Múzeumi hírek – FNC – Fővárosi Nagycirkusz
Új műtárgyakkal és gyermekeknek szóló interaktív tablókkal gyarapodott a Fővárosi Nagycirkusz közönségforgalmi tereiben látható cirkusztörténeti kiállítás.
Új műtárgyakkal és gyermekeknek szóló interaktív tablókkal gyarapodott a Fővárosi Nagycirkusz közönségforgalmi tereiben látható cirkusztörténeti kiállítás. 2020 májusában az Eötvös cirkuszi dinasztia számos relikviát ajánlott fel a Magyar Cirkuszművészeti Múzeum gyűjteményének gyarapítása céljából. (Bővebben: https://fnc.hu/hirek/kulonleges-relikviakkal-gyarapodott-a-magyar-cirkuszmuveszeti-muzeum-mutargy-gyujtemenye/) A relikviákból most 30 különböző, az 1970-80-as évekből származó, neves európai cirkuszokhoz és világeseményekhez kapcsolódó jelvényt állítottunk ki. Szintén az Eötvös család ajándékcsomagjából származik egy olyan régi buzogány, amelyen szemléltetni tudjuk a buzogánykészítés technikáját, ugyanis a bevonata már lekopott róla, ezáltal láthatóvá válik, hogy belülről milyen a szerkezete. Mellé tettük a Duo Kowy – Kovács László és Kovács Lászlóné Négyesi Katalin – által adományozott, az 1960-as években készült buzogányok alkotórészeit is, amelyek pontosan szemléltetik a közönség számára, hogyan készültek házilag a buzogányok. Az ingyenesen látogatható tárlaton Lytton zsonglőr – Zoboky István – özvegye, Balog Ibolya artistaművész által adományozott szájfát és esztergált fa buzogányokat is...
Online közvetítették az OKTV megnyitóját
Online közvetítették Deák 17 Gyermek és Ifjúsági Művészeti Galériából a Micsoda cirkusz! című kiállítás megnyitóját, amely a Vizuális Kultúra Középiskolai Tanulmányi Versenyre beérkezett legjobb cirkuszművészeti témában készült pályaműveket vonultatja fel. A művekben középiskolás alkotók vizuális reflexiói, a hagyományos cirkuszi gesztusok kortárs újraértelmezései jelennek meg. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma által meghirdetett, az Oktatási Hivatal szervezésében megvalósult 2019-2020. évi Vizuális Kultúra Középiskolai Tanulmányi Versenyre 361 kreatív alkotás készült. A legjobbnak ítélt 61 kiállított alkotás által a középiskolás diákok rendkívül kreatívan mutatták be a cirkuszművészet legkülönbözőbb zsánereit, valamint a sokszínű művészeti ág által rájuk gyakorolt hatásait, amik képző- és fotóművészeti munkákban, aszfaltrajzokban, plakátokban, arculati tervekben, kisplasztikákban, cirkuszi hátizsákokban és ékszerekben öltöttek testet. Kaposi Dorka, a Deák 17 Gyermek és Ifjúsági Művészeti Galéria vezetője Fekete Péter kultúráért felelős államtitkárt és a cirkuszművészet megújításáért felelős miniszteri biztost kérte fel, hogy nyissa meg a tárlatot....
Micsoda cirkusz! Vizuális Kultúra Országos Középiskolai Tanulmányi Verseny
Az Emberi Erőforrások Minisztériuma által meghirdetett, az Oktatási Hivatal szervezésében megvalósult 2019-2020. évi Vizuális Kultúra Középiskolai Tanulmányi Versenyre 361 kreatív alkotás készült. A legjobb pályaművekből a Deák 17 Gyermek és Ifjúsági Művészeti Galériában rendezett kiállítás 2020. július 16. és augusztus 28. között látogatható. A cirkusz a művészetnek az az ága, amely közvetlen, testközelben átélhető attrakciók intenzív élményét és örömét nyújtja a közönségnek. A bohócok, akrobaták, légtornászok, zsonglőrök, bűvészek, állatidomárok, táncosok, zenészek a cirkusz teljes csapatával egységben az emberi teljesítőképesség határain gyakorolja művészi tevékenységét. A cirkuszban megtapasztalható dimenzió a sűrű pillanat, a megfeszített idő, a kibillenő tér, a kizárólagos ember-ember kapcsolat, a testközeli és rejtett valóság, a virtuális és látszat világ szavakkal nehezen leírható csodája. A cirkusz olyan összművészet, amely egyenes és szimbolikus értelemben is inspirálja a művészi kifejezőképességet, amelyből forrásként maga is merít. A középiskolás alkotók által az...
