⭐MÓDSZER A MEGÚJULÓ ENERGIAFORRÁSOK TÁRSADALMI ELFOGADOTTSÁGÁNAK MÉRÉSÉRE
Download "MÓDSZER A MEGÚJULÓ ENERGIAFORRÁSOK TÁRSADALMI ELFOGADOTTSÁGÁNAK MÉRÉSÉRE"
1 MÓDSZER A MEGÚJULÓ ENERGIAFORRÁSOK TÁRSADALMI ELFOGADOTTSÁGÁNAK MÉRÉSÉRE Baros Zoltán Károly Róbert Főiskola Regionális és Vidékfejlesztési Tanszék Tóth Tamás Debreceni Egyetem Meteorológiai Tanszék Bevezetés Az energiatermelés- és felhasználás megváltoztatására irányuló, megújuló forrásokat hasznosító energetikai beruházások sokszor, a fenntartható fejlődés felé tett első lépések egyikének tekinthetők. Ezek kedvező hatásai mára jól ismertek, többek között az a tény is, hogy hozzájárulnak az érintett területek környezeti minőségének megváltozásához, valamint gazdasági-társadalmi jólétének fejlődéséhez. A beruházások sikerességét meghatározó kulcstényezők között a természeti adottságokat és abból következő különböző gazdasági mutatókat említik meg. A megújuló energiaforrások alkalmazása azonban a környezeti adottságokon túl függ az adott térség fogyasztói struktúrájától, történelmi, gazdasági és politikai helyzetétől. Ma már elfogadott tény az is, hogy a fenntartható fejlődés koncepciója három, egyenlő fontosságú (környezeti, gazdasági, társadalmi vagy társadalmi-kulturális) komponensre épül. Joggal merül fel a gondolat, hogy a befogadó környezet lakosságának véleményét is figyelembe kell venni, amelynek ismerete a beruházás megvalósítása és sikere viszonylatában igen fontos lehet. Ehhez olyan módszerre van szükség, amely a felmerülő társadalmi hatások számszerűsítésével, nagyobb mértékű lakossági támogatást szerezhet a beruházásnak. A megújuló energiaforrások hasznosításának általános társadalmi feltételei A fenntartható regionális fejlesztések eredményes megvalósításához a bevezetőben említett komponensek (1. ábra) érvényesítése közötti optimális összhang megtalálása szükséges. 1. ábra: A fenntartható fejlődés dimenziói (Rouhinen, 1991 és Iisakkala, 1993 alapján Rannikko, 1999)2 A megújuló energiaforrások hasznosításához komplex társadalmi-gazdasági-politikaiökológiai kompromisszum szükséges. Ennek hiánya elterjedésük fő akadálya. A feltételrendszer társadalmi szegmense önmagában is igen összetett, azt több tényező is befolyásolja. Ezek közül érdemes kiemelni a lakosság gazdasági indíttatású viselkedését (az energiára fordított kiadások csökkenése), a környezeti tudatosság mértékét (a környezetterhelés csökkenése), a technológiáról (annak előnyeiről és hátrányairól, megbízhatóságáról) alkotott ismereteit (figyelembe véve az újdonságok felé megnyilvánuló bizonytalanságot), az adott létesítmény zavaró hatásait (hang-, fény-, vizuális hatások stb.). Egy-egy ilyen létesítmény tájképformáló tényező is lehet a maga nemében, hiszen beleépül a természetes környezetbe, és mint ilyen, a mindennapi percepción keresztül fontos részét képezi az adott helyen élő közösség identitásának, kultúrájának is (Baros- Patkós, 2004). Sőt, például Stanton (1996) szerint a szélerőművek egy adott térség meghatározó látványai. A legtöbb helynek megvan a saját maga identitása, amely a hely fizikai tulajdonságait és funkcióit, valamint az ahhoz kapcsolódó szignifikanciákat foglalja magában (Entrikin, 1991). Rannikko (1997) ezek két típusát különíti el: (a) személyes, valamint (b) a helyhez kötődő bizonyos csoport számára közös szignifikanciákat. Az