Elter Tamás2016.04.12. 22:29
Világszenzáció, és világ-összeesküvés
Ötvenöt éve, 1961. április 12-én szenzációs hír járta be a világot; az első ember kijutott a kozmoszba. Jurij Alekszejevics Gagarin a Vosztok-1 űrhajó fedélzetén 108 perces űrrepülésével történelmet írt. Ám szinte attól a pillanattól kezdve, hogy a Vosztok-űrkabin landolt a kazahsztáni sztyeppén, megkezdődtek a találgatások, hogy vajon valóban Gagarin volt-e az első kozmonauta, aki megjárta a világűrt.
Az összeesküvés-elméletek hívői szerint, nem Gagarin volt az első ember, aki kijutott a világűrbeForrás: Origo
A konteós jelleget sem nélkülöző találgatások a hidegháborús korszak szovjet érájának már-már paranoiás titkolózási szokásain alapultak; a szovjet űrkísérletek csak akkor kaptak nyilvánosságot, ha a küldetés sikerrel végződött.
Szergej Koroljov főkonstruktőr, a szovjet űrrepülés atyja, kezében a Szputnyik-1 műhold makettjévelForrás: Sputnik News
Noha mindkét, a kozmosz meghódításáért versenyben álló nagyhatalom, a Szovjetunió, és az Amerikai Egyesült Államok sem győzte hangsúlyozni az asztronautikai kísérletek békés, tudományos jellegét, köztudott volt, hogy az űrtechnológiai verseny kéz a kézben jár a katonai interkontinentális ballisztikus rakéták kifejlesztésével.
A Vosztok-1 űrhajóról készült fantáziarajz. Egyesek azzal az indokkal kérdőjelezik meg Gagarin űrrepülését, hogy nem készültek űrfotók a Vosztok fedélzetérőlForrás:Pics About Space
Ezért a „békés”űrtechnológiát
ugyanolyan szigorú titoktartás övezte, mint a katonai kísérletek eredményeit.
Emiatt érthető, hogy a titkolózásban és agyonhallgatásban élenjáró szovjetek bejelentéseit egyesek még akkor is megkérdőjelezték, ha azok történetesen tökéletesen megfeleltek a valóságnak. A Gagarin űrrepülésével kapcsolatos összeesküvés-elméletek gyökerei ebbe, a hidegháborús paranoiába gyökreznek.
Iljusin és a kínai nagy fal
A Gagarin előtt világűrbe jutott, és ilyen-olyan okból pórul járt, állítólagos szovjet asztronauták közül talán a világhírű repülőgép-tervező, Szergej Iljusin fia, Vlagyimir Iljusin alezredes,(később tábornok) a Szuhoj-cég berepülőpilótájával kapcsolatos történet a legismertebb.
Iljusin alezredes állítólagos űrrepülésére a Vosztok-1 indítása előtt öt nappal korábban, 1961. április 7-én került sor a bennfentes konteó-gyárosok szerint.
Iljusin sikeresen kijutott a világűrbe és megkerülte a Földet,
azonban a landolást komolyan elvétették; a Rosszija nevű űrkabin ugyanis nem a Szovjetunióban, hanem kínai területen ért földet.
Vlagyimir Iljusin sohasem erősítette meg a nevéhez kapcsolt legendátForrás: The.place2.ru
Az 1960-as évek elején a két kommunista nagyhatalom viszonya a mélypontra zuhant, a maoista Kína szerint ugyanis a szovjet pártvezetés feladta az igazi marxizmus-leninizmust, és revizionista útra lépett.
A kevésbé barátságos kínai elvtársak elfogták Iljusint, az űrkabint pedig apró darabokra szedték,
hogy hozzájussanak a szovjet űrtechnológiai titkokhoz. Az Iljusin-féle összeesküvés-elmélet hívői arra is ismerik a magyarázatott, hogy mindez miért nem került nyilvánosságra; a szovjeteknek több, mint kellemetlen volt a fiaskó, a kínaiak pedig nem akarták nagydobra verni, hogy komoly technológiai ismeretek birtokába jutottak.
Jurij Gagarin ( a kép bal szélén) amerikai asztronauták és Johnson elnök társaságábanForrás: Pics About Space
Az Iljusin-ügyben jól értesültek azt is tudni vélik, hogy a kínaiak a pórul járt szovjet űrhajóst, és az űrkabint egy évvel később átadták az oroszoknak. Az 1964-ben megbukott szovjet első titkár, Nyikita Szergejevics Hruscsov fia, 1998-ban a brit Horizons TV csatornának azt nyilatkozta, hogy Vlagyimir Sz. Iljusin mint kiképzett űrhajós, az 1960-as évek elején egy évet Kínában tartózkodott.
A korai szovjet űrkísérletek titkossága tág teret nyitott a konteós elméleteknekForrás: Pics About Space
Az Iljusin-konteó hívők szerint ez úgymond perdöntő bizonyíték arra, hogy a szovjet hatóságok által agyonhallgatott Iljusin-ügy a valóságban is megtörtént.
A 2010. március 1-én elhunyt Iljusin sohasem erősítette meg a nevéhez kapcsolt állítólagos űrrepülést,
és ezt alátámasztó bizonyítékok sem kerültek elő mind a mai napig.
