Éves beszámoló I Habitat for Humanity Magyarország | A Habitat for Humanity Magyarország éves beszámolója a szervezet tevékenységéről.
Éves beszámló 2018
Önkormányzati együttműködés Újpesttel
Vállalati együttműködéseink
A Habitat for Humanity Magyarország éves beszámolója
A 2018-as év több szempontból is különleges volt számunkra. A rászoruló családokat és hajléktalan embereket segítő, régóta jól működő terepi programjaink mellett tavaly több olyan projektünk is indult, amivel még több ember élethelyzetén tudunk nagymértékben javítani.
Városrehabilitációs, fenntartható közösségi lakhatást elősegítő, energiaszegénységet kezelő önkormányzati és civil partnerségeink mellett, lakhatással kapcsolatos intézkedéseket elemzünk, törvényi változásokat javaslunk. Mindezt, a szociális egyenlőtlenségek csökkentése és a nehéz körülmények között élők helyzetének könnyítése érdekében.
Köszönöm, hogy az elmúlt évben is sokan támogatták adományokkal, önkéntes munkával szervezetünk tevékenységét!
Jó látni, hogy a lakhatás témája mára a közbeszéd részévé vált és egyre többen vesznek részt a munkánkban. Ez azonban még mindig nem elég a lakhatási szegénységben élő milliók számára. Az igazi, rendszerszintű változások eléréséhez még több emberre van szükség és még erőteljesebb társadalmi nyomást kell gyakorolnunk a döntéshozókra.
Ehhez kérjük az Ön támogatását is! Mi, 2019-ben is a megfizethető és méltó lakhatásért dolgozunk. Kérem, látogassa rendszeresen weboldalunkat a habitat.hu címen, ahol részletesebben is megismerheti szervezetünket és céljainkat.
Állítjuk, a lakhatási szegénység nem számolható fel egyik napról a másikra. Szakpolitikai munkánk célja, hogy Magyarországon olyan igazságos és befogadó lakáspolitika legyen, amely csökkenti a lakhatási szegénységet. A források igazságosabb felhasználásával és más országokban már jól bevált eszközök segítségével sokak lakhatási problémáit lehetne megoldani vagy legalább mérsékelni. A tavalyi évben követtük, véleményeztük és javaslatokat tettünk az ország főbb lakáspolitikai fejleményeivel kapcsolatban, emellett kiemelten foglalkoztunk a hazai bérlakásszektor helyzetével.
Hetedik alkalommal jelent meg éves jelentésünk a lakhatási szegénységről. A Periféria Közpolitikai és Kutatóközpont szakmai műhellyel partnerségben tavaly új formában, online eszközök segítségével, közérthetőbb nyelven mutattuk be a legégetőbb problémákat. Az interaktív ábrák és a gazdagabb vizuális megjelenítés reményeink szerint segít összefüggéseiben megérteni a hazai lakhatási helyzetet.
A jelentés szerint kettő- és hárommillió közé tehető azoknak a száma, akik a lakásszegénység különböző formáiban élnek ma Magyarországon. A lakhatási szegénység részproblémái egymással összefonódva olyan ördögi kört alkotnak, amelyet lakásszegénységi csapdának nevezhetünk, és aminek minden dimenziójában hátrányt szenvednek az alacsony jövedelmű háztartások.
„Nem látjuk a kormányzati szándékot a lakhatásba áramló állami források rászorultsági, szociális alapon történő elosztásának növelésére és a hajléktalansághoz vezető folyamatok valós kezelésére. Az országos szintű, preventív megoldások és a szociális védőháló hiánya azt eredményezi, hogy 2018-ban még könnyebben vezethet egy felhalmozódó adósság, válás, átmeneti betegség vagy állásvesztés ahhoz, hogy az alacsonyabb jövedelmű családok és egyének elveszítsék lakhatásukat, amit a nagyobb városokban vagy Budapesten az ő anyagi helyzetükben szinte lehetetlen visszaszerezni. Hiányzik az akarategy átfogó, a szociális különbségeket csökkentő lakáspolitika megalkotására, a jelenlegi széttagolt, több minisztérium alá tartozó lakhatási ügyek megfelelő koordinálására.” – mondta el Szegfalvi Zsolt, a Habitat for Humanity Magyarország ügyvezető igazgatója.
