Jakutföld – Wikipédia
Jakutföld (oroszul: Якутия), hivatalos nevén Szaha Köztársaság (Республика Саха, helyi nyelven: Саха Өрөспүүбүлүкэтэ) az Oroszországi Föderáció egyik alkotórésze (alanya), a világ legnagyobb, önálló államisággal nem rendelkező közigazgatási egysége.
Jakutföld (Szaha Köztársaság, Саха Өрөспүүбүлүкэтэ)
Jakutföld címere
Jakutföld zászlaja
Székhely Jakutszk
Alapítás 1922. április 27.
Vezető Ajszen Szergejevics Nyikolajev
Hivatalos nyelv orosz, szaha (a lakosság 25%-a beszéli)
Teljes népesség 964 330 fő (2018. jan. 1.)[1] +/-
Népsűrűség 0,3 fő/km²
Összterület 3 103 200 km²
Időzóna UTC +9 - +11 (NYISZ: van)
é. sz. 66° 24′, k. h. 129° 10′66.4, 129.16666666667Koordináták: é. sz. 66° 24′, k. h. 129° 10′66.4, 129.16666666667
Területének északi határa a Henrietta-sziget, vízi határai a Laptyev- és a Kelet-szibériai-tenger, valamint az északi Jeges tenger. Ezek a vizek az északi földrész leghidegebb és legjegesebb vizei, évente 9-10 hónapon keresztül jég borítja őket. Szárazföldi határai: Csukcs Autonóm Körzet, Magadani terület, Habarovszki határterület, Amuri terület, Bajkálontúli határterület (volt Csitai terület), Irkutszki terület és a Krasznojarszki határterülethez tartozó volt Tajmiri (Dolgan-Nyenyec) autonóm körzet és Evenki autonóm körzet.
A köztársaság fővárosa Jakutszk, lakosainak száma: 210 000 fő. Moszkvától való távolsága: 8468 km. Területe: 3 103 200 km², ennek több mint kétötöde az északi sarkkörön túl található. Lakossága 949 248 fő, népsűrűsége 0,3 fő/km².[2]
A köztársaság kiterjedése: K-NY irányban 2500 km, É-D irányban 2000 km. Tengerpartjainak hossza 4500 km.
Földrajz, éghajlatSzerkesztés
Jakutföld 3 időzónában helyezkedik el, a budapesti időhöz képest 8,9 és 10 óra az időeltolódás. Területének kétharmad része fennsík, illetve hegy a többi, pedig síkság. Legmagasabb pontja a Pobeda (Győzelem) csúcs: 3147 méteres magasságával
Jakutföld majdnem teljes területe az örök fagy birodalmába tartozik, aminek átlagos vastagsága 300-400 méter, de van, ahol 1500 méter mély.
A klíma kontinentális, hosszú tél és rövid nyár jellemzi. A hőmérséklet különbség a leghidegebb januári hónap és a legmelegebb júliusi hónap között: 70-75 °C. A tél 6,5-9 hónapig is tarthat. A leghidegebb téli hőmérséklet a keleti hegyláncokban -67,8 °C is lehet.[3][4] Az átlagos januári hőmérséklet: -50 °C, míg a júliusi + 19 °C. Az évi átlagos csapadék mennyiség a középső részeken 200 mm. A rövid nyári hónapokat, a júniust és július, esetleg augusztust az állandó világosság jellemzi, míg a téli hónapokban sötétség van. 2012. január 25-én nyolcvan éve nem mért meleget mértek itt, a hőmérséklet -10 °C-ra emelkedett, egy anticiklon miatt.[5]
Jakutföldön sok nagy folyó és kisebb méretű, hegyi folyó található, melyek teljes hossza 2 000 000 km. Rendkívül sok a tó, számuk elérheti a 800 000-t is.
A legnagyobb folyó a Léna, 4400 km hosszú. Jakutföld területe négy földrajzi zónában helyezkedik el. Területének 80%-a tajga, a többi tundra, erdős tundra és sarki síkság. Az erdős terület 85%-át dauri vörösfenyő alkotja, de megtalálható itt a borovi fenyő, a cédrus, luc, nyírfa, nyárfa. Legkiterjedtebb hegyláncait a Verhojanszki-hegylánc alkotja, amely párhuzamosan fut a Léna folyóval, északon nagy körívet húzva az Ohotszki-tengertől a Laptyev-tengerig, valamint a Cserszkij-hegylánc, mely a Verhojanszki-hegylánctól keletre található. Itt található még a Kolima-hegyvidék, amely arany lelőhelyeiről nevezetes.
A „Mir” külszíni fejtésű gyémántbánya (525 m mély)
A jakutok által beszélt szaha nyelv a török nyelvek családjába tartozik. Az idők folyamán erős mongol hatások érték, de megőrzött néhány paleoszibériai (szaha) nyelvi maradványt is.
Etnikai csoportok a 2002-es népszámlálás szerint:[6]
Jakut 432 290 45,54
Orosz 390 617 41,15
Ukrán 34 633 3,65
Evenk 18 232 1,92
Even 11 657 1,23
Tatár 10 755 1,13
Burját 7 266 0,77
Fehérorosz 4 236 0,45
Örmény 2 764 0,29
Baskír 2 355 0,25
Azeri 2 293 0,24
Német 2 283 0,24
Mordován 2 255 0,24
Mordovián 2 072 0,22
Koreai 1 815 0,19
Csuvas 1 700 0,18
Kirgiz 1 454 0,15
Dolgin 1 272 0,13
Üzbég 1 272 0,13
Tadzsik 1 105 0,12
Jukagir 1 097 0,12
Ingus 1 000 0,11
Városi lakosság: 64,3%
Falusi lakosság: 35,7%
A fenti etnikumok közül a csuvasok, jakutok és dolgánok, a gagauzokkal együtt, Oroszország török nyelvű keresztény (főleg ortodox és csekély mértékben protestáns) népeit alkotják.
1880-ban száműzöttként érkezett Jakutföldre a lengyel Wacław Sieroszewski, aki később a térség neves néprajztudósává vált. Fő műve a Tizenkét év a jakutok országában című mű, ami behatóan foglalkozott ezen népek szokásaival, életével.
Jakutföldön (a 2010. évi népszámláláskor) 13 város, 42 városi jellegű település és 586 falusi település található, mely utóbbiak közül 39 lakatlan. A Jakutföldön található Verhojanszk Oroszország egyik legkisebb népességű városa. A városi jellegű települések száma 1987-ben még 67 volt, a Szovjetunió megszűnése óta azonban sokuk elvesztette e címét és faluvá alakult, Oroszország más területeihez hasonlóan, 3 viszont azóta városi címet kapott.
A 2010. évi népszámlálás adatai szerint Jakutföldön 64% a városi (városokban vagy városi jellegű településeken élő) népesség aránya. A legnagyobb falu népessége meghaladja a tízezer főt, és összesen 12-é éri el a háromezret, melyek együttesen a köztársaság lakosainak 8%-a számára nyújtanak otthont. A településhálózat döntő részét azonban a legfeljebb néhány száz lakosú aprófalvak alkotják.
Jakutföld városai a következők (2010. évi népességükkel):
Jakutszk (269 601)
Nyerjungri (61 747)
Mirnij (37 188)
Lenszk (24 966)
Aldan (21 275)
Udacsnij (12 613)
Viljujszk (10 234)
Nyurba (10 157)
Pokrovszk (9495)
Oljokminszk (9494)
Tommot (8057)
Szrednyekolimszk (3525)
Verhojanszk (1311)
Jakutföld (a 2010. évi népszámláláskor) közigazgatási szempontból 34 járásra oszlik, melyekre gyakran orosz nyelvű szövegekben is a jakut ulusz szót használják. A 13 város közül 5 (Jakutszk, Mirnij, Nyerjungri, Nyurba és Pokrovszk) köztársasági alárendeltségű, melyek így nem tartoznak egyik járáshoz sem. Jakutszk városához van beosztva Zsataj városi jellegű település és jelentős falusi terület is, így ezek sem tartoznak egyik járáshoz sem.
Az önkormányzatok területi beosztása nagyjából megegyezik a közigazgatási felosztással. A 34 járás mindegyikében járási önkormányzat működik, míg Jakutszk a hozzá beosztott falusi településekkel együtt a járásoktól független városi körzetet alkot, és külön városi körzetet alkot Zsataj is. (A városi körzeteknek egyszintű önkormányzata van, mely egyszerre gyakorolja a járási és a községi önkormányzati hatásköröket.) A közigazgatási beosztás szerint a járásoktól független Mirnij, Nyerjungri, Nyurba és Pokrovszk viszont nem alkotnak városi körzetet, hanem annak a járási önkormányzatnak vannak alárendelve, amelynek a székhelyei. A járásokhoz összesen 48 városi község – ezek székhelye egy város vagy városi jellegű település – és 361 falusi község tartozik. A köztársaság területén található 3 községközi terület is, melyek valamely járásnak a községekhez nem tartozó, ritkán lakott területei.
Közigazgatási szempontból tehát Jakutföld 34 járásra és 5 városra tagozódik, míg önkormányzati rendszerét 34 járási önkormányzat és 2 városi körzet, a járási önkormányzatoknak alárendelve pedig 48 városi és 361 falusi község alkotja.
Abiji járás (Belaja Gora)
Aldani járás (Aldan)
Allaihai járás (Csokurdah)
Amgai járás (Amga)
Anabari járás illetve Anabari nemzetiségi (dolgan-evenki) önkormányzati járás (Szaszkilah)
Buluni járás (Tyikszi)
Csurapcsai járás (Csurapcsa)
Even-bitantaji nemzetiségi járás (Batagaj-Alita)
Gornij járás (Bergyigesztyah)
Hangalasz járás (Pokrovszk)
Kobjaji járás (Szangar)
Lenszki járás (Lenszk)
Megin-Kangalasz járás (Nyizsnyij Besztyah)
Mirniji járás (Mirnij)
Momai járás (Honuu)
Namci járás (Namci)
Nyerjungri járás (Nyerjungri)
Nyizsnyekolimszki járás (Cserszkij)
Nyurbai járás (Nyurba)
Ojmjakoni járás (Uszty-Nyera)
Olenyoki evenki nemzetiségi járás (Olenyok)
Oljokminszki járás (Oljokminszk)
Szrednyekolimszki járás (Szrednyekolimszk)
Szuntari járás (Szuntar)
Tattai járás (Itik-Kjujol)
Tompói járás (Handiga)
Uszty-aldani járás (Borogonci)
Uszty-janszki járás (Gyeputatszkij)
Uszty-majai járás (Uszty-Maja)
Verhnyekolimszki járás (Zirjanka)
Verhnyeviljujszki járás (Verhnyeviljujszk)
Verhojanszki járás (Batagaj)
Viljujszki járás (Viljujszk)
Zsiganszki evenki nemzetiségi járás (Zsiganszk)
Jakutföld első számú vezetője (glava; a korábbi köztársaság elnöke cím megszűnt):
Jegor Afanaszjevics Boriszov: 2010-től 2018. május 28-áig. Hivatali idejének lejárta előtt lemondott.
Ajszen Szergejevics Nyikolajev: 2018. május 28-tól – Putyin elnök megbízottjaként a köztársaság vezetőjének feladatait ideiglenesen látta el. Megbízatása a 2018. szeptemberben esedékes választásig szólt.[7] Kormányzónak megválasztva 2018. szeptember 9-én.[8]
A lénai oszlopok Jakutföld természeti érdekessége
Egyes helyeken csaknem 100 méter magasak az oszlopok
A lénai oszlopok a világörökség része
Az oszlopokat a szélsőséges hőmérséklet és erózió formálta
↑ Yakuts. Centre for Russian Studies. Hozzáférés ideje: 2006-10-26.
↑ Archivált másolat. [2010. június 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. június 19.)
↑ (1) IT | Tudomány: Soha nem tapasztalt meleg: -10 fok Jakutföldön - HVG.hu. hvg.hu, 2012 [last update]. (Hozzáférés: 2012. február 4.)
↑ Az Oroszországi Föderáció tagállamainak etnikai összetétele (Orosz Statisztikai Hivatal, 2002)
↑ Kremlin.ru (2018-05-28. Hozzáférés: 2018-06-23)
A Wikimédia Commons tartalmaz Jakutföld témájú médiaállományokat.
Jakutföld hivatalos honlapja (orosz)
Jakut (szaka) népdalfeldolgozások (mp3)
sziberiaivadaszat.hu (magyarul)
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Jakutföld&oldid=20667990”
Utoljára szerkesztve 2018. november 16., 11:32-kor