6. AZ ÉRTEKEZÉS SZERZŐJÉNEK SZAKMAI PUBLIKÁCIÓI...xlvii - PDF
6. AZ ÉRTEKEZÉS SZERZŐJÉNEK SZAKMAI PUBLIKÁCIÓI...xlvii
Download "6. AZ ÉRTEKEZÉS SZERZŐJÉNEK SZAKMAI PUBLIKÁCIÓI...xlvii"
1 1. IRODALOMJEGYZÉK...ii 1.1. Elméleti munkarészhez felhasznált irodalom...ii 1.2. Hivatkozott európai és egyéb nemzetközi dokumentumok...iv 1.3. Az esettanulmány készítéséhez felhasznált források...iv 2. SZÖVEGKÖZI ÁBRÁK, TÁBLÁZATOK JEGYZÉKE...vii 2.1. Ábrák...vii 2.2. Táblázatok...vii 3. JEGYZETEK AZ ELMÉLETI MUNKARÉSZHEZ...viii E/1. Local Agenda 21 definíciója és alapelvei...viii E/2. Magyarország környezeti jövőképe...viii E/3. Környezeti forrástér-vizsgálat...ix E/4. Egy főre jutó magyarországi átlagtermelékenységű termőföld-terület...x E/5. FVM ökotérség pályázat, x E/6. Fenntartható településmodellek...xi E/7. Az intézményrendszer hozzáférhetőségére vonatkozó néhány hazai és brit ökölszabály...xiv E/8. Max-Neef mátrixa egyik hazai interpretációjának felhasználásával...xv 4. A MINTATERÜLET ALAPADAT-ÁLLOMÁNYA...xvi A/1. Lakónépesség változása és a változások oka, 1990., 2000., xvi A/2. Népsűrűség változása, xvii A/3. Lakásállomány változása, xviii A/4. Az intézményrendszer hierarchiája, xix A/5. Védett területek, védelemre javasolt területek, xx A/6. Településsoros földhasználati adatok, xxi A/7. Erdők rendeltetése, tulajdonviszonyok, státusz, xxii A/8. A termőföld minősége az agráralkalmassági mérőszámok alapján, xxii A/8. A termőföld minősége az agráralkalmassági mérőszámok alapján, xxiii A/9. Környezeti érzékenység szempontjából hátrányos térségek, xxiii A/10. Non-profit szervezetek a mintatérségben, xxii A/11. Ellenőrzött és nyilvántartott ökológiai növénytermesztés...xxv A/12. Védett és védelemre javasolt területek művelési ág szerinti megoszlása...xxvi A/13. A mintatérségben működő környezetvédelmi és -technológiai ipar...xxvi A/14. Fontosabb ipari tevékenységek a mintatérségben...xxx 5. ESETTANULMÁNY: ADATOK FELDOLGOZÁSA, SZÁMÍTÁSOK...xxxi F/1. táblázat: A mintatérség és a hazai tájak rendszertani felosztása közötti viszony...xxxi F/2. táblázat: Vízgyűjtőterületek és a térség településeinek a viszonya...xxxi F/3. táblázat: A térség fajlagos termőföldkészletének becslése...xxxii F/4. táblázat: Gyermellyel és Szomorral növelt fajlagos termőföldkészlet...xxxii F/5. táblázat: Népsűrűség: mintatérség, illetve Gyermellyel és Szomorral együtt...xxxii F/6. táblázat: Tatabányai fajlagos földterülete Gyermellyel és Szomorral ill. nélkülük...xxxii F/7. táblázat: A 2000 főnél népesebb településeinek elérhetősége 20 perc alatt autóbusszal...xxxiii F/8. táblázat. Városokból valamint a 2000 főnél népesebb településekről 40 perc alatt elérhető települések...xxxiv F/9. táblázat: Egyes nagyobb érdekcsoportok nagysága és egy településre jutó fajlagos nagysága...xxxv F/10. táblázat: Különleges területek, amelyek érintik a mintatérséget...xxxv F/11. táblázat: Non-profit szervezetek száma országos összehasonlításban...xxxv F/12. táblázat: A mintatérség non-profit szervezeteinek tevékenységi kör szerinti megoszlása...xxxvi F/13. táblázat: A mintatérség non-profit szervezeteinek hatókör szerinti megoszlása...xxxvi F/14. táblázat: Védett területek, tervezett védelem és az egy főre jutó védett ill védelemre javasolt terület...xxxvii F/15. Völgyzárógátas víztározási lehetőségek a mintatérségben...xxxvii F/16. táblázat: A népességeltartó-képesség változása a kivett területek 10 százalékos növekedése mellett...xxxvii F/17. táblázat: Népességeltartó-képesség változása a kivett területek 20 százalékos növekedése mellett... xxxviii F/18. táblázat: Népességeltartó-képesség változása a kivett területek és a népesség 10 százalékos növekedése mellett xxxviii F/19. táblázat: Faanyag-termelést szolgáló erdők hozama és a szükséglet aránya... xxxviii F/20. táblázat: Erdők hozama és a szükséglet aránya a mintatérségben a fokozottan védett erdők nélkül...xxxix F/21. táblázat: Potenciális erdőterületek az agrártermelés szempontjából átlag alatti minőségű terület erdősítésével...xxxix F/22. táblázat: összes potenciálisan hasznosítható fa mennyisége...xl F/23. táblázat: A gyümölcsfogyasztás és termelés egyenlege a mintatérségben...xl F/24. táblázat: A zöldségfogyasztás és -termelés egyenlege a mintatérségben...xl F/25. táblázat: Zöldségtermesztésre használt szántóterületek a mintatérségben...xli F/26. táblázat: A jelenlegi és potenciális extenzív állattartásból származó tejtermelés és a fogyasztás egyenlege...xli F/27. táblázat: A baromfinevelés és fogyasztás egyenlege a mintatérségben...xli F/28. táblázat: A sertéshús-termelés és fogyasztás és a szántókra vetített terhelés és terhelhetőség egyenlege...xlii F/29. táblázat: Jelenlegi szántóterületek feltételezett trágyaterhelése teljes sertéshús-önellátás esetén...xlii F/30. táblázat: A marhahús-termelés és fogyasztás és a legelő területek terelésének és terhelhetőségének egyenlege... xliii F/32 táblázat: Humán szolgáltatások hozzáférhetősége a mintatérségben... xliii F/33. táblázat: Takarékszövetkezetek kirendeltségei a mintatérségben...xliv 6. AZ ÉRTEKEZÉS SZERZŐJÉNEK SZAKMAI PUBLIKÁCIÓI...xlvii i
2 1. IRODALOMJEGYZÉK 1.1. Elméleti munkarészhez felhasznált irodalom ABERLEY D. (szerk.): A jövő tervezése, az ökológiai tervezés gyakorlata; New Society Publishers, Philadelphia, ALBERTI M.: Measuring urban sustainability, in: Environmental Impact Assessment 1996/4-6, p ALBERT J., FARKAS J.:Környezetszociológia, Veszprémi Egyetem, Veszprém, ATKISSON A.: Developing indicates of sustainable community: Lessons from sustainable Seattle, in: Environmental Impact Assessment 1996/4-6 p Autonómia Alapítvány:Fenntartható fejlődés a helyi cigány és nem cigány civil szervezetek együttműködésével Magyarország vidéki területein BARÁTH G., MOLNÁR B., SZÉPVÖLGYI Á.: A külföldi működőtőke szerepe a Közép-Dunántúl átalakuló gazdaságában, in: Tér és Társadalom, 2001/2 p BAHRENBERG G., DUTKOWSKI M.: An ecoregional strategy, towards a fault tolerant human-environment relationship in: Nauser M., Steiner D (szerk.): Human Ecology, Routledge, London, New York, BARÓFFI I. et al.: Energia és térrendezés Bács-Kiskun megyében, Független ökológiai Központ, Budapest, 2001 BARTON H., DAVIS G., GUISE R.: Sustainable Settlements a Guide for Planners, Designers, and Developers, University of the West of England, Bristol, The Local Government Management Board, Bedfordshire, BARTON H. (szerk.): Sustainable Communities, Earth Scan London, BELICZAY E., BULLA M., VÁRI A.: Magyarország környezeti jövőképe, MTA Társadalmi Konfliktusok Központja, Budapest, BELUSZKY P.: Adalékok a városállomány 1990 utáni alakulásához, in:horváth Gy., Rechnitzer J.: Magyarország területi szerkezete és folyamatai az ezredfordulón, MTA RKK, Pécs, BENEVOLO, L.: A város a történelemben, Atlantisz Kiadó, Budapest, BELUVSZKY P: Magyarország településföldrajza, általános rész, Dialog-Campus Kiadó, Budapest-Pécs, BERG, M.C. VAN DEN: Cascoplanning: benaderingswijze of eindbeleid?, in: Groen 1993/3 pp BERNÁT T. et al.: Magyarország természeti erőforrásai és gazdaságföldrajzi adottságai, Aula Kiadó, BIBÓ I.: a közigazgatási területrendezés és az évi Településhálózat-fejlesztési Koncepció, Magvető Könyvkiadó, Budapest, pp BODA ZS., GULYÁS Á., MATOLAY R.: A fenntartható gazdasági jólét mutatója (ISEW) In: ÖKO 1993/2-3 BOKOR K.: A tér mint erőforrás, in: Bora Gy-Korompay A.: A természeti erőforrások gazdaságtana és földrajza, Aula Kiadó, Budapest, BORSOS B.: Az élet kereke, Liget Műhely Alapítvány, 1994, p BULLA M.