Nem hatékony a szociális tüzelőanyag-támogatás elosztása
Ma, csaknem 700 ezer ember nem tudja anyagi okok miatt megfelelően melegen tartani a lakását Magyarországon – írtuk a szociális tüzelőanyag-támogatási programról készített áprilisi tanulmányunkban. Bár minden ötödik magyar lakást kizárólag fával fűtenek, a központi költségvetés lakhatásra fordított összegének mindössze 1,6%-át teszi ki ez a támogatás. A program legnagyobb gyengesége, hogy a településeknek járó összeg megállapításakor nem veszik figyelembe a szilárd tüzelőanyagot használókszámát, így olyan települések is jelentős támogatást kaphatnak, ahol a fával fűtők aránya alacsony. Szintén probléma, hogy az egy háztartásra jutó átlagos támogatási összeg a hátrányosabb helyzetű járásokban alacsonyabb, mint a jobb gazdasági-társadalmi helyzetben lévő településeken.
Javasoltuk a program elosztási módjának átalakítását, figyelembe véve a szilárd tüzelőanyaggal fűtők arányát és a támogatásra jogosultak jövedelmi helyzetét. Kiemeltük továbbá, hogy a probléma átfogó kezelésére lenne szükség, mint például a nem megfelelő hőszigeteléssel rendelkező lakások felújítása és helyi energiahatékonyságot célzó intézkedések (pl. kályhacsere program) bevezetése.
Kampány a megfizethető albérletekért
A hazai bérlakásszektor súlyos problémákkal küzd. Öt év alatt 87 százalékkal nőttek az albérletárak, a megfelelő jogi védőháló hiánya miatt pedig bérlők és bérbeadók országszerte kiszolgáltatott helyzetben vannak. Folytatva a 2017-es kampányunkat, olyan átfogó javaslatokat dolgoztunk ki, amik könnyen beilleszthetőek a jelenlegi szabályozási és adózási környezetbe. Szeretnénk, ha növekedne a bérlők és tulajdonosok biztonsága, tisztábbak lennének a kiadási feltételek és az albérletek árai is csökkennének. A kampány keretében az egyetemisták lakhatási helyzetére is felhívtuk a figyelmet egy kerekasztal beszélgetés formájában, amin jogász és közgazdász szakértők vettek részt, illetve nagyjából negyven érdeklődő. Már több mint 4 ezer ember írta alá a javaslatcsomagunkat, a tárgyalásokat a döntéshozókkal az év végén megkezdtük.
Terepi programjainkkal 2014 óta évente 6-8 önkormányzati tulajdonban álló, leromlott állapotú, üresen álló szociális bérlakást újítunk fel. Az Elsőként Lakhatást programunkban hajléktalan embereknek, a Második Esély programunkban pedig átmeneti otthonban élő, rászoruló családoknak segítünk felújított lakásokba költözni, hogy egy megfizethető otthonban kezdhessenek új életet. A felújítások költségeit adományokból fedezzük, a munkálatok pedig többségében önkéntesek és a beköltözők segítségével zajlanak.
„Álmomban se gondoltam volna, hogy pont engem fognak választani” – jelentette ki Attila, nem sokkal azután, hogy az Elsőként Lakhatást program keretében beköltözhetett újpesti otthonába. Ugyan nem él együtt fiával, de amikor csak ideje engedi, közös programokat szerveznek, gyakran ő megy érte az iskolába és a gyerek után járó tartásdíjat is minden hónapban fizeti. Azután került utcára, hogy szakított párjával és el kellett költöznie az érdi családok átmeneti otthonából. Évekig szállókon vagy az utcán aludt, a Habitat pályázatával az újpesti Twist Olivér hajléktalanszállóján találkozott. Három éve vagyonőrként dolgozik egy cégnél, szabadidejében pedig új otthonát csinosítja. Mint mesélte, a jövőben szeretne többet foglalkozni a hobbijával, az autómodellezéssel: „Egyelőre még csak három darab van, de idővel szeretnék majd többet is.”
Jánosék évekig egy újpesti albérletben éltek, amíg a tulajdonos egyszer csak bejelentette, hogy eladja a fejük felől a lakást. Két hónapjuk volt új albérletet találni, és bár volt tartalékuk – még a piaci árak mellett is ki tudták volna fizetni a bérleti díjat és a kéthavi kauciót – a családfő beszámolója szerint a tulajdonosok rögtön rácsapták a telefont, amint meghallották, hogy gyerekek is vannak. Elkeseredettségükben az Újpesti Családsegítő Szolgálathoz fordultak, ahol segítettek nekik a családok átmeneti otthonába költözni. Hamarosan bekerültek a Második Esély programba és tavaly év végén már be is költözhettek az önkéntesek segítségével felújított újpesti otthonba. Az új lakásban saját szobája van a gyerekeknek és nagy örömükre kert is tartozik hozzá. A szülők régóta főállásban dolgoznak: János karbantartó egy közeli gyárban, Irén pedig egy kórházban takarít. A két gyerek a közeli iskolába jár, Leonetta szeptemberben kezdte az első osztályt.
Újpest Önkormányzatával és további öt partnerrel közösen, részt veszünk az „Újpest Kapuja” több éves városrehabilitációs projektben, mely a hatásterületen lakók életkörülményeinek jelentős javítását célozta meg. A program keretében több rossz állapotú épület lebontása, 39 meglevő szociális bérlakás felújítása és egy új, 31 lakásos szociális bérház építése valósul meg.
A Habitat az egyéni és közösségi fejlesztésben és a szociális munkában vesz részt, valamint a programot előkészítő felmérésben vállalt feladatokat. A projekt 2018 szeptemberében indult. Az első fázisban szociális munkásaink kérdőívek és személyes beszélgetések keretében mérték fel az érintett lakosság életkörülményeit. Ez alapján elkészíthető a Közösségi beavatkozási terv, ami a folyamatos finomhangolás mellett kijelöli az elkövetkező években az érintettekkel közös munka irányát.
Az önkéntesség a Habitat egyik alapértéke és munkánk felbecsülhetetlen értékű része. A szervezet hagyományosan önkéntesek segítségével épít vagy újít fel, emellett egyre változatosabb módokon vonjuk be őket munkánkba. A tavalyi év során 4 nemzetközi önkéntes csoport és számos helyi önkéntes, összesen 300 önkéntes vett részt 6 önkormányzati bérlakás felújításában. Elkötelezett munkájuk nélkülözhetetlen terepi projektjeink megvalósításában. Tapasztalataink szerint a közös munka öröme, az önkéntesek kedvessége és segítőkészsége reményt és erőt ad a felújítás után beköltöző családoknak.
Nemzetközi önkéntes csapatok
Terepi programjaink megvalósításában évek óta vesznek részt külföldről érkező önkéntesek. A Habitat „Global Village”, vagyis „Világfalu” elnevezésű nemzetközi önkéntes programjában tavaly 5 csoport érkezett hozzánk az Egyesült Államokból. Többen rendszeresen utaznak különböző országokba, hogy újra és újra átélhessék az önkéntes munka örömét, illetve megismerkedjenek más kultúrákkal és emberekkel.
Áprilisban 20 jótékonysági futónk állt rajthoz a Vivicittá Városvédő Futáson. Az felkészülés mellett internetes adománygyűjtő kampányt is folytattak, melynek során több mint 830 ezer forint gyűlt össze. A kétnapos rendezvényen részt vettek a Habitat munkatársai is, a szervezet sátránál egyedi kitűzőket lehetett készíteni és színező is volt a gyerekeknek.
A legfiatalabb futónk, Pongrác 10 évesen a 10 kilóméteres távot teljesítette. „Heti négyszer futottunk apával és így készültünk a versenyre. A rajt előtt bemelegítettem és kocogtam, hogy le ne merevedjek” – mesélte a célba érés után. 47 perc alatt futotta le a távot, ilyen jó eredményre bevallása szerint még ő maga se számított a verseny előtt.
Ma Magyarországon több mint négyezer ember él családok átmeneti otthonában, közülük minden második gyermek, a felnőttek kétharmada pedig nő. A Women Build, női összefogáson alapuló projektünk ehhez kapcsolódva a lakhatási szegénységben élő nőkre hívta fel a figyelmet, illetve nyújtott közvetlen segítséget. A projektben A Habitat egy lerobbant szociális bérlakást újított fel a MetLife női önkéntesei és adománya segítségével, hogy egy kétgyermekes, átmeneti otthonban élő család új otthonra találjon. Mikor a tulajdonos a család által bérelt lakást eladta, a család megtakarítása ellenére sem kapott új albérletet a két gyermekkel. Jobb híján ekkor költöztek egy újpesti családok átmeneti otthonába, ahonnan tavaly a Habitat for Humanity Magyarország „Második Esély” programja keretében jutnak újra saját otthonhoz.
Intézményi hőszigetelés és képzés a családok átmeneti otthonában
Nyáron közös hőszigetelési képzést indított a Habitat, a Saint-Gobain és a SZÉRA – Családok Átmeneti Otthona, melyre egy gödi szakközépiskola tanulói és az otthonban élők jelentkezhettek. A gyakorlati képzés során a résztvevők a legmodernebb technikával leszigetelték a családok átmeneti otthonát, a végén pedig oklevelet kaptak a tanfolyam teljesítéséről, amellyel jobb esélyekkel tudnak elhelyezkedni az építőiparban. A hőszigetelésnek köszönhetően az otthon jelentős, megtakarítást tudott tenni a téli fűtési szezonban.
„Szeretnék az édesapámmal együtt dolgozni, aki az építőiparban segédmunkás.” – Írta a jelentkezési lapjára Róbert, aki édesapjával együtt jelentkezett a képzésre. Két éve költöztek be egy önkormányzati bérlakásba, amit a SZÉRA segítségével kaptak. A fiú nyáron épp munkát keresett, amihez nagy segítség volt a képzés során megszerzett gyakorlati tudás. Édesapja alkalmi munkákból tartja el a családot, ő azért jelentkezett, hogy ne csak segédmunkásként dolgozhasson a jövőben.
„Több mindenhez szeretnék érteni, hogy több lehetőségem legyen előrejutni a munkában.” – Sándor párjával és két kisgyermekével a családok átmeneti otthonában él. Hat éve szakácsként dolgozik egy jó nevű szállodában, korábban pedig bádogosként vállalt munkákat, legutóbb például a Szent István Bazilika tetejét javította. Folyamatosan képzi magát, hogy minél több lehetőség nyitva álljon előtte, elvégzett egy számítógép kezelői és szakács tanfolyamot, most pedig a hőszigetelést tanulta meg. Azért dolgozik, hogy végre saját otthont tudjon teremteni a családjának.
Vidéken is építkezünk
A Wienerberger Magyarországgal és a Tondach-al közös együttműködésünk során az elmúlt években vidéki intézményeknek segítettünk tégla- és cserépadományokkal, illetve építési tanácsokkal és esetenként önkéntesekkel. Érden egy idősek otthona beázó tetejét segítettük rendbehozni, az Egyenlő Esélyekért Alapítvány pedig két új, téglafalú épülettel bővült Tápióbicskén, amely 24 fogyatékkal élő fiatal lakhatását oldja meg. Miskolcon a fogyatékkal és autizmussal élőkkel foglalkozó Szimbiózis Alapítvány a téglaadományok segítségével új épületrésszel egészítette ki majorságuk egyik lakóotthonát, a Fűzfás házat idén tavasszal adták át.
A nagyvállalati partnerség folytatódik, az elkövetkező három év kiemelt témája az energiahatékonyság növelése és új otthonok építése lesz, amihez a cég építőanyag adományokkal és szakértelmével járul hozzá. Az együttműködésben hat európai ország – köztük Magyarország – vesz részt, célja az építkezés mellett, hogy szakpolitikai változásokat érjünk el Közép- és Kelet-Európában.
Immár több mint 30 éves hagyománya van az ENSZ által alapított Lakhatási Világnapnak, melyhez minden évben csatlakoznak a Habitat helyi szervezetei. A világnap legutóbbi témája a megfizethető lakhatás volt, ehhez kapcsolódva mutattuk be éves jelentésünket a lakhatási szegénységről, illetve két kulturális programot is szerveztünk.
„A te lakásod, az én otthonom” fotópályázat
A Phoo kortárs fotográfiai magazinnal közösen hirdetett Hon-vágy fotópályázatunkra olyan képeket vártunk, amelyek megmutatják a bérelt otthonok és az albérlők sokszínűségét. A legjobb fotókat októberben a Fugában állítottuk ki, a megnyitó a Lakhatási Világnapon volt, ahol díjaztuk az első három helyezettet. Az alkotók elkapott emberi pillanatokon és portrékon keresztül adtak képet a bérelt lakásokban élők helyzetéről. A kiállítási anyagban volt például egy világot beutazott cirkuszi bohóc, aki öregkorára önkormányzati bérlakásban éli mindennapjait, albérlő egyetemista fiatalok portréi és egy kisfiú története is, aki kertes házból lakásba költözve, az ablakon kinézve vágyódik vissza a füves udvarra.
Neked mit jelent az otthon? – Párbeszéd színház egy átmeneti otthonban
A Lakhatási Hét záróprogramjaként a Társadalmi Párbeszéd Színházzal, valamint a Szociális és Rehabilitációs Alapítvánnyal közösen színházi foglalkozást tartottunk az átmeneti otthonban élő családok együttműködésével az újpalotai KOMA Bázison. Játékokkal, művészi eszközökkel, rajzzal és zenével dolgoztuk fel, hogy kinek mit jelent az otthon. A program második felében a társulat playback-színházi módszerekkel jelenítette meg az átmeneti otthonban élő szülők történeteit és érzéseit. Az elmesélt történetek inspirációjára Maróti Dénes készített festményeket, melyek közül egyet-egyet a résztvevő szervezeteknek ajánlott fel.
A Habitat for Humanity Magyarországot két szervezet alkotja: a Habitat for Humanity Magyarország Alapítvány és a HFH International Hungary Szolgáltató Nonprofit Kft., mindkettő 1996-ban alakult. A kétféle szervezeti forma segít minket abban, hogy elérjük céljainkat: egyszerre tudjuk felhasználni a projektjeinkre adományként vagy pályázati forrásból érkező összegeket, miközben olyan tevékenységeket is folytathatunk, mint az építési beruházás és annak járulékos tevékenységei. Az alapítvány munkáját három főből álló Kuratórium irányítja, és egy szintén három tagú Felügyelő-bizottság ellenőrzi. A Nonprofit Kft. működését és vezetését, ugyancsak három fős Felügyelő-bizottság segíti. Munkájukat önkéntesként, térítésmentesen végzik.
Szervezetünk a kezdetektől tagja az adományozási kultúra javítását, az adományok felhasználásának átláthatóságát célzó, jelenleg 29 civil szervezet összefogásával megvalósuló Adománygyűjtő Szervezetek Önszabályozó Testületének, mely közös Etikai kódexet hozott létre.
A Habitat for Humanity Magyarország Alapítvány aláírója az Adománygyűjtő Szervezetek Etikai Kódexének, melynek előírásait magára nézve kötelezőnek fogadja el.