július 17.–augusztus 2. – A három nagyhatalom vezetője (Sztálin, Truman és Churchill, majd helyette Attlee) Potsdamban értekezletet tartanak, melyen a békeszerződés részleteit is megtárgyalják. (Egyezményben rögzítik és garantálják Lengyelország határait, és elrendelik a Lengyelországban élt német lakosság áttelepítését. Az újjászületett lengyel állam területe 312 700km², 77 ezer km²-rel kisebb, mint 1939-ben.)[2]
Beneš dekrétumai megfosztják állampolgárságuktól a csehszlovákiai németeket és magyarokat.[34]
20 000 sertéssel megkezdi működését a hazai közellátás javítása érdekében létrehozott nagytétényi hizlalda.[35]
augusztus 11–12. – A Szlovák Kommunista Párt zsolnai konferenciáján Viliam Široký-t, a sztálini vonal képviselőjét választják az újjáalakított KB elnökévé.[34]
augusztus 15. – A vietnámi kormány átveszi a hatalmat egész Kokinkína (az egyesült Vietnám) felett.[14]
A Szovjetunió ratifikálja az ENSZ alapokmányát. Az Egyesült Államok szenátusa 90 szavazattal 2 ellenében megszavazza az alapokmányt.[36]
szeptember 7. – A csehszlovák kormány döntést hoz az ország csatlakozásáról a háborús bűnök üldözésére vonatkozó négyhatalmi egyezményhez.[34]
szeptember 11.–október 2. – Összeül a potsdami konferencia határozata alapján létrehozott Külügyminiszterek Tanácsa Londonban, amely értekezlet tárgya a megkötendő nemzetközi békeszerződések és a jóvátétel kérdése.[37]
október 1. – Elnöki dekrétum az általános munkakötelezettségről Csehszlovákiában.[34]
október 2. – Csehszlovákiában megalakul az árulók és a kollaboránsok elítélésére hivatott nemzeti bíróság.[34]
A Szövetséges Ellenőrző Tanács formálisan feloszlatja a Nemzetiszocialista Német Munkáspártot, az NSDAP-ot.[38]
október 11. – Kirobban a kínai polgárháború, miután a Kuomintang és a Kínai Kommunista Párt között szakadás jön létre[37]
október 17. – Damaszkinosz athéni érsek, Görögország kormányzója átmeneti kormányt lakit. (A kormány november 1-jéig marad hivatalban.)[39][40]
október 18. – Edvard Beneš csehszlovák elnök dekrétumot ad ki a prágai és a brünni német főiskolák megszüntetéséről.[34]
október 18–21. – Prágában megtartják a CSSZDP XX. kongresszusát, ahol kinyilvánítják, hogy a párt szocialista elveket követ, és híve a Nemzeti Fronton belüli együttműködésnek. (Ekkor még nem kerül szóba a párt „egyesítése” a CSKP-vel. Elnökké ismét Zdeněk Fierlingert választják.)[34]
október 19. – Elnöki dekrétum az új pénzegység, a csehszlovák korona bevezetéséről, mely felváltja a még mindig forgalomba lévő protektorátusi koronát és a magszünt Szlovák Köztársaság pénzét.[34]
október 22. – Budapestre érkezik a magyar háborús bűnösök harmadik csoportja. (Közöttük található, Zöldi Márton az újvidéki valamint a hatvani mészárlások parancsnoka, Temesváry László aki a Magyar Nemzeti Bank aranykészletének német kézre juttatását felügyelte, Görgey Vince volt SS-őrnagy, Málnássy Ödön nyilaskeresztes ideológus, aki Hitler eszméit ültette át a pártideológiává, valamint a tömeges deportálások koordinátora Árbócz János csendőrezredes.)[41]
október 23. – A megszálló szovjet csapatok főparancsnoksága magyar kezelésbe adja át a Magyar Államvasutak, a MÁV ügyvezetését.[42]
Beneš csehszlovák köztársasági elnök dekrétumot ír alá a bányák, a kulcsfontosságú ipar, a magánkézben lévő biztosítók és az élelmiszeripar államosításáról. (Az államosítás több mint háromezer üzemet érint, mely rendkívül meggyengíti a nagypolgárság és a külföldi tőke pozícióit.)[34]
október 25. – Elnöki dekrétum Csehszlovákiában az „ellenség vagyonának” elkobzásáról és a nemzeti újjáépítési alap létrehozásáról.[34]
Beneš elnök dekrétuma a nemzet becsülete ellen elkövetett bűnök megtorlásáról, ez az ún. retribúciós dekrétum.[34]
október 28. – Megkezdi tevékenységét az ideiglenes csehszlovák nemzetgyűlés. (Megerősíti Benešt a köztársasági elnöki tisztében, míg a nemzetgyűlés elnökévé Josef David nemzeti szocialista párti politikus választják.)[34]
október 29. – A fővárosi Zeneakadémia épületében megkezdődik az első magyar háborús bűnökkel vádolt személy, Bárdossy László főtárgyalása a népbíróság előtt. (Ebben a perben tanúként egyebek között Szálasi Ferencet is kihallgatják.)[43]
november 1. – Görögországban Panajotisz Kanellopulosz alakít kormányt.[40]
Nemzetgyűlési választások Magyarországon.[44]