(szerk.) Agenda XXI, a Riói Nyilatkozat a Környezet és fejlődésről, Az ENSZ Környezet és Fejlődés Dokumentumai, Föld Napja Alapítvány, Budapest, 1993 BUNYEVÁCZ J.FODOR I., KOVÁCS B.: A fenntartható fejlődés környezetvédelmi aspektusának regionális és lokális vonatkozásai, in: Fodor I., Kovács B., Tésits R. (szerk.): Társadalom és környezet Tanulmányok a Tudomány Világkonferenciáján, Dialóg-Campus Kiadó, Budapest-Pécs, 2000 CSATÁRY B.: A magyarországi ek vidékiség-kritériumai, in: Horváth Gy., Rechnitzer J.: Magyarország területi szerkezete és folyamatai az ezredfordulón, MTA Regionális Kutatások központja Pécs, pp CSEMEZ A.: Tájterhelhetőségi vizsgálat és program a Tisza-tó térségében, kézirat, CSEMEZ A.: Tájtervezés-tájrendezés, Mezőgazda Kiadó Budapest, 1996 CSEPIGA Z.: Helyi és regionális stratégiai tervek készítése a Ráckeve-Soroksári Duna-ág (RSD) ökorégióra, in: ÖKO, 3-4., pp CSEREY B.: Fejlesztések környezeti hatásvizsgálata, szerzői kiadás, p. 503 Budapest, 1995 CSETE L. (szerk.): Regionális, Agrárkutatási és Fejlesztési Workshop, GATE "Fleischmann Rudolf" Mezőgazdasági Kutató Központ, Kompolt, DOMOKOS MNÉ: A vízgyűjtő területi tervezés és területfelhasználási tervezés kapcsolata a környezetvédelemmel, OMIKK, Budapest, 1992 DOOREN v.n.: Het Emscher Park, in: Blauwe Kamer en Profiel, 1996/1, pp EHRLICH A.,EHRLICH P.: A fajok kihalása, Göncöl Kiadó, Budapest, EKINS P. (SZERK.): The living economy: A new economics in the making, Routledge and Kegan Paul, London, New York, ENYEDI GY.: Regionális folyamatok Magyarországon az átmenet időszakában, Hilscher Rezső szociálpolitikai Egyesület, Budapest, ERTSEY A.: Autonóm kisrégió, országos ajánlás, Független Ökológiai Központ Alapítvány, Budapest, 1999 FLEISCHER T.: Régiók, határok és hálózatok, in: Tér és Társadalom 2001/3-4 p55-67 FRISNYÁK S.: Magyarország történeti földrajza, Nemzeti Tankönyvkiadó, Budapest, 1995 FLAGGE I., STECKEWEH C.: Change without Growth? Sustainable Urban development for the 21st Century, Kuniber Wachten a Német Szövetségi Köztársaság külügyminisztere és területfejlesztési, építésügyi és városfejlesztési minisztere megbízásából, Berlin, 1996 GÁSPÁR I.: Környezetvédelmi szempontok érvényesítése a települések energiaellátásában, Környezetvédelmi füzetek, OMIKK, 1995/11 G. FEKETE É.: A térségfejlesztés szempontjainak megfelelő területi egységek meghatározásának elméleti és módszertani problémái, in: Regionális, Agrárkutatási és Fejlesztési Workshop, GATE "Fleischmann Rudolf" Mezőgazdasági Kutató Központ, Kompolt, 1997., p GERGELY et al.: A fenntartható Európa felé környezeti forrásterünk hasznosítása számokban, in: ÖKO 1996/3-4, p1-24 GERGELY E., TOMBÁCZ E.: A területfejlesztés és a környezetvédelem összekapcsolása, in: ÖKO, 3-4., 1996, p ii
3 Global Ecovillage Network.: Global Ecovillage Network The Institute for Appropriate Technology: GROSZ A.: A gépjárműipari klaszterek külföldi tapasztalatai és a pannon autóklaszter lehetőségei, in:tér és Társadalom, 2000/4. pp GYULAI I.: Fenntartható fejlődés, Intézet a Fenntartható Fejlődésért Alapítvány, Miskolc 2000 GYULAYNÉ SZ. É. et al.: A közutak és a közúti közlekedés tervezésének ökológiai szempontjai, Zöld Akció Egyesület, 1993 GERGELY et al.: A fenntartható Európa felé Környezeti forrásterünk hasznosítása számokban, in: ÖKO, 1996/3-4 pp Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium: Pályázati felhívás az alföldi "ökotérség" fejlesztés támogatására az Alföld érzékeny természeti területein, kézirat, Budapest, 1998 HAJÓS B.: A vízgazdálkodás országos koncepciója, in: ÖKO 2000/1-2 HAJDÚ I., LAKNER Z.: Az élelmiszeripari vállalkozások telephelyválasztását befolyásoló tényezők és az egyes szakágazatok elhelyezkedése, in: Magda R. (szerk): A magyarországi természeti erőforrások gazdaságtana és hasznosítása, Mezőgazda Kiadó, Budapest, 2001 HAJDÚ Z.: Magyarország közigazgatási földrajza, Dialóg Campus Kiadó, Budapest-Pécs, 2001 HAJDÚ Z.: Regionális politika: Ideológiailag meghatározott cél-, érték-, és érdekrendszer, in: Fodor I., Kovács B., Tésits R. (szerk.): Társadalom és környezet Tanulmányok a Tudomány Világkonferenciáján, Dialóg-Campus Kiadó, Budapest-Pécs, 2000, p HIDEG É.: A környezet társadalmi értékelése (1983), in: Prognosztizálás, tervezés, modellezés a környezetvédelemben; Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Minisztérium, Budapest, 1990.; p HOWARD E.; Garden City of To-morrow, F.J.Osborn (ed.), Faber and Faber London, 1945, HUMPERT K., BECKER S., BRENNER K..: Fractionarry Laws in Urban Growth; in TOPOS, International Council for Local Environmental Initiatives (ICLEI): Local Agenda 21 Model Communities Programme , JÁMBOR I.: Zöldfelület-rendezés I., kertészeti és Élelmiszeripari Egyetem, Tájépítészeti, -védelmi és -fejlesztési Kar, Kert- és Településépítészeti Tanszék, Kézirat, Budapest, 1996 JENCKS M, BURTON E, WILLIAMS K: The Compact City - A sustainable Urban Form?, E & Fn Spon, London, KAMENETZKY M.: The economics of the satisfaction of needs, in: Ekins P., Max-Neef M. (szerk.) Real-life Economics Understanding Wealth Creation, Routledge, London, 1992 KEREKES S., SZLÁVIK J.: A környezeti menedzsment közgazdasági eszközei, Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest, p. 39, 1996 KINDLER et al.: A szubszidiaritás környezetgazdasági tartalma és vonatkozásai az Eu országok gyakorlatában in: Európai Unióhoz való csatlakozás környezeti szempontú vizsgálata, Magyarország az ezredfordulón, MTA 1997 KISS A.: Vonzáskörzetek lehatárolásának két lehetséges módja Dunaújváros példáján keresztül in: Beszterci B., Szabó Gy. (szerk): Térségfejlesztés és Organikus Társadalom Tudományos Konferencia május 4. Székesfehérvár, MTA Veszprémi Területi Bizottsága, 1996 KISS T (Biokom Kft, Miskolci Egyetem): Szilárd települési hulladékok hasznosítása, hulladékválogató művek kialakítása, működtetése, in: hulladékhasznosítás, komposztálás, szelektív hulladékgyűjtés, Társadalmi szervezetek hulladékgazdálkodási aktivistáinak továbbképzésén elhangzott előadás, szervezés, előadók: KöM, FVM, Miskolci Egyetem, Veszprémi Egyetem, Budapest, 2001 KOESTLER A.: De menselijke tweespalt, Van Gorcum & Comp. B.V. Assen, 1981 KOLLARIK A. (szerk.): Természeti erőforrások a térben, Veszprémi egyetemi Kiadó, Veszprém, 1996 KONKOLYNÉ GYURÓ É.: A tájpotenciál és a tájhasználat összefüggései a Zemplén-hegységben, A kandidátusi értekezés tézisei, Kertészeti és Élelmiszeripari Egyetem Ökonómiai Intézet, Budapest, 1990 KORTEN, D.C.: A tőkés társaságok világuralma, Magyar Kapu Alapítvány, Budapest, pp KOVÁCS K.: A programozásról, in: Falu Város Régió, 1998/1 pp KŐSZEGFALVI GY.:Települési infrastruktúra, Akadémiai Kiadó, Budapest 1991 KŐSZEGFALVI GY., SIKOS T.: Városok és falvak infrastruktúrája, MTA Földrajztudományi Kutató Intézete, Budapest KŐSZEGFALVI GY., LOYDL T.: Településfejlesztés, ELTE Eötvös Kiadó, Budapest, LAKY I.: A vállalkozási övezetek jövője, in: Falu város Régió, 1999/1-2 pp LÁNG I.(szerk.): Környezetvédelmi Lexikon, Akadémiai Kiadó, Budapest, p. 132, 1993 LÁNG I., BULLA M. (szerk): Magyarország Környezeti Jövőképe, Környezet és Fejlődés folyóirat 1994, V/3, teljes témaszám LÁNYI GY.: Ökológia tényről tényre, Környezet és Fejlődés Kiadó, Budapest, LENGYEL I.: A telephelyválasztás, in: Rechnitzer J. (szerk.) Fejezetek a regionális gazdaságtan tanulmányozásához, MTA RKK Győr-Pécs, pp MAGYAR E., TOMBÁCZ E.: Elképzelés a lakosúnál nagyobb települések környezetvédelmi programjának kidolgozásához, in: ÖKO,1997/1-2 pp MAROZSÁK P., MOLNÁR J.: A települések kapcsolatrendszer és intézményi ellátottsága egy határmenti térségben in: Füleky Gy. (szerk.) Vidékfejlesztés tájtörténeti megalapozása, 1999, pp MARTELL L.: Ecology and Society an Introduction, Polity Press, Cambridge, MATHEIKA M.: A településhálózat-vizsgálat elméleti és gyakorlati vonatkozásáról; Akadémiai Kiadó, Budapest, MAX-NEEF M.: Development and human needs, in: Ekins P., Max-Neef M. (szerk.) Real-life Economics Understanding Wealth Creation, Routledge, London, McHARG I.:Völgytervek, Wallace-McHarg Associates, Philadelphia, 1963 in: Ökotáj 27-28, 2001 p.117. McHARG I.: Design with Nature, Natural History Press, New York MEGGYESI T.:A városépítés útjai és tévútjai, belső terjesztés, Budapest, MIKLÓSSY E.:A regionális tervezés alapjai, Agroinform Kiadóház, Budapest MOLNÁR A.: Városi folyamatok, tendenciák a rendszerváltás után Magyarországon, in : Falu, Város, Régió, 2000/6, pp MURÁNYI I.-SZOBOSZLAI ZS.: identitásjellemzők a Dél-Alföldi Régióban, in: Tér és Társadalom, 2000/1 pp NÉMETH M.: A regionális vízgazdálkodás tervezése Magyarországon, in: Fodor I., Kovács B., Tésits R. (szerk.): Társadalom és környezet Tanulmányok a Tudomány Világkonferenciáján, Dialóg-Campus Kiadó, Budapest-Pécs, pp New Sustainable Settlements: list of all cases, in: European Academy of the Urban Environment iii
