iskola Részletesebben Immunhiányos állapotok. Öröklött immunhiány
7. Immunhiányos állapotok Öröklött immunhiány 2016. április 6. Bajtay Zsuzsa A fertőzés lezajlása egészséges és immundeficiens szervezetben veleszületett immunrendszer nélkül a kórokozók száma adaptív Részletesebben Hamar Péter. RNS világ. Lánczos Kornél Gimnázium, Székesfehérvár, 2014. október 21. www.meetthescientist.hu 1 26
Hamar Péter RNS világ Lánczos Kornél Gimnázium, Székesfehérvár, 2014. október 21. 1 26 Főszereplők: DNS -> RNS -> fehérje A kód lefordítása Dezoxy-ribo-Nuklein-Sav: DNS az élet kódja megkettőződés (replikáció) Részletesebben Lujber László és a szerző engedélyé
Allergia genetikai háttere Dr. Szalai Csaba 2012. Szeptember 24. 1 Allergia: multifaktoriális vagy komplex betegség: Genetikai háttér (több száz gén, több ezer genetikai variáció) + környezeti tényezők Részletesebben Dózis-válasz görbe A dózis válasz kapcsolat ábrázolása a legáltalánosabb módja annak, hogy bemutassunk eredményeket a tudományban vagy a klinikai
Dózis-válasz görbe A dózis válasz kapcsolat ábrázolása a legáltalánosabb módja annak, hogy bemutassunk eredményeket a tudományban vagy a klinikai gyakorlatban. Például egy kísérletben növekvő mennyiségű Részletesebben A krónikus hepatitis C vírus infekcióhoz társuló elégtelen celluláris immunválasz pathogenezise
Szakmai zárójelentés dr Pár Gabriella A krónikus hepatitis C vírus infekcióhoz társuló elégtelen celluláris immunválasz pathogenezise A hepatitis C virus (HCV) nagy közegészségügyi probléma. A világon Részletesebben III. fejezet: Az ember szervezete és életműködései
III. fejezet: Az ember szervezete és életműködései A külső védekezésnek ez az összetett módja nagyfokú hatékonysága ellenére is sérülékeny. Elég csak a fogmosás, a borotválkozás vagy az egyszerű horzsolásos Részletesebben 11. Dr. House. Biokémiai és sejtbiológiai módszerek alkalmazása az orvoslásban
11. Dr. House. Biokémiai és sejtbiológiai módszerek alkalmazása az orvoslásban HIV fertőzés kimutatása - (fiktív) esettanulmány 35 éves nő, HIV fertőzöttség gyanúja. Két partner az elmúlt időszakban. Fertőzött-e Részletesebben A mesenchymális őssejtek regeneratív és immunmoduláló hatása
A mesenchymális őssejtek regeneratív és immunmoduláló hatása Kiss Judit A DOKTORI ÉRTEKEZÉS TÉZISEI ELTE TTK Biológia Doktori Iskola Strukturális és funkcionális biológia Doktori Program A Doktori Iskola Részletesebben A pollenek által indukált oxidatív stressz hatása a humán dendritikus sejtek működésére OTKA 73347 Zárójelentés
A pollenek által indukált oxidatív stressz hatása a humán dendritikus sejtek működésére OTKA 73347 Zárójelentés I. A pollenszemek által termelt reaktív oxigéngyökök szerepe a humán mieloid dendritikus Részletesebben A sugárterápia hatása a daganatellenes immunválaszra
46 ÖSSZEFOGLALÓ KÖZLEMÉNY A sugárterápia hatása a daganatellenes immunválaszra A sugárterápia és az immunterápia optimális kombinálásának lehetőségei LUMNICZKY KATALIN, SÁFRÁNY GÉZA Országos Közegészségügyi Részletesebben NÖVÉNYÉLETTAN. Az Agrármérnöki MSc szak tananyagfejlesztése TÁMOP-4.1.2-08/1/A-2009-0010
NÖVÉNYÉLETTAN Az Agrármérnöki MSc szak tananyagfejlesztése TÁMOP-4.1.2-08/1/A-2009-0010 Sejtfal szintézis és megnyúlás Környezeti tényezők hatása a növények növekedésére és fejlődésére Előadás áttekintése Részletesebben Súlyos infekciók differenciálása a rendelőben. Dr. Fekete Ferenc Heim Pál Gyermekkórház Madarász utcai Gyermekkórháza
Súlyos infekciók differenciálása a rendelőben Dr. Fekete Ferenc Heim Pál Gyermekkórház Madarász utcai Gyermekkórháza Miért probléma a lázas gyermek a rendelőben? nem beteg - súlyos beteg otthon ellátható Részletesebben Mely humán génvariációk és környezeti faktorok járulnak hozzá az allergiás megbetegedések kialakulásához?
