A bank génmintákat fog venni minden eltűnt személy hozzátartozóitól, hogy összevesse azokat a megtalált azonosítatlan emberi maradványok genetikai információival.
Becslések szerint több mint húszezer ember tűnt el a két évtizedes konfliktus során - Fotó: EFE
„Ez a génbank rendkívül fontos dolog, nem csupán a hozzátartozóknak, de minden peruinak, mivel amikor valakinek, aki elvesztette az egyik szerettét, vigaszt nyújt a maradványainak azonosítása, az vigasz minden perui számára” – mondta Vizcarra a törvény ünnepélyes aláírásakor.
Vizcarra hangsúlyozta azt is, hogy az állam felelőssége túlmutat az anyagi jellegű kártérítésen, „igazságot és az emberséget” kell biztosítania. Az ország Igazság és Megbékélés Bizottsága 2003-ban feltárta, hogy a belső konfliktus során a perui biztonsági erők gerillákat vagy gerilláknak vélt személyeket raboltak el, kínoztak és gyilkoltak meg. Az áldozatok többsége vidéki őslakos volt, akiknek kevés vagy semmilyen hozzáférésük nem volt az igazságszolgáltatási rendszerhez, és egyaránt támadta őket a hadsereg és a Fényes Ösvény.
A perui igazságügyi minisztérium becslései szerint körülbelül 20.329 ember tűnt el a konfliktus két évtizede alatt.
Juana Carrio, a Perui Elraboltak, Letartóztatottak és Eltüntetettek Hozzátartozói Országos Szövetségének (Anfasep) elnöke így fogalmazott: „Az erőszak által érintettek örülnek, mert tudjuk, hogy ezzel a törvénnyel sok hozzátartozónkat meg fogjuk találni.”
2016-ban Peru elfogadott egy másik törvényt is az emberi maradványok azonosításának és visszaszolgáltatásának megkönnyítésére. Az Eltűnt személyek felkutatásának törvénye lehetővé teszi az emberi maradványok hivatalos panasz vagy jogi eljárás nélküli kihantolását, azonosítását és visszaszolgáltatását.