4 ÓNODI G.: A, mint területi tervezési egység létjogosultsága, lehetséges tartalmi kritériumai, kézirat, SZIE Környezetgazdálkodási Intézet, Területi tervezési Tanszék, Gödöllő, Ökológiai Intézet a Fenntartható Fejlődésért: Gömörszőlős, egy fenntartható falu; Gömöri térségfejlesztési program, A Magyar Köztársaság Kormánya: Országos Területfejlesztési Koncepció, az OGY 35/1998 (III.20.) ogy. hat. és háttéranyag PÁLNÉ KOVÁCS I.: Térszervezési stratégiák Magyarországon in: Területfejlesztés és közigazgatás-szervezés (megye, régió, ), MTA Budapest, pp RADICS L.: Ökológiai gazdálkodás, Dinasztia-ház Rt., Budapest, RADÓ D.: Ökológiai lábnyomunk rejtélye, in: Lélegzet 2001/1, pp , további részletek The living Planet. Report WWF International RECHNITZER J.: Területi stratégiák, Dialóg Campus kiadó, Budapest-Pécs1998. REES W., WACKERNAGEL M.: Ökológiai lábnyomunk, Föld Napja Alapítvány, Budapest, RÉTVÁRI L.: A természeti erőforrások földrajzi értelmezése és értékelése, Akadémiai kiadó Budapest SALAMIN G.: Mit ígér a kedvezmények szigete? In: Falu Város Régió, 2001/8, pp.2-10 SAMU I.: A fejlődés mérése, in: ÖKO, 2000/3-4 pp SELÉNDY SZ.: Ökológiai gazdálkodás, ökofarmok, ökorégiók, Országos Műszaki Információs Központ és Könyvtár, Budapest, pp , 1996 SEUL H.: European Rural Agenda 21, a Practical Approach to Policy Assessment, Project Targeting and Evaluation at the Local Level (elhangzott: Válaszúton az európai vidékpolitika című nemzetközi konferencián, The Arkleton Centre for Rural Development research, University of Aberdeen, 2000 ) (htlm változat) S.RÁDULY J.: Ökofarmok kitörési pont in: HVG 2000/31 (08.05) pp Sustainable Measures (2001): Indicators of sustainability, elérhető: SÜLI-ZAKAR I.: A területfejlesztés-vidékfejlesztés makro-, mezo- és mikrorégióinak lehatárolási problémái, in: Csete László (szerk.): Regionális- Agrárkutatási és Vidékfejlesztési Workshop, Kompolt, május, GATE "Fleischmann Rudolf" Mezőgazdasági Kutatóintézet, Kompolt, SZABÓ P.: A napi ingázás kérdésköre a kilencvenes években Magyarországon in: Tér és társadalom 1998/4 p69-89 SZENDRŐ SZ.J.: KÖR (Közösség Önsegítő Rendszer) kézikönyv, Non-profit Humán Szolgáltatók Országos Szövetsége, Budapest, SZIRMAI V.: A környezeti érdekek Magyarországon, Pallas Kiadó, Budapest, SZLÁVIK J.:Környezetvédelmi piac és gazdaság, in: ÖKO 1998/3-4, pp SZLÁVIK J.-PUSZTAI CS.: Fenntarthatóság testközelben: a fejlődés helyi programjai: in: ÖKO, 2000/3-4, pp SZÖRÉNYINÉ KUKORELLI I.: Vidékkutatás előzményekkel és tényekkel, in: Tér és Társadalom, 2001/2 pp TÍMÁR J., VÁRADI M.M.: A szuburbanizáció egyenlőtlen fejlődése az 1990-es évek Magyarországán, in Horváth Gy., Rechnitzer j, (szerk.) Magyarország területi szerkezete és folyamatai az ezredfordulón, MTA, Regionális Kutatásaok Központja Pécs pp TJALLINGI, S.(szerk.): Hydropolis, the Role of Water in Urban Planning, Backhuiys Publishers, Leiden, 1994 TJALLINGI S. (szerk.): Ecopolis, Strategies for ecologically sound urban development, Backhuys Publishers, Leiden, TOSICS I (szerk.); Szuburbanizációs trendek és településfejlesztési stratégiák Budapest agglomerációjában; kézirat, VALÉR É.: A statisztikai, fejlesztési és igazgatási ek összehasonlításának tapasztalatai, in: Falu, Város, Régió 2001/5 pp Váti Kht.: Országos Területrendezési Terv, munkaközi anyag, kézirat, Hivatkozott európai és egyéb nemzetközi dokumentumok Európai Uniótagországai Területi Tervezésért Felelős Minisztereinek Tanácsa:Európai Területfejlesztési Perspektíva (ESDP), 1997, Noordwijk, 1999, Potsdam Területi Tervezésért Felelős Miniszterek 12. Európai Konferenciája (CEMAT): Az európai kontinens fenntartható fejlesztésének irányelvei, Hannover, Az Európai Területfejlesztés Programtanulmánya (SPESP) 2001, Unovi.es/ETE/rural _e.htm Európai Környezetvédelmi Iroda (EEB) kézikönyve az EU vízügyi politikájáról a vízügyi keretirányelv (vki) alapján, Magyar Természetvédők Szövetsége, Budapest 2001 Várostervezők Európai Tanácsa (CEU): Az Új Athéni Charta 1998 in: Farkas P. (szerk.) A jövő körvonalai V. Országos Urbanisztikai Konferencia és Kiállítás 1998 Siófok, Magyar Urbanisztikai Társaság, Budapest, pp Európai Bizottság: Green Paper, 1990 Európai Unió Régiók Bizottsága: Salamancai Deklaráció, EU 1804/99 ökológiai állattenyésztést szabályozó rendelete 1.3. Az esettanulmány készítéséhez felhasznált források Adatállományok, monográfiák, helyzetfeltárások, tervdokumentumok A Dunántúli Középhegység, Regionális Tájföldrajz, szerkesztette: Ádám L., Marosi, S., Szilárd J., Akadémiai Kiadó, 1988 Állami Erdészeti Szolgálat: településsoros nyilvántartás, egyedi adatszolgáltatás, Biokontroll Hungária Kht.: ellenőrzött gazdálkodók nyilvántartása, 2001 Biokontroll Hungária Kht. :Jelentés a Biokontroll Hungária Közhasznú Társaság évi tevékenységéről, Budapest, iv
5 Bridge Dunai Ütőér Projekt, Studio metropolitana Kht, Pro regio kht., Szent István Egyetem, október Dorogi Kistérség Területfejlesztési Társulás: A Dorogi Kistérség agrárstruktúra és vidékfejlesztési stratégiai programja, kézirat 2000 Előterjesztés a Gerecse Tájegység bővítésre szánt területeinek védetté nyilvánításához, Sárkányfű Természetvédelmi Vállalkozás, kézirat, Esztergom és Nyergesújfalu Kistérség Területfejlesztési Társulás: Agrárstruktúra és vidékfejlesztési program, helyzetfeltárás, kézirat, 2000 Esztergom és Nyergesújfalu Kistérség Területfejlesztési Társulás: Élhető régió mintaprogram pályázati anyag, kézirat 2001 Élhető határ menti mintaprogramja, pályázati anyag Észak Dunántúli Vízügyi Igazgatóság: Vízgyűjtő-gazdálkodási Terv A Duna jobbparti vízgyűjtője Gönyű és Dömös között, WS Atkins Magyarország Kft., Szalay és Papp Mérnöki Bt., Víz-Inter Mérnökiroda Kft., Budapest, Felhívás a biogazdálkodás támogatására, in: Lélegzet, május, p.20. (fordítás az Environment Daily c. folyóiratból) Felsőoktatási Felvételi Tájékoztató 2002, Oktatási Minisztérium, Országos Felsőoktatási Felvételi Iroda, Budapest, Földmérési és Távérzékelési Intézet Földhasználati adatok Híd a jövőbe: Egy határon átnyúló együttműködés lehetőségeinek vizsgálata (Ister-Granum határmenti kisrégió), kézirat, szerkesztette: Ocskay Gyula, Esztergom, 2000 Hivatalos autóbusz menetrend Közép-Dunántúl Intelligens régiók Magyarországon, szerkesztette: Pócs Gyula, Agroinform Kiadóház Stratégiai Kutató Intézet, Budapest, KHVM Vízgazdálkodási Főosztály, Települési Víziközmű Információs Rendszer nyilvántartása, évi adatok Komárom-Esztergom megye környezetvédelmi programja, környezetállapot-vizsgálat és program, Pestterv, kézirat 2001 Komárom-Esztergom Megye Környezetvédelmi programjának társadalmi megalapozása, MTA RKK-Pestterv, kézirat, 2001 Környezetvédelmi Információs Rendszer adatbázisa, december: Környezetvédelmi információs hálózat, Magyarországi környezet- és természetvédő szervezeteket, cégeket, hivatalokat és magánszemélyeket tartalmazó adatbázis Komárom-Esztergom megye statisztikai évkönyve 1990, KSH, Budapest, 2001 Komárom-Esztergom megye statisztikai évkönyve 1999, Kistérségek adatai, KSH, Budapest, 2001 Komárom-Esztergom megye országos védelem alatt álló területei, településsoros adatok, Duna-Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság, egyedi adatszolgáltatás, Magyarország ei, Közép-Dunántúl, KSH Fejér, Komárom-Esztergom és Veszprém Megyei Igazgatósága, Székesfehérvár, Tatabánya, Veszprém, Magyarország településeinek ágazatai megyék szerint, szerk: Máté Andrea, Népszámlálás Előzetes adatok, KSH, Budapest, Népszámlálás Előzetes adatok, választókerületek adatai KSH (pontos név?), Budapest, Non-profit szervezetek Magyarországon, 1999., KSH Társadalomstatisztikai Közlemények, Budapest, A magyar régiók mezőgazdasága, 2000, Közép-Dunántúl, KSH Fejér, Komárom-Esztergom és Veszprém Megyei Igazgatósága, Székesfehérvár, Tatabánya, Veszprém, Magyarország Állatállománya 2000., településsoros adatok, KSH Budapest, Magyarország mezőgazdasága a évben, területi adatok, KSH Budapest, Földhasználat Magyarországon a évben, településsoros adatok, KSH Budapest, A mezőgazdaság jelentősége a foglalkoztatásban, Mikrocenzus, KSH, Budapest, 1998 Állami Mezőgazdasági Összeírás 2000, Felmérés a biogazdálkodásról, KSH Budapest 2000 Magyarország történeti statisztikai helységnévtára, 6. Komárom-Esztergom megye, KSH, Magyar Teleház Szövetség: Teleházak és távmunka Magyarországon, Teleház Kht., Budapest, lásd még: Magyarország kistájainak katasztere, szerkesztette: Marosi S. és Somogyi S., MTA Földrajztudományi Kutató Intézet, Budapest 1990 Magyarország földhasználati zónarendszere, SZIE Gödöllő Környezetgazdálkodási Intézet, podma/zona/ Magyarország hidrológiai atlasza, VITUKI, 1962 v
