Graur János – Méltó megemlékezés Temesváron az 1956-os forradalom évfordulója alkalmából ‹ Heti Új Szó
Graur János – Méltó megemlékezés Temesváron az 1956-os forradalom évfordulója alkalmából
Átélve a szabadságszerető magyar nemzet történel­mének legjelesebb forradalmi pilla­natait, a Temesvári Csiky Gergely Állami Magyar Színház nagytermének szerda esti közönségét a hála érzete töl­tötte el azok iránt, akik a nagy történelmi eseményhez méltó tartású, színvonalas megemlékezést megszervezték. Ne­ve­zetesen Magyarország tisz­teletbeli Konzulátusa, a Szór­vány Alapítvány, a Várbástya Egyesület, a Romániai Ma­gyar Demokrata Szövetség te­mesvári szervezete és az Er­délyi Magyar Nemzeti Tanács, illetve a történelmi esemé­nyeket felidéző előadók és az ünnepi műsort bemutató színművészek.
Köszöntőjében dr. Bodó Barna egyetemi tanár az ‘56-os forradalom üzeneteként a szabadság eszméjét emelte ki, ami nélkül nem lehet emberhez méltó élet. Megemléke­zett olyan kevesek által ismert romániai fiatalokról, akik áldozatai lettek szabadságsze­retetüknek és őszinteségük­nek.
Halász Ferenc történe­lem­­tanár, az RMDSZ helyi szer­vezetének elnöke a sza­badságra vágyó magyar nem­zet a mindenkori elnyomói ellen vívott küzdelmeit idézte fel. Rávilágítva az 1848-as forradalom és szabadságharc, az ‘56-os forradalom és az 1989-es forradalom temesvári vonatkozásaira, név szerint is megemlítette a zsarnokság és a nemzeti elnyomás ellen küzdő mindhárom történelmi esemény élharcosait illetve áldozatait.
A megemlékezés vendég­előadója a Szegedről érkezett dr. Sáringer János történész, a budapesti Veritas Történet­kutató Intézet főkutatója tör­té­nelmi előadásában röviden áttekintette a magyar történelmet Szent Istvántól napja­inkig, felvázolta a világ és Európa politikai helyzetét a második világháborút köve­tően, rámutatott az 1956-os eseményekhez vezető körül­ményekre, az utána következő megtorlásokra és kitért a rendszerváltás utáni fejlemé­nyek­re is. Számos olyan általa fel­- kutatott információt osztott meg a hallgatósággal, amelyekről először hallhattak. Rá­világított azokra a romániai fejleményekre, amelyek a ma­­gyarországi ‘56-os forra­da­lom hatására következtek be, ugyanis az akkori román politikai hatalom számos területen enyhítette a megszorító intézkedéseit, ilyen volt például a beszolgáltatások eltörlése. Ugyanakkor a kegyetlen ma­gyarországi megtorlásokhoz hasonló esetekre Romániában is sor került, hiszen ismeretes az éppen Temesvárhoz kötődő Szoboszlay-per, amely során a tizenegy halálraítélt személy közül tízet ki is végeztek. Rámutatott arra is, hogy a hő­siességükről ismert „Pesti Srácok” mellett sok nő és szín­művész volt a forradal­márok között, akik közül számos nevet megemlített. Dr. Sáringer János előadását az ‘56-os forradalom és szabadságharc hőseire emlékezve, főhajtással fejezte be.
A temesvári ‘56-os meg­emlékezés a Békéscsabai Jó­kai Színház fiatal színművészeinek fájdalmas emléke­zését, a szabadságért, szabadságunkért életükkel fizető hő­- sök iránti végtelen tiszteletet kiváltó bemutatója, természet­szerűen egybecsengett a meg­emlékezés szónokainak elő­adásával. A magyar forra­dalomból ihletett, annak ese­ményeit felidéző irodalmi al­kotásokból összeállított produkció nemcsak döb­be­netet váltott ki, hanem a ma­gas színvonalú mű­vészet által nyújtott öröm érzésével is megaján­dékozta a tisztelgő temesvári közönséget.