Kuidas tuleks rahvusvahelisest portaalist saadud tulu raamatupidamises märkida? – Vallaste ja Partnerid OU\nKuidas tuleks rahvusvahelisest portaalist saadud tulu raamatupidamises märkida?\nPublished on: aug. 22, 2014 Published in: Veebipäringud\nMa teen aegajalt töid …com veebilehe kaudu. Valdkonnaks on kirjutamine (content, blogging, rewrite, ghostwriting, review). Kasutajakonto on tehtud minu OÜ nimele. Tasumine käib portaalisiseselt. Teen töö ära ja klient maksab minu arvele portaalis, kus on mul siis rahasumma võimalik Eesti pangaarvele (OÜ arvele) üle kanda. Või kas lubatud oleks ka PayPali konto OÜ pangaarvega sidumine ja sealtkaudu ülekande tegemine?\nMa ei tee ülekannet iga tasutud töö eest eraldi, vaid ootan, kuni mingi suurem summa on kogunenud. St et kuigi ma saan kokku korjata minu poolt esitatud arved (nt summades 18$, 25$, 30$), siis ülekanne tuleb kõik summa korraga ning eurodes. Valuutavahetustasu saan kanda OÜ kuludesse. Kuid kas ülejäänud summa juurde pean lihtsalt märkima, et “Tasu töö A, B ja C” eest?\nSaan aru, et teenuste osutajaks on OÜ, kes esitab klientidele arveid oma nimel. See on OÜ tulu, mis võetakse OÜ raamatupidamises arvele esitatud arvete alusel, sõltumata sellest, millal või kuhu raha laekub või kuidas raha edasi liigutatakse või milliseid kulusid OÜ kannab või kes füüsiliselt töö tegi. Arvetel näidatud summad kantakse tuluna ühele reale, soovi korral võib pidada lisaks ka arvestust klientide lõikes. Kulud summeeritakse omaette reale.


Argo Aderi kallim Maarja Kerner: sportlased ei ole rumalad! | Buduaar\nArgo Aderi kallim Maarja Kerner: sportlased ei ole rumalad!\n2014. aasta 13. august 14:07\nKulturist Argo Aderi kaunis elukaaslane Maarja Kerner lõpetas hiljuti ülikooli omandades magistrikraadi õigusteaduste erialal – seda kõike töö ning tippspordi kõrvalt. Maarja on ehtne näide sellest, et kõik on võimalik, kui vaid ise tahta ja vaeva näha. Lisaks kummutab see tubli naine eelarvamuse, et sportlased on rumalad.\nMaarja tunnistas Buduaarile, et tippspordiga tegelemise ja töö kõrvalt veel magistrantuuris ka õppida ei olnud lihtne. “Aga elu ei peagi alati kerge olema, ma olen raskustega harjunud. Kokku kestsid minu õpingud magistrantuuris kolm aastat, sest ma jätsin lõputöö kirjutamise viimasesse aastasse. Raskeid hetki oli palju, kuid ma ei mõelnud hetkekski, et löön käega. Kõige raskematel hetkedel oli minu ema see, kes toetas ja ütles, et ei tohi mõelda, et on raske,” räägib Maarja, kes omandas Tartu Ülikooli õigusteaduste erialal magistrikraadi.\nKuid miks just õigusteadus? “Teadsin juba noorena, et tahan inimesi aidata sellisel moel, kuidas nad ise seda ei suuda. Olen alati olnud õiguse eest võitleja – teadsin seda juba 14aastaselt,” tõdeb Maarja.\nModelle ja sportlasi peetakse alatihti rumalateks. Kuidas Maarja seda kommenteerib? “Neid sportlasi, kellel on magistrikraad pole just palju, kuid minu arvates on sportlased väga targad ja intelligentsed – vähemalt need, keda mina tean ja tunnen. Ja kui aus olla, siis mina isiklikult ei ole kohanud sellist suhtumist, et sportlane on loll. Olen sporditegemise kõrvalt alati kõvasti õppinud, et ei arvataks, et sportlased rumalad on,” nendib Maarja.\nKUUM! MIKS MAARJA Kerner-Ader pani lastele nii omapärased nimed?\nKUUM FOTOD: ARGO ADERI 3-kuused pisipojad sulatavad kõik südamed


Kes jõuab kanda, sellele antakse: Saja üheksakümnes\nreede, 10. november 2017\nNeil päevil saab mu esimene vähidiagnoos üheksa aastaseks. Täpset päeva ma ei oska ütelda, sain erinevat moodi infot erinevatel päevadel, ja kas seda olekski vaja nii väga teada. Ega see ju pole mingi päev, mida nii väga tähistada. Lihtsalt mõtlema paneb, et mida kõike on selle üheksa aasta jooksul ette tulnud...\nÜleeile, mil sain oma järjekordse Herceptinisüsti, külastasin lõpuks ka valuraviarsti. Vaatasime skeemi üle ja kurtes oma kukekannuse valu üle, mida kiiritus siiski ei ole leevendanud, lülitasime kavasse ühe valuvaigisti, mis ei ole narkootiline ja mis peaks just seda tüüpi valule mõjuma. Ravimi nimi on Etoricoxib 90 mg ja paari päeva järel võin juba ütelda, et see toimib kannavalule küll. Tore! Teiste valudega jätkan esialgu sama koguse fentanüüliplaastriga, vajadusel võin annust kahekordistada ning vastavajalt vajadusele vaba graafikuga Oxycodone´i juurde. Ja vahepealse variandina lisaks uutele tablettidele võin ka Neurontini jälle võtta, aga esialgu mitte. Et saaks puhtamalt aru, kuidas see Etoricoxib mõjub. Järgmisel nädala kolmapäeval annan tagasiside valuraviarstile.\nJärgmise nädala kolmapäeval oleksin pidanud Faslodexi süste ka saama, aga palusin vahele jätta, sest reedel sõidan reisile ja ma tahaks minna võimalikult selge olemisega.\nMul on nüüd puhkus! Esialgu koolipuhkus ja kool aga pärast seda nädal pärispuhkust. Ja ma sõidan Milanosse! Ma ei ole kunagi Itaalias käinud, eile hakkasin Duolingo äppi abil ruttu itaalia keelt õppima :D Sõidan aga täiesti asjalikul põhjusel. On olemas organisatsioon Europa Donna, mis on katusorganisatsiooniks Euroopa riikides toimetavatele rinnavähi patsientide organisatsioonidele. Ja juba aastaid korraldavad nad Milanos teadlikkuse tõstmise koolitust, kuhu siis sel aastal saame koos Kirkega Eesti esindajatena minna. Mul oli veel puhkust saada ja Kirke sai ka asjad nii korraldatud, et jääme pärast koolitust veel neljaks päevaks Milanosse. Koolituse nädalavahetusel on kava väga tihe ja muidu ei saakski üldse linna näha ja veidi mõnusalt ka olla. Ma loodan, et tuleb väga tore reis ja innustav koolitus. Tänavune aasta on üldse kujunenud ootamault reisirohkeks, tore.\nPostitaja: Kaisa kell 14:23\nUnknown 13. november 2017 21:33\nNii tore, et Donna koolitusele minna saate... olen ka üks kord seal käinud... Väga tore üritus, kus palju erinevatest riikidest naisi koos. Minu probleem muidugi see, et ei suuda ise eriti inglis keeles rääkida :( sellest oli väga kahju...\nMilano linnas ringi hulkudes oli minu jaoks natuke probleem need päikesekiirtena kulgevad tänavad hiigelsuure siseringiga ;)\nKõike head sulle, Kersti


Peterburi-Helsingi rongid on puupüsti täis, kuna muid võimalusi venelastel reisimiseks pole - eestinen\nPeterburi-Helsingi rongid on puupüsti täis, kuna muid võimalusi venelastel reisimiseks pole\nPeterburi-Helsingi rongid Allegro on reisijaid puupüsti täis, kuna muid võimalusi venelastel pole Euroopasse pääsemiseks. Rongiühendusi pole veel katkestatud.\nRongisõit on muutunud väga populaarseks, kuna lennukid enam Venemaalt Euroopasse ei lenda. Rong on ainus variant, muid võimalusi pole, vahendab Iltalehti.\nRongiga Soome sõitnud venelased aga ei tea, millal ja kuidas nad tagasi kodumaale pääsevad.\nPeterburist saabunud venelaste väitel on Venemaal Ukraina sõja tõttu väga kurb meeleolu. Inimesed aga ei saa oma arvamusi vabalt välja öelda. Nooremad inimesed ei salli mingeid konflikte. Inimesed on mures. Olukord on keeruline ka seetõttu, et inimesed ei tea, mis toimub.\nInimesed otsivad Venemaal muid võimalusi Ukraina kohta info saamiseks, aga probleem on selles, et paljud venelased ei saa inglise keelest aru.\nProbleem on ka selles, et Ukrainas elavad sugulased ei julge ühendust võtta, kuna sellega võivad kaasneda probleemid.\nAllegro kiirrongid sõidavad Helsingi ja Peterburi vahel kaks korda päevas kummaski suunas. Soome välisministeerium on soovitanud vältida igasugust reisimist Venemaale.\nPraegu pole rongiliiklust Venemaa ja Euroopa riikide vahel veel katkestatud, selleks tuleks teha otsus Euroopa Liidu tasandil.\nAllegro rongidega saavad sõita vaid Vene ja Soome kodanikud.\n(Külastatud 3,584 korda, 1 külastust täna)