6 Magyarország környezeti érzékenysége és mezőgazdasági alkalmassága, megyénkénti térképek és adatok, Komárom-Esztergom megye, SZIE Környezetgazdálkodási Intézet, Magyarország mezőgazdasági és vidékfejlesztési programja (SAPARD) Munkatérképek, információk, területi alapadatok, Közép Dunántúl régió, Komárom-Esztergom megye, GATE Környezet- és Tájgazdálkodási Intézet, témavezető: Ónodi Gábor, Gödöllő, Magyar Statisztikai Évkönyv, 2000., KSH, Budapest, Magyarország vármegyéi és városai, Komárom Esztergom Vármegye, szerkesztette: Dr. Borovszky Samu, Országos Monográfiai Társaság, Budapest, Mezőgazdasági Statisztikai Évkönyv, 2000., KSH, Budapest, Országos Pályaválasztási Útmutató, OOK-Press Kft., Veszprém Országos Széchenyi Könyvtár Térképtár TK 1094-es jelzetű Esztergom vármegye kéziratos térképe Regionális Civil Információs Központ: Komárom-Esztergom megye civil szervezeteinek nyilvántartása, United Way Vértes Vidéke Alapítvány, Szakmai telefonkönyv, Aranyoldalak, Komárom-Esztergom megye, Tejgazdaságtan, szerkesztette: Szakály Sándor, Dinasztia Kiadó, Budapest, Tejhozam becslése: ökológiai gazdálkodás: Urbanisztikai Regionális fejlesztési és Beruházásszervezési Kft.: Komárom-Esztergom megye fejlesztési koncepciója és programjavaslatai, munkaközi anyag, Szóbeli informátorok Balogh Ákos, tájépítész, az Esztergom-Nyergesújfalui rendszeres tanácsadója Czumpf Attila, a Gerecsei Tájvédelmi Körzet, természetvédelmi őrszolgálat, Ágostyán Falusi szállásadó, korábban Mogyorósbánya jegyzője, Mogyorósbánya Földrajz-történelem szakos tanár, Mogyorósbánya Kovács Zoltánné, falusi szállásadó, fényképész, i falusi turizmus szövetség létrehozásában aktívan tevékenykedik, Epöl Kundrát Ferenc, a Gerecsei Tájvédelmi Körzet, természetvédelmi őrszolgálat, Bajna Meggyaszai Péter, Független Ökológiai Központ, Budapest Ocskay Gyula, Esztergom-Nyergesújfalui Kistérség, i menedzser, Esztergom Seprenyi Rita, Dorogi Kistérség, i menedzser, Dorog Szendi Gábor, Esztergomi Környezetkultúra Egyesület Varga László, Úny alpolgármestere, az únyi teleház vezetője, földrajz-történelem szakos tanár, Úny Vöröskői István, Gerecse-Pilis Víztársulat, Dorog vi
7 2. SZÖVEGKÖZI ÁBRÁK, TÁBLÁZATOK JEGYZÉKE 2.1. Ábrák 1. Mintatérség: az Esztergom-Nyergesújfalui és a Dorogi ek 2. Az értekezés felépítése 3. Howard kertváros-gyűrűje 4. Thünen-féle területi modell 5. Emscher-régió 6. Maslow emberi szükségletek hierarchiája 7. Kamenetzky emberi szükségletek modellje 8. A szükségletkielégítők rendszerezése Kamenetzky szerint 9. Városias és vidékies ek Magyarországon 10. Vidéki településszerkezeti jellegzetességekkel rendelkező városias ek 11. A földrajzi munkamegosztás Frisnyák Sándor-féle modellje 12. A kommunális infrastruktúra, a természetierőforrás-gazdálkodás és a területi tervezés összefüggései 13. A lakás és az intézmények közötti távolság a fenntartható városban, Nagy-Britannia 14. A Dorogi és az Esztergom-Nyergesújfalu statisztikai ek 15. A mintatérséget érintő kistájak 16. Vízgyűjtőterületek és a térség településeinek a viszonya 17. A mintatérség és környezete közlekedésföldrajzi viszonyai 18. Alapfokú ellátás szempontjából periferális települések 19. Esztergom 40 perces elméleti vonzáskörzete és a középfokú intézményhálózat ellátási körzeteinek határmezsgye települései 20. Esztergom 60 perces elméleti vonzáskörzetéből kimaradt települések 21. Különlegesen kezelt területek, amelyek érintik a mintatérséget 22. A statisztikai ek és a választókerületek viszonya 23. Javasolt lehatárolás 24. Védett és védelemre javasolt területek által érintett települések 25. Védett és védelemre javasolt területek és a kisvízfolyások a mintatérség területén 25. Vízellátó hálózatok és a vízgyűjtő-területek viszonya a mintatérségben 26. Szennyvízhálózatok és a vízgyűjtő-területek viszonya a mintatérségben 27. Települési szilárd hulladékok kezelése a térségben 28. Illegális hulladéklerakó-helyek által terhelt területek a mintatérségben 29. Üzemelő és távlati ivóvíz-bázisok 2.2. Táblázatok 1. A referenciák fontosabb koncepcionális elemei (a., b., c) 2. A fenntartható városias ek nagyságának és földrajzi pozíciójának optimalizálását segítő kritériumrendszer 3. A fenntartható fejlődés alapjául szolgáló erőforrások városias ekben: a.) társadalmi erőforrások b.) területszerkezeti, tájhasználati erőforrások, c.) gazdasági erőforrások 4. Mikrotérségek, magterületek, holdudvar-települések 5. Holdudvar-jelleg értékelése 6. A települések térségi kötődésének mértéke 7. A térség szempontjából legfontosabb holdudvar települések holdudvar jellegének értékelése 8. A térségellátó övezet mezőgazdasági és erdőgazdasági termőterület-igénye összesen, földhasználati egységenként és egy főre vetítve, átlagosan 9. A jelenlegi és a szükségletek alapján javasolt földhasználat szerkezetének összehasonlítása a.) abszolút értékben b.) százalékosan 10. A fenntartható fejlődést megalapozó erőforrások Esztergom-Dorog térségében a.) társadalmi erőforrások b.) területszerkezeti, tájhasználati erőforrások, c.) gazdasági erőforrások vii
8 3. JEGYZETEK AZ ELMÉLETI MUNKARÉSZHEZ E/1. Local Agenda 21 definíciója és alapelvei (ICLEI, 1997, Szlávik, p.13) A Local Agenda 21, vagyis a fenntarthatóság lokális, kisregionális programja komplex program, amely a természeti környezet fejlesztésével összhangban tervezi el az épített környezet, infrastrukturális rendszer, energiaellátás, közlekedés, hulladékkezelés, agrárium stb. jövőorientált alakítását (Szlávik, 2000 p. 13.). A Local Agenda 21 egy tervdokumentum, amely a helyi/térségi és globális környezet és fejlődés problémák integrált kezelésének programja, ahol a program a területfejlesztési programozás szigorú elveinek megfelelően konkrét célkitűzéseket, cselekvési lépéseket fogalmaz meg hozzájuk rendelt határidőkkel, felelősökkel és a megvalósítás pénzügyi, szervezeti feltételeivel. A Local Agenda 21 egyesíti a stratégiai tervezés, a közösségi tervezés és a környezeti tervezés módszereit. A tervdokumentum legfontosabb irányelveit és a tervezési folyamat általános struktúráját a Helyi Környezeti Kezdeményezések Nemzetközi Tanácsa (ICLEI) 1 fogalmazta meg. A hét alapelv a következő (ICLEI 1997, internet): partnerkapcsolat: kollektív felelősség, döntés és tervezés, minden érdekelt/partner részvételével, részvétel és átláthatóság, a társadalom minden szegmensének közvetlen részvétele a fenntartható fejlődés tervezésében, az LA 21 tervezéséhez kapcsolódó mindenfajta információ könnyű hozzáférhetősége, szisztematikus megközelítés, ahol a megoldások a problémák mögött álló okokra és teljes rendszerekre irányulnak, a jövő figyelembevétele: a fenntartható fejlődés tervezése egyaránt számot vet a rövid és hosszú távú folyamatokkal és szükségletekkel, elszámoltathatóság, ami minden érdekelt/partner cselekedeteire vonatkozik, méltányos, igazságos és környezettudatos gazdasági fejlesztés, ökológiai korlátok betartása, ami azt jelenti, hogy minden közösségnek meg kell tanulni a Föld teherbíró-képességének keretei között élni. E/2. Magyarország környezeti jövőképe (MTA, saját rendszerzésben) Fenntartható társadalom a társadalmi egyenlőtlenségek csökkennek, a középrétegek túlsúlyba kerülnek horizontálisan szerveződő társadalom alakul ki vidéki térségek kiegyenlített fejlődése révén minden állampolgár megfelelő élettérhez jut a vidéki térségek a feltételeknek megfelelő optimális benépesedettséggel rendelkeznek zöldterületekben bővelkedő, tranzitforgalomtól mentes közepes méretű települések népességmegtartó-ereje nő a foglalkoztatás ösztönzése érdekében az adórendszer az élőmunkát és az önfoglalkoztatást relatíve olcsóbbá teszi a jogi szabályozásban a környezeti érdekek prioritást élveznek, a jogérvényesítés nem kötődik materiális érdekekhez a környezetvédelemmel kapcsolatos jogköröket decentralizálják Fenntartható fogyasztási és életmód modellek természetközeli életmódban rejlő értékek elérése az állampolgárok számára az ellátórendszerek és az infrastruktúra fejlesztése révén nő az otthon végezhető munkalehetőségek köre, terjednek a telekommunikációs szolgáltatások szélesebb méreteket ölt az önfoglalkoztatás, az önellátás a közlekedési igények (az évi mértéket alapul véve!) nem vagy csak kismértékben (max 5 %) növekednek 1 Internacional Council for Local Environmental Initiatives viii