Pocsék fékezőrakéták, és infarktus az űrben
A feltételezett, és kudarcba fulladt szovjet űrutazások specialistái szerint korántsem Iljusin volt az egyetlen, aki még Gagarin előtt kijutott a világűrbe. Egyesek tudni vélik, hogy Pjotr Dolgov alezredes, a szovjet légierő kiképzett űrhajósa volt a legelső „kísérleti nyúl”,
aki még 1960 októberében földkörüli pályára állt űrhajójával.
Egy kört sikeresen megtett az orbitális pályán, ám a visszatérési manőver közben a fékezőrakéták meghibásodtak, és az emiatt fellépő 16 g nehézségi gyorsulás megölte az asztronautát.
Egyes összeesküvés-elmélet hívők szerint Gagarin előtt volt olyan szovjet kozmonauta, aki az űrben vesztette életétForrás: Devianart
Az asztronautikai összeesküvés-elméletek tudorai szerint Dolgov alezredes kudarca azonban nem kedvetlenítette el a Szergej Koroljov főkonstruktőr irányítása alatt álló bajkonuri csapatot, és alig két hónappal később megtörtént a második emberes űrrepülési kísérlet is.
Gagarin és KoroljovForrás: Wikimedia Commons
A technika ördöge azonban ez alkalommal sem tagadta meg önmagát,
az állítólag 1960 decemberében történt indítás "túl jól" sikerült:
az utolsó gyorsító fokozat későn kapcsolt le, és Vlagyimir Zavadovszkij őrnagy űrhajója túl magasan állt orbitális pályára, ami miatt csak két héttel később sikerült a földi irányításnak lehoznia az űrkabint.
A Vosztok-1 űrhajóForrás: Pics About Space
Zavadoszkijnak természetesen csak a holtteste jutott vissza a Földre, a legfeljebb négy napra elegendő oxigénkészlet kifogyása miatt.
Ugyancsak tudni vélik, hogy volt egy Gagarin előtt harmadik hősi halottja is a szovjet űrkísérleteknek,
Genagyij Mihajlov őrnagy személyében. 1961 februárjában minden úgy ment, mint a karikacsapás, a hordozórakéta tökéletesen működött, Mihajlov pont az előre kiszámított magasságban állt orbitális pályára, és a fékezőrakéták is kifogástalanul működtek a landolási manőver során.
Bajkonuri életképForrás: Theplace2.ru
Valószínű azonban, hogy Fortuna istenasszony szovjetellenes érzelmű volt, mivel a kozmonauta leszállás közben szívinfarktust kapott, legalább is a Mihajlov-konteóban.
Van, aki szerint Gagarin volt az első Armstrong
Az 1969. júliusi első holdra szállás legalább akkora szenzáció volt, mint Gagarin űrutazása. Az összeesküvés-elmélet hívők egyéb párhuzamot is felfedezni vélnek Gagarin űrrepülése, és Neil Armstrong holdra lépése között ;
mindkettőt előre megrendezett csalásnak tartják.
A holdra szállás megkérdőjelezése ugyanolyan badarság, mint Gagarin űrrepülésének tagadásaForrás: NASA
A Gagarin kozmikus útját megkérdőjelezők szerint, a sorozatos kudarcok miatt Hruscsov pártfőtitkár Gagarin esetében biztosra akart menni. A szovjet presztízs nem engedhette meg, hogy az első emberes űrrepülés dicsőségéért vívott harcban, az amerikaiak megtépázzák a legfejlettebb társadalomnak a hanyatló kapitalizmussal szemben meglévő, kétségtelen fölényét.
Mao Ce-tung és Hruscsov. A két kommunista nagyhatalom között az 1960-as évek elején elhidegült a viszonyForrás: Origo
Ezért Gagarin űrrepülését egyszerűen megrendezték; Bajkonurban a kamerák felvették amint beöltöztetik Gagarint és a lift felviszi a Vosztok-1 kabinjához, majd megörökítették a startot, csakhogy a kozmonauta ekkor már nem volt az űrkabinban, mint ahogy Gagarin visszatérése is megrendezett jelent volt csupán.
Gagarin úton a kilövőálláshoz a tartalékűrhajós Tyitovval, 1961. április 12-énForrás: Pics About Space
A Gagarin űrrepülésében kételkedők egyik legfontosabb érve,hogy
a Vosztok kabinjából nem készültek űrfotók a Földről
– és az erre adott hivatalos magyarázata, miszerint elromlott a felvevőgép, több mint gyanús szerintük. Ez azonban még nem minden; vannak, akik azt is tudni vélik, hogy Gagarin 1968. március 27-i repülőbalesete merénylet volt a hazugságban élő, és emiatt lelkileg megroppant űrhajós ellen, aki arra készült, hogy feltárja az igazságot.
Gagarin 1968 márciusi repülőbalesete mögött is egyesek politikai merényletet feltételeznekForrás: Pics About Space
Sem az 1990 után megnyílt titkos szovjet archívumok, sem az egykori szemtanúk, valamint komoly szakértők se támasztanak alá semmit ezekből a magukat makacsul tartó legendákból. Noha semmi sem bizonyítja e konteós-elméletek valóságalapját valószínű, hogy már örökre az asztronautikai folklór részévé váltak
Jurij Gagarinösszeesküvés-elméletűrrepülésSzovjetunióhidegháborúűrversenyVosztok-1 űrhajóasztronautika