Soomaa rahvuspark tähistab 20. aastapäeva | Bioneer\n24. augustil toimunud juubeliseminaril tervitasid Sooma rahvusparki Keskkonnaministeeriumi, Keskkonnaameti ja RMK esindajad, samuti anti sõna kohalike mittetulundusühingute liikmetele. Pühapäeval, 25. augustil korraldas RMK aastapäeva tähistamiseks matka Riisa õpperajal ja Koprarajal.\n„Viljandi- ja Pärnumaa piiril asuv Soomaa rahvuspark kuulub rahvusvahelise tähtsusega Ramsari märgalade nimekirja ning on üle-euroopalise tähtsusega Natura 2000 võrgustiku linnu-ja loodusala. Soomaa rabad on väga olulised pesitsusalad inimpelglikele linnuliikidele ning sobivaks elupaigaks suurtele kiskjatele.\nTänu oma „viiendale aastaajale“ on Soomaa armastatud sihtkoht loodusesõpradele nii Eestist kui ka kogu maailmast. Oluline roll Soomaa looduse ja kultuuripärandi kaitsmisel on Soomaa sõbralikel ja tegusatel inimestel, kes on leplikud üleujutusega kaasnevate raskustega ning ei hädalda ega virise, vaid oskavad sellega kaasnevad miinused kenasti plussideks muuta,“ sõnab Keskkonnaameti Pärnu-Viljandi regiooni juhataja Sulev Vare.\nSoomaa rahvuspark loodi 1993. aastal Vahe-Eesti suurte soode, lamminiitude ja metsade, maastike ja omapärase kultuuripärandi säilitamiseks, kaitsmiseks, uurimiseks. Rahvuspargist enamiku hõlmavad suured sood; Kuresoo, Öördi, Kikepera ja Valgeraba eraldavad üksteisest Halliste, Raudna ja Lemmjõgi, mis ühinevad Navesti jõeks.\nElu Soomaal sõltub ilmastikust rohkem kui kusagil mujal Eestis. Jõgede üleujutus, mida soosib tasane reljeef ja Halliste jõe vastuvoolu suubumine Navesti jõkke, on rahvuspargile palju kuulsust toonud. Rahvuspargi ajaloo kohta saab rohkem infot siit.\nSoomaa rahvuspargi valitsejaks on Keskkonnaameti Pärnu-Viljandi regioon, rahvuspargi külastuskorraldajaks on Riigimetsa Majandamise Keskus. Rahvuspargi kaitse eesmärkide saavutamisele ja kohaliku elu hoidmisele aitavad kaasa mitmed mittetulundusühingud ja organisatsioonid.


Elektrimüüjad tahavad elektrilepingutes leppetrahvi seadustada | Energiaturg.ee\nElektrimüüjad tahavad elektrilepingutes leppetrahvi seadustada\nTALLINN, 30. oktoober, BNS – Elektrimüüjate hinnangul on tarbijalt leppetrahvi küsida keelav võlaõigusseaduse punkt vananenud ning palju mõistlikum oleks muuta seadus ühemõtteliselt selliseks, et seda ikkagi küsida saaks, kirjutab Eesti Päevaleht.\n“Seetõttu esitame majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi juures tegutsevale elektrituru ümarlauale ettepaneku algatada kehtiva võlaõigusseaduse täiendamine,” rääkis energiakontserni AS Eesti Energia energiamüügi juht Karla Agan ajalehele. “Tänane võlaõigusseadus ei arvesta sellega, et Eestisse tekib järgmisest aastast elektri puhul täiesti uus turg, kus elektrimüügi alused on hoopis teised kui suletud turul.”\nEsmaspäevast kehtivad Eesti Energiaga liituda tahtvale kliendile uued hinnakirjad, kuhu on lisatud juba lepingu ennetähtaegse lõpetamise riskist tulenev muutus, mis tähendab leppetrahvi, mida algul oleks küsitud ainult neilt, kes reaalselt elektrilepingut ettenähtust varem üles öelda tahtsid.\nNüüd aga kaotas Eesti Energia eraldi tasud ja jagas need kõigi klientide vahel põhimõttega, et mida pikemaks ajaks leping sõlmitakse, seda suuremat tasu ettevõte küsib. Näiteks 36-kuulise lepingu sõlmija maksab 0,35 senti kilovatt-tunni pealt rohkem, kuuekuulise lepingu sõlmimisel on lisandunud kilovatt-tunnile 0,09 eurosenti.\nAgani kinnitusel on elektrimüüja oma hindadega konkurentsis ning hinnakujundus on tingitud eeldusest, et pikemaid lepinguid võidakse katkestada sagedamini. “Kui klient otsustab lepingu katkestada ja seda ilmselt madala börsihinnaga perioodil, tähendab see, et müüja ostab kogu lepingu lõpuni jäänud perioodi kallimalt ja müüb odavamalt ehk teenib kahjumit,” lausus ta.\nReedel avalikustatud Eesti Gaasi elektripakkumise hinnakirja puhul on eratarbijal ainult üks valik – olenevalt tarbimismahust osta Eesti Gaasi kaudu elektrit börsihinnaga. “Kuivõrd tasude küsimise teema on keeruline ja veel lahtine, otsustasime pakkuda ainult börsihinnal põhinevaid pakette. Meie ootame, et seadus muudetakse loogiliseks ehk et saaks lepingu lõpetamise tasu küsida,” ütles Eesti Gaasi juhatuse liige Raul Kotov lehele.\nKolmapäeval hindadega välja tuleva Imatra Elekter AS-i juhi Sven Pitkve sõnul saavad nemadki fikseeritud hinda pakkuda ainult juriidilistele isikutele, kellele kehtib endiselt ka leppetrahvi maksmise nõue. “Eratarbijate puhul ei taha me seda riski endale võtta ja sellepärast toetame ka seaduse muutmist, sest see on tänaseks juba vananenud. Kui müüjal ei ole mingisugust garantiid, ei saa rääkida ka tähtajalistest lepingutest.”\nVarasema info põhjal leidis tarbijakaitseamet elektrimüüjate avatud turu müügilepingute tingimustes puudusi ning palus ettevõtetel need kõrvaldada. Muu hulgas olid ameti leitud puudused seotud lepingu muutmise ja lõpetamisega seotud leppetrahvidega. Kui tarbija ei ole lepingut rikkunud ja teavitab elektrimüüjat soovist leping lõpetada kuu aega ette, ei ole ameti hinnangul leppetrahvi, lepingu lõpetamise tasu ega muu kompensatsiooni küsimine õiguspärane.\n« Pärnu linn ostab hankega 14 000 megavatt-tundi elektrit


Teadvustatud pennyworti teave - kas peaksite kasvatama kährikaid pennyworti (Dekoratiivaiad) | Kasulik teave ja aianduse näpunäited. Professionaalne aedniku ajaveeb!\nKoduleht » Dekoratiivaiad » Teadvustatud pennyworti teave - kas peaksite kasvatama kährikaid pennyworti\nVöötmetaimedel on niiditaolised varred ja kettakujulised lehed. Nende suurus on sarnane poole dollariga. Need on veetaimed, mis sobivad suurepäraselt lisamiseks niisketes kohtades veekogude läheduses. Need taimed pakuvad mõnikord toitu lindudele ja tiigielanikele, nagu kalad, kahepaiksed ja pardid.\nTaimed võivad kasvada põõsaks. Varred võivad ulatuda umbes 10 tolli (25 cm) kõrgusele, kuid enamik on lühemad. Mõni kasvab akvaariumides ja välistingimustes veekogudes viltjaid penniroose, ehkki see võtab regulaarselt tähelepanu, et hoida ära teiste isendite lämbumist või pumba- ja voolufunktsioonide blokeerimist.\nWhorled Pennywort teave\nTeave selgitab Hüdrokotiilne verticillata on mõnel terapeutilisel otstarbel. Näiteks kasutatakse nende taimede mahla mitmesuguste raviviiside jaoks erinevates piirkondades. Mõni kasutab seda palaviku raviks. Indias segatakse mahl meega ja kasutatakse köhasiirupina.\nUmmutatud lehti kasutatakse mähistes haavade ja keetmiste jaoks. Neid kasutatakse koostisosadena paljudel valmistamisel, näiteks koos Hiina taimse ravimiga. Muidugi peate enne seda tüüpi taimede allaneelamist alati pöörduma arsti poole.\nWornled Pennywort hooldus ja paljundamine\nNeed taimed pole täielikult sukeldatavad, lehed peaksid veest välja jääma. Te saate hõlpsalt paljuneda varre pistikute või tihedate tükide jagamise teel. Pistikute võtmine, nagu paljude taimede puhul, soodustab täiemahulisemat ja põõsasemat taime.\nOlemasolevad taimed hiilivad sageli tiigi või oja poole. Need võivad ilmuda isegi ilma teie istutamiseta. Selle taime kasvatamisel on oodata mõnda värvikat spikelet. Hoidke sellel silma peal ja veenduge, et see ei kasvaks soovimatuteks aladeks. Vajadusel võib olla parem, kui kasvatate taime konteineris, et seda piirides hoida.