A Magyar Cirkuszművészeti Múzeum különdíjjal jutalmazta azokat a gyerekeket és fiatalokat, akik a múzeumi karantén-pályázatra beküldött kreatív alkotásaikkal leginkább kifejezik a cirkusz társadalmi üzeneteit. A cirkuszmúzeum egy 1896-ban megtörtént cirkuszi esettel: két fakír önkéntes karanténjának leleplező történetével nyújtott inspirációt a kreatív alkotáshoz. A múzeumi karantén-pályázatra összesen 361 pályamű érkezett. Az első helyezést képzőművészet kategóriában Nievel Emma (18), az irodalom területén Aradi Mátyás (18), zenében Czeizer Dóra Villő (17), a filmes alkotók közül Szűcs Bence (19) nyerte el. A múzeumi zsűri fődíjasai mellett több múzeum is különdíjakat adott át. A cirkuszi különdíjasokat és az alkotásaikban kifejezett, cirkuszban is fontos értékeket az alábbi videó mutatja be: A múzeumi karantén-pályázat cirkuszi különdíjasai: Berzy Böske Gréta (7) képzőművészet, Fehér Luca (15) irodalom, Erdélyi Károly Márton (11) zene és Ambrus Levente (11) film kategóriában. A cirkuszi különdíjasok 2-2 belépőt nyertek a Tündértánc...
Csütörtökön Eötvös Susy artistaművész, az Eötvös Susy Cirkusz igazgatója, szüleivel Eötvös Józseffel és Eötvös Józsefnével (szül. Kraj Mária) a Nemzeti Cirkuszművészeti Központ múzeumi gyűjteményének gyarapítása céljából számos relikviát ajánlott fel. A nagymúltú cirkuszművészektől különböző korszakokból és cirkuszi évadokból származó cirkuszi plakátokat, műsorfüzeteket, a számukra írt kottákat, festményt, egy 60 éves rádiós-lemezjátszót, rekviziteket, bohócfigurákat, kosztümöket, fejdíszeket, cirkuszi kitűzőket és fotókat vett át a Magyar Cirkuszművészeti Múzeum vezetője, Joó Emese etnográfus, főmuzeológus. A rekvizitek között olyan kincsek is akadnak, mint például egy 100 éves trombita, Eötvös József első, kézzel készített buzogánya, Eötvös Susy első londzsa vagy egy dobverő az 1920-as évekből. Kérdésünkre, miért döntött úgy, hogy ennyi ereklyét felajánl a Magyar Cirkuszművészeti Múzeumnak, Eötvös Susy elmondta, hogy egyrészt nagy köszönettel tartoznak a Nemzeti Cirkuszművészeti Központnak, hogy a többi utazó cirkuszhoz hasonlóan számukra is rengeteg segítséget nyújtottak a nehéz járványhelyzetben. Másrészt a...
