Összefoglaló a légi harcászatról és légvédelmi eszközökről | Page 162 | HTKA fórum
Oldal 162 / 168 < Előző 1 ← 160 161 162 163 164 → 168 Következő >
Olyan helyzetben amikor saját repülőgépek, helikopterek és UAV-k is a levegőben vannak a fenti elemek nélkül MANPAD-okat alkalmazni elég buta dolog mert legalább annyi sajáteszközt fognak lelőni vele mint ellenségest.
Az a stílus hogy a katona előugrik a bokorból vállán a MANPAD.dal és rádurrant minden közelében elrepülő gépre még elment Afgánban meg lehet taktika a Kurdoknál - mert ők biztosak lehettek benne hogy nem saját gépet lőnek le - de mindenhol máshol óriási öngólokat lehet így lőni.
Lödd le mind!Majd a földön szétválogatjuk.....Az arab légvédelemi szlogen 73ban
Negan, 2020. június 4.
Ez tény, de megnézed, mindaz, amit írtam pont ennek kizárására van. A rendszerben levő radarok azonosítanák a célt, de magánál MANPAD kezelőnél levő IFF rendszer is létezik tudtommal. Hogy mennyire elterjedt, arról fogalmam nincs.
Már vagy 40 éve van MANPADhoz IFF.De igazábol nem ez számit.A REH számit.Egy mélyrepülésben támadó gép annyira gyorsan keresztűl vág a MANPAD HMZjén,hogy elörejelzés nélkül szinte csak véletlenszerüen lehet hatékony.Vagyis ha az eredményességéhez szükséges ARV kapcsolatot és lokátoros célfelderitést sikerül megbizhatóan elnyomni,jelentősen csökken a hatékonysága.
Szépséghibája a dolognak,hogy ehez a támadó gépnek igen pontos céladatok kellenek.Ha már célt is kell keresgélni,időt ad a légvédelemnek.
Csak ezt éjszakai is kéne gyakorolni.
Emberemlékezet óta nem láttam a FLIR-nek a terepkövető radaros konténerét semmin. És azok is 25+ évesek, azóta készült egyáltalán ilyen berendezés?
Vagy GPS + robotpilóta alapon megy?
Vagy csak a pilóta kézügyessége és NVG?
Vagy a mai fedélzeti radar,pláne ha AESA már tudja a robotpilótával a terepkövető repülést is abszolválni,nem kell külön radar hozzá.....
Soha nem hallottam arról, hogy magával az ESA radarokkal csinálnának terepkövető repülést.
A Patriot és Sz-400 tud digitális térképet csinálni, de az elsőnél tudom, hogy meddig tartott a 80-as években. Órákig.
Persze ma lehet, hogy többet tudnak a radarok, de erről forrás kéne.
Az AESA radaros terpkövetéshez kvázi kamera üzemmódban kéne müködnie a SAR üzemmódnak a radaron.Vagy ennyire nem kell hozzá részletesség?
Nem magával csak a radarral.Ma már jó eséllyel megvan a terület térképe digitálisan.Vagy ha nincs,hát megcsinálják néhány felderitő bevetéssel.
Innetől kezdve csak a radar térképező üzemmódja és magasságmérés kell,nameg a robotpilóta.GPSsel még nem is számoltam.Arrol meg voltak hirek,hogy fejlesztenek GPS alapú terepkövető rendszert
A SAR radar totálisan máshogy működik, akár van GPS alapú térképed, akár nincs, akkor sem csinálsz vele terepkövetést. Még a legdurvább felbontásban is egy 1x1 km nagyságredő területről készíteni SAR képes sok másodperc. Azzal te soha nem fogsz terepkövetni.
A GPS alapú térképnél valós időben vetik össze azt, hogy a gép merre repül és mi van előtte és dolgozza ki a parancsokat. Akkor nem is kell radar. Csak ennek hiába az, hogy ha még van térképed is, de a GPS éppen nem elérhető, akkor az INS sodródása miatt game over.
Hogy értsed a TFR működését...
Kérlek mutass forrást arról, amiről beszélsz.
Most nem nyálazok át 20évnyi újságot,angolul nekem meg baromi nehézkes a neten a keresés.De
Az F111,Szu24,Tornádó gépek nem SAR radarképpel csinálták a terepkövetést,hanem a lokátor(és a robotpilóta/pilóta,milyen volt a technikai szint) terepkövető üzemmódjával.Ha jol emlékszem a Szu24en külön volt egy terepkövető radar,és külön az egyébb feladatokra egy.F111hez most fel kéne lapozni a saját F111 irásodat.
A GPSes mődszerhez is kell magasságmérés,mert problémásnak bizonyult csak GPSszel a magasság meghatározása(pedig nagyon akarták,mert nem kell hozzá rádiókisugárzás,nincs mit észlelni)..De a CMek TERCOM módszerét is fel lehet használni.A radar térképező üzemmódját és a digitalizált térképet használnák erre.Legalábbis ilyen fejlesztésről is olvastam valahol.Dehogy végülis mire jutottak ezek a fejlesztések,azt nemtudom.Lehet,nagyon is működik a GPSes módszer,csak nem verik nagydobra.
Az F111,Szu24,Tornádó gépek nem SAR radarképpel csinálták a terepkövetést,hanem a lokátor(és a robotpilóta/pilóta,milyen volt a technikai szint) terepkövető üzemmódjával. Ha jol emlékszem a Szu24en külön volt egy terepkövető radar,és külön az egyébb feladatokra egy.F111hez most fel kéne lapozni a saját F111 irásodat.
