Az otthonteremtési program negyedik pilléréről ma dönthetnek | Magyar Idők	Az otthonteremtési program negyedik pilléréről ma dönthetnek | Magyar Idők
A cikk emailben történő elküldéséhez kattintson ide, vagy másolja le és küldje el ezt a linket: https://magyaridok.hu/gazdasag/az-otthonteremtesi-program-negyedik-pillererol-ma-donthetnek-465793/
2016. március 17. csütörtök 11:17
Az otthonteremtési program negyedik pilléréről ma dönthetnek
Az új szervezet tagjai akár háromszázezer forint évi állami támogatást is kaphatnak.
Már ma megszavazhatja az Országgyűlés a nemzeti otthonteremtési közösségekről szóló törvénytervezetet, s így nemsokára létre is jöhetnek az új lakások építését és vásárlását ösztönző szervezetek. A befizetésekhez évi akár 300 ezer forint állami támogatás jár, sőt az új lakáshoz hiányzó összeget a közösség kamatmentesen megelőlegezi tagjának. A lakástakarékok szerepe és állami támogatása is megmarad.
Benyújtotta tegnap a kormány a nemzeti otthonteremtési közösségekről (nok) szóló törvénytervezetet az Országgyűlésnek. Az előterjesztő Rogán Antal, a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter még januárban beszélt arról, hogy a kormány otthonteremtési programjának negyedik pilléreként – a családi otthonteremtési kedvezmény, az új lakások forgalmi adójának csökkentése és az áfa-visszatérítés lehetősége, valamint az építésügyi szabályok egyszerűsítése mellett – hoznák létre e szervezeteket, hogy minél olcsóbban juthassanak lakáshoz a családok.
A javaslat szerint a nokhoz csatlakozó tagok meghatározott összeg befizetésére vállalnak kötelezettséget, előre meghatározott ütemben. A megtakarításokat – szemben a jelenleg is működő lakás-takarékpénztárakkal szemben – kizárólag új lakás vásárlására lehet fordítani. A közösséget szervező cég működteti, kezelve a közösség vagyonát is. Szervező csak Magyarországon bejegyzett, legalább 100 millió forint alaptőkéjű, zártkörűen működő részvénytársaság lehet. Egy szervezet létrejöttéhez legalább 120 tagra van szükség, akiket nyilvános felhíváson toboroznak. A tagok szervezési díjat fizetnek a szervezőnek.
A takarékosság állami támogatással jár: ennek mértéke a befizetési kötelezettség 30 százaléka, de legfeljebb havi 25 ezer, azaz évi 300 ezer forint lehet. Az új lakóingatlan szerződéses értéke 10 millió és 40 millió forint között lehet. Ennél nagyobb értékű lakás vásárlása esetén a különbözetet az adásvételi szerződés megkötésekor egy összegben be kell fizetnie a tagnak. A szervező az új lakást vásárló tag meglévő ingatlanát is megveheti és beszámíthatja az összeget a vételárba.
A legalább 10, legfeljebb 15 éves futamidő alatt a szervező a szabályzata szerinti rendszerességgel felméri a rendelkezésére álló forrásokat és nyilvános kiválasztást tart, hogy mely tagjai válnak jogosulttá az új ingatlan vásárlásához még hiányzó összeg igénylésére. A megtakarításon felül szükséges összeget a közösség kamatmentesen megelőlegezi a kiválasztott tagnak. Elsőbbséget élvez az, aki 20 százaléknál magasabb előtakarékossági befizetést és ennek mértékéhez igazodó szervezésidíjfizetést vállalt, és azt teljesítette is. Ha több tag azonos mértékű előtakarékossági befizetést és szervezésidíj-fizetést teljesített, közöttük sorsolással döntenek.
A javaslat elfogadásával a lakás-takarékpénztárakról szóló törvény szintén módosulna: a nokba történő befizetés is lakáscélú felhasználásnak minősülne, így a lakáskasszás, állami támogatással növelt magtakarítás felhasználható lenne a közösségi befizetésre.
– Számos kérdés még nem tisztázott, de az már most látszik, hogy a nokok egyik fő vonzereje a kamatmentes hitel lehet – mondta lapunknak Ba­logh László, az Ingatlan.com vezető gazdasági szakértője. Hozzátette, ha népszerűek lesznek a közösségek, akkor az az építőiparnak is kedvez, hiszen a jelenleginél jóval kiszámíthatóbbá teszi az új lakások iránti keresletet. Balogh László szerint az is fontos, hogy érdeksérelem nélkül át lehet csoportosítani a közösségekhez a lakáskasszákban meglévő megtakarításokat.
A közösségek létrehozásával a kormány célja az, hogy még olcsóbban lehessen lakáshoz jutni
A közösségek létrehozásával a kormány célja az, hogy még olcsóbb legyen az otthonteremtés és a lakáscélú megtakarításokból minél több új lakás épüljön – közölte a Kormányzati Tájékoztatási Központ. Mint írták, a lakás-takarékpénztárak fontosak, de a jelenleg működő, államilag támogatott, pénztárakban összegyűjtött megtakarítást többnyire felújításra, korszerűsítésre, bővítésre használták. A lakástakarékok állami támogatása továbbra is biztosított lesz, személyenként harmincszázalékos mértékkel, évi maximum 72 ezer forint erejéig. A képviselők tegnap arról döntöttek, hogy a javaslatot kivételes eljárásban tárgyalja a Ház, így annak vitáját és zárószavazását már ma megtartják.
Év végére várható élénkülés
Idén az uniós forrásokból finanszírozott beruházások helyett a lakásépítések lendíthetnek az építőipar teljesítményén, de ennek hatása az év végére jelenhet meg a januári adatokat értékelő szakértők szerint. A Központi Statisztikai Hivatal (KSH) tegnap közölt adatai szerint januárban 20,1 százalékkal csökkent az építőipari termelés volumene az egy évvel korábbihoz képest, az épületek építése 12,6, az egyéb építményeké 28,5 százalékkal maradt el a tavaly januáritól. Németh Dávid, a K&H Bank vezető makrogazdasági elemzője szerint számítani lehetett arra, hogy az év elején nagy visszaesés lesz az építőipar teljesít­ményében a 2007–2013-as európai uniós források kifutása miatt. A szakértő szerint az év végére megélénkülő lakásépítések, illetve az új uniós támogatások segítik majd az ágazatot, de arra számít, hogy idén az építőipar teljesítménye összességében csökkenni fog az előző évihez képest. Koji László, az Építési Vállalkozók Országos Szakszövetségének elnöke hozzátette: változás akkor várható, ha a 2014–2020-as uniós pénzügyi ciklus pályázatait nagyobb számban kiírják, illetve lehívhatóak lesznek a források.
Címkék: építőiparlakásépítésnemzeti otthonteremtési közösség