Üks küsimus: Millist Eesti kaubamärki tead une pealt? - Äripäev\nÜks küsimus: Millist Eesti kaubamärki tead une pealt?\n20. mai 2008, 00:00\nEelmine artikkel: E-kauplejatele hakkas kehtima kaks uut kohustust\nJärgmine artikkel: E-kauplejatele hakkas kehtima kaks uut kohustust\nOlle Horm, ASi Skanska EMV juht, endine Rakvere Lihakombinaadi juhtSaku, A. Le Coq, Rakvere - tuntud kulinaarsed kaubamärgid. Minule on söök kõige südamelähedasem.Aavo Kokk, finantsist ja literaat Leiutajateküla Lotte, seda teavad kõik lapsed ja täiskasvanud. Näen, kuidas seda bränditakse eri toodetesse. Ei tea Eestis ühtegi teist kaubamärki, millega Eestis nii on tehtud.Inga Kuusik, Saku Õlletehase ASi finantsjuhtIlmsi ja une pealt, ikka mõtled Saku peale, millele muule ikka mõelda. Kui see kõrvale jätta, siis peale Saku ei tulegi kohe midagi meelde. Vaevalt, et tuntumaks kaubamärgiks valitud Hansapank une pealt meelde tuleks, pigem vist Kalev.Urmas Laur, OÜ Uus Maa Kinnisvaragrupp juhatuse liigeNagu ei tulegi ühte konkreetset ette. Kalev. Puutun tarbijana sellega kõige rohkem kokku, Kalevi kommid on päris maitsvad. Tegelikult sõltub see keskkonnast, praegu olen Viru keskuses ja siin tuleb Baltika kõigepealt meelde.


💄 5 ilu näpunäited rannaelamude jaoks - 2019\n5 ilu näpunäited rannaelamude jaoks\nOlete kavandanud oma unistuste pulmi, vaatega ookeanile, varbad liival ja lähedaste lähedased. Ärge laske oma täiuslikul päeval rööbastelt välja tulla, unustades, et võtate arvesse kõiki väljakutseid, mida võite kohale kaasa võtta. Oleme registreerunud New Yorgis Pridele kuuluva hairstylisti Stacey Weinsteini ja parima iluravi näpunäidetega rannaelamute jaoks.\nIdeaalne stiilSa oled valinud kleidi ja kingad, aga nüüd pead juuksed otsima. Kui teie stiil on lõdvestunud ja looduslikum, soovitab Weinstein pikkade, paksudega böhheemia juuksed, millel on juustega kett. Eelistavad natuke rohkem struktuuri või updo? "Proovige kalaotsaga punutud või lahtiõlget, mis annab pehmema välimuse ja sobib ideaalselt väljas pulmadeks," ütleb ta. Lisage värske lill lõpuni välja. "\nPuhutud äraKuigi taust on hingekosutav, võib tuul olla teie juustele oluliseks probleemiks. Selle asemel, et pidevalt võitleks, et hoida seda näost välja, soovitab Weinstein hoida oma näo juukseid tseremoonia ajal tagasi. "Teil on alati võimalik seda hiljem ära võtta," lisab ta.\nPeatage FrizzEhkki ilmastik võib teie suures päeval täiuslik olla, võib õhu niiskus jätta teie juuksed välja vähem ideaalseks. "Hoolitsege oma juukseid eelnevalt silumisvõimalusega, et eemaldada kõik frizzid algusest peale," ütleb Weinstein. Lõpeta niisutava niisutava juuksepuru abil oma stiili lukustamiseks ja kontrolli all hoidmiseks.\nJätke päikesekreem?Sa ilmselt kulutavad päikese käes palju aega, nii et seljal on päikesekaitsetase keha jaoks, kuid Weinstein ütleb, et hoiatab, millist tüüpi peaksite oma nägu kasutama. "Mõned füüsilised päikesekaitsekreemid jälgivad teie meigikast fotodel ja muudavad teie nägu valged ja pestavad," lisab ta. "Selle asemel vali niisutaja ja vundament, mis juba sisaldavad SPF-i nii päikesekaitseks kui ka veatuteks fotodeks."\nViimistlus puudutabVeekindlast kuni vastupidavast ja läikivast mattini, kui meik valitakse, on palju rohkem kui lihtsalt värvi. "Valides oma vundamenti, vali õhuribraaž või traditsiooniline versioon silikooniga, mis suvises soojuses on parem," ütleb Weinstein. "Maskari peaks alati olema veekindel, ja kui tegemist on huultega, eelistan ma pigistusi, sest need on kauakestvad ja ei kao ära. "\nMis on minu nahahaiguse parim fond?\nUus kollektsioon: Barry M sügis 2018\nPühapäev Random Ramblings, Vol.91\nKas Clarisonic Abi või kahjustatud nahk?\nToote ülevaade: pehme meik silmade ja näpude palett näeb teid keskööl\nKolm naelatoodet, mida sa kunagi ei teadnud\nKas päike on teie hammastele hea?\nKas kuld oleks vastus pikaealiste juuste värvile?


Rahu teile (nr 535/ 8.4.2022) | K&T\n„Kui nüüd selsamal nädala esimesel päeval oli õhtuaeg ja seal, kuhu jüngrid olid kogunenud, uksed lukus, tuleb Jeesus, jääb seisma nende keskele ja ütleb neile: „Rahu teile!“ (Jh 20:19)\nJeesus tuleb viimast korda Jeruusalemma ja tema templisse, röövlikoopasse, sest prohvet peab saama tapetud seal, Jahve neetud linnas – „Jeruusalemm, Jeruusalemm, kes sa tapad prohveteid ja viskad kividega surnuks need, kes su juurde on läkitatud!“ (Mt 23:37) Jeesus löödi risti. Tapeti „religioosse ilma ja valitseva võimu“ ehk riigi ja kiriku koostöö tulemisel. „Tõepoolest, vaimu ja võimu vahekord on alati väga tundlik,“ kirjutab tänases Palmipuudepüha jutluses preester Tauno Toompuu. „Kui vaim ei oska teisiti, kui hakkab kasutama võimu tööriistu selleks, et täita oma ülesannet, on midagi paigast ära.“ Kuidas on lood meiega? Kas pole meist mõned tahtnud muuta riigi põhiseadust selliselt, et edaspidi saaks juba riiklikult tunnistada mingi tegu patuks? Kuidas on lood igaühega meist? „Kas viimselt ei ole üks röövlikoopa nurgake meie igaühe elus esindatud,“ ütleb jutlustaja. Kas me ei palveta mitte selliselt: Armas Jumal, et nüüd on ÜRO Peaassamblee hukka mõistnud sissetungi Ukrainasse, siis ka meie mõistame selle nüüd hukka? Kas pole see mitte röövlite palve? Vaimu palve, kes on end allutanud võimule? „Ära peta ennast võimalusega elada kaksikelu. Sa oled kas üks või teine,“ ütleb meile tänane jutlustaja. Ja seda ütleb meile Jumal igal päeval iga hetk.\n„Aga kui nad neid asju rääkisid, seisis Jeesus ise nende keskel ja ütles neile: „Rahu olgu teile!““ (Lk 24:36)\nSee pilt sobib hästi teoloogide konverentsile, kus arutletakse tõe ja tarkuse ning sobilikuima teoloogia tegemise viisi üle. Selle üle arutleb ka tänases artiklis Mikael Raihhelgauz, kes pidas ettekande „Kristlik kõrgharidus ja heebrea tarkus“ Kõrgema Usuteaduse Seminari 100. sünnipäevale pühendatud konverentsil „Tarkus hüüab tänavail“. Mis on kristlik kõrgharidus? Mis on heebrea tarkus? Me teame, et heebrea tarkus ei tundnud ära Jumala ilmutust, Jeesust. „Maa ja taeva nägu te oskate ära arvata.“ (Lk 12:56) Kas oskame? Autor toob esile tarkusekirjandusest inspireeritud kolm põhimõtet, millest kolmas on „jumalakartlikkust ja teoreetilisi teadmisi saab elada välja vaid päris looduse ja päris inimestega suhestudes“. Kuidas me suhestume? Tänaseks oleme jõudnud looduse reostamise ja hävitamisega lõpusirgele. Inimesi tapame igapäevaselt. Kas on meid kunagi tarkus või kristlik kõrgharidus aidanud? Kõige oma hariduse ja tarkusega oleme selles punktis, et saadame relvi Ukrainasse, et takistada järjekordset genotsiidi. Mis elu me oleme elanud ja elame?\n„Siis Jeesus ütleb neile: „Ärge kartke!“ (Mt 28:10)\nTänases numbris on kaks perikoopi, Suure Neljapäeva ja Esimese Ülestõusmispüha tarbeks. Esimese autoriteks on Randar Tasmuth ja Joel Siim, teise Jaan Lahe ning Joel Siim.\nAlgkristlased ei kartnud, vaid „viibisid päevast päeva ühel meelel pühakojas, murdsid leiba kodasid mööda, võttes rooga hõisates ja siira meelega, kiites Jumalat ja leides armu kogu rahva silmis.“ (Ap 2:46-47) Ja kõik oli neil ühine. Mis on neist tänaseks saanud? Meie. Meie, kes arutame, kui palju peaks palka maksma. Ja Issand ei lisa päevast teise koguduse juurde neid, kes pääsevad. Kui lisab, siis samas lahkub. Mis on juhtunud?\n„Aga nooruk ütleb neile: „Ärge tundke hirmu! Te otsite ristilöödud Jeesust, Naatsaretlast, Ta on üles äratatud, Teda ei ole siin.““ (Mk 16:6)\nKristus on üles tõusnud! Ta oli surnud, maetud ja on ülestõusnud. See on rõõmusõnum, mida kuulutas apostel Paulus ja mida me tunnistame usutunnistuses. „Kes minusse usub, see elab, isegi kui ta sureb,“ ütles Jeesus, ja lisas: „Mina elan ja ka teie peate elama.“ (Jh 11:25, 14:19)\nAuväärsed inimesed, kes te lähete kindlasse surma; auväärsed mehed ja naised ja lapsed, kes te olete tapetud, igavene rahu olgu teiega. Andke meile andeks.\nMeie, patused ja vääritud kristlased, palume Sind:\nKuule meid sel tunnil, ja tee lõpp Ukraina sõjale.\nMeie, patused ja vääritud kristlased, ei suuda seda teha, ega ole suutnud neid ära hoida.\nTee meiega, nagu heaks arvad.\nVaata, Issand, oma loodud olendite vaeva ja valu, pisaraid nende silmis, ahastust nende hinges, ja võimutsevat surma.\nMeie, patused ja vääritud, ei ole suutelised aitama. Pole olnud suutelised ära hoidma.\nMeil ei ole õigust paluda Su abi, ega väärilised paluma.\nMeie patt ja ülekohus on üle meie pea tõusnud.\nOle meile armuline.\nValgusta neid, kes selle sõja on valla päästnud, ja anna neile mõistust, et nad täidaksid Sinu tahet – „Õndsad on rahunõudjad, sest neid peab Jumala lasteks hüütama“.\nHalastaja ja Inimesearmastaja, anna Ukraina rahvale püsivust ja lootust ning jõudu seista vastu ülekohtule. Ole ligi kõigile, keda see sõda puudutab, olgu kodumaal või põgenikuteel, ja anna neile kannatlikkust, vastupidamist ja lohutust.\nJumal, me ei palu armu endile, sest me pole seda väärt. Tee meiega, patuste ja vääritute kristlastega, nagu Sa heaks arvad.\nMe palume armu Ukraina rahvale.\nSina oled meie Jumal, halastaja ja päästja Jumal, ja Sulle, Isale ja Pojale ja Pühale Vaimule kuulub kõik au nüüd, ikka ja igavesti.\nEesti Evangeelne Luterlik Kirik, EELK perikoopide abimaterjal 5/8: Suur Neljapäev Ap 2:42–47\nEesti Evangeelne Luterlik Kirik, EELK perikoopide abimaterjal 5/9: Esimene Ülestõusmispüha 1Kr 15:1–11\nMikael Raihhelgauz, Kristlik kõrgharidus ja heebrea tarkus\nTauno Toompuu, Ainult need, kellel ei ole midagi, saavad vastu võtta kõik (Mt 21:12–17)