identitás tehát egyrészről vizsgálható úgy is, mint az egyén helyhez fűződő kapcsolata, másfelől mint kollektív helyi identitás. Ez utóbbi hosszú távú társadalmi gyakorlat eredményeként alakul ki, így sok esetben viszonylag könnyen változtatható fontos, hogy a közösséget érintő változások nem lehetnek túl gyorsak vagy radikálisak, hiszen azokhoz az érintett közösség csak fokozatosan képes alkalmazkodni. Olyanoknak kell lenniük, amelyeket az egyén el tud viselni, és amelyeket be tud fogadni. Amennyiben a közösséget gyors és nagymértékű változások érik, annak stabilitása kerülhet veszélybe (Rannikko, 1999). A lassú alkalmazkodás különösen igaz az idősebb korosztályra. Ahogy azt Vanclay (2002a) is megjegyzi, különösen az ő esetükben figyelembe kell vennünk az adott tájhoz, tájképhez fűződő szorosabb érzelmi kötődést, aminek következménye lehet az, hogy bármilyen változást nehezebben fogadnak el. Egy-egy ilyen beruházás ugyanakkor jelentős mértékben megváltoztathatja az érintettek lakókörnyezetükről, végső soron pedig annak élhetőségéről alkotott képét. Részben ennek is köszönhető, hogy pl. a közösségi szélenergia-fejlesztési projektek teljes közösségi támogatása egyetlen esetben sem várható. A megújuló energiaforrások társadalmi-közösségi elfogadtatása szempontjából érdemes áttekinteni az épített és építetlen környezetre, valamint emberre gyakorolt, legtöbbet említett hatásukat (1. táblázat). Az itt említett problémák igen jelentős regionális különbségeket mutatnak (pl. egy-egy ilyen beruházás turisták által frekventáltan látogatott területen valósul-e meg?). Nem szabad elfeledkeznünk arról sem, hogy bizonyos hatások (pl. zajkibocsátás, tájesztétika) megítélése meglehetősen szubjektív és erősen függ a véleményt alkotó egyén és a létesítmény kapcsolatától, amely (a lakossági támogatás) a tapasztalatok szerint a tervezés és a megvalósítás egyes fázisaiban különböző. Ennek akár a projekt megvalósulását is veszélyeztető mélypontja a szélerőművek esetében azok felépítésekor figyelhető meg (2. ábra).3 Név Szélenergia* Napenergia Biomassza Vízenergia Geotermikus energia 1. táblázat: A megújuló energiaforrások környezeti hatása Hatás árnyékolás árnyék-vibrálás baleseti kockázat beavatkozás a légköri áramlási rendszerbe a biológiai sokszínűség sérülése elektromágneses interferencia madárpusztulás tájterhelés (látvány) területfoglalás zajkibocsátás nagy helyigény erősen megnő a beépített terület tükrözés füst (szilárd és gáznemű szennyezők) nagy helyigény tájterhelés (látvány) a tereprendezés következményei: - nagy területen elpusztítják a talajt, - átalakítják a domborzatot az érintett területen elpusztul az eredeti élővilág (egy része) a környék ökológiai viszonyai megváltoznak: - megemelkedik a talajvízszint - módosul a klíma és a talaj a hordalékszállítás és -lerakás körülményei megváltoznak ha a felhasznált vizet nem sajtolják vissza: - kimerítheti a földalatti vízbázisokat - elszennyezi a felszínieket 2. ábra: A szélerőművek elfogadottságának szintje az építés különböző fázisaiban (Krohn-Damborg, 1999) A probléma megkerülése egyfelől gondos tervezést, a telepítési hely gondos megválasztását igényli (ne ütközzön lakó- vagy üdülőközösségekbe), de a külföldi irodalom a projektek sikeres megvalósításának egyik kulcselemeként említi az érintetteknek a tervezés folyamatába történő