Minden repülőgépen dedikált radar volt erre.
Ez az F-111.
Azért kapta meg pod formájában az F-16 Block 40/42 és a spéci HUD-ot a FLIR kép megjelenítéséhez (nem a TGP) és az F-15E. Mert az orrkúp mérete adott volt. Oda nem fér el csak úgy egy másik radar, amit eleve nem tervezte be, mert az elfoglalta már gépek eredeti funkciója szerint betervezett radar, átépíteni és képességet veszteni meg nem akartak, mert okkal lettek azok akkora antennával tervezve. Maradt a konténerezés...
A GPSes mődszerhez is kell magasságmérés,mert problémásnak bizonyult csak GPSszel a magasság meghatározása(pedig nagyon akarták,mert nem kell hozzá rádiókisugárzás,nincs mit észlelni).
Ezt sem érted. a GPS baromi szarul mér magasságot. Viszont földrajzi koordinátát kellően pontosan. Tehát úgy működik a dolog, hogy van egy terrain mesh, aminek földrajzi koordinátája van.
Ezt előre előállítod valamilyen adatbázisból. A gép földrajzi koordinátáit (magasság nélkül) mérik és azt vetik össze terep kontúrjával, amit a gép haladási iránya határoz meg. Ezzel állítják elő virtuálisan azt, amit a TFR mérne (lásd a videón) és ez alapján megy a robotpilóta. A gép magasságát a rádió magasságmérő méri. Mindig. Nem GPS.
.De a CMek TERCOM módszerét is fel lehet használni.A radar térképező üzemmódját és a digitalizált térképet használnák erre.
A CM-ek számára megfelel, mert programozott útvonalon mennek. De annak is erős korlátain vannak, mert pl. ha sokat repülnek víz felett vagy jellegtelen sivatag vagy síkság felett, ahol folyó sincs, akkor ott nincs referencia pont.
A TERCOM iszonyatosan korlátos módszer volt, de mivel a CM-ben nem ül ember, maradt az. Az ember vezette gépek esetén az INS sodródását is terepfelismerésre alkalmas radarral és manuálisan korrigálták. Csak az ember bármit felismer, ha ügyes. Viszont a CM memóriája anno igen véges volt és a felbontóképesség is gyenge volt.
fishbed, Hpasp and rudi like this.
Minden repülőgépen dedikált radar volt erre
C-130 Silent Knights radar
rudi, 2020. június 4.
Azért kapta meg pod formájában
Csakhogy közben eltelt majd 40 év.Akkor még szó sem volt AESA radarrol,ami egyszerre többféle üzemmódban tud működni.
Ezt sem érted. a GPS baromi szarul mér magasságot
Pomtosan azt irtam,hogy kell hozzá a magasságnérő.De nagyon szerették volna kiküszöbölni,hogy mindenfajta rádiójel kisugárzás nélkül legyenek képesek repülni a behatoló gépek.Hogy végül sikerült e,azt nemtudom.
A CM-ek számára megfelel, mert programozott útvonalon mennek
Megintcsak,közben oriásit fejlődött a számitógépes háttér.Ma már a fedélzeti számitógép memóriájában egy fél kontinens digitális térképe simán bent van.Ez alapján program szerinti terepkövető behatolást végezhet.Sőt,ma már a menet közbeni útvonalváltás sem gond.A radar navigációs,és nem SAR,térképező üzemmódjával lehet a helyzetet pontositani.Csak az amik szeretnék kiküszöbölni a rádiójel kisugárzást.
Utolsó hir ezzel kapcsolatban,mire emlékszem,hogy az amik fejleszteni kezdték a GPS magassági meghatározási képességét,tartalék rendszerként meg a radaros-digitális térképes módszert.Dehogy mire jutottak vele,arrol nem olvastam semmi hirt.
Megintcsak,közben oriásit fejlődött a számitógépes háttér.Ma már a fedélzeti számitógép memóriájában egy fél kontinens digitális térképe simán bent van.
Az régi asztali PC-k teljesítményét sem érik el a repülőgépfedélzeti rendszerek.
Ha csak 20 méteres felbontású a térkép, akkor 1 km2-en van 50x50 = 2500 adatpont. Ez Magyarország 93000 km-e esetén 232,5 millió pont. Na, akkor egy hány byte-on tárolható el úgy, hogy hosszúság, szélesség és magasság adatokat kell tárolni. Az első kettőnél kb. 5 tizedesjegy pontossággal. A magasság az egész szám érték.
Na, akkor fél kontinens esetén sok GB adatról van szó. Ez egy PC számára whatever, de mint mondtam, a mai vadászgépek hardvere a 2000-es évek eleji PC-k szintjével sem konkurál sokszor.
A NATO-ban tudtommal nem gyakorolnak éjszaka terepkövető repüléseket. A kanyonrepüléseket az USA-ban és az UK különböző helyein csak nappal, jó látási viszonyok között hajtják végre és csak manuálisan.
Az adattárolókat elég rendszeresen fejlesztik a gépekben,de jó,legyen csak a hadműveleti zóna digitális térképe benne.
Az 100m-es felbontású (értsd ~100m-ként van egy magassági adat) digitális térkép bárki számára letölthető az egész földről.
Ezt használtam a SAM Simulator-ban is.
A lenti méretű terep adatmérete 168Mb.
Na, akkor kb. jól saccoltam. Mert a 100 méteres pontosságú az lehet, hogy kevés. És akkor még ott vannak olyan dolgok, amikbe nem kéne belerepülni, mint villany távvezetékek, stb.