9 a tömegközlekedés jelenlegi (lásd 1993!) részaránya nem csökken, esetleg kismértékben nő, turizmuson belül nő a szelíd turizmus szerepe, az oktatásban és tömegkommunikációban prioritást élvez a környezetbarát, diverzitásokra érzékeny értékrend, jelentősen bővül azon rétegek köre, amelyek az anyagi javak fogyasztásával szemben előnyben részesítik a nem anyagi szolgáltatásokat, a mennyiséggel szemben a minőséget nő a társadalom aktivitása a környezetvédelmi problémák megoldásában a jogi szabályozásban a környezeti érdekek prioritást élveznek, a jogérvényesítés nem kötődik materiális érdekekhez Fenntartható termelési modellek mezőgazdaság és a szolgáltató szektor súlya (foglalkoztatottság, GDP-n belüli arány) nő iparon belül a szellemimunka-igényes feldolgozóipari ágazatok (hiradástechnika, elektronika, gyógyszeripar) és a környezetvédelmi ipar súlya nő kis- és középvállalatok aránya és szerepe nő, hálózati kapcsolatrendszere a nagyvállalatokkal erősödik, a mezőgazdaságban nő a speciális adottságokat kihasználó, magas feldolgozottságú termékek exportja, szántóföldi termelés aránya csökken, a kertészeti kultúrák, a gyepterületek, erdők energiaültetvények (p. repce) aránya nő, biotermékek, organikus, ökológiai eljárások aránya nő, az állattenyésztésen belül nő a kérődzők aránya, tájanként differenciált üzemi és gazdálkodási struktúra, tájspecifikus termék- és fajtaösszetétel, nő a mezőgazdaság környezetgazdálkodási funkciója: tájápolás, turizmus, megújuló energiaforrások termelése családi gazdaságok meghatározó szerepe, őket segítő horizontális és vertikális társulási formák, szövetkezetek szerveződése a szolgáltatási szektorban az oktatás, az egészségügy, a személyi szolgáltatások, a javítás, a karbantartás, a kereskedelem, a pénzügyi, banki és biztosítási szféra részaránya nő a turizmuson belül nő a szelíd idegenforgalom szerepe, a szállítási igények nem vagy csak kismértékben nőnek (max 5 %, az évet alapul véve), a nemzetközi tranzitforgalom jelentős mértékben átterelődik vasútra é hajóra, összességében a vasúti és vízi szállítás részaránya nő az energiafelhasználás volumene nem nő, ezen belül a villamosenergia-felhasználás 6-7 százalékkal növekszik, a megújuló energiaforrások felhasználása az évben számított 2 százalékról 8-10 százalékra növekszik a foglalkoztatás ösztönzése érdekében az adórendszer az élőmunkát és az önfoglalkoztatást relatíve olcsóbbá teszi a jogi szabályozásban a környezeti érdekek prioritást élveznek, a jogérvényesítés nem kötődik materiális érdekekhez a gazdasági szabályozás területén a környezetvédelem olyan piaci eszközeinek megteremtése kerül előtérbe, mint például az ökoadók rendszere vagy a gazdálkodók önszabályozási tendenciáinak erősítése E/3. Környezeti forrástér-vizsgálat (Gergely, pp.1-24.) Az 1995-ben szükségesnek tartott csökkenések illetve növekedések mértéke az bázisévhez képest a szén-dioxid kibocsátás esetében 80 % csökkenés (2010-ig 36%) az elsődleges energiafelhasználás tekintetében 41, 5 % csökkenés, ezen belül a fosszilis energiahordozó felhasználás esetében 35, 7% csökkenés, a nukleáris energiahordozó felhasználás esetében 100 % csökkenés, míg a megújuló energiaforrások felhasználása estében 1591 % növekedés (2010-ig 264% növekedés) Területfelhasználásra vonatkozólag a forrástér vizsgálat csak a 2010-ig szükséges változásokat adja meg az bázisévhez képest, ennek megfelelően: mezőgazdasági területek összterülete nem változhat, szántók területben országosan 63 százalékos csökkenés, gyepek területe esetében 42 százalékos növekedés egyéb mezőgazdasági területek esetében 41 százalékos csökkenés nem művelt mezőgazdasági területek esetében 61 százalékos csökkenés nem védett erdők esetében 20 százalékos növekedés védett területek esetében 41 százalékos növekedés egyéb területek valamint felszíni vizek esetében nem ír elő változást. ix
10 E/4. Egy főre jutó magyarországi átlagtermelékenységű termőföld-terület (Rees ökológiai lábnyom módszere alapján) Magyarországon az 1 főre jutó világátlag-termelékenységű földterület a szerzők számítása szerint 3,07 hektár. Az ország tényleges termékeny földterülete ugyanakkor körülbelül 0,718 hektár (1992. évi adat, Gergely et al, 1993). A termelékenységet biomassza-termelési kapacitás szerint határozták meg, vagyis a Magyarország rendelkezésére álló területegység számításakor abból indultak ki, hogy az ország termékeny területeinek biomassza termelése a világátlagnak 4,3-szorosa (3,07/0,718). Ebből következik, hogy amennyiben a globális fenntarthatóságot kiindulópontnak tekintjük, akkor az ökológiai lábnyom elmélet alapján egy magyar lakos teljes önellátás esetén a hazai termékeny földből nem vehet többet igénybe, mint évi 2,18/4,3, tehát kb. 0,5 hektárt! Ezen túl még rendelkezésre áll 0, 135 hektár/fő (1992-ben, tehát ma már ennél több) már biológiailag inaktív, beépített terület, ahol lakunk, dolgozunk, közlekedünk, vásárolunk stb. (Gergely, 1996). E/5. FVM ökotérség pályázat, 1998 Lehetséges ökotérség-típusok védett természeti területek és környéke; vízbázis védelmi területek; felszíni vizek (folyóvölgyek, tavak, holtágak, mély fekvésű területek); biokultúra térségek termőterületei; levegőtisztaság-védelmi övezetek; csendvédelmi övezetek; sajátos földrajzi tájegységek; nevesített kultúrtájak; települési, építészeti védelmi területek; erdő, gyep területek; vadgazdálkodási területek. A program céljai a következők voltak: a lakosság érdekeltségének fokozása a természeti környezet megbecsülésében és ápolásában, a mezőgazdaság szezonális jellegéből adódó szabad munkaerő foglalkoztatása a szezonális változásoktól részben függetleníthető, ugyanakkor a helyi sajátos természeti, kulturális értékeken alapuló gazdasági tevékenységek ösztönzése, a környezet- és egészségkultúra, mint új húzóágazat fejlesztése, belső piacbővítés a helyi agrártermékek értékesítéséhez (elsősorban a turizmus révén), extenzív művelésre, rét, gyep, erdőművelésre, biogazdálkodásra, extenzív állattartásra történő átállás ösztönzése, a fenti célrendszer érvényesülését akadályozó kockázati tényezők következetes feltárása, kiiktatása, a szezonálisan változó lehetőségek tudatos összerendezése projektfinanszírozási rendszerről a programfinanszírozás irányába történő fokozatos áttérés. A részletes pályázati kiírás meghatározta az ökotérség használatának, hasznosításának kritériumait: természet, táji értékek tudatos fenntartása, gondozása a természeti, táji adottságokkal harmonizáló bio- illetve környezetkímélő mezőgazdasági termelés, kultúrtörténeti értékek ápolása, harmonikus településkép, gondozott közterületek, hagyománytisztelő beépítés, környezetalakítás, építőanyag-használat, környezetbarát infrastruktúra és üzemeltetés, helyi kulturális hagyományok ápolása, kismesterségek, kézműipari hagyományok folytatása, felszíni és felszín alatti vizek védelme, levegőtisztaság védelme környezetet nem károsító hulladékgazdálkodás csendet nem zavaró tevékenységek természetközeli szabadidő-eltöltési és sporttevékenységek helyi közösségi élet jelenléte, hagyományos vendégszeretet érvényesülése x
11 Mely pályázatokat kívánta a zsűri a pályázati kiírás szerint előnyben részesíteni? amelyek saját erővel is rendelkezett a pályázati cél megvalósításához, illetve a pályázat célrendszeréhez közelálló más pályázatokon már eredményesen pályáztak, igazolni tudták a a környezet és természet védelme, az építészeti örökség védelme és a hagyományőrzés terén eddig elért eredményeiket, a helyi adottságokhoz, kulturális hagyományokhoz leginkább alkalmazkodó, egyedi ökoturisztikai és egészségmegőrző kínálatot tudtak összeállítani a program megvalósításához szükséges szellemi felkészültséget, szakképzett személyi felelősségvállalást tudtak felmutatni, a lakosság széles köreit tudták mozgósítani. A minisztérium akkori prioritásaira a legmagasabb összegeket nyert pályázatok is utalnak: vízrendszer-revitalizáció, élőhely-rekonstrukció, holtág-rehabilitáció, ökológiai gazdálkodás (mintagazdaságok), környezetgazdálkodás-fejlesztési program, ökoturizmus, komplex turisztikai program, kutatás és környezeti nevelés intézményei, integrált fejlesztési koncepciók és programok kidolgozása. E/6. Fenntartható településmodellek Vidéki önfenntartó közösségek A helyi önfenntartás fogalma a hatvanas-hetvenes években, az Egyesült Államokban kapcsolódott össze az ökologizmussal. Előzményei azok a helyi gazdasági függetlenedési törekvések, amelyek a gazdaság függés világméretűvé válásával egy időben újra és újra jelentkeztek. Az ipari forradalom idejére tehetők az első ilyen jellegű első próbálkozások (Owen ipari falvai, Proudhon elméletei). A huszadik század nagy világválságának idején helyi pénzek és/vagy közvetlen áru- és szolgáltatáscsere (barter-) hálózatok segítségével munkanélküliek tízezreit sikerült megmenteni a teljes elszegényedéstől (Szendrő, 1999). A mai vidéki kezdeményezések a természetközelség lehetőségeit, a közösség korlátozott méretéből és közös elkötelezettségéből származó előnyöket valamint az információs társadalom kínálta lehetőségeket használják ki. Szinte kizárólag alulról jövő kezdeményezéssel szervezett programok, amelyekben a megújuló energiaforrások hasznosítása, az energiafelhasználás minimalizálása, a hulladéktermelés minimalizálása és a hulladék, valamint a szennyvíz lehető legnagyobb mértékű visszaforgatása, a