CIRKOPÉDIA – minden, amit mindig is tudni akartál a cirkuszról
A Cirkopédia a cirkuszművészet történetének online enciklopédiája. Nyitott és szabadon hozzáférhető szócikkei érdekesek és hasznosak mindazoknak, akiket mélyebben érdekel a manézsban látható csoda, a csaknem láthatatlan háttérmunka, a hazai és nemzetközi, történeti és kortárs cirkuszi világ. A Cirkopédia online cirkuszi enciklopédia fontos cirkuszi témákat mutat be közérthető nyelven megfogalmazva, kifejező képekkel illusztrálva, hiteles adatokkal alátámasztva, pontos forrás-hivatkozásokkal és kulcsszavakkal ellátva, letölthető formában. A Cirkopédia Tudod-e? szócikk-sorozata cirkuszi alapfogalmakat tisztáz, a cirkusztörténeti szócikkek izgalmas személyeket, eseményeket, kulisszatitkokat mutatnak be, a szakirodalmi szócikk-sorozat pedig, az alapvető olvasnivalók rövid összefoglalója mellett, a digitális vagy könyvtári elérhetőséget is felkínálja az érdeklődőknek. A Cirkopédia újfajta tudományos ismeretterjesztést jelent a hazai cirkuszi világban, amely a cirkusz múzeumának és könyvtárának gyűjteményére, tudásbázisára, valamint rendhagyó múzeumpedagógiai és könyvtárpedagógiai interpretációra épül. Tényszerű, valóságos alapokra helyezi mindazt a káprázatot és emberfelettit, amit az artistaművészek az előadásokon produkálnak. Magyarázatokkal, értelmezésekkel...
Fakírok önkéntes karanténban – múzeumi pályázat fiataloknak
Összefogott a Magyar Nemzeti Múzeum, a Magyar Cirkuszművészeti Múzeum, a Ludwig Múzeum, a Petőfi Irodalmi Múzeum és a Szépművészeti Múzeum – Magyar Nemzeti Galéria, és karantén-pályázatot indítottak középiskolások és felsőoktatásban tanuló fiatalok számára. A cél kreatív alkotások inspirálása, amihez mi egy 1896-os valós cirkuszi történetet választottunk: két fakír önkéntes karanténjának leleplező történetét. Az esetről a Vasárnapi Újság 1896. július 19-i száma adott hírt. A cikk szerint 1896-ban két fakír úgy döntött, hogy önkéntes karanténba vonul, pontosabban két héten keresztül fognak egy üvegkoporsóba zárva folyamatosan aludni a közönség ámulatára. A fakírok ellenőrzésére még egy felügyelőbizottság is alakult. Egyik éjjel azonban, amikor a fakírok azt hitték, senki sem látja őket, fölkeltek cigarettázni és vacsorázni, ám végül lebuktak. A híres mutatványnak és a karanténnak így hamarabb vége szakadt. A pontos esetleírás, korabeli helyesírással, így szól: „A leleplezett fakírok. Harmadfél hónap óta vannak nálunk Budapesten...
Cirkuszi háttéremberek – a főmuzeológus
A Fővárosi Nagycirkusz előadásainak hátterében olyan emberek dolgoznak, akik elhivatottsága, szakértelme és szakmai alázata nélkül nem jöhetne létre a cirkuszi csoda. Közéjük tartoznak a muzeológusok, akik a tudományos háttérből segítik az előadások létrehozását és dokumentálását. A TÜNDÉRTÁNC – NŐVARÁZS című új előadás művészettörténeti hátteréről és az alkalmazott cirkuszi tudományos kutatásokról Joó Emese főmuzeológus, etnográfus, a Magyar Cirkuszművészeti Múzeum vezetője mesélt nekünk. Hogyan segítheti a muzeológus a TÜNDÉRTÁNC – NŐVARÁZS című új előadást? Az új előadás a képzőművészetre épül, ezért a cirkusz munkatársai művészettörténeti kutatásokat végeztek azoknak a festményeknek és szobroknak a kiválasztásához, amelyek a világ népszerű és híres nőábrázolásai, egyben a női lét szimbolikus életképei. Muzeológusként szakszerű műelemzéssel, tudományos ismeretterjesztéssel és múzeumpedagógiával egyaránt támogatjuk az új előadást. A kiválasztott műalkotásokat artistaművészek fogják életre kelteni a cirkuszi előadás rendhagyó Galériájában, egy különleges cirkuszi tárlatvezetés keretében. Az előadás minden bizonnyal...