Mely humán génvariációk és környezeti faktorok járulnak hozzá az allergiás megbetegedések kialakulásához? Falus András Genetikai, Sejt- és Immunbiológiai Intézet Semmelweis Egyetem Antal Péter Hadadi Éva Részletesebben A köpenysejtes limfómákról
A köpenysejtes limfómákról Dr. Schneider Tamás Országos Onkológiai Intézet Lymphoma Centrum Limfóma Világnap 2014. szeptember 15. Limfómám van! Limfómám van! Igen? De milyen típusú? Gyógyítható? Nem gyógyítható? Részletesebben Doktori értekezés tézisei. A komplementrendszer szerepe EAE-ben (Experimental Autoimmune Encephalomyelitis), a sclerosis multiplex egérmodelljében
Doktori értekezés tézisei A komplementrendszer szerepe EAE-ben (Experimental Autoimmune Encephalomyelitis), a sclerosis multiplex egérmodelljében Készítette: Terényi Nóra Témavezető: Prof. Erdei Anna Biológia Részletesebben TÁPLÁLKOZÁSI AKADÉMIA
V. évfolyam 11. szám, Tisztelt Olvasó! A Táplálkozási Akadémia című hírlevél célja az, hogy az újságírók számára hiteles információkat nyújtson az egészséges táplálkozásról, életmódról, valamint a legújabb Részletesebben Allograft: a donorból a recipiensbe ültetett szerv
A VESEÁTÜLTETÉS PATOLÓGIÁJA Allograft: a donorból a recipiensbe ültetett szerv Az allograftot a peritoneum alá, a fossa iliaca-ba helyezik, az a. és a v. renalist a megfelelő iliacalis érrel varrják össze, Részletesebben Az orvosi biotechnológiai mesterképzés megfeleltetése az Európai Unió új társadalmi kihívásainak a Pécsi Tudományegyetemen és a Debreceni Egyetemen
Az orvosi biotechnológiai mesterképzés megfeleltetése az Európai Unió új társadalmi kihívásainak a Pécsi Tudományegyetemen és a Debreceni Egyetemen Azonosító szám: TÁMOP-4.1.2-08/1/A-2009-0011 Az orvosi Részletesebben 3. Kombinált, amelynek van helikális és kubikális szakasza, pl. a bakteriofágok és egyes rákkeltő RNS vírusok.
Vírusok Szerkesztette: Vizkievicz András A XIX. sz. végén Dmitrij Ivanovszkij orosz biológus a dohány mozaikosodásának kórokozóját próbálta kimutatni. A mozaikosodás a levél foltokban jelentkező sárgulása. Részletesebben TÖBB SEJT. NAGYOBB BIZTONSÁG Miért válassza a Cord Blood Center őssejtbankot?
TÖBB SEJT NAGYOBB BIZTONSÁG Miért válassza a Cord Blood Center őssejtbankot? Kedves Leendő Szülők! A folyamatosan fejlődő őssejtkutatás bebizonyította, hogy a köldökzsinórvérben rendkívül értékes őssejtek Részletesebben 3. Általános egészségügyi ismeretek az egyes témákhoz kapcsolódóan
11. évfolyam BIOLÓGIA 1. Az emberi test szabályozása Idegi szabályozás Hormonális szabályozás 2. Az érzékelés Szaglás, tapintás, látás, íz érzéklés, 3. Általános egészségügyi ismeretek az egyes témákhoz Részletesebben HUMAN IMMUNDEFICIENCIA VÍRUS (HIV) ÉS AIDS
HUMAN IMMUNDEFICIENCIA VÍRUS (HIV) ÉS AIDS Dr. Mohamed Mahdi MD. MPH. Department of Infectology and Pediatric Immunology University of Debrecen (MHSC) 2012 Diagnózis HIV antitest teszt: A HIV ellen termel Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés