Feleky G�za: Nietzsce levelei [+] Nyugat · / · 1923 · / · 1923. 2. sz�m
Feleky G�za: Nietzsce levelei [+] A hatalom hitvall�s�nak apostol�v�, a hatalom jog�nak kodifik�tor�v� lett p�ly�ja m�sodik fel�n Nietzsche. Az �rcmondatai olykor mintha a francia historikusok �s a porosz katonatisztek szem�veg�n �t n�zett Bismarck politikai t�teleit kalap�ln�k �t etikai t�rv�nyekk�. �s 1888. december�ben s�rva �leli �t Turin utc�j�n egy l� nyak�t a hatalom apostola, a hatalom kodifik�tora: a kocsis ostorcsap�sai idegrohamnak fokozz�k fel Nietzsch�ben a r�szv�t �rz�s�t... Ett�l fogva gyorsan pereg le a trag�dia �t�dik felvon�sa. M�g n�h�ny lev�l, amelynek mondatai mennyd�rg�sek �s vill�mok, emberf�l�tti dimenzi�kra n�veked�sei a nagyz�si h�bortnak �s k�t-h�rom h�nappal a negyvenegyedik �let�v bet�lt�se ut�n kialszik Nietzsche szellemi �lete. Teste t�bb, mint egy �vtizedig veget�lt m�g �s vakon a f�nysugarak ir�nt meg�rte a dics�s�g napj�nak virrad�s�t. Hiszem a t�l�rz�keny idegrendszert robusztus p�nc�lba �lt�ztette Nietzsche teste �s a kegyeletlen f�f�j�sok, az "abszurd inszomnia" a f�jdalmakkal telt napok, az �lmatlan �jszak�k �vei sok�ig nem tudt�k lepattantani Nietzsche kem�ny farag�s� alakj�r�l, fej�r�l az er�nek, az eg�szs�gnek zom�nc�t. De akik "bel�lr�l betegek", azoknak nem adnak v�delmet a Wotan m�hely�ben kov�csolt p�nc�l pikkelyek sem...
1886 hozta meg Nietzsche els� hal�l�t, vagy a m�sodik nagy cenz�r�t Nietzsche �let�ben. �s ezt megel�zi a m�sik cenz�ra, amelynek esztendeje gyan�nt 1876-ot jel�li meg Nietzsche. 1876. tavasz�n m�r k�nytelen volt a nem eg�szen harminck�t esztend�s professzor megszak�tani koll�giumait a balesi egyetemen �s 1876 �sz�n szabads�got k�r az eg�sz tan�vre. Most m�g k�vetkezik n�h�ny egyetemi el�ad�s, amelyeket "a f�jdalomt�l �s kimer�l�st�l f�l holtan" tart meg Nietzsche, azut�n n�gy orvosi bizony�tv�ny mondja ki r�la a munkak�ptelen�g verdiktj�t. �s Nietzsche 3000 frank nyugd�j�val elindul az �vtizedes nagy v�ndor�ton fel Sils-Maria �r�k hav�ig, fel a Zarathustra mond�sok �rces f�ny� magaslat�ig, le a nagy s�t�ts�gbe. T�z �vig tart a menek�l�s a t�l, az es�, a felh�k el�l, Nietzsche nyomon k�veti a napf�nyt Olaszorsz�gban, az Engadinban, a francia Rivi�r�n. "k�tsz�zh�sz teljesen der�s, felh�tlen nap az �vben, - ez d�nt Nizza mellett. Az ilyen fels�ges f�ny�z�nnek csod�val hat�ros hat�sa van". Az �g �r�kk� k�k a v�ndor feje f�l�tt, de a napsugarak nem tudj�k felolvasztani a mag�nyoss�g j�gpal�stj�t, amely fagyosan �s fagyaszt�an tapad a felh�k ellens�g�nek test�re. A felh�k csak ritk�n tudj�k el�rni Nietzsch��t, de a napf�ny�rt nagy �rat kell fizetni. Nincsen senki t�bb�, akivel nevethetn�k, nincsen senki, aki te�t inna velem: panaszkodik zar�ndok�tj�n Nietzsche. Ezt nem csup�n az �r�k bolyong�s teszi az egyik kis sz�llod�b�l a m�sik kis sz�llod�ba. "nem lehetetlen, hogy �n vagyok egy korszak els� filoz�fusa �s az ilyen kiv�teles helyzet�rt �lland�an b�nh�dni kell, az egyre teljesebb, egyre jegesebb, egyre metsz�bb elmag�nyosod�ssal, - �vsz�mra semmi balzsam, sem egyetlen emberi �rz�s, sem egyetlen leheletnyi szeretet." A filoz�fus elmag�nyosod�sa az ember elmag�nyosod�sa �ltal v�lik t�rhetetlenn�. A tragikus v�g k�zeledt�vel egy turini �js�g�rusn�l lakik Nietzsche. T�rsas �rintkez�se a gy�m�lcs�s kofa, akin�l narancsokat v�s�rol �s n�ha egy n�met k�nyv�r� seg�d. "Bar�tja", akivel leveleket v�lt �s akit soha nem l�tott: Stindberg fenn Skandin�viban v�rja s�v�rogva a fal� v�g�n, a f�lig �sszeomlott, r�gi kast�ly toronyszob�j�ban a ny�r el�rkez�s�t, mert akkor menek�lhet feles�ge el�l, a kis halast� mesters�ges sziget�re, amelyhez egy tol�h�d vezet. Strindberg felvonja a tol�hidat, biztons�gban van feles�ge el�l, le�l a lugasba �s innen �rja leveleit a turini �js�g�rus alb�rl�j�nek... Ez Strindberg �lete, �s ez Nietzsche �lete a nyolcvanas �vek v�g�n.
A mag�nyoss�g �vtized�ben kapj�k megr�z�an patetikus hangjukat Nietzsche �rott szavai, �s a nagy dr�mai monol�gokra eml�keztetnek legink�bb irodalmi form�juk szerint a k�s�bbi k�nyvek. Legk�zelebb tal�n Aischylos �ll hozz�juk, az a dr�ma, amely m�g nem old�dik fel teljesen dial�gusokk�, �s ahol monol�gokk� s�r�s�dnek a nagy mondanival�k.
Az �let cenz�r�ja, az �r�i fejl�d�s cez�r�ja kev�sb� �lesen ugyan de kibontakozik Nietzsch�n�l, a lev�l�r�n�l is. A fiatal baseli professzor els�sorban �s mindenekfelett "t�rsas l�ny" volt. A bar�ts�gok adt�k neki a legd�nt�bb emberi �s szellemi �lm�nyeket: a szem�lyes �rintkez�s sor�n �radt ki bel�le legink�bb a kiv�lts�gos intellektus var�zsa. Hiszen tudom�nyos munk�ss�ga nem alapozza meg el�gg� azt a bizalmat, amelyn�l fogva Ritschl, a h�res lipcsei professzor megszerezhette �s megszerezte a m�g nem is huszonn�gy esztend�s Nietzsch�nek a katedr�t a tekint�lyes baseli egyetemen, ahol akkor Jakob Burckhardt mellett a germ�n tudom�nyos �let nem egy m�s jelent�keny k�pvisel�je tan�tott. Burkhardtra �s tan�rt�rsai k�z�l m�g n�h�nyra, ugyanolyan szuggeszt�v hat�sa volt az �j koll�g�nak, mint Ritschlre: �s Rich�rd Wagner k�r�t is megh�d�totta Nietzsche m�r a wagneri zene dr�m�k nagyhimnusz�nak, a Geburt der Trag�dienek meg�r�sa el�tt. Nietzsche igen er�sen tudott hatni bar�taira �s igen fog�kony volt a hat�sok ir�nt. A megismerked�s Wagnerrel hirtelen, �lesen hajl�tott ki p�ly�j�t, �s p�ly�j�n tragikus, gy�gy�thatatlan t�r�ss� lett a szak�t�s napja, melyet Persifal pecs�telt meg.
K�ls�leg a betegs�g szak�totta ki Nietzsch��t a vele egyrang� emberek term�szetes �s term�keny kontaktus�b�l, az elmag�nyosod�s fokozta fel egyre ink�bb �rz�kenys�g�t: �s a t�l�rz�kenys�g fokozta mag�nyoss�g�t addig, am�g m�r szinte l�g�res t�rben �lt, �s nagy em�ci�val lett sz�m�ra a gondolatok, az �rz�sek k�zl�s�nek ritka lehet�s�ge, olyan em�ci�, hogy egy-egy hosszabb besz�lget�s ut�n megk�nnyebb�lve, de megt�rve t�lt�tt �gyban napokat. A m�sodik korszak leveleit is �tf�ti ez a nagy em�ci�, hiszen a lev�l�r�s szint�n egyre kiv�telesebb esem�nny� lesz a mag�nyos v�ndor �let�ben. Az ekkor �rott levelekben n�ha forrnak a szavak, a mondatok �s �gy hangzanak, mintha Nietzsche Sv�jc �r�k h�val fedett hegyeinek �rna leveleket, vagy az Az�rpartr�l levelezne a tenger hull�maival. A lev�l sem sz�v�lt�s t�bb� az egyik ember �s a m�sik k�z�tt, a lev�l is monol�gg� kem�nyedik Nietzsche tolla alatt �s most eg�szen m�s a karaktere, mint a fiatal Nietzsche leveleinek, amelyek k�rdeznek �s felelnek, v�rnak �s kapnak, kapcsolatokb�l keletkeznek �s kapcsolatokat teremtenek.
�gy vil�g�tja meg a korai �s k�s�i levelek nagy kontrasztja Nietzsche trag�di�j�t. A m�sodik korszak fens�ges �s gy�trelmes verg�d�se egy olyan remet�nek, akiben �g �s em�szt az �r�k honv�gy az emberek ir�nt. Sz�z sz�, mely kimondatlan maradt, forr �ssze ekkor Nietzsche egyetlen le�rt szav�ban �s ez�rt van n�ha mondatokon �t olyan s�lya minden egyes sz�nak, mintha gr�nit szikl�kat rakna egym�s mell� a germ�n mondatvil�g valamelyik itt felejtkezett �ri�sa. Gr�nit szikl�kat, amelyek egyre magasabb falat vonnak az �ri�s k�r� �s egyre hangtalanabb cs�ndet bor�tanak re�. Az �ri�s �p�t, �p�ti a falat �s k�ts�gbe esett szomj�s�ggal lesi azt a sz�t, amely k�v�lr�l tal�n egyszer m�gis csak �thatol a falon.
[+] Bevezet�s Nietzsche leveleinek legk�zelebb megjelen� magyar kiad�s�hoz.