Pénzügyi reform a csehszlovák korona megszilárdítása és a financiális viszonyok rendezése céljából.[34]
november 6. – Edvard Beneš csehszlovák elnök kinevezi a Nemzeti Front új kormányát, Zdeněk Fierlingerrel az élén.[34]
Lengyelországban megalakítják a Visszaszerzett Területek Minisztériumát. (Miniszter: Władysław Gomułka.)[45]
november 15. – Megalakul az új koalíciós kormány Tildy Zoltán miniszterelnök vezetésével.[46]
november 19. – A Szovjetunió – az augusztus 16-i határegyezmény értelmében – 930km² nagyságú területet ad át megszállási területéből Lengyelországnak. (Ez az Oderától nyugatra eső rész, beleértve Szczecint is.)[45]
november 22. – Szlovákiában az Ideiglenes Nemzetgyűlés ratifikálja a Kárpátukrajna Szovjetunióhoz való csatolásáról szóló törvényt.[34]
november 23. – Első fokon halálra ítélik Imrédy Béla miniszterelnököt.[47]
december 6–13. – Ülésezik a Lengyel Munkáspárt I. kongresszusa, ahol kongresszusi határozatban körvonalazzák a gazdasági fejlődés lehetőségeit, illetve a párt vidéken és az ifjúság körében végzendő munkáját. (A kongresszuson elfogadják a párt szabályzatát és megválasztják a párt szerveit. A főtitkár Władysław Gomułka.)[45]
december 9. – A Csehszlovák Nemzeti Szocialista Párt konferenciáján jóváhagyják a párt akcióprogramját, és a párt élére Petr Zenkl kerül.[34]
december 29. – Megjelenik a Magyarországon élő német nemzetiségek kitelepítéséről szóló rendelet.[48]
Államok vezetőinek listája 1945-benSzerkesztés
1945 a tudománybanSzerkesztés
1945 a légi közlekedésbenSzerkesztés
1945 a vasúti közlekedésbenSzerkesztés
1945 a filmművészetbenSzerkesztés
The Lost Weekend (1945) (Férfiszenvedély) – amerikai film, rendező: Billy Wilder - 7 Oscar-díj jelölés (1946), 4 Oscar-díj,[49] a Cannes-i filmfesztivál nagydíja.
Brief Encounter (1945) (Kései találkozás) – angol film, rendezte: David Lean - 3 Oscar-díj jelölés (1947), a Cannes-i filmfesztivál nagydíja (1946), A New York-i Filmkritikusok díja (1946)[50]
A tanítónő – magyar film (1945. szeptember 22.)[51] rendező: Keleti Márton
Aranyóra (1945) – magyar film – rendező: Ráthonyi Ákos (rendező)Ráthonyi Ákos[52]
1945 az irodalombanSzerkesztés
1945 a zenébenSzerkesztés
1945 a politikábanSzerkesztés
1945 a sportbanSzerkesztés
1945 a televízióbanSzerkesztés
1945 a jogalkotásbanSzerkesztés
^ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s t u v w x y z aa ab Baló–Lipovecz Lengyelország, 187. o.
^ a b Bognár Zoltán: Málenkij robot. 100 000 civil elhurcolása Budapestről és környékéről. In.: Rubicon. XXVI. évf., 286. (2015/9.) sz., 68-77. oldal, ISSN 0865-6347
^ a b c d Nagy Béla, Farkas Ildikó (2002). „Az elhallgatott tragédia” 2, Kiadó: História folyóirat]]. [2008. március 26-i dátummal az eredetiből archiválva].
^ a b Zinner Tibor: Népbíráskodás Magyarországon. 1945–1950. In.: Rubicon. XXVI. évf., 281. (2015/4.) sz., 64-70. oldal, ISSN 0865-6347
^ a b c d e f g h i j k l Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 143. o.
^ a b c d e f g h i Feith László: Győzelem a gyanakvás árnyékában. Berlin, végállomás. In.: Magyar Honvéd. XXVI. évf., 5. (2015/5.) sz., 44-47. oldal, ISSN 0865-6932
^ a b A Hírlap 1947 Évi Naptára, Egy nap, egy mondat (történelem 1944. december 1-jétől 1945. december 31-éig -Légrády Testvérek Rt. Kiadása
^ a b c d e f g h i j k l m n o p q Baló–Lipovecz Jugoszlávia, 168. o.
^ a b c d e f g h Diószegi István – Harsányi Iván – Németh István: 1945–1995. Európán kívüli országok. 3. kötet Budapest: Korona Kiadó. 1997. 185–199. o. = 20. századi egyetemes történet, ISBN 963-9036-13-7
^ a b c d e (2012) „Horthy Miklós életpályájának krónikája” 5-6. szám, Kiadó: História folyóirat.
^ a b c Sokcsevits Dénes (2010). „Bleiburg, a horvát Katiny” 8. szám, Kiadó: História folyóirat. [2015. augusztus 31-i dátummal az eredetiből archiválva].
^ a b c d e f g h i j k l m n o p q Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 144. o.
^ a b c d e f g h i j k l m n o p Baló–Lipovecz Csehszlovákia, 145. o.
^ a b Baló György - Lipovecz Iván: Tények könyve '89 - Computerworld Informatikai Kft. Kiadása 1989. - 75 oldal. ISSN 0238-3748
↑ nagykar.hu
^ a b c Baló–Lipovecz Lengyelország, 188. o.
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=1945&oldid=20363728”
Utoljára szerkesztve 2018. szeptember 2., 13:29-kor