mielőbbi bevonását is. A társadalmi elfogadottság mérése A társadalmi hatások különböző típusainak osztályozására számos kísérlet történt már, aminek oka Juslén (1995) szerint az lehet, hogy minden problémára egyformán4 alkalmazható univerzális megoldás egyszerűen nem létezik. Speciális esetekre kevés ilyen került kidolgozásra, és még kevesebb esetben határozátk meg pontosan az egyes változókat (Vanclay, 2002b). A megújuló energetikai projektek lakossági elfogadottságának mérésére kidolgozott módszerünket a továbbiakban a szélenergia példáján keresztül kívánjuk bemutatni. A javasolt indikátorok listája és a vizsgálati módszer A szélenergetikai projektek lehetséges társadalmi hatásainak (és indikátorainak) listáját a fent említett néhány előzmény (Juslén, 1995; Vanclay, 2002a; Pope-Annandale- Morrison-Saunders, 2004) alapján állítottuk össze (2. táblázat). 2. táblázat: A szélenergia-projektek társadalmi hatásindikátorai Tényező 1 Az ökológiai lábnyom csökkenése 2 Társadalmi-gazdasági előnyök, az életminőség javulása Tartalma Környezetvédelmi előnyök megjelenése egyéni/települési szinten Lakásviszonyok, foglalkoztatottság, közösségi, egészség, valamint egyéb társadalmi-gazdasági előnyök megjelenése egyéni/települési szinten 3 Költségek Az egyénenként/háztartásonként jelentkező költségek csökkenése 4 Autonómia Az egyéni/települési áram- és/vagy energiaellátás önellátóvá válásának lehetősége. 5 Ellátásbiztonság Az energia-/áramellátás biztonságával és a beruházás hatásaival kapcsolatos bizonytalanság (a technológia fejlettségi szintjének megjelenése) 6 Zavaró hatások Az egészségre és életvitelre gyakorolt zavaró hatások (nem feltétlenül a projekt hatása): - vizuális hatások, - zajhatás, - emberi egészségre gyakorolt (valós/érzékelt/mentális) hatások - a tájképre gyakorolt hatás (a tájkép fontossága, arculatváltása) - madárvilágra gyakorolt hatás 7 Elégedettség A projekt sikerének/sikertelenségének (az előzetesen ígért előnyök elmaradása) általános megítélése, a projekttel kapcsolatos általános vélemények (érdekcsoportok esetleges megalakulása), további beruházások támogatása Ezen tényezők vizsgálatához ismerni kell az érintett terület lakosságának véleményét. Tekintettel az érintettek viszonylag nagy számára és a vizsgálat körülményeire, lakossági kérdőíves felmérés elvégzése tűnik célszerűnek. A mintavétel reprezentativitása érdekében a mennyiségi problémán túlmenően törekedni kell arra, hogy a település minden részéből kapjunk válaszokat, a létesítménytől nagyobb és kisebb távolságban is. a válaszadók életkor és nem szerinti eloszlása pedig lehetőség szerint tükrözze a település lakóinak életkor és nem szerinti eloszlását. A kérdőív összeállításánál törekedni kell arra, hogy a válaszadókkal kapcsolatos általános információk mellett szükség van a válaszadók potenciális zavaró hatásokkal kapcsolatos általános érzékenységének ismeretére is. A kérdőív második fele tartalmazza a szélenergia hasznosítására vonatkozó konkrét kérdéseket. Ezek5 segítségével felmérhetővé válnak a szélerőművekkel kapcsolatos főbb ismeretek, azok elfogadottsága, a hozzájuk kapcsolódó általános lakossági elégedettség, a hasznosításukból fakadó környezetvédelmi, valamint társadalmi-gazdasági előnyök, végül pedig a főbb zavaró hatások. Az Elfogadottsági Index A felmérések eredményeiből, a fent említett hét szempont alapján létrehozható egy Elfogadottsági Index (Public Acceptance Index PAI), amely az adott beruházáshoz kapcsolódó lakossági vélemények mérésére alkalmas mutatószám. Az egyes tényezők mutatóit azoknak a megkérdezettek válaszaiban történő megjelenése képezik. A zavaró hatások kapcsán fontos leszögezni, hogy a helyi adottságoknak megfelelően az egyes zavaró hatások fontossága más-más helyszínen eltérő. Egy, amúgy jelentős zavaró hatás egy másik helyszínen egyáltalán nem jelentkezik. Ebből következően az egyes hatások fontosságának figyelembe vételével (1 és 5 közötti értékekkel, ahol az 5- ös érték az adott telepítési helyen jelentkező legfontosabb zavaró hatást jelzi) adtuk meg, az alábbi tényezők figyelembe vételével: Vizuális hatások Zajhatás Tájképre gyakorolt hatás Élővilágra (madárvilágra) gyakorolt hatás az objektum elhelyezkedése (domborzat jellege) a lakosság (a minta átlagos) fényérzékenysége a lakosság (a minta átlagos) zajérzékenysége az erőmű mérete (magassága; darabszám) láthatósága (takarás) elhelyezés (térköz több turbina esetén) tájképben elfoglalt szerepe közelben lévő tájértékek tájkarakter (domborzat) kontraszt a telepítés helye vonulási útvonal található-e, a telepítés helye fészkelőhely és/vagy élőhely közelében található-e, az érintett fajok testmérete, az érintett fajok védettségi foka, az érintett fajok száma Ezek révén a befogadó környezet zavaró hatásokra való érzékenységét nyílt lehetőségünk értékelni 1 és 5 közötti skálán. Az Elfogadottsági Index a hét tényezőre számított százalékos értékek számtani közepe, százalékban kifejezve. Értéke 0 és 100% között változhat. Ezen belül, a beruházások sikerességének megítélésére az alábbi kategóriák különíthetők el: 0 20% társadalmi konfliktus nélkül nem valósítható meg ( teljes lakossági elutasítás) 21 40% társadalmi konfliktus nélkül megvalósítása problémás (a lakosság többsége elutasítja) 41 60% 61 80% % a beruházással kapcsolatos további tájékoztatásra van szükség, amely eldöntheti annak jövőbeni megvalósulását (lakossági patthelyzet) a beruházás ütközhet társadalmi ellenállásba, de megvalósítható (a lakosság többsége támogatja) társadalmi konfliktus nélkül megvalósítható, a beruházás a lakosság döntő többségének támogatását élvezi ( teljes lakossági támogatás)6 A felhasznált változók magas számára tekintettel célszerű olyan vizuális módszert alkalmazni, amellyel a felhasználó könnyebben eligazodik a változók között. lőször a zavaró hatásokat ábrázoljuk oszlopdiagramon, feltüntetve kerül a zavaró hatásokra vonatkozó lakossági vélemények átlagértékét is. Ezután egy hasonló diagrampot készítünk, amely immáron a szélenergia társadalmi elfogadottságához rendelt hét tényezőhöz kapcsolódó lakossági véleményeket, valamint az azok alapján kiszámított Elfogadottsági Indexet ábrázolja. Módszerünket először a Kulcsi Szélerőmű lakossági elfogadottságának mérésére alkalmaztuk. A Kulcsi Szélerőmű Elfogadottsági Indexe Kulcson, a szélerőművel kapcsolatos lakossági véleményeket kérdőíves módszerrel 2003 tavaszán mértük fel. A község akkori állandó lakossága mintegy 1800 fő volt. Véletlenszerű mintavételt alkalmaztunk, amely mennyiségét (a háztartások 5%-ának megfelelő számú kérdőív 61 db került kitöltésre) tekintve reprezentatív, térbeli szórását tekintve pedig egyenletesnek mondható. A vizsgálat eredményeiből (Baros-Patkós-Tóth, 2004) kiderült, hogy a község lakossága alapvetően pozitív fejleménynek tartja a szélerőmű telepítését. A szélerőműveket ellenzők által sokat hangoztatott negatív hatások a válaszokban, egy olyan teületen, ahol a befogadó környezet érzékenysége kicsi (2,23), csak esetenként jelennek meg (3. ábra), és röviden az alábbiakban foglalhatók össze: Vizuális hatások: a berendezést a megkérdezettek túlnyomó többsége mind nappal, mind éjszaka szépnek, illetve látványosnak tartotta, mindössze 1-2 olyan véleményt hallottunk, mely szerint az erőmű kivilágítása kellemetlenséget okoz. Hanghatások: A turbina által kibocsátott zajt mindössze néhányan (az erőmű tőszomszédságában élők) tartják zavarónak, illetve hangosnak. A panaszok kizárólag csak a lakóházukon kívül tapasztalhatók ritkán, időszakos jelleggel. Emberi egészségre gyakorolt hatások: A helyi lakosság esetében nem következett be egészségkárosodás. Az egyetlen, ezzel ellentmondó vélemény tünetként a gyakoribb fejfájást nevezte meg. Tájképre gyakorolt hatás: Néhány kivételtől eltekintve, az erőmű létesítését követő tájképi változásokat a válaszadók mindegyike kisebb-nagyobb mértékben pozitívnak ítélte meg. Az ettől eltérően nyilatkozók szerint az erőmű a korábbi tájképre nem gyakorolt hatást. A környék élővilágára (madárvilágra) gyakorolt hatás megítélése: A megkérdezettek döntő többsége szerint szélerőmű a környék madárvilágára jelentősebb hatást nem gyakorolt.7 3. ábra: A Kulcsi Szélerőmű okozta zavaró hatások lakossági megítélése (%) A válaszok mintegy felében jelenik meg a helyi energia-előállítás, és mintegy háromnegyedében az olcsóbb energiához való jutás lehetősége. Az ellátásbiztonsággal kapcsolatban nem merültek fel kifogások. Mindezek alapján a Kulcsi Szélerőmű társadalmi elfogadottságát a 4. ábra mutatja be. A kiszámított Elfogadottsági Index értéke 64,43%, amely a projekt általános társadalmi elfogadottságát és a lakosság elégedettségét mutatja, ugyanakkor felhívja a figyelmet néhány olyan problémára is, amelynek kezelése nélkül ez a támogatás könnyen elveszhet. Tanulságos, hogy a válaszadók többsége szerint sem településüknek, sem nekik személy szerint semmilyen előnyük nem származik az erőművek telepítéséből. 4. ábra: A Kulcsi Szélerőmű Elfogadottsági Indexe (%) A módszer általános alkalmazhatósága Mint már említettük, az Elfogadottsági Index alkalmas a szélerőművek telepítéséhez és kisebb módosításokkal más megújuló energiát hasznosító beruházások lakossági8 támogatottságának a mérésére. Az elvégzett vizsgálatok eredményeként láthatóvá válnak az adott projekt társadalmi szempontból értelmezett gyenge pontjai. Ezek ismerete az érintett szakemberek számára jelenthet segítséget, hiszen a nagyobb társadalmi támogatás megszerzéséhez az igazán problémás kérdések megoldására összpontosíthatnak. Ugyanazon beruházás esetében a felmérés elvégezhető a beruházás előtt a tervezés különböző fázisaiban, majd annak megvalósítása után, akár rendszeres időközönként ismételve is. Ily módon lényegében a beruházás sikerességének időbeli alakulása válik mérhetővé. Hasonlóképpen alkalmas különböző projektek összehasonlítására is. IRODALOM Baros Z.-Patkós Cs. (2004): Az erdőkhöz fűződő érzelmi viszonyulás vizsgálata a biomassza energetikai célú hasznosítása kapcsán. A Geográfus Doktoranduszok VIII. Országos Konferenciájának (Táj, tér, tervezés; Szeged, szeptember 4-5.) CD-kötete. Baros Z.-Patkós Cs.-Tóth T. (2004): A szélenergia hasznosításának társadalmi vonatkozásai Magyarországon Légkör, 49. évf. 3. szám. pp Entrikin, J.N. (1991): The Betweenness of Place: Towards a Geography of Modernity. London, Macmillan. Iisakkala, J. (1993): Seutuistuminen kestävää kehitystäkö? In: Iisakkala, J. (ed.): Näkökulmia seutuistumiseen Tampere: University of Tampere, Department of Regional Studies, pp Juslén, J. (1995): Social impact assessment: a look at Finnish experiences Proj. Appraisal. Vol. 10. No. 3., pp Krohn, S.-Damborg, S. (1999): On public attitudes towards wind power Renewable Energy 16. pp Pope, J.M.-Annandale, D.D.-Morrison-Saunders, A. (2004) Conceptualising sustainability assessment Environmental Impact Assessment Review 24, Rannikko, P. (1997): From Functional to Symbolic Local Community: A Case Study of a Forest Village in Eastern Finland Research in Community Sociology, Volume 7, pp Rannikko, P. (1999): Combining Social and Ecological Sustainability in the Nordic Forest Periphery Sociologia Ruralis, Volume 39, Number 3, pp Rouhinen, S. (1991): Kestävän kehityksen kansalaisyhteiskunta aluetutkimuksen haasteena In: Häkli, J.- Kuitunen, J. (eds.): Avauksia restrukturaatioon Tampere: University of Tampere, Department of Regional Studies, pp Stanton C. (1996): The Landscape Impact and Visual Design of Windfarms School of Landscape Architecture, Edinburgh College of Art, Heriot-Watt University, Lauriston Place, Edinburgh Vanclay, F. (2002a): Conceptualising social impacts Environmental Impact Asssessment Review 22. pp Vanclay, F. (2002b): Social impact assessment In: Mann, T. (ed.): Encyclopedia of global environmental change. Vol 4. Chichester, Wiley, pp Hasonló dokumentumok
Szlávik János A helyi-kisregionális szint szerepe a fenntarthatóságban 17. szám Budapest, 2002. december ISBN 963 503 294 3 ISSN 1587-6586 A Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem Környezettudományi Részletesebben K Ö R N Y E Z E T I É R T É K E L É S
K Ö R N Y E Z E T I É R T É K E L É S a Nemzeti Fenntartható Fejlődési Keretstratégia STRATÉGIAI KÖRNYEZETI VIZSGÁLATÁHOZ Kidolgoztató: 2012. IMPRESSZUM Környezeti értékelés a Nemzeti Fenntartható Fejlődési Részletesebben Erre van előre! Egy fenntartható energiarendszer keretei Magyarországon. Vision 2040 Hungary 1.2. Környezeti Nevelési Hálózat Országos Egyesület
Erre van előre! Egy fenntartható energiarendszer keretei Magyarországon Vision 2040 Hungary 1.2 Környezeti Nevelési Hálózat Országos Egyesület 2011 dr. Munkácsy Béla (szerk.) Erre van előre! Egy fenntartható Részletesebben A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS
Gyulai Iván A FENNTARTHATÓ FEJLŐDÉS Magyarország helyzete a fenntarthatóság szempontjából Tananyag döntéshozók számára V. rész Tartalomjegyzék Gyulai Iván: A Fenntartható Fejlődés Magyarország helyzete Részletesebben Hogyan készítsünk környezeti jelentést? Skwarek Kristóf Éri Vilma Steve Brookes
Skwarek Kristóf Éri Vilma Steve Brookes Budapest, 2002. június Készült a Tetra Alapítvány támogatásával. Tetra Alapítvány Budapest, 2002. június TARTALOM 1. BEVEZETŐ...1 1.1. A környezeti jelentésről...1 Részletesebben VÁLTOZÁS, VÁLTOZTATÁS, ÚJJÁALAKÍTÁS A MAI MAGYAR VÁLLALATI GYAKORLATBAN
