Amint a megbízható adózók esetén, úgy a kockázatos adózóknál is elsődlegesen a határidőket befolyásolja az adózói minősítés eredménye. A kockázatos adózó által visszaigényelt általános forgalmi adó kiutalási határideje ugyanis változatlanul 75 nap azzal, hogy esetükben a megfizetettséghez kötött rövidebb kiutalási határidők sem érvényesülhetnek. Míg, ha az adózó az adóhatóság által ellenőrzés alá vont időszakban, illetve annak akár csak egy részében, vagy az ellenőrzés időtartama alatt, illetve annak egy részében kockázatos adózónak minősül, akkor az ellenőrzés határideje 60 nappal hosszabbodik meg.
A kockázatos adózók e minősítésüknél fogva hátrányt szenvednek a szankciók kiszabása során is.
A késedelmi pótlék esetében ez azt eredményezi, hogy amennyiben annak megállapítása időpontjában kockázatosnak minősül az adózó, akkor az adóhatóság által az adóellenőrzés során feltárt adókülönbözet után felszámítandó késedelmi pótlék mértéke minden naptári nap után a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat ötszörösének 365-öd része. Továbbá az adóhiányt megállapító határozatban az adó esedékességének, illetve a költségvetési támogatás igénybevételének napjánál későbbi időpont sem állapítható meg a pótlékfizetés kezdő napjaként, tehát nincs lehetőség a késedelmi kamat ilyen módon történő mérséklésére sem kockázatos adózók esetén. Ettől eltérően természetesen, ha az adóhatóság a kockázatos adózó által benyújtott kiutalás iráni kérelmet késedelmesen teljesíti, akkor a késedelmi kamat mértéke, az általános szabályok szerinti számított (a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő) késedelmi pótlékhoz igazodik.
Hasonló szigorúbb szabályos jellemzi az adóbírság kiszabására vonatkozó rendelkezéseket is, amelyek szerint, ha az adózó a jogszabálysértés elkövetésének időpontjában vagy a jogszabálysértés feltárásának, illetve az utólagos ellenőrzés megállapításairól szóló jegyzőkönyv keltének időpontjában kockázatos adózónak minősült, akkor az adóhatóság az adóbírság és a mulasztási bírság kiszabását nem mellőzheti, és az általa kiszabható legkisebb bírság mértéke az általános szabályok szerint kiszabható bírság felső határának 30 százaléka, amely a régi Art-ban szereplő 50 százalékos korláthoz mérten ugyanakkor enyhítésként értékelhető.
Továbbá a mulasztási bírság vonatkozásában a fentiekkel összhangban az adóhatóság által kiszabható mulasztási bírság felső határa, ha az adózó a jogszabálysértés elkövetésének időpontjában vagy a mulasztás feltárásának (jegyzőkönyvezésének) időpontjában kockázatos adózónak minősült, akkor az általános szabályok szerint kiszabható mulasztási bírság felső határának 150 százaléka. Amennyiben a mulasztási bírság kiszabásánál mind a megbízható adózókra, mind a kockázatos adózókra vonatkozó szabályokat figyelembe kellene venni, akkor a törvény értelmében a bírságot ezen rendelkezések figyelmen kívül hagyásával, az általános szabályok szerint kell kiszabni.