Magyar kutatók eredménye alapján új értelmet nyert a „felforr az agyvizem” kifejezés | Érdekes Világ
agyi mechanizmus
A késleltetett stresszreakcióért és a stresszA stressz és az álmatlanság kulcsrendszerét fedezték fel az agyban az MTA kutatói. hosszabb távú hatásaiért felelős új agyi folyamatot azonosítottak a Semmelweis Egyetem kutatói a Nemzeti Agykutatási Program (NAPHárom nap kel fel és nyugszik le egy újonnan felfedezett, különleges bolygón. ) keretében. Az agyvízen keresztül közvetített mechanizmus esetében a veszély fellépése után több tízperces késéssel aktiválódik az az agyi terület, mely a stresszre adott válaszért és a viselkedés kialakításáért felelős. Az eredmények új távlatokat nyithatnak a poszttraumás stressz szindróma, a krónikus stressz és a kiégés idegi folyamatainak megértéséhez.
A kutatók most publikált eredménye alapján új értelmet nyer az a mondás, hogy „felforr az agyvizem” – bár hőmérsékletemelkedésről nincs szó, de valóban történik valami az agyvízzel stresszhelyzetben – mondja Dr. Alpár Alán, az Anatómiai, Szövet- és Fejlődéstani Intézet egyetemi tanára, a Kísérletes Neuroanatómiai és Fejlődésbiológiai Csoport vezetője.
Mivel az agyvízzel terjedő mechanizmusról van szó, ez sokkal lassabb, mint a véráramon keresztül zajló folyamat; az agyvízben lassabban hígul fel az anyagA világ legkönnyebb szilárd anyagát alkották meg Kínában. , és ezért hosszan tudja kifejteni a hatását. Az agyvízben lévő molekulák pedig szüntelenül bombázzák a stresszközpont idegsejtjeit, amik a prefrontális kérget tartják folyamatosan éberen, aminek következtében egy éberebb, magasabb reakciókészségű idegrendszeri állapot alakul ki. Dr. Alpár Alán szerint nagyon valószínű, hogy stresszhatás esetén mindhárom mechanizmus bekapcsolódik, a stressz késleltetett, tartós hatásának kialakulásában ugyanakkor ennek a harmadik típusú, általuk azonosított folyamatnak van szerepe.
A munkát Dr. Alpár Alán öt évvel ezelőtt kezdte el az akkor harmadéves orvostanhallgatóval, Zahola Péterrel, aki azóta már PhD-hallgatóként dolgozik a munkacsoportban. A kutatócsoport vezetője úgy látja, a felfedezésA világ nagyobbik, ismeretlen részéhez adhat kulcsot az ötödik kölcsönhatás felfedezése. új távlatokat jelenthez a poszttraumás stressz szindróma kialakulásának megértésében is.
Az akut stressz állandósulása, krónikussá válása, a kiégés a mai társadalom számára komoly kihívást jelent, az ehhez vezető idegi folyamat megértése később lehetőséget adhat ezeknek a neuropszichiátriai megbetegedéseknek a kezelésére. A kutatásAz érintés érzetét adó művégtagot fejlesztettek ki svájci kutatók. során több olyan molekuláris mechanizmust is bemutattak, ami a későbbiekben gyógyszercélpont lehet a farmakológusok számára. A kutatás eredményeiről szóló publikáció az Európai Molekuláris Biológiai Szervezet újságjában, a The EMBO Journalben jelent meg.