VÁLTOZÁS, VÁLTOZTATÁS, ÚJJÁALAKÍTÁS A MAI MAGYAR VÁLLALATI GYAKORLATBAN DEÁK CSABA Vezetéstudományi Intézet Miskolci Egyetem A KUTATÁS CÉLJA, ELŐZMÉNYEI A mögöttünk álló évszázad jelentős változásokat Részletesebben Macsinka Klára. Doktori értekezés. Témavezető: Dr. habil. Koren Csaba CSc egyetemi tanár
Macsinka Klára A területhasználati funkciókhoz tartozó parkolási igények meghatározásának módszertana a fenntartható közlekedés elvei szerint Doktori értekezés Témavezető: Dr. habil. Koren Csaba CSc egyetemi Részletesebben AZ ENERGIAPOLITIKA MEGVÁLASZTÁSÁNAK KÖRNYEZETBIZTONSÁGI SZEMPONTJAI A VILLAMOSENERGIA TERMELÉS VONATKOZÁSÁBAN
V. Évfolyam 2. szám - 2010. június Körmendi Krisztina krisztina.kormendi@gmail.com Solymosi József solymosi.jozsef@zmne.hu AZ ENERGIAPOLITIKA MEGVÁLASZTÁSÁNAK KÖRNYEZETBIZTONSÁGI SZEMPONTJAI A VILLAMOSENERGIA Részletesebben TURISZTIKAI ERŐFORRÁSOK 1 A természeti és kulturális erőforrások turisztikai hasznosítása
TURISZTIKAI ERŐFORRÁSOK 1 A természeti és kulturális erőforrások turisztikai hasznosítása SZERKESZTETTE: Dávid Lóránt SZERZŐK: Dávid Lóránt (1., 4., 8. fejezet) Jancsik András (2., 3. fejezet) Rátz Tamara Részletesebben A TÁRSADALMI RÉSZVÉTEL A HELYI FEJLESZTÉSI
Második Országos Betegelégedettségi Vizsgálat II. kötet Elemzés és átvilágítási terv Budapest, 2001. április A tanulmány a "Második Országos Betegelégedettségi Vizsgálat" című kutatási program keretében Részletesebben 1. fejezet HUMÁN EGÉSZSÉGKOCKÁZAT BECSLÉSE
1. fejezet HUMÁN EGÉSZSÉGKOCKÁZAT BECSLÉSE 19 20 Tartalomjegyzék 1. Általános bevezetõ...25 1.1. Elõzmények...25 1.2. Általános alapelvek...27 2. Expozícióbecslés...29 2.1. Bevezetõ...29 2.1.1. A mért Részletesebben A fenntartható energiagazdálkodás felé vezető út Erre van előre! Vision 2040 Hungary 2.0
A fenntartható energiagazdálkodás felé vezető út Erre van előre! Vision 2040 Hungary 2.0 dr. Munkácsy Béla (szerk.) ELTE TTK, Környezet- és Tájföldrajzi Tanszék Környezeti Nevelési Hálózat Országos Egyesület Részletesebben Dr. Füzesi Zsuzsanna Dr. Tistyán László EGÉSZSÉGFEJLESZTÉS ÉS KÖZÖSSÉG- FEJLESZTÉS A SZÍNTEREKEN
Dr. Füzesi Zsuzsanna Dr. Tistyán László EGÉSZSÉGFEJLESZTÉS ÉS KÖZÖSSÉG- FEJLESZTÉS A SZÍNTEREKEN Az Egészségfejlesztési módszertani füzetek kiadványsorozat kötetei 1. Az egészségfejlesztés alapelvei (Az Részletesebben MAGYARORSZÁG 2020-IG HASZNOSÍTHATÓ MEGÚJULÓ ENERGIAPOTENCIÁLJÁNAK GAZDASÁGOSSÁGI, MEGTÉRÜLÉSI- MODELL, OPTIMÁLIS TÁMOGATÁSI ESZKÖZÖK VIZSGÁLATA
NEMZETI MEGÚJULÓ ENERGIAHASZNOSÍTÁSI CSELEKVÉSI TERV háttértanulmánya B kötet Végleges anyag MAGYARORSZÁG 2020-IG HASZNOSÍTHATÓ MEGÚJULÓ ENERGIAPOTENCIÁLJÁNAK GAZDASÁGOSSÁGI, MEGTÉRÜLÉSI- MODELL, OPTIMÁLIS Részletesebben GAZDASÁG- ÉS SZERVEZÉSTUDOMÁNYI SZEKCIÓ. Lektorálták: Dr. Borbély Attila Dr. Tariszka Éva Dr. Melles Hagos Tewolde
GAZDASÁG- ÉS SZERVEZÉSTUDOMÁNYI SZEKCIÓ Lektorálták: Dr. Borbély Attila Dr. Tariszka Éva Dr. Melles Hagos Tewolde Tartalomjegyzék: ZÁVECZ SZILVIA: A JÓLÉTI ÁLLAM FENNTARTHATÓSÁGÁNAK PILLÉREI - SZIE, GAZDÁLKODÁS- Részletesebben Az Európai Unió Területi Agendája 2020
Az Európai Unió Területi Agendája 2020 Egy sokszínű régiókból álló, befogadó, intelligens és fenntartható Európa felé a területi tervezésért és területfejlesztésért felelős miniszterek 2011. május 19-én, Részletesebben Az EU Strukturális Alapjai által finanszírozott programok értékelésének módszertana. MEANS füzetek 1999.