csapadékvíz helyben tartása, az élelmiszertermelés bizonyos szintje stb. térszerkezetileg és technológiailag is lehetővé válik. A településforma rurális jellegű, ugyanakkor a természeti elemek minél teljesebb megőrzése érdekében egyes esetekben a lakosság lemond az egy család-egy ház elvről, valamint a gépkocsi tulajdonlásáról. A település lakói többnyire osztoznak a közlekedési eszközökön és a mezőgazdaságban, háztartásban használatos nagyobb gépeken. Nagyobb falvak alapszintű szolgáltatásokat is nyújtanak. (Szántó 1996, 1997). A megvalósult példák rurális térségekben és nagyvárosi agglomerációk még viszonylag kevéssé beépült területein egyaránt előfordulnak. Az utóbbi előnye, hogy élni lehet a jó tömegközlekedési kapcsolatok nyújtotta lehetőségekkel. Gazdálkodó ökofalvak Néhány háztartást magukban foglaló tanyák, vagy kisebb-nagyobb falvak, ahol a megélhetés alapja a mező- és erdőgazdaság, amely élelmiszertermelés mellett legalább a település energiafelhasználásának biomassza-szükségletét is megtermeli. További jövedelemhez a lakók turisztikai szolgáltatásokkal juthatnak. Az energia, víz, és az élelmezési anyagok áramlásának zárt vagy csaknem zárt körét alakítják ki. A gazdálkodásra berendezkedett ökofalvak Mollison permakultúra elméletét és gyakorlatát 2 próbálják a helyi körülményekhez igazítani (5. ábra). A terület egésze közös tulajdonban van vagy szövetkezeti alapon működik. A településstruktúra többnyire a hagyományos telkes rendszer szerint épül fel. Az ökofalvak egy része szigorú megállapodásokat alkalmaz, hogy az eredeti célkitűzések felhígulását megelőzze (gazdálkodási kötelezettség, ökológiai módszerek alkalmazásának kötelezettsége, autóhasználatra, lakóépületre, maximális lakosságra vonatkozó előírások) (Barton, 2000.). 2 Mollison permakultúra elméletének és gyakorlatának rövid magyarnyelvű összefoglalása a Biológiai gazdálkodás című kötetben található (Radics 2001 p44-59) xi
12 A gazdálkodó ökofalvak egyik nagy hátránya, hogy a szolgáltatások, az oktatás és a foglalkoztatás hozzáférhetősége érdekében (a gazdálkodással nem képesek megtermelni a szükséges jövedelmet) lakosai gyakori ingázásra kényszerülnek, hozzájárulva ezzel a közlekedésből származó környezetszennyezés növeléséhez. Mollison permakultúra modellje Telefalvak Elsősorban az információs technológia használatából élő települések, ahol a gazdálkodás bizonyos szintű önfenntartást, esetleg az aktív rekreációt, más esetekben kiegészítő jövedelemszerzést is szolgál (az utóbbi eset a gazdálkodó és a telefalu kombinációja). A távmunka otthon vagy teleházakban folyik. A településeken a számítógépes munka gyakran hagyományos kézműves tevékenységekkel, kismesterségek gyakorlásával egészül ki, a információs technológia felhasználható a helyi mezőgazdasági és kézműipari termékek marketingjére. A tele-falvak esetében gyakoribb a vállalkozói kezdeményezés, de egyetemek, kutatóintézmények is alapítanak telefalvakat, ahol dolgozóik számára biztosítják a szükséges technológiai feltételeket. A falvak öko jellege a megújuló energiaforrások alkalmazásának, a zárt vagy közel zárt rendszerű vízgazdálkodásnak köszönhető (ha egyáltalán van ilyen) valamint annak a feltevésnek, hogy a telekommunikáció csökkenti a napi ingázási és általános utazási szükségleteket. Magyarország viszonylag nagy népsűrűsége mellett a nagyfokú önellátásra berendezkedő ökofalvak elterjedése szinte kizártnak mondható, ugyanakkor, mint követhető termelési fogyasztási és életmódmodellek, jelentős szerepet játszanak a fenntartható társadalom hoz vezető úton. A modell különös jelentőséggel bírhat aprófalvas térségekben, ahol a nagy ellátórendszerektől való függés fajlagos költsége túl nagy. Szelídtechnológiák alkalmazása tehát egyéb előnye mellett itt közvetlen költségmegtakarító tényező is lehet. A modell eddigi alkalmazása nálunk összekapcsolódott elnéptelenedő falvak újraélesztésével, részben az eredeti agrár foglalkozású lakosság helyben tartásával, kulturális, szociális célkitűzésekkel (HVG 2000/31). Az Intelligens régió című tanulmánykötet (Pócs, p.48) utal a telefalu modell potenciális jelentőségére egyes hazai falvak elnéptelenedésének megállításában. Fenntartható városok és lakóközösségek: kompakt város elv és városi ökofalvak A városok, számos alternatív technológia bevezethetősége ellenére, természeti erőforrások tekintetében viszonylag kevés lehetőséget biztosítanak önfenntartó rendszerek biztosítására. Az alternatív energiaforrások közül a napenergia, mint kiegészítő energiaforrás jöhet számításba. Egyéb alternatív források alkalmazásának távfűtés esetén lehet létjogosultsága, ami kombinált fűtési és elektromosenergiatermelés mellett jelentős megtakarítást eredményezhet (Gáspár, 1995). Városi területeken alkalmazott alternatív technológiák között gyakori még az esővíz helyben tartásának alkalmazása (Tjallingi, 1995). Városi területeken azonban jelentősebb szerepet játszanak a nagy népességkoncentrációból származó előnyök kihasználása, az ún. kompakt város elv alkalmazása, amely lehetővé teszi a gépkocsi-használat teljes vagy részleges kiküszöbölését a lakás-munkahely-szolgáltatások közötti távolságok csökkentésével, hatékony környezetkímélő közlekedési rendszerek kialakításával. További meghatározó tényező a rozsdaterületek újrahasznosítása és a kompakt beépítés formák alkalmazása, amelyek lassítják a szabad területek beépülését (Burton, 1996, Szántó, 1996). xii
13 Bár a szuburbiák és más extenzív beépítésű területek viszonylag nagy zöldfelületekkel rendelkeznek, fajszegénységük és töredezettségük miatt alkalmatlanok arra, hogy az ökológiai hálózaton belül jelentős szerepet játszanak. A kompakt város elv megfogalmazásában (Green Paper, 1990) a környezeti mellett gazdasági és társadalmi tényezők is jelentős, sőt sokak szerint (pl. Burton 1996) döntő szerepet játszottak 3. Barton a fenntartható települést ökoszisztémának tekinti, amelyeknek következő kritériumok teljesítésére kell törekedniük (Barton, pp.86-93): Helyi autonómia növekedése: ahol és amilyen mértékben műszakilag, társadalmilag és környezeti szempontból megvalósítható, a lakosság szükségleteit helyben kell kielégíteni, csökkentve ezáltal a tágabb környezet forrásainak elszívását terhelését. Az elv alkalmazása nem csak a természet erőforrásokra, de a szolgáltatásokra és a munkahelyekre is érvényes. Változatosság és a választási lehetőségek növelése: a különböző jövedelmű, korú, képzettségű, preferenciájú lakosok igényeit egyaránt helyben kell kielégíteni. Legfontosabb területek a mobilitás, a lakás, a munka, a szolgáltatások és a szabad területek. A mobilitás választásának szabadsága azt jelenti, hogy a gyengébb módozatok védelmet élveznek az erősebbek dominanciájával szemben, másrészt a célpontok változatos megközelíthetőségét foglalja magában. Szabad területek változatossága a méretbeli és funkcionális változatosságon túl a biodiverzitás növelésének elvét is érvényesíti. A hely adottságaihoz illeszkedő tervezés: ezáltal növekszik a környezet természetes önfenntartó-megújuló képessége és teljesítőképessége és változatos lakóterületek jönnek létre. Kapcsolati hálók és integráció: lakóközösségek között, lakónegyedek között, a lakóközösség és az egész város között. Helyi tevékenységek összekapcsolódása, multifunkcionális helyek, útvonalak kialakulása. Flexibilitás és adaptálhatóság: az épített környezet tervezésében a jövőbeni választás lehetőségét nyitva hagyni, ahol csak lehet, és az erőforrás-gazdálkodást úgy megszervezni, hogy a jövőben kívánatos változtatások megvalósulhassanak: flexibilis lakóházak, extra infrastruktúra-kapacitás, multifunkcionális intézmények és szabad terek. Helyi kontroll erősítése a piac és a bürokrácia kontrolljával szemben (szubszidiaritás elvének érvényesítése a háztartások és a lakóközösségek szintjén): pl. a lakosságból szervezett parkokat felügyelő bizottság, a szennyvízrendszer a lakosság által szervezett vállalkozás kezében van stb. Barton négy típust különít el a városi programok között: a kezdeményezések egy része egy-egy lakónegyedet vagy lakóközösséget érint, létezik azonban számos városi léptékű kezdeményezés, ahol a legfontosabb újításokat a közlekedési rendszerek, az energiahatékonyság és az esővíz helybentartás és a közösségszervezés témaköreiben vezették be. 4 Az állami kezdeményezésű mintaprojektek többnyire az alternatív technológiák kipróbálását szolgálják, ezekben az esetekben a szociális megfontolások háttérbe szorultak. Míg ezek között éppúgy találhatók zöldmezős beruházások, mint rehabilitációs területek, a következő kettő mindig zöldmezős jelleggel épül. A Dániában legnépszerűbb kommunákban a közösségszervezés dominál, ökológiai szempontok csak ezután következnek. Az ún. New Urbanism egyesült államokbeli modellje a kompakt város elvet próbálja megvalósítani a szuburbiák tengerében, mintegy városszigeteket alkotva. A negyedek a tömegközlekedési csomóponttól gyalogos távolságra helyezkednek el, szolgáltatások sokféleségét és munkahelyeket is magában foglaló központokkal rendelkeznek, amely a családi házas környék lakóit is vonzza. Kompakt város A kompakt város a klasszikus európai várost tekinti mintaképnek. A klasszikus európai város lényege a nagy népességkoncentrációban, funkciók és emberek sokféleségében, jellegzetes hierarchikus szerkezetében és a világos morfológiai elkülöníthetőségében rejlik. Az ötvenes évek óta számos urbanisztikai irányzat interpretálta a történeti várost, saját szükségleteinek megfelelően. Napjaink társadalmi és környezeti válságából sokan a történeti mintákat követő kompakt városban látják a kiutat. 