Köznevelés Online | Kompetenciamérés szakiskolákban | Hírek
2013. május 23., csütörtök - Dezső. Szemle
Kompetenciamérés szakiskolákban
2006 szeptemberében közel 5000 szakiskolai hallgató részvételével végeztek el egy öt területre kiterjedő kompetenciamérést. A Szakiskolai fejlesztési program II. keretében működő mérés-értékelés fejlesztési terület munkája során készült Kompetenciamérés 2006 című tanulmánykötet szerzői arra voltak kíváncsiak, hogy a diákok néhány nappal az általános iskola után milyen fejleszthető, továbbépíthető képzési állapotban vannak, milyen (kommunikációs, problémamegoldó, szabálykövető, szociális) kompetenciákat birtokolnak új iskolájuk elkezdésekor.
A mai oktatásban megjelenő és egyre szélesebb körben elterjedő kompetencia fogalom a fejlesztést az ismeretek átadásától a használhatóság irányába mozdította – írja a kötet bevezetőjében Gál Ferenc, a kutatás vezetője.
Ranschburg Ágnes szerint a kompetencia fogalma, illetve a kompetenciamérés egyre nagyobb szerephez jut a pedagógiában. Jelentőségük különösen a hátrányos helyzetűekkel foglalkozó iskolatípusban nagy, ugyanakkor számos jele van annak, hogy sem a fogalommal, sem a jelentőségével nincsenek tisztában az ebben az iskolatípusban dolgozó pedagógusok. Ranschburg Ágnes dolgozatában összefoglalja a kompetenciaorientált pedagógia történetét, tisztázza a kompetencia fogalmát.
Általános tapasztalat, hogy a családi háttér jelentős mértékben befolyásolja a tanulók szociális kultúráját, viselkedését, igényszintjét, teljesítményét, ezért annak ismerete kiemelkedően fontos a szociális kompetenciák értékelése szempontjából – olvashatjuk A szociális kompetencia méréséről szóló tanulmányban. Bartha Júlia, Budainé Gulyás Gabriella, Fülöpné Strohner Irén, Kakusziné Körtvélyesi Anikó és Kovács Béla
munkájának grafikonjairól leolvasható, hogy a mérésben részt vevő szakiskolások szüleinek döntő többsége szintén szakmunkás végzettségű, ennek alapján megfogalmazható, hogy a szakmunkás réteg „újratermeli” önmagát.
A kommunikációs kompetenciamérés tesztjei tartalmi és formai újdonságként hatottak az iskolákban, az újszerű, egyéni visszajelzések nemcsak a tanulókat, hanem a tanárokat is jól orientálják. Gálosné Szűcs Emília munkájából kiderül, hogy a szövegalkotás szintjei közül a szövegátalakítás és a levélírás a tesztátlag fölött volt, a leggyengébb teljesítmény a szabály követését mérő feladat megoldásában mutatkozott. Az informatikai kommunikációban minden szinten jobb eredmények születtek.
A szabálykövető kompetencia mérésekor a kutatók megvizsgálták a többi között az ábraelemző képességet, a szabályosságot (ritmust, változást) felismerő, illetve a monotóniát tűrő képességet, az égtájak helyes értelmezését, szövegértelmező, rendszerező képességet. Ez utóbbi felmérés (Berkéné Sajti Ilona munkája) egyik legfőbb tapasztalata, hogy a különböző környezetben felnövő szakiskolai tanulók más és más élethelyzetben mozognak otthonosan, és a reintegrációs képzésben, felzárkóztatásban részt vevő szakiskolai tanuló és a villamossági ismereteket elsajátítani képes szakiskolai tanuló képességei, kompetenciái között lényeges eltérés mutatható ki.
„Úgy ítélem meg, hogy ennek a mérésnek is, mint minden más mérésnek, akkor van értelme, ha a diákok a lehető legrövidebb időn belül megkapják munkájuk értékelését. Ekkor még emlékeznek arra, hogy az egyes problémákra milyen megoldást vártak. A kapott vélemény ráébresztheti őket arra, hogy valamit tenniük kell eredményeik javítása érdekében” – írja Ruzsinszkyné Lukácsi Margit a Problémamegoldás kompetenciájának mérése című tanulmányában. Gál Ferenc is ezt hangsúlyozta az előszóban: „Bízunk abban, hogy a kompetencia mérésének előtérbe kerülése mindenki számára azt feltételezi, hogy az egyénnek, a tanulónak is aktivizálnia kell önmagát annak érdekében, hogy a boldoguláshoz szükséges, hasznos ismereteket, tudást és ezek hasznosításának lehetőségét a legoptimálisabb módon szerezze meg”. (Kompetenciamérés 2006. Nemzeti Szakképzési Intézet)
–bi– A honlapunkon megjelenő anyagok, cikkek, dokumentumok, képek, rajzok, ábrák, grafikonok, stb. a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény, valamint a Polgári Törvénykönyv alapján szerzői jogi védelem alatt állnak, és azok bármely, engedély nélküli felhasználása tilos.
Kérjük, hogy jogi tanácsot kérő leveleikhez megcímzett, felbélyegzett borítékot mellékeljenek. Kulcsszavak Réthelyi Miklós Magyar Közoktatás Napja rendszerváltás Országos Foglalkoztatási Közalapítvány Hiller István erőszakmentesség ELTE Trefort Ágoston Gyakorlóiskola Wallenberg Év Vocational Alapítvány apróhirdetés kitüntetések Pestújhely pénzügyek Vermes Miklós szabadság időszakának megkezdése Sajnovics János Általános Iskola és Alapfokú Művészetoktatási Intézmény Diákolimpia oktatáskutatás felmérés esélyteremtés Az Emberi Erőforrások Minisztériuma hetilapja, elődje a Néptanítók Lapja, 1868–1945