2020. 31. heti ajánlatunk!
A járványtörténet lapjaira a fekete himlő az egyik legpusztítóbb ragályként írta be magát. A lappangási időt követően a beteg magas láztól, izomfájdalomtól és kimerültségtől szenvedett, majd pár nappal később, a testhőmérséklet normalizálódását követően megjelentek a testen a gombostűfejnyi foltok, amelyek hólyagos kiütésekké váltak. A kiütések csak hetekkel később száradtak le, egy életre szólóan maguk után hagyva a himlőhelyeket. A himlő gyakran a beteg megvakulását okozta – Kölcsey Ferenc is emiatt vesztette el egyik szeme világát.
Már az ókori kínaiak rájöttek arra, hogy aki átesett a fekete himlőn, immunis lett rá, sőt azt is felismerték, hogy az immunitás megszerzéséhez elég csak kis mértékben megbetegedni. Erre a megfigyelésre alapult a beoltás eljárása. Ennek során egy beteg kiütéseiből vett „mintát” egy hegyes eszköz segítségével a bőrön keresztül juttatták a szervezetbe. Így a betegség enyhébb lefolyású volt, mintha az illető természetes úton fertőződött volna meg, de a szövődményekben még így is meghalt a beoltottak 2 százaléka.
Az efféle beoltást először Afrikában, Indiában és Kínában alkalmazták, onnét jutott el kaukázusi kereskedők révén az Oszmán Birodalomba, ahonnét Isztambulban járó európai utazók vitték tovább a hírét a 18. századi Angliába. Itt figyelte meg az 1790-es években Edward Jenner angol orvos, hogy a tehenészetekben dolgozó fejőlányok és tehenészek, akik megfertőződtek a szarvasmarhák bőrén és tőgyén megjelenő, a fekete himlőnél lényegesen enyhébb lefolyású tehénhimlővel, a betegséget követően a fekete himlővel szemben is immunissá váltak.
A tehénhimlőből nyert vakcina jelentette a döntő áttörést a himlő elleni küzdelemben. Az új eljárás azonban már későn érkezett III. György brit király nyolcadik fia, Octavius herceg számára, aki 1783-ban, négyéves korábban még a hagyományos módon történt beavatkozást követően a vírus egy túlzottan aktív mintáját kaphatta meg, és a betegségben meghalt.
A fekete himlő világszerte pusztított, a társadalom minden rétegét érintette, és a 18. század folyamán évente több millió ember életét követelte. Edward Jenner eljárása viszont új korszakot nyitott a fertőző betegségek elleni küzdelemben, s ezáltal sikerült megfékezni a pusztító járvány terjedését. III. György eredeti aranypénze éppen abból a korszakból származik, amikor egy alattvalója révén ez a tudományos áttörés megvalósult. Így az érme nem csak igazi numizmatikai különlegesség, de értékes kortörténeti dokumentum és kiváló lehetőség az aranybefektetésre. Ezért használja ki Ön is a most kínált lehetőséget, és éljen az alábbi ajánlattal személyes vagyoni biztonságának megőrzésére!
1 guinea, III. György, Nagy-Britannia, 1787-1798
(8,4 gramm, 917-es arany, Ø 24 mm)