3 A nyugat-európai kormányok és városi önkormányzatok egyre több pénzt áldoznak arra (és sok helyen nem is sikertelenül), hogy a várost vonzóvá tegyék az adófizető középosztály bizonyos rétegei, elsősorban kis háztartások (fiatalok, egyedülállók, nyugdíjasok, gyermektelen életmódot választók), és a fellendülőben lévő gazdasági ágazatok tőkeerős beruházói számára. A városközpontok felújítása, korábbi ipari és kikötőterületek igényes lakóparkká, tudományos parkká alakítása, a tömegközlekedés és a közbiztonság színvonalának javítása, a kulturális és az egyéb rekreációs kínálat bővítése, az imázsteremtés együttesen a város vonzerejének növelését szolgálják. 4 A European Academy of Urban Environment 72 különböző léptékű európai fenntartható város projektről ad számot (New Sustainable Settlements, internet) xiii
14 Az interpretációkban azonban alig köszön vissza a középkori városnak az a sajátossága, hogy fenntartása a környező táj kínálta természeti erőforrásokra épült, mind a szükségletek (élelmiszer, víz, építő és tüzelőanyag stb) kielégítése, mind pedig a hulladékok elhelyezése terén. Ennek racionalitását Howard és Wright is fölismerte, akiknél az ideális városban az emberi kiteljesedés szempontjait is szem előtt tartva a görög városállamokhoz hasonlóan részben maguk a városlakók is részt vettek saját élelmiszerszükségletük megtermelésében. A kompakt város elv helytállóságával kapcsolatban erősen megoszlanak a vélemények (Burton, 1996) és következetes alkalmazását jelentősen hátráltatják a jelenlegi ingatlanpiaci trendek. A térbeli közelség csak akkor vonzó alternatíva a vidéki térségekkel szemben, ha az a fizikai környezet és a szolgáltatások magas színvonalával párosul. A szükséges színvonal megteremtése és fenntartása visszavezet az ismert dilemmához: Mekkora az a minimális népességkoncentráció, amellyel a versenyképes fizikai környezet és a szolgáltatások fenntarthatók és mekkora az a maximális népességkoncentráció, amely mellett még nem jelentkeznek a zsúfoltsággal járó negatív jelenségek? Városi ökofalvak Agglomerációkban és urbanizált térségekben a koncentráció alternatívájaként városi ökofalvak mellett érvel egy, a népességkoncentráció fokozását ellenző kutató csoport, akik szerint a mai széttöredezett várostestek kialakulása végső soron bizonyos strukturális kultúrantropológiai adottság természetes következménye. A széttöredezettség biztosítja hogy a szabad, beépítetlen területek elérhetősége lényegileg nem különbözik egy középkori városban tapasztalttól, továbbá megfigyeléseik szerint a beépített és a beépítetlen területek határán alakulnak ki a legértékesebb lakóterületek, amit bioökológiai és településtörténeti kutatások is alátámasztanak. Márpedig minél töredezettebb egy várostest, elméletileg annál több értékes határterület jön létre (Humpert, Becker, Klaus, 1996.). Hasonló elveket fogalmaz meg az Új Athéni Charta (CEU, 1998), amelynek megfogalmazása szerint a fenntartható város egymással kapcsolatban álló falvak vagy közösségek sora (1.25 pont), majd az új városkoncepcióról írja, hogy az a városias falu felé közelít (2.9. pont). A modell a policentrikus fejlesztés adaptálása erősen városiasodott térségekre. A kompakt város és a városi ökofalu koncepció sajátos ötvözeteként értelmezhető az Egyesült Államokban már régóta népszerű, Európában viszont csak a kilencvenes évek végén felfedezett campus-morfológia. A campus, morfológiai értelemben, Le Corbusier zöldben szabadon úszó intenzív beépítésének interpretációja. A központi témát a felsőfokú oktatási intézmény létesítményei adják a hozzájuk kapcsolódó, változatos igényeket kielégítő lakóépületekkel, rekreációs, vendéglátó és egyéb szolgáltatásokkal, területen belül szinte kizárólag gyalogos és kerékpárforgalommal. A campus növekvő népszerűségét az okozza, hogy egyesíti az ökológiai szempontokat preferáló viszonylag intenzív, heterogén területhasználatot a természetközeli életmód megteremtésének lehetőségével. A modell morfológiai értelemben természetesen számos kompromisszummal előképként szolgálhat az 1960-as évek elejétől az 1980 as évek közepéig épült lakótelepeink jövőbeli rehabilitációjánál. Egyik legnagyobb akadályt a lakótelepek közlekedési (parkoló) felületeinek extenzív növekedése okozza (YMMF, 2001). Városi projektek szintjén Magyarország még igen kevés eredményt tud felmutatni. Nem elhanyagolhatók a még nyolcvanas években beindult, bár a rendszerváltás után erősen lelassult városrehabilitációs programok, valamint a városi rozsdaterületek újrahasznosítását célzó beruházások, mint a Millenniumi-park, a Lágymányosi-híd környéke vagy az Info-park, bár az utóbbi kettő esetében hiányoznak még a környezetbarát közlekedési kapcsolatok, amelyek nélkül e beruházások értéke a fenntarthatóság szempontjából kétségessé válik. Környezettechnológiai fejlesztések terén jelentős lépések történtek például Pécsett, ahol kiépült az EU jogszabályi előírásokat megközelítő hulladékgazdálkodási rendszer. Pécsett az élőmunka-igényes hulladékválogatás és bizonyos újrahasznosítási tevékenységek egyúttal a foglalkoztatási problémák csökkentésének programjában is hasznos szerepet töltött be (Kiss, 2001). E/7. Az intézményrendszer hozzáférhetőségére vonatkozó néhány hazai és brit ökölszabály A társadalmilag elfogadható időre különféle ökölszabályok léteznek, de komoly nagyságrendi eltérések nincsenek: napi rendszerességgel felkeresett szolgáltatások esetében ± 20 perc, heti rendszeresség esetében ± 40 perc, esetileg felkeresett szolgáltatások esetén ± 60 perc (Matheika, 1988.). Ez így ugyan nyilvánvalóan merev, hiszen nem tekinthetünk el a generációs problémáktól, valamint bizonyos intézmények esetében a működtetéshez szükséges kritikus tömegtől (pl. egy középiskola esetében) 5, ugyanakkor kiindulási alapnak jól használható. Egy brit szakirodalom az alapfokú szolgáltatások továbbá a tömegközlekedés elérhetősége vonatkozásában méter, középfokú szolgáltatások esetén, jellegtől függően 1,5-5 km társadalmilag elfogadható távolságot állapít meg (Barton, pp.94-95) (14. ábra). A tényleges földrajzi távolságok, mint meghatározó tényezők azonban ma már a közlekedési infrastruktúra mellett az informatikai hálózat fejlettségétől, 5 Hugh Barton szerint fős népesség tud eltartani egy középiskolát, legalábbis Nagy-Britanniában (Barton, p.94). xiv
15 használatának elterjedtségétől is függnek. Hosszútávon ugyanis minden olyan szolgáltatás megszűnik térséglehatároló tényező lenni, amely informatikai csatornákon keresztül is elérhető (a 4. melléklet tartalmazza az alsó fokú, középfokú és a felsőfokú intézményrendszer fontosabb elemeit) 6. E/8. Max-Neef mátrixa egyik hazai interpretációjának felhasználásával (Albert, pp.35-37) Létezési kategóriák szerinti szükségletek Értékkategóriák szerinti szükségletek Létfenntartás Biztonság Szeretet Megértés Részvétel Kikapcsolódás Alkotás Identitás Szabadság Létezés Birtoklás Cselekvés Kölcsönhatás Testi-lelki egészség, egyensúly, alkalmazkodóképesség Belső egyensúly, önvédelmi képesség Érzékenység, empátia, tolerancia, szeretettségérzet, mások általi gondoskodás, önbecsülés, érzelmi intelligencia Fogékonyság, nyitottság, kíváncsiság, empátia, alázat, érzelmi és értelmi intelligencia, megbecsültség Döntésképesség, önkifejező-képesség, együttműködő-képesség, Belső nyugalom, képzelőerő, humorérzék Szenvedély, képzelőerő, találékonyság, bátorság Valahová tartozás érzése, elkötelezettség, öntudat, önbecsülés, önszeretet Önálló cselekvőképesség, lelkiismeret, Élelem, levegő, hajlék Jogok, biztonsági és biztosítási rendszerek, megtakarítások Barátok, család, közösség Tanulás, kutatás, megismerés joga, bemutatkozás, megismertetés lehetősége, feltételei, eszközei Jogok, lehetőségek, kötelességek Közösségek, egyedüllét lehetősége, szabadidőhöz való jog, szabadidőhöz jutás lehetősége Képességek, eszközök, feltételek jogok, módszerek, Értékek, normák, jelképek, szokások, hagyományok Táplálkozás, egészségfenntartás, egyensúlymegőrzés, termelés Önvédelem, biztonságnövelő intézkedések, együttműködés Szeretet, tisztelet, szolidaritás kifejezése, gondoskodás, segítés Tanulás, kutatás, ismerkedés, tapasztalatszerzés, kommunikáció, gondolkodás, meditáció, bemutatkozás Kommunikáció, együttműködés, véleménynyilvánítás, munka, megegyezés Pihenés, alvás, szórakozás, fantáziálás, emlékezés, relaxálás, játszás Munkavégzés, tervezés, bemutatás, visszajelzés Önmegismerés, önmeghatározás, önmegvalósítás, elkötelezettség kifejezése Fizikai és társadalmi környezet Fizikai és társadalmi környezet Társadalmi kapcsolatok, társadalmi kapcsolatok, terei Emberi kapcsolatok, oktatás, ismeretbővítés intézményei, látókör bővítés színterei (kulturális létesítmények) Részvétel helyzetei: világnézeti-, politikai érdek-, értékrendközösségek Magánéleti, meghitt kapcsolatok, baráti társaságok, szórakozás, pihenés, közösségi és magán terei Alkotó és visszajelző fizikai és társadalmi környezet Azonosulásra alkalmas társadalmi-fizikai környezet, önkifejezés fizikai elemei, szimbólumai Jogok, lehetőségek Választás, különállás Időbeli-térbeli határok 6 A mellékletben felsorolt hagyományos intézményrendszer-elemeken túl fontosnak tartom, hogy az alapfokú ellátásban megjelenjen az informatikai rendszer hozzáférés (teleház), elemi banki szolgáltatások, valamint a szelektív hulladékgyűjtés lehetőségét biztosító intézmény (hulladékudvar). xv
16 4. A MINTATERÜLET ALAPADAT-ÁLLOMÁNYA A/1. Lakónépesség változása és a változások oka, 1990., 2000., Lakónépesség változása és a változások oka 1990 január 1. és január 31. között, a évi népesség adatokkal kiegészítve (Népszámlálás, előzetes adatok, 2001, megyei Statisztikai Évkönyvek, Komárom-Esztergom megye, 2001 és saját számítások alapján készült saját szerkesztésű táblázat) Település január 1. Term. szap./ fogyás Lakcím ki/ bejelentkezés Egyéb változás január január évi l.n. a év %- ban lakónépesség változása ( %) Dorog ,4-1,4 Annavölgy ,5! Bajna ,0-0,4 Csolnok ,5 1,5 Dág ,9-2,5 Epöl ,9-0,2 Kesztölc ,9 10,2! Leányvár ,3 24,6! Máriahalom ,9 27,4! Nagysáp ,8-0,2 Piliscsév ,5 0 Sárisáp ,5 5,2! Tokod ,2-2,4 Tokod-altáró ,4 8,6! Úny ,5 Dorogi ,3 1,7 Dömös ,9-1,3 Süttő ,9 0,1 Tát ,8 4,3 Esztergom Nyergesújf ,07-0,5 Mintatérség ,9 0,4 Gyermely ,6 20,7! Szomor ,4 23,2! Mintatérség Gyermellyel és Szomorral Esztergom ,3-1,3 Nyergesújfalu ,5-0,8 Bajót ,4 1,2 Lábatlan ,7-5,1! Mogyorósbánya ,9 8,2! Pilismarót ,8 9,2! Magyarország ,0 8, ,5-1,7 xvi
17 A/2. Népsűrűség változása, Népsűrűség változása 1990 és 2001 között (Komárom-Esztergom megye statisztikai évkönyve, 2000, Népszámlálás 2001, előzetes adatok és saját számítások alapján készült saját szerkesztésű táblázat) Település Közigazgatási terület nagysága km január 1. Nép-sűrűség fő/ km január 31. Nép-sűrűség fő/ km Nagyobb mint 120 fő/ km 2 nép-sűrűség Nagyobb mint 150 fő/ km 2 nép-sűrűség + Dorog 11, , ,0 + + Annavölgy 4, , ,2 + + Bajna 37, , ,8 Csolnok 18, , ,3 + + Dág 11, , ,7 Epöl 12, , ,8 Kesztölc 21, , ,4 közelít Leányvár 7, , ,9! + + Máriahalom 10, , ,62 Nagysáp 24, , ,2 Piliscsév 24, , ,9 Sárisáp 14, , ,0 + + Tokod 14, , ,8 + + Tokod-altáró 5, , ,7! + + Úny 11, , ,1 Dorogi 232, , ,8 + (56 %) (53 %) Esztergom 100, , ,5 + + Nyerges-újfalu 39, , ,2 + + Bajót 16, , ,2 Dömös 23, , ,0 Lábatlan 26, , ,9 + + Mogyorósbánya 7, , ,0 + Pilismarót 44, , ,7 Süttő 34, , ,1 Tát 11, , ,9! + + Eszterg. Nyergesújf. 304, , ,4 + (56 %) + (44 %) Mintatérség 537, , ,65 + (54 %) Gyermely 45, , ,4! Szomor 13, , ,8 Mintatérség Gyermely-lyel és Szomorral + (46 %) 596, , ,1 (53 %) (42 %) Magyarország 93031, , ,6 A 120 fő/ km 2 népsűrűséget meghaladó települések aránya az összes településhez képest, a Dorogi ben a határszámot várhatóan rövidesen elérő Keszttölccel együtt A 150 népsűrűséget meghaladó települések aránya a összes településéhez képest xvii
18 A/3. Lakásállomány változása, Lakásállomány változása (Komárom-Esztergom megye statisztikai évkönyve, 1990, 2001) Település Lakásállomány lakásra jutó lakos 1990 Lakásállomány lakásra jutó lakos 2001 Lakó-népesség változása %- ban Lakásállomány változása %- ban A 100 lakásra jutó lakos változásának aránya Dorog ,4 2,2-5,3 Annavölgy Lásd Sárisáppal együtt Bajna ,4 5,1-5,4 Csolnok ,5 6,3-4,7 Dág ,5 7,2-8,9! Epöl ,2 11,4! -10,3! Kesztölc ,2! 7,7 2,3 Leányvár ,6! 5,8 24,5! Máriahalom ,4! 20,3! 5,9 Nagysáp ,2 0,7-1,1 Piliscsév ,8-2,7 Sárisáp ,2 5,6 0 Tokod ,4 4,0-2,1 Tokod-altáró Lásd Tokoddal együtt Úny ,5 11,2-9,7! Dorogi ,7 9,3-7,1 Esztergom ,3 4,7-5, ,8 2,8-3,4 Bajót ,2 5,0-3,8 Dömös ,3 5,9-7,0 Lábatlan ,1! 4,0-8, ,2! 7,0 1,0 Pilismarót ,2! 13,5-3,7 Süttő ,1 5,8-5,5 Tát ,3 7,5-2,7 Eszterg. Nyergesújf ,5 5,0-5,2 Mintatérség ,4 6,6-5,9 Nyergesújfalu Mogyorósbánya Magyarország megyék: ,7 4,4-4, ben Annavölgy Sárisáphoz, Tokod-altáró Tokodhoz tartozott közigazgatásilag, így lakásállományra vonatkozó adataik nincsenek külön. Az összehasonlíthatóság kedvéért 2001-ben is együtt számítottam a korábban összetartozó települések lakásállományára vonatkozó adatokat. xviii
19 A/4. Az intézményrendszer hierarchiája, (Kőszegfalvi, pp.72-77) alsó fokú ellátás intézményei: alapfokú, szűkebb értelmezés(aprófalvak): bölcsőde, óvoda, rendszeres körzeti orvosi ellátás, alapvető élelmiszereket árusító kereskedelmi egység, idősek szervezett gondozása(ide tartozik még rendszeres szociális és egészségügyi tanácsadó szolgálat, vallásgyakorlás) alap fokú, bővebb értelmezés(átlagos méretű községek, néhány kisebb település együtt): említetteken kívül általános iskola, körzeti orvosi rendelő, legszükségesebb laboratóriumi vizsgálatok elvégzéséhez szükséges felszerelésekkel, gyermekorvosi rendelő, fogászat, művelődési intézmény könyvtárral, élelmiszerellátást biztosító kereskedelmi egység, posta (és úgy gondolom, hogy ma már minimális banki szolgáltatások is ide tartoznak, tovább á a közigazgatás fontosabb intézményei, valamint a templom) alsó fokú ellátás(városrészre, nagyobb községre, néhány kisebb községre kiterjedő hatáskör): fentiek mellett szakosított üzlethálózat, javító szolgáltatások, szakorvosi rendelés, speciális alsó fokú oktatási intézmény, komplexebb szolgáltatásokat nyújtó művelődési intézmény (továbbá sport és regenerálódás intézményei, szociális tanácsadó intézmények, pénzügyi szolgáltatások, közigazgatás bizonyos intézményei, hatósági, rendészeti feladatokat ellátó intézmények, hivatalok). Kéne piac!!!! középfokú ellátás intézményei: (városi és i hatáskör): középfokú oktatási intézmények (középiskolák, zeneiskolák), művelődési intézmények, egészségügyi intézmények (szakrendelés, kórház), kereskedelem és vendéglátás intézményei (úgy vélem, ide tartoznak még a jogi, pénzügyi, képzési, üzleti szolgáltatások speciális sportolásra és szabadidő eltöltésére szolgáló intézmények közigazgatás bizonyos intézményei, hatósági, rendészeti feladatokat ellátó intézmények, hivatalok, továbbá ezen a szinten már meg kellene jelenni bizonyos felsőfokú szakképzés, és a felnőttképzés intézményeinek) felsőfokú intézmények: (országos, regionális vagy megyei hatáskör): felsőfokú vagy azokkal azonos besorolású oktatási intézmények (egyetemek, főiskolák, akadémiák), felsőfokú funkciókat ellátó kulturális, művelődési, szabadidős intézmények, klinikák és speciális kórházak, irányítás országos, regionális és megyei intézményei, egyházi intézmények xix
20 A/5. Védett területek, védelemre javasolt területek, Védett területek, védelemre javasolt területek és az egy főre jutó védett terület a tervezett bővítésekkel (forrás: DINPI adatbázis, Gerecse TK, KSH adatbázis, saját szerkesztés) Település Közig terület Népesség (fő) Védett terület Tervezett védett terület Egy főre jutó védett terület Fokozottan védett Bioszféra rezervátum Dorog Annavölgy Bajna ,03 Csolnok ,02 Dág Epöl ,17 Kesztölc , Leányvár Máriahalom Nagysáp ,02 Piliscsév Sárisáp ,00 Tokod Tokod-altáró Úny Dorogi , Esztergom , Nyerges-újfalu ,12 Bajót ,08 Dömös , Lábatlan , Mogyorósbánya ,06 Pilismarót Süttő Tát Esztergom , Nyergesújf. Mintatérség , Gyermely Szomor Mintatérség Gyermellyel és Szomorral , xx