Európai Bizottság * XVI. Főigazgatóság Az EU Strukturális Alapjai által finanszírozott programok értékelésének módszertana MEANS füzetek 1999. III. kötet Főbb értékelési technikák és eszközök A magyar Részletesebben Helyi gazdaság- és vállalkozásfejlesztés
Helyi gazdaság- és vállalkozásfejlesztés Szemelvénygyűjtemény Szent István Egyetem, Gazdaság és Társadalomtudományi Kar Regionális Gazdaságtani és Vidékfejlesztési Intézet Szent István Egyetem Gazdaság Részletesebben VILÁGVÁROS VAGY VILÁGFALU. -avagy fenntartható építés és településfejlesztés Budapesten és az agglomerációban
VILÁGVÁROS VAGY VILÁGFALU -avagy fenntartható építés és településfejlesztés Budapesten és az agglomerációban ÉPÍTÉSZ SZEMINÁRIUM 2004 Megjelent a Phare Access (2001 HU 0104-03-01-0017) támogatásával Program Részletesebben A Pannon Autóipari Klaszter (PANAC) Szellemi Tőke Jelentése
A Pannon Autóipari Klaszter (PANAC) Szellemi Tőke Jelentése Nyugat-dunántúli Regionális Fejlesztési Ügynökség Pannon Autóipari Klaszter Divízió, Győr 2007 Dr. Grosz András Nyugat-dunántúli Regionális Fejlesztési Részletesebben KUTATÁS-MONITOROZÁS, ÉRTÉKELÉS AZ EGÉSZSÉGFEJLESZTÉSBEN
KUTATÁS-MONITOROZÁS, ÉRTÉKELÉS AZ EGÉSZSÉGFEJLESZTÉSBEN Az Egészségfejlesztési módszertani füzetek kiadványsorozat kötetei 1. Az egészségfejlesztés alapelvei (Az egészségfejlesztés alapvető nemzetközi Részletesebben A természetvédelemben alkalmazható közgazdasági értékelési módszerek
A természetvédelemben alkalmazható közgazdasági értékelési módszerek A természetvédelemben alkalmazható közgazdasági értékelési módszerek Szerkesztette: Marjainé Dr. Szerényi Zsuzsanna A KÖRNYEZETVÉDELMI Részletesebben Pályakövetési rendszer kialakítása és pályakövetési szabályzat
Pályakövetési rendszer kialakítása és pályakövetési szabályzat a Bakonyi Szakképzés-szervezési Társulás részére Készült a TÁMOP-2.2.3-07/2-2F A szak- és felnőttképzés struktúrájának átalakítása című konstrukció Részletesebben TARTALOM BEVEZETÉS.. 5 I. A KLÍMAVÁLTOZÁS... 8
TARTALOM BEVEZETÉS.. 5 I. A KLÍMAVÁLTOZÁS... 8 1. A felmelegedéssel, a szélsőséges meteorológiai eseményekkel és a klímaváltozással kapcsolatos nemzetközi állásfoglalások ENSZ Konferencia, Stockholm, 1972, Részletesebben Útmutató a Fenntartható Fejlődés Helyi Programjai (Local Agenda 21) elkészítéséhez
Európai Atelier 70 Kft. BME Környezetgazdaságtan Tsz. Útmutató a Fenntartható Fejlődés Helyi Programjai (Local Agenda 21) elkészítéséhez Készült a Belügyminisztérium megbízásából Témavezetők : Dr. Szlávik Részletesebben Számítógépek az iskolában
Tót Éva Számítógépek az iskolában No. 229 RESEARCH PAPERS HUNGARIAN INSTITUTE FOR EDUCATIONAL RESEARCH Tót Éva Számítógépek az iskolában OKTATÁSKUTATÓ INTÉZET BUDAPEST, 2001. KUTATÁS KÖZBEN 229 (219 228-ig Részletesebben Rendszerváltási igény a XXI. század statisztikájában
Rendszerváltási igény a XXI. század statisztikájában Gáspár Tamás kandidátus, az ECOSTAT, illetve a Budapesti Gazdasági Főiskola tudományos főmunkatársa E-mail: gaspar.tamas@kkfk.bgf.hu Szabó László kandidátus, Részletesebben JOURNAL OF CENTRAL EUROPEAN GREEN INNOVATION
Journal of Central European Green Innovation 1 (1) pp. 71-82 (2013) JOURNAL OF CENTRAL EUROPEAN GREEN INNOVATION Available online at http://greeneconomy.karolyrobert.hu/ VIDÉKFEJLESZTÉS ÉS A KÖRNYEZETIPAR Részletesebben MAGYARORSZÁG MEGÚJULÓ ENERGIA HASZNOSÍTÁSI CSELEKVÉSI TERVE. A 2020-ig terjedő megújuló energiahordozó felhasználás alakulásáról
MAGYARORSZÁG MEGÚJULÓ ENERGIA HASZNOSÍTÁSI CSELEKVÉSI TERVE A 2020-ig terjedő megújuló energiahordozó felhasználás alakulásáról (a 2009/28/EK irányelv 4. cikk (3) bekezdésében előírt adatszolgáltatás) Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés