Vérszerződések az interneten - A kőpénztől az okos szerződésig | superposition.hu
Pénzt általában ritka és nehezen hozzáférhető anyagból csinálnak, mint például az arany. Hogyan lehetséges, hogy a bennszülöttek mészkőből csinálták? Úgy, hogy a Yap szigeteken a mészkő olyannyira ritka, hogy nincs is egyáltalán, és olyannyira nehezen hozzáférhető, hogy a bennszülötteknek több száz kilométert kellett kenuzniuk kezdetleges kenuikkal a szomszédos szigetcsoportig, hogy szert tegyenek rá. Ezek hosszú és kockázatos expedíciók voltak, és csak gyakran követeltek emberéletet. Mivel a vasat nem ismerték, a mészkődarab fánk alakúvá faragása is sziszifuszi munka volt, amit többek között kagylóhéjjakkal végeztek.
A kövek mérete változó volt, a tíz centistől a több méteresekig. A legnagyobbak több tonnásak voltak, amelyek megmozdítása rengeteg ember összehangolt munkáját kívánta, de a közepesek mozgathatósága is igencsak nehézkes volt. A yap szigetekiek ezért kialakítottak egy sajátos fizetési módszert. Rájöttek, hogy nem szükséges fizikailag is átadni egymásnak a kőpénzeket, azokat nyugodtan hagyhatják egyhelyben. Ha pedig a tulajdonviszonyokban változás történt, akkor azt egyszerűen elmondták a többieknek. Vagyis szájhagyomány útján fizettek, és a közösség minden tagja pontosan tudta, hogy melyik kőpénz éppen kié.
Történt azonban egyszer, hogy egy pénzfaragó expedícióról úton hazafelé egy frissen kifaragott kőpénz beesett az óceánba. A bennszülöttek visszatértek és elmesélték, hogy mi történt. A törzs összeült tanácskozni, és arra jutottak, hogy pusztán azért, mert nem látják, attól még kétségtelenül létezik az a kőpénz, és ezért érvényes fizetőeszköz lehet a közösségben. Azt már úgyis megszokták, hogy szóban, szájhagyomány útján fizetnek. És ez így is történt, az óceán mélyén pihenő, elveszett követ immár 150 éve használják fizetésre.
Az egyik az, hogy központ nélkül működik. Nincs központi pénzkibocsátó vagy központi bank, a rendszer tökéletesen decentralizált.
A másik a rendszer manipulálhatatlansága. Egyik bennszülött sem tudja ellopni vagy önkényesen kisajátítani a más pénzét, hiszen az mindegy, hogy fizikailag hol van a kő. Még ha az egyik bennszülött el is lopná az egyiket, akkor se menne vele sokra. Amikor ugyanis el szeretné költeni, és ezt bejelentené, akkor a többiek ezt nem hagynák. Azt mondanák neki, hogy mindannyian tudjuk, valójában nem a tied az a kőpénz, nem fizethetsz vele. Viszont a jogos tulajdonos gond nélkül fizethet vele, még akkor is, ha nincs is nála a kő, hiszen ha szóban odaadja valakinek, akkor az egy érvényes tranzakció. Hasonló okokból lehetetlen pénzt hamisítani. A pénzrendszer manipulálhatatlanságát a teljes törzs kollektíve garantálja.
Egy példán keresztül jobban megérthetjük, hogy pontosan miről is van szó, és ezért most térjünk vissza a Yap szigetekre. Képzeljük el, hogy a bennszülöttek nem csak a számlaegyenlegeket tartják nyilván fejben, hanem az egymással kötött megállapodásokat is. Ez valójában persze nem így történt, de a hasonlat segíteni fog megérteni a lényeget.
Ebben az esetben, ha másnap Laci bennszülött el szeretné költeni az összes pénzét valami másra, akkor a törzs tagjai nem lennének hajlandóak a fejükben elkönyvelni a tranzakciót. Hiszen ha Dani bennszülött ezután előállna a jegesmedvével, akkor Lacinak nem maradna pénze kifizetni őt, márpedig arra vérszerződést kötött, tehát muszáj lenne neki. Ma úgy mondanánk, hogy a törzs tagjai a vérszerződés alapján egy évre zárolják Laci bennszülött 10 kőpénzét, aki ezt az összeget addig nem tudja elkölteni.
Ha pedig Dani bennszülött egy éven belül meghozza a jegesmedvét, és a törzs színe előtt átadja, akkor a közösség minden tagja a vérszerződés alapján automatikusan, további teendő nélkül fejben végrehajtja Laci fizetési tranzakcióját, és Dani számláján jóváírják a 10 kőpénzt.
Itt a lényeg az, hogy a megkötött vérszerződést az események függvényében konszenzusban és automatikusan hajtják végre a törzs tagjai a megállapodásban foglalt feltételeknek megfelelően. Az Ethereum programozói ezt a modellt szeretnék globálisan is megvalósítani, és mindenki számára elérhetővé tenni. Az Ethereum blokkláncán a felhasználó közösség az egymással kötött szerződéseit rögzítheti, amely szerződések aztán az események függvényében a megállapodásban szereplő feltételek szerint automatikusan végrehajtódnak. Éppen ezért hívják ezeket smart contractoknak, vagyis okos szerződéseknek.
Abban a formában, ahogy ma mindannyian ismerjük, az internet az információ közvetlen megosztására alkalmas. Ezt úgy tesszük, hogy a birtokunkban levő adatot lemásoljuk, és elküldjük másoknak. Akár emailben, akár amikor a szerverünkön tárolt tartalmat mások letöltik és megjelenítik böngészőjükben. Az információ ezután meglesz nekünk is, és annak is, akinek elküldtük, tehát akárhányszor lemásolható. Ami pedig végtelenszer kopírozható, az nem lehet túl értékes.
A bitcoin bebizonyította, hogy az interneten előállíthatóak úgy is virtuális eszközök, hogy azok nem másolhatóak le. Átadhatom másnak, de – a sima információval ellentétben – akkor az nálam már nem lesz meg. Mivel így a kínálatuk korlátos, ezért ezek a virtuális eszközök alkalmasak érték reprezentálására. Ezen értékes eszközöket pedig a világhálón keresztül közvetlenül egymásnak tudjuk transzferálni. Közvetítőt – bankot, tőzsdét vagy brókercéget – nem szükséges igénybe vennünk.
Tags: ether ethereum éter kriptopénz krypto kripto yap mészkő blokklánc