Martin Repinski: inimesed ootavad stabiilsust – Nädalaleht «Panorama»\nMartin Repinski: inimesed ootavad stabiilsust\ndetsember 07, 2020 496 Views\nDetsembrikuu esimesel päeval oli ajalehetoimetuse külaliseks Riigikogu liige, Jõhvi Vallavolikogu liige, keskerakondlane Martin Repinski. Leheveergudele on raske üle kanda vestlus, mis kestis üle tunni aja. Sellest intervjuust toome välja, meie arvates, põnevamad küsimused-vastused.\n– Meie vestlus toimub just sellel päeval, millal avalikustati selle aasta katuseraha. Vabariiklikus nimekirjas seisab uhkel kolmandal kohal, summaga 55 tuhat eurot, Jõhvi õigeusu kogudus. Olete selle rahaeralduse patroon. Kommenteerige summat ja toetuse vajadust.\n– Tõesti iga Riigikogu saadik saab öelda oma sõna katuseraha eraldamisel. Eelmistel aastatel olid meie vaatenurgas väiksemad mittetulundusühingud, spordiseltsid ja lasteaiad. Pole saladus, et katuseraha on mingil määral riigikogulase meeldetuletus, et ta on olemas. Tavaliselt jaotatakse väiksemad summad võimalikult paljudele soovijatele. Samas saavad lasteaiad või spordiseltsid toetust muudest riigi- või KOV allikatest. Tänavu, aga lähtusime sellest, kus oleks katuseraha kõige vajalikum. Oli soov katuseraha eraldisega viia lõpuni projekt, mis oleks ühiskondlikult nähtav ja regionaalselt vajalik. Olin teadlik, et koguduse preester Andrei tegeleb juba mitu aastat pühapäevakooli käivitamisega. Olen isiklikult kristliku hariduse pooldaja. Kalkulatsioon näitas, et just 75-80 tuhat eurot on vaja pühapäevakooli projekti lõpetamiseks. Olen veendunud, et Jumalale oli vaja sellist otsust.\n– Olime teadlikud, et viimasel volikogu istungil koalitsioon hääletab Teid volikogu esimehe kohale. Isegi mõned opositsioonisaadikud pidid toetama Teie kandidatuuri. Miks need kokkulepped muutusid?\n– Ettepanek valida volikogu esimehe kohale Aleksei Naumkin tuli temalt endalt. Ta teatas nõusolekust astuda Keskerakonda. Minu arvates on siin isegi mitmeid plusse. Ei salga, et olin valmis volikogu esimehe ametisse astuma, juba kavandasin oma elukorraldust ja erinevate komisjonide koosolekute külastamist. Minu puhul oli tähis mõistlik tasakaal Riigikogu ja volikogu saadiku ülesannete vahel. See oleks väga suur töömaht, vabast ajast saaks siis ainult unistada. Mina oleks pidanud tegema volikogu esimehe tööd täiesti tasuta, kuna Riigikogu liige ei saa töötada kohalikus omavalitsuses palgalisel kohal. Tegelikult, Naumkini määramisega volikogu esimehe kohale, tugevdas Keskerakond oma positsioone Jõhvi vallas ja ka kogu Ida-Virumaa regioonis. Olen kindel, et Aleksei saab volikogu esimehe ülesannetega hakkama. Seoses Naumkiniga on veel ka puhas volikogu matemaatiline arvestus. Naumkin lahkus fraktsioonist „Meie kodu”, tema järgmised sammud oleksid mõjutanud koalitsiooni arvulist seisu. Huvitav on märkida, et peale Naumkini määramist volikogu esimehe kohale, minuga võtsid ühendust mitmed opositsioonisaadikud, teatasid, et tahtsid just mind toetada. Ma ei usu, et sellised sõnad olid siirad. Tegelikult on see poliitiline mäng. Tänaseks on Jõhvi vallavolikogus koalitsioon loodud, nüüd on vaja töötada nii, et kõik töös olevad projektid saaksid kiire lahenduse. Ma ei soovi uusi intriige või võimuvahetusi. Jään kindlalt volikogu liikmeks, tunnetan vajadust tegeleda nende riiklike rahaliste eralduste realiseerimisega. Projekte on meil käsil palju – kool, jalgpallihall, pargid ja palju muud.\n– Volikogu on seadusandev organ, vallavalitsus teostab täitvat rolli. Milline on Teie arvate praeguse vallavalitsuse töövõimekus, operatiivsus ja kompetents? Olite ise ka vallavanem, see annab õiguse võrdluseks.\n– Viimasel ajal viibin tihti erinevatel koosolekutel, kus vallavalitsuse töötajad informeerivad oma tegemistest. Paraku pean tunnistama, et nendel töökoosolekutel pean sõna otseses mõttes jagama operatiivseid ülesandeid. Minu arvates liigub vallavalitsuse projektitöö liiga kohmakalt ja vahest ka nähtavalt aeglaselt. Riiklike projektide juures on tähtaegadest kinni pidamine ülioluline, hilinemine taotluste esitamisel võib tasuda sellega, et vald kaotab suured summad. Kahjuks, nii on juba olnud. Toon ühe näite. Töökoosolekul, kus arutati jalgpallihalli projekti selgus, et on vaja korraldada kohtumine Jalgpalli Liidu esindajatega. Vallavalitsuse töötajad ei suutnud operatiivselt kohtumise aega kooskõlastada. Võtsin demonstratiivselt telefoni ja helistasin Jalgpalli Liidu presidendile. Kohtumise aeg ja koht oli paari minutiga paigas. Projektid peavad liikuma kiiresti, see oli ka minu kui vallavanema tööreegel.\n– Kuidas selgitate saadikute väljaastumisi erakondadest või valimisliitudest. Kas erakonna tasemel on mingi kindel seisukoht või määrustik ülejooksikute karistamiseks?\n– Saan aru, et vihje on suunatud Roman Grafile. Meil on olnud kohtumised ja arutelud. Loodame, et Roman Graf naaseb fraktsiooni ja liitub koalitsiooniga. See pole normaalne, kui ühe erakonna liikmed on volikogus eri leerides. Keskerakonnale see kuulsust juurde ei too. Sellise olukorra lahendamine on mulle ka isiklikult tähtis, olen ju Keskerakonna Jõhvi regiooni juht.\n– Kas võime lugeda, et konflikt Repinski vs Kullamägi on lahendatud?\n– Vastan sellel küsimusele lühidalt. Oleme situatsiooni avameelselt arutanud. Erakonnale on kodurahu tähtis. Meil erakonnas ei ole erinevaid vaateid Jõhvi arengust. Keskerakond peab tunnistama, et mitmes Virumaa omavalituses oleme võimu kaotanud. Siin on erakonnal vaja oma tegevus tõsiselt üle vaadata. Jõhvis on Keskerakonna positsioon tugev. Arvan, et see nn „konflikt” oli mingil määral provotseeritud opositsiooni poolt. Olete kindlasti kuulnud ütlust vitsa ja vitsakimbu kohta. Üksikut vitsa on lihtne murda, aga proovi murda kimp!? Oleme nüüd, juba unustatud situatsioonist, saanud õppetunni, sellist asja enam ei kordu.\n– Hinnake praeguse Jõhvi vallavolikogu koalitsiooni, mida ütlete oma partnerite kohta?\n– Olen kindel, et töötame kuni järgmiste kohalike valimisteni. Meil on palju ühist eelarve küsimustes, oleme kokku leppinud Jõhvi valla prioriteetides. Meie ja koalitsiooni partnerite valimislubadused on sarnased, eks siis ühiselt peame tõestama, et oleme paremad. Inimesed ootavad meilt stabiilsust. Oleme sama meelt!


Hipodroomi karikas 2021\nSuurte võistluste osavõtureeglid\nTrotting Rules and Regulations (ENG)\nMeeleolukas võistluspäev Hipodroomil\nLaste sünnipäev Hipodroomil\nDisc golf siseruumides\nDisc golf väljakul\nOma hobusega Hipodroomile\n1. Hipodroomi karikas on Lahtine Auhind vanematele hobustele.\n2. Karikasarja algus 22. mail 2021 ning jooksu esikoha auhinna suurus on välja toodud tabelis allpool.\n3. Jooksu pääseb maksimaalselt 12 hobust, arvesse läheb 5 viimases jooksus teenitud auhinnaraha. Kui mitmel hobusel on sama auhinnaraha, saab võistlema hobune, kellel on viimasest 5 stardist kiireim aeg.\n3.1 Vanemate hobuste grupid moodustatakse viimase 5 võidetud auhinnaraha järgi.\n3.2 Hipodroomi karikas on kõige tugevam vanemate hobuste grupp.\n3.3 Eraldi registreerimist sinna ei ole välja arvatud kui treener soovib hobuse tugevamasse jooksu registreerida.\n3.4 Kehtivad Tallinna Hipodroomi sisse kirjutuse reeglid ehk viimase 5 võidetud auhinnaraha järgi. Juhul kui hobune läheb raha järgi Hipodroomi karika jooksu, siis ei saa ta madalamas grupis võistelda.\n4. Arvestus toimub punktisüsteemi alusel: 10-7-5-4-3-2-1-1-1-1-1-1. Punkte saavad võistlusreeglite kohaselt jooksu lõpetanud hobused.\n5. Karikasarja finaali esimene jooks toimub 11.septembril ja teine jooks toimub 12.septembril 2021. Finaali pääseb maksimaalselt 8 hobust, kes on osalenud vähemalt 3 etapil.\n6. Kui enne finaali selgub, et mitmel hobusel on sama punktiseis, siis finaali pääsu otsustab\nA – ühes karikasarja jooksus näidatud kiireim aeg\nB – karikasarja jooksudes saavutatud esikohtade arv\nC – karikasarjas võidetud auhinnaraha summa\nD – kogu võidetud auhinnaraha summa\nE – loosi alusel\n7. Enne finaali Karikasarja etappidel kogutud punktid nullitakse.\n8. Finaal toimub kahel võistluspäeval – 11.septembril 2021 on I gitt 1600m ja 12.septembril 2021 on II gitt 2100m. Finaali I giti,1600m, stardirajad valitakse. Enim karikasarjas punkte kogunud hobuse treener/sõitja saab esimesena valida, teiseks jäänud hobuse treener/sõitja saab valida teisena j.n.e.\nSamuti valitakse II giti,2100m, distantsi stardirajad, s.t. esimesena valib esimeses gitis esimesena lõpetanud treener/sõitja, teisena valib esimeses gitis teiseks jäänud treener/sõitja jne.\n9. Hipodroomi karika 2021 finaali võidab see, kellel on kahe võistluspäeva kokkuvõttes kiireim aeg. Juhul, kui mitmel hobusel on kokkuvõttes sama aeg, otsustab parim saavutatud koht. Juhul, kui see on samuti viigis otsustab teise giti parem koht.\n10. Finaali mõlemas gitis on kõik kohad tasulised, minimaalselt 100€. Auhinnad makstakse välja võistlusreeglite kohaselt jooksu lõpetanud hobustele. Lisaks on TOP3-le eriauhinnad.\n11. Reeglites mittekäsitletud juhtumite korral langetab otsuse võistluste korraldaja, MTÜ Tallinna Hipodroom.\nKuupäev Esikoha auhind Distants\n22.mai 500 2100\n5.juuni 500 2100\n19.juuni 500 2100\n3.juuli 500 1600\n24.juuli 500 2100\n7.aug 500 2100\n14.aug 500 2100\n28.aug 500 2640\n11.sept 1000 1600\n12.sept 1000 2100\nMittetulundusühing Tallinna Hipodroom, Registrikood: 80167091\nTelefon: 372 677 1676\nPaldiski mnt 50, Tallinna linn, Harju maakond, 10614


Kommentaarid: HIIGELHÜVITISTE JAHIL: kindlustuspetturite jõuk tegi Soomes avariisid Eestist toodud autorisudega\nLiina Hallik, 3. aprill 2019 11:37\nTiit/ 4. aprill 2019 08:05\nVenemaal tehakse niimoodi juba ammu.\nest/ 3. aprill 2019 18:38\nMilleks kirjutada sellist jama. "Nõuetes jäi silma ka see, et avarii põhjustaja oli oma süü alati vastuvaidlemata omaks võtnud, kuigi sageli oli tegu tuhandete eurode suuruste kahjudega." Mis vahet seal on mis summa on, kui inimene on süüdi siis ta ikka tunnistab süüd.\nTeeline/ 3. aprill 2019 20:01\nEga ikka ei tunnista küll. Eriti suuremate summade puhul hakatakse musta valgeks rääkima.\n1/ 3. aprill 2019 17:45\nerilised põmmpää jorsid\nväga hea tutvustus eestimaast ja -maalastest/ 3. aprill 2019 16:56\nikkagi annnab tuntust ja kuulsust talentide tutvustamiseks\nMõnus/ 3. aprill 2019 16:04\nkindlustusest raha välja võtmises küll midagi taunitavat ei ole.Nad pumpavad igal kuul je meie käest kah.\nTo Mõnus/ 3. aprill 2019 16:52\nMa ei oleks sinuga nõus. Minul on ainult korterikindlustus, mis on mingid tühised 10 eurot kuus ja siis auto kasko. Ma olin auto kaskot jõudnud ainult mingi kuus kuud maksta, kui naine auto külje vastu garaaziväravat maha sõitis. Remondikalkulatsioon oli 3600 eurot ja kindlustusfirma maksis selle silmagi pilgutamata välja. Kaskot olin jõudnud maksta ainult mingi 150 eurot.. Siiani tunnen tänuvõlga, sest 150 euro eest sain 3500 eurose remondi.\nkahju/ 3. aprill 2019 18:53\nveab neil kes sõita ei oska\nTeeline/ 3. aprill 2019 20:19\nKunagi ammu, kui see liikluskindlustus alustas (riigi poolt oli paika pandud kasumiprotsent 5%), avaldati paar aastat andmeid, kui palju koguti raha ja kui palju välja maksti. Need summad erinesid kordades. Minu mäletamist mööda kolmandal aastal kuulutati need numbrid ärisaladuseks ja rohkem neid ei avaldatud. Küll aga hakkasid kerkima kindlustusfirmade uhked kontorid. Nüüd ainult nutetakse, et ei tulda omadega välja ja nõutakse kindlustushindade tõstmist.\non/ 4. aprill 2019 21:20\n7 aastat ,makstud kindlustusele ca 700 aastas ja tähendab olen maksnud üle auto maksumuse 5 korda-ca 5000, kui auto ostsin 1000 eest.Nüüd näen missugune nöörija see kindlustus on.\nParas/ 3. aprill 2019 14:54\nParas , paras !!!! Maksa kindlustust ausalt ja pätid elavad saadud kindlustus rahaga!!!! No jumal tänatud et vahele jäid!!! Hakake tööle ja teenige raha mitte et inimesed kes ausad maksavad kindlustust ja pätikari vōtab selle\nehh/ 3. aprill 2019 13:57\nviie aasta jooksul kamba peale 80 000 pole ju suur summa. üksi veel... enamus autosid, mis on sundkindlustatud, ei tee avariid kunagi. enamus kortereid, maju, elusid, muud vara, mis on kindlustatud- nendega ei juhtu midagi. tohutu raha, mis kindlustusfirmadele kätte jääb ju. meie enda raha.\nTo ehh/ 3. aprill 2019 23:57\nNo aga sa ära siis kindlusta. Kui liikluskindlustus ja liisitud vara kindlustus välja arvata, siis kõik ülejäänud kindlustused on vabatahtlikud. Kesse sunnib sind maksma? ;)\nab/ 3. aprill 2019 13:33\nAmatöörid, nii labaselt vahele jääda, peab ikka tõesti kapsapää olema!\nniimoodi/ 3. aprill 2019 13:05\ntutvustatakse eestit ka laiemale ringile.\nsotsid/ 3. aprill 2019 12:36\nnemad teavad kuidas mikrit lõhkuda.\nKKK/ 3. aprill 2019 12:30\nKas jälle eesti Igorid ja Vladimirid ?\nto KKK/ 3. aprill 2019 13:11\nikka, ikka, Jürid ja Jaanid ometi midagi sellist ei tee.\nto 12:30/ 3. aprill 2019 13:35\ntäielik tsuhnaa tase.Isegi saepuru pole kõrvade vahel.Vaid läperdav keel ripneb.\n3. aprill 2019 12:14\nJan/ 3. aprill 2019 12:32\nÄkki avaldad selle ,,kihi,, ka kuhu ise kuulud? Äkki ref!rott?\nJJ/ 3. aprill 2019 12:10\n"Avariipaigale ei olnud kunagi kutsutud politseid, päästeametit ega kiirabi. Avariis osalenud sõidukid olid kohe sündmuspaigalt eemaldatud." Et siis lihtsalt kõnnid kindlustusse ja ütled, et sõitsin oma auto rüsaks, võite tulla vaatama hoovis olevat vrakihunnikut, ja makske kahjutasu? Ja makstigi.\nmaalt ja rattaga/ 3. aprill 2019 12:38\nMuideks ongi nii, et osapooled võtavad vastastikku isiskuandmed üles ja teatavad kindlustusse. See siis plekib remondikulud. Soomes on vähemalt nii.\nKuivatage siis salfrätikuga ka vuntsid kuivaks/ 3. aprill 2019 12:10\nVot soomlased on petised, aga meil siin omad vuntsid! Kes siis saavad toompeale suunurgas juba tilgub saaks ma juba 7000 eurot kuus ei millegi eest.\nOnu ilveseke/ 3. aprill 2019 11:54\nneed on parimad kaua otsitud Meie Taklendid


Soojatorustike ehitustöödest - Uudised ja teated - Võru Linnavalitsus\nJüri ja Kreutzwaldi tänaval toimuv soojustorustiku ehitus toimub Danpower Eesti AS-i tellimusel ja KVL Tehnika OÜ teostamisel. KVL Tehnika OÜ on pika-ajalise ja suure kogemusega torustike ehitaja.\nEhitajal oli probleeme materjalide tarnijaga ning seetõttu tekkis tööde kulgemises kolme päevane viivitus (19.-21.06). Oodatud torud saabusid neljapäeval, 22.06 ning järgnevad koormad saabuvad tuleval nädalal. Kuna torusid polnud, seisis ajutiselt ka muude tööde tegemine. Tänavate sulgemine on tehtud vastavalt linna eeskirjadele ning tulenevalt linnaelanike (liiklus)ohutusest pole võimalik kaevikutega teesid täielikult avada.\n26.06 lähevad tööd jälle täie hooga lahti ning ehitaja pingutab väga, et edaspidi hoida tööde tempot kõrgel ja viia töömaa kõige kriitilisematest kohtadest välja. Ehitaja plaanib tööd Jüri ja Kreutzwaldi tänavatel lõpetada 09.07. Kohalike kaupluste ja kohvikutega on suhelnud nii Danpoweri kui ka ehitaja esindajad ning on jõutud vastastikusele mõistmisele. Juurdepääsud kohalikele elanikele ning nende külastajatele on tagatud. Kui kellelgi on probleeme oma kinnistule pääsemisega, palun võtke ühendust KVL Tehnika projektijuhiga Andrei Koval telefonil 5190 9704 ning teie murele leitakse lahendus.\nDanpower Eesti AS vabandab tekkinud segaduse pärast liikluskorralduses ning töödes tekkinud seisaku pärast. Pingutame selle nimel, et ehitustööd häiriksid võimalikult vähe linnaelanikke ja külastajaid. Palume liiklejatelt kannatlikkust ja mõistvat suhtumist Võru linna arengu nimel.


Jamu ehk Indoneesia iidne kurkumitoonik - Tuuli Retseptid\nmärts 9, 2020aprill 27, 20213 0\nkategooriad: Joogid, Retseptid, Tervislikud toidudsildid: jook, tervislik\nMõnda aega kestnud vaikus siin blogis on olnud tingitud sellest, et käisin korra soojas ära. Peale seda lõputut novembrit, mis meil end siin talve asemel laiali laotas oli väga kosutav korraks päikest, rohelust ja sini-siniseid sooje ookeanilaineid nautida. Nii, nagu ma igalt reisilt olen mingi uue vahva idee kaasa toonud, läks ka seekord. Seekord käisime Balil ja Gili saartel ning Ubudis üht oma juba eelmisel korral lemmikuks saanud Clear Cafe kohvikut külastades leidsin sealt joogimenüüst Jamu (hääldub džamu) ehk iidse Indoneesia ayurveda tervisejoogi, kus põhikomponendiks kurkum. Kuumas kliimas serveeritakse seda tavaliselt jää peal ja tegemist on väga mõnusa maitsega joogiga, mis tänu oma koostisele on käsitletav ka tooniku või lausa ravimina. Järgmistel päevadel oskasin jamut juba otsida ja leidsin, et tegelikult leiab seda päris sageli joogimenüüdest. Ühel korral oli jamu mainitud ainult ühe alkohoolse kokteili koostises, aga rõõmuga oldi valmis mulle seda ka ilma promilli andva lisandita serveerima. Igal juhul sai jamust sellel reisil üks minu lemmikuid jooke. Eriti mõnus oli seda nautida peale hommikust joogatundi kohe seal kõrval asuvas Kenza kohvikus Gili Air saarel.\nOtse selle kohviku kõrval oli joogasaal, nii et peale joogatundi oleks lausa rumal üht toonikut mitte tellida\nJamu on, nagu juba eespool mainitud, traditsiooniline Indoneesia ravimijoogi nimetus, kuhu võib kombineerida erinevaid juurikaid, õisi, seemneid, lehti, puuvilju ja mis iganes ravimtaimi. Ehk siis see siintoodud kurkumiga jamu on ainult üks paljudest võimalikest variantidest. Küll aga üks tuntumaid variante.\nBalilased ise väidavad, et naised peaksid seda oma ilu jaoks jooma vähemalt kolm korda nädalas ja mehed võiksid sinna sisse segada munakollast, et olla tugevad. Igas mõttes 🙂 Kõige levinum jamu on tehtud kurkumi- ja ingverijuurest, millele on lisatud mett, sageli ka hapukat tamarindi ja tsitrusemahla. Tulemuseks on tõeline haiguste peletaja ning hetkel, kui koroonaviiruse paanika aina tuure kogub, võiks paanika asemel hoopis endale paraja portsu jamut valmis villida. Siis hea igal hommikul oma tervist tugevdada ja immuunsüsteemi turgutada.\nKurkumijuur on väga võimas ravimtaim, millel on tugev põletikuvastane toime. Lisaks aitab kurkum maksast mürke välja viia ja ka neerusid puhastada. Üldjoontes saab kurkumile omistada kõiki klassikalisi ravimtaime omadusi alates antioksüdatiivsest toimest, seedimise toetamisest, kolesterooli alandamisest kuni vähivastase toimeni välja. Kurkumi ravitoime tuleneb kurkumiinist, mille bioaktiivsust aitab tõsta musta pipra lisamine. Pipar peab olema värskelt jahvatatud. Tegelikult võiks sinna joogile lisada veel sortsu kas kookospiima või muud rasva sisaldavat lisandit, et joogis sisalduvad rasvlahustuvad ained ilusti kätte saada.\nMõnus värskendus troopilises kuumuses\nLoomulikult plaanisin ma seda jooki ka kodus järgi teha. Pisut retsepte uurides selgus, et variante on mitmeid. Võib teha täiesti tooretest komponentidest jamu, aga erinevaid variante läbi proovides tundus, et Balil pakutud variandid olid ikkagi läbi keedetud. Natuke teemat uurides leidsin ka infot, et kurkumi omastatavus muutub kuumutades paremaks, seega jään ise seda toonikut edaspidi keedetud variandis valmistama.\nKurkumijuurt on õnneks meil juba päris hästi saada. Kindlasti leiab seda Biomarketist, aga eile leidsin seda ka oma kodusest Selverist valmis pakendatud kujul. Nii et komponentide leidmisel väga suuri takistusi ei tohiks tekkida. Küll tuleb aga hoiatada selle eest, et kurkumiga toimetades on suur oht oma käsi, riideid, nõusid ja kõike muud, mis kurkumiga kokku puutuvad kollaseks värvida. Kätele kaitsmiseks soovitan kurkumiga toimetades kindad kätte tõmmata, kui ei ole just soovi järgmised päevad kollaste küüntega ringi käia. Samamoodi tuleks ettevaatlik riietusega olla ehk siis oma lemmiku valge pluusiga ei tasu kurkumiga flirtima hakata. Oma blenderi kannule sain ka tänu kurkumile päikesekollase varjundi. Aga isetehtud jamu on nüüd kapis ootel ja sealt on hea iga päev üks toniseeriv jook endale välja mõõta.\nJamu ehk Indoneesia toniseeriv kurkumijook\nPortsjonit 8 portsjonit\n100 g värsket ingverijuurt, tükeldatuna\n50-70 g värsket kurkumit, tükeldatuna\n2-4 sl mett (minu lemmik on Remedyway tatraõiemesi)\ntamarindi pastat, soovi korral\nPuhasta ingver ja kurkumijuur. Koorida ei ole vaja. Tükelda õhukesteks viiludeks ja tõsta potti. Kalla peale vesi nii, et ingver ja kurkum oleksid kaetud ja lase keema tõusta. Keeda umbkaudu 20 minutit. Jahuta veidi ja tõsta siis blenderisse. Töötle vähemalt minut, et mass oleks võimalikult ühtlane. Kurna läbi sõela ja sega siis juurde mesi, laimimahl, värskelt jahvatatud musta pipart ja soovi korral ka tamarindi pasta, mis lisab ka toonikule hapukat maitset.\nServeeri jamut kas soojalt või külmalt. Sooja variandi puhul soojenda tõmmist veidi, kuid mitte liiga kuumaks, et mee mõju mitte hävitada. Võid lisada tõmmisele ka veidi kuuma vett. Jahutava jamu tegemiseks kalla jamu tõmmis lihtsalt jää peale.\nNaudi ja ole terve!\nPidulauale. Toekas kartulisalat krõbeda peekoniga ja värske salat vutimunadegaTomatine kikerhernesupp\naprill 27, 2021Vasta\nHei! Kui palju selle koguse juures tapsemalt vett oleks moistlik panna, et kontsertatsioon paika jaaks? 🙂\nSee vee kogus on pigem selline katsetamise värk, kui tummist ja kanget lõpptulemust soovida, aga umbkaudu liiter vett võiks sinna ära kuluda küll.


Komisjon sai ülevaate MAK 2014-2020 hetkeseisust - Riigikogu\nKomisjon sai ülevaate MAK 2014-2020 hetkeseisust\n27.02.2014 / Komisjonide teated, Maaelukomisjon\nMaaelukomisjoni tänasele (27.02.2014) istungile olid kutsutud Põllumajandusministeeriumi ja Rahandusministeeriumi esindajad, et anda ülevaade Eesti maaelu arengukava (MAK) 2014 2020 menetlemise hetkeseisust. Selgitusi jagasid ja komisjoniliikmete küsimustele vastasid Illar Lemetti ja Marko Gorban Põllumajandusministeeriumist ning Ivar Sikk, Mari Lahtmets ja Margo Keerme Rahandusministeeriumist.\nMAK 2014-2020 rahastamiskava väljatöötamisel lähtuti 2013. aasta veebruaris Ülemkogus ametlikult kokkulepitud liikmesriigipoolse kaasrahastamise määrast 25%. Kava tutvustati MAK juhtkomisjonile 29. oktoobril 2013. Novembri lõpust detsembri keskpaigani oli MAK kooskõlastusringil. Detsembri keskel kirjutasid EL nõukogu eesistuja ja Euroopa Parlamendi president alla ÜPP reformi käsitlevatele õigusaktidele, millega vähendati osade MAKi meetmete liikmesriigipoolse kaasrahastamise miinimummäära sõltuvalt toetatavatest tegevustest 15%ni. Kuna Eesti on EL rahade kasutamisel lähtunud põhimõttest kohelda kõiki valdkondi võrdselt ja rakendada kaasrahastamise miinimummäära, ei saanud Rahandusministeerium MAKi kooskõlastada.\nMinisteeriumide asekantslerid Illar Lemetti ja Ivar Sikk selgitasid komisjonile kujunenud olukorda ja võimalikke lahendusi. On vaja välja selgitada, kui suur on tegelik üleplaneeritud summa, arvestades meetmete raames tehtavate tegevuste erinevaid kaasfinantseerimise määrasid. Rahandusministeeriumi esindaja oli arvamusel, et kokku tuleks kutsuda MAK juhtkomisjon, selgitada muutunud olukorda ning teha uus ettepanek valitsusele.\nIstungit juhatanud komisjoni aseesimees Aivar Kokk tegi Põllumajandusministeeriumi esindajatele ettepaneku anda komisjonile uuesti ülevaade MAKi menetlemisest enne dokumendi esitamist valitsusele.\nLisainfo Aivar Kokk (tel 503 0954, [email protected])


DONGSHENG kuldsed vabaajajalatsid, UUS, N 39 (131754744) - Osta.ee\nCD riiul käsitöö täispuit mänd\nPostkaardid kuni 1945 (13307)\nLifexpert kingad suurus 39 (1703-2)\nHKR ORIGINAL KINGAD. 39 SUURUS\nLifexpert kingad/ MOKASINS suurus 39 (17153-1)\nEseme ID: 131754744\nEseme ID: 131754744 Seisukord: uus\nloxper100% / 2460 / Vaata müüja teisi esemeid\nDongsheng igapäeva või vabaajajalatsid.\nMadalad, paeltega seotavad.\nstp 24,2-24,5, päka kohalt laius umbes 8 cm väljast mõõtes.\nNr 39. Uued. Ilusa lillemustrilise sisemusega. Väga õrna ja naiseliku üldmuljega.\nRAHVUSLIKES TOONIDES KLASSIKALINE JÕULUKAART - kasutamata\n0.50€ 18h, 49m\n0.10€ 18h, 49m\nNII SEE OLI - Sergei Baruzdin 1966\nSUUR LILLEKIMBUGA POSTKAART - kasutamata, Moskva 1981\n0.20€ 18h, 49m


Mustkunstniku tellimine enda üritusele - Richmaster.ee\n2013. aastal alustasin mustkunsti õppimisega. Olles siis alles keskkoolis andis see mulle tugeva tõuke. Paistsin klassikaaslaste seast välja ning peagi tundis mind pea kogu Viimsi kool. See omakorda andis mulle indu juurde, et alustada mustkunstniku karjääriga.\nEesti Cardistry meister\nMind on alati köitnud lähivaate mustkunst, sest see annab võimaluse pealtvaatajale oma silme all midagi maagilist kogeda. Esinedes püüan ma alati olla publikule võimalikult lähedal, et nad saaksid minu esitusest maksimumi.\nAastast 2017 kuulun Eesti Mustkunstnike Liitu (EML) ja olen teinud kaasa vanameister Erich Udrase 80. sünnipäeva mustkunstigaalal. Lisaks mustkunstile olen Eesti meister Cardistrys alates 2016. aastast.


Kas Kanye on hulluks läinud? Räppar tahab Kim Kardashiani maatasa teha ja nõuab täielikku hooldusõigust laste üle - Kroonika\nKas Kanye on hulluks läinud? Räppar tahab Kim Kardashiani maatasa teha ja nõuab täielikku hooldusõigust laste üle\nKanye West on mitme USA väljaande väitel rääkinud oma sõpradele, et ta on enda arvates parem lapsevanem kui tema tulevane eksnaine Kim Kardashian. Seetõttu nõuab skandaalne räppar kohtu kaudu nelja ühise lapse täielikku hooldusõigust.\nKanye on üritanud levitada väiteid, nagu oleks kuulus tõsielustaar pidevalt lennus ning lapsi kasvatavad pigem nende hoidjad. Siiski leiavad räpparile lähedased allikad, et võimalus, et ta saab täieliku hooldusõiguse, on nullilähedane, sest viimasel ajal on ta meedias figureerinud ähvardavate Instagrami postitustega, mida ta on teinud Kardashiani ja tolle uue peika Pete Davidsoni suunal.\n"Tema lähedased inimesed olid üsna šokeeritud ja on püüdnud teda veenda, et ta seda ei teeks, kuid ta on kindel, et tahab lapsi kasvatada täiskohaga. Kanye usub, et Kim on palju eemal töö tõttu ja Pete'iga koos aega veetmas ning et ta oleks parem lapsevanem," ütles allikas.\nAllika sõnul tahab Kim nii palju kui võimalik lapsi koos eksmehega kasvatada ning ta ei taha Kanyet oma elust välja lõigata, kuigi Kanye usub vastupidist. "Kanye veetis pikki perioode lastest eemal, kui nad koos olid, praktiliselt elas ta nende viimase abieluaasta Wyomingis. Keegi ei pea tõenäoliseks, et ta võidaks täieliku hooldusõiguse," järeldas allikas.