Tegnap Richter Sándor artistaművész a Fővárosi Nagycirkusz műtárgygyűjteményének gyarapítása céljából felajánlotta kézegyensúlyozó számához évtizedeken át használt trombitáját. Az idén Művészeti életpálya elismerésben részesített artistaművész patinás hangszere mellett fellépő kosztümökkel, rekvizitekkel, valamint digitalizálás céljából fotó- és videóanyagokkal gyarapította a cirkusz muzeális anyagát. Az átadás a Fővárosi Nagycirkusz Nincs mááásik! 130 éves a Fővárosi Nagycirkusz című kiállításán zajlott.
Mata Zsuzsával, a Cirkusz Világszövetség ügyvezető igazgatójával beszélgettünk a XIII. Budapest Nemzetközi Cirkuszfesztiválról, valamint cirkuszművészet az UNESCO emberiség szellemi kulturális örökségének reprezentatív listájára történő multinacionális felterjesztésének fontosságáról.
Cirkuszi kulturális örökség – UNESCO szakmai konferencia
Tegnap a XIII. Budapesti Nemzetközi Cirkuszfesztivál keretében került megrendezésre a Szépművészeti Múzeum Shikedanz-termében a „Cirkuszi kulturális örökség” című UNESCO szakmai konferencia. Az eseményen hazai-és nemzetközi szakemberek tartottak plenáris előadásokat és kerekasztal beszélgetést, és kezdeményeztek párbeszédet a közönséggel.
Múzeumpedagógusok és nem-formális pedagógiával foglalkozó kulturális szakemberek vettek részt a Fővárosi Nagycirkuszban rendezett információs napon. A cirkuszi múzeumpedagógia bevezetése a Múzeumi Oktatási és Módszertani Központ szolgáltató múzeumi módszertanának hasznosításával és az esélyteremtési módszertan alkalmazásával folyik a Fővárosi Nagycirkuszban, Joó Emese muzeológus, múzeumpedagógus, MOKK múzeumi koordinátor irányításával.
Tegnap délután múzeumi szakmai napot tartottak a Fővárosi Nagycirkuszban a Nemzeti Cirkuszművészeti Központ múzeumi részlegének szervezésében. Első programként Szonday Szandra cirkuszkutató, a Nincs mááásik! 130 éves a Fővárosi Nagycirkusz című kiállítás kurátora és Joó Emese muzeológus tartott közös tárlatvezetést. A program során a kiállítás bemutatása mellett szó esett a tárlat koncepciójáról és a cirkuszi örökség feltárásának közösségi folyamatáról.
A Fővárosi Nagycirkusz téli műsora a Hófödte Álom – Ősi cirkuszi mese címet viseli, amelyben Északkelet-Szibériából érkezett jakut artistaművészek szerepelnek. Egy nemzeti előadó-művészeti-intézménynek, mint a Fővárosi Nagycirkusz, alapfeladata, hogy megismerje és megismertesse, Magyarországra hozza a világ távoli kultúráit, elismerje és felmutassa bennük az értékeket.
Múzeumi módszertani nap a Fővárosi Nagycirkuszban
Kedden a Fővárosi Nagycirkusz Gyermek Cirkusz Világ foglalkoztató terében, a Szabadtéri Néprajzi Múzeum Múzeumi Oktatási és Módszertani Központ által kiadott Múzeumi iránytű sorozat 20. kötetéről, a MIKSZ – Gyakorlati útmutató az iskolai közösségi szolgálat múzeumi szervezéshez címet viselő kiadványhoz kapcsolódó sajtótájékoztató után, módszertani napot tartottak. A téma a Joó Emese muzeológus és múzeumpedagógus, a Nemzeti Cirkuszművészeti Központ munkatársa által szerkesztett kötet és az iskolai közösségi szolgálat volt, amelyről múzeumi szakemberek és diákok osztották meg a véleményüket és a tapasztalataikat.