Maureen Orth Abielus, abikaasa, lapsed, lahutus, puhasväärtus, palk, karjäär, Wiki-Bio, vanus, pikkus - Biograafia\nMaureen Orthi elulugu\nMaureen Orthi faktid\n26. jaanuar , 1943\n77 aastat vana\nMaureen Orthi suhe lühike statistika\nMis on Maureen Orthi perekonnaseis? (abielus, vallaline, suhtes või lahutus):\nKui palju lapsi on Maureen Orthil? (nimi):\nKas Maureen Orthil on mingeid suhteid?\nKui olete reporter, meeldib see teile või mitte, peate olema platsil, küsitlema inimesi vasakule ja paremale; ole valmis ka karmiks puurimiseks! Ameerika reporter Maureen Orth on selle kõik teinud ja suutnud ikkagi kajastada huvitavaid ja massilisi isiksusi nagu Vladimir Putin, Madonna ja Michael Jackson ; teenides staarkommentaatori staatuse.\nMis on Maureen Orthi suhtestaatus? Kas ta on abielus või vallaline?\nMaureen Orth on hetkel vallaline ja nii pole tal partnerit. Ta on rahul sellega, kus on tema elu, inimestega, keda ta armastab.\nMaureen Orth pole praegu abielus ja elab vallalisena.\nLisaks hoiab Maureen praegu eemal igasugustest halbadest reklaamidest ja vaidlustest. Kuigi on ilmne, et ta teeb sama ka oma armueluga; see ei tähenda, et ta ei olnud kunagi varem romantiliselt seotud ühegi inimesega.\nElegantne daam oli abielusuhtes ajakirjaniku ja advokaadiga, Tim Russert . Nende kahe esialgne kohtumine ja tutvumine viisid lõpuks abieluni Hispaanias Madridi Basilica de Miguelis Detsembrini 1983.\non stevie alates gmm otse\nMaureen Orth koos oma varalahkunud abikaasa Tim Russerti ja nende poja Luke Russertiga. ALLIKAS: Vanity Fair\nPaaril oli poeg, Luke Russert (Sündinud 22. augustil 1985) nende ühisest ajast. Kahjuks polnud see selleks mõeldud ja armsa paari teed läksid lahku. Mis juhtus?\nOrthi partneri möödumine\nMitte lahutus ei ajanud paari lahku, vaid surm, mis ei jää ühe kätesse. Peal 13. juuni 2008, mis oli tüüpiline tööpäev, ei osanud Russert ja tema naine kuidagi ette kujutada, et see on nende viimane päev üksteisega.\nVaata ka: Marc Howardi suhe ja isiklik elu!\nSamal päeval aga, kui 58-aastane Tim hüvasti jättis, oli see tööl viibimise ajal südamepuudulikkuse tagajärg. Tema surmast teatamine lükkus edasi, kuni uudised tema perekonnale edastati.\nOrth viibis sel ajal koos pojaga Roomas, kust abikaasa just naasis pühapäevase telesaate jaoks. Nende külastus oli Luke'i ülikooli lõpetamise tähistamine.\nTähesõdade päev Natsi staadionil, kuid sundige mitte koos kaotanud Natsidega - vaid lõbutsege mu sõpradega.\nJagatud postitus Maureen Orth (@maureen_orth) 15. juunil 2019 kell 20:17 PDT\nTundub, et pere elab oma kallima mälestustes edasi ja staarajakirjanik peab oma esimest meest viimaseks. See on mingi armastus, eriti tänapäeval!\nKui suur netoväärtus on Maureen Orthil?\nMaureen Orthi netoväärtus on 2 miljonit dollarit raamatute ja ajakirjanduse kaudu. Tavaliselt on Ameerika ajakirjaniku keskmine palk 43,5 tuhat dollarit kuni 100 tuhat dollarit, ja autor on 18,60 dollarit tunnis ja 56 699 dollarit aastas.\nVaadake Maureen Orthi teose klippi!\nLisaks on Orth mitme raamatu autor, sealhulgas Vulgar Favors: jaht Andrew Cunananile, inimesele, kes tappis Gianni Versace'i (Hind = 45 dollarit) ja Kuulsaks olemise tähtsus: kuulsuste-tööstuskompleksi kulisside taga (Hind = 21,55 dollarit ) .\nÄra jäta: Dianna Russini puhasväärtus ja palk!\nThe 76-aastane omab kahte mopsi, mis maksavad umbes 700 dollarit kuni 1500 dollarit iga. Samuti on ta asutaja Fundaorth, mittetulundusühing, mille eesmärk on pakkuda süstemaatilist ja standardset haridust.\nA-Rühm! Au osaleda ülemaailmsete probleemide lahendamisel sotsiaalse ettevõtluse praktiliste lahendustega @echoinggreen ülemaailmne konverents #medellin koos meeleoluka presidendi Cheryl Dorsey ja minu #marinaorthfoundationi dünaamilise personaliga. Tulemustele suunatud inspireeriv aeg. #tw #fundaorth\nJagatud postitus Maureen Orth (@maureen_orth) 17. oktoobril 2018 kell 16.55 PDT\nSellest lähtuvalt on diiva tänapäeva silmapaistev kuju, kes enam kui mugava elu elab.\nKiired faktid: Maureen Orth\nMaureen Orth on Ameerika Ühendriikide tabloidireporter ja muu.\nSündis Maureen Orth Maureen Ann Orth 26. jaanuaril 1943, California, USA.\nTa on Ameerika rahvusest ja valge rahvusega.\nOrth õppis California ülikoolis ja lõpetas selle 1964. aastal.\nNaisajakirjanik oli aastatel 1984-1989 Vogue'i kaastöötleja.\nTa on töötanud kuulsas Ameerika ajakirjas Vanity Fair alates 1988. aastast.\nOma karjääri jooksul on ta intervjueerinud maailma tippjuhte, näiteks Vladimir Putin, Margaret Thatcher, Carlos Menem, Mary Robinson, Barak Obama, jne.\nMaureen teatas kahest Hollywoodi peamisest laste ahistamise juhtumist - näitleja ja režissöör, Woody Allen ja muusik, Michael Jackson .\nKommentaatoril on helepruunid silmad ja juuksed.\nTa seisab 1,63 meetri kõrgusel 5 jalga.\nTa on 76-aastane.\nKülasta meid sagedamini aadressil sierraviva.org oma lemmik kuulsuste eluloo ja kuulujutte jaoks!\nEsimene abielu Tim Russertiga\nAbielu kuupäev:1983. aasta detsember Abielus\nElegantne daam oli Tim Russertiga abielusuhtes. Duo sidus sõlme 1983. aasta detsembris. Tema abikaasa oli Ameerika ajakirjanik ja advokaat,\nIsa: Timiothey J. Russert Sünnikuupäev: 1985\nLuke Russert on isa Tim Russerti ja ema Maureen Orthi ainus laps. Luke on Ameerika ringhäälingu uudiste korrespondent.\nGiancarlo Giannini elulugu\nCaelan Colburni elulugu\nIraani-Ameerika näitleja Maz Jobrani abielusuhted abikaasa Preetha Jobraniga; Tal on kaks last\nKas Christina Cindrich kohtub kellegagi? Tea tema isiklikust ja tööelust\nBryan Norcrossi elulugu\nHolly Specialsi elulugu\nAndrea Russetti elulugu\njoan smalls wiki\nkes on jim cantore'iga kohtamas


Osta e-poest! Sweaters for boys - RESERVED\nVeluurist üherealine pintsak\nKui tegu on koolilõpetamise või pereüritusega, siis on vaja ametlikumat stiili – sellepärast peaks elegantne pintsak olema üks põhiese iga poisi garderoobis. Tõeliselt härrasmeheliku väljanägemise saavutamiseks sobitage pintsak särgi, lipsu, kikilipsu, chinopükste või kinniste kingadega. Pintsakul on palju moekaid vorme! Avastage need kõik, kandes pintsakut T-särgi, teksade ja tennistega, et luua linlik look. Trikotaažpintsakud on mugavamad kui klassikalised, sest need on valmistatud elastsetest kangastest, mis tagavad liikumisvabaduse. Ja see pole veel kõik! Suvel võite kanda pintsakut koos lühikeste pükstega. Linasetel pintsakutel on ainulaadsed omadused, mis tagavad kõrvetavas kuumuses kaitse ja mugavuse. Pilvistel päevadel valige puuvillane džemper või kapuutsiga kardigan. Džemprid on nii mugavad, et saate neid vabalt kapuutsiga või kapuutsita dressipluuside või kergete jakkide asemel kanda.


Meemikonkurss “Laps teeb, mida laps näeb”\n11. veebruar on rahvusvaheline turvalise interneti päev. Projekt "Targalt internetis", Pärnu Rääma Põhikool ja Pelgulinna Gümnaasium kutsuvad õpilasi kaasa rääkima, kuidas muuta internet paremaks meile kõigile.\nKonkurss “Ventspils IT callenge 2019” ootab osalema õpilasi Lätist, Leedust, Eestist ja Soomest\nTaas on toimumas konkurss “Ventspils IT challenge”. Ventspilsi Digikeskus ja Ventspilsi linn ootavad Läti, Leedu, Eesti ja Soome õpilasi oma võimed proovile panema tehnoloogiliste oskuste looval rakendamisel.\nVeebruaris stardib üleriigiline meemikonkurss “Rõõmud või mured digimaailmas”\nProjekt "Targalt internetis", Tallinna Tehnikaülikool (TalTech), Tartu Ülikool, Kaitseministeerium, Pärnu Rääma Põhikool, Pelgulinna Gümnaasium, Eesti Informaatikaõpetajate Selts ja Kunstihariduse Ühing kuulutavad välja õpilaste meemikonkursi “Rõõmud või mured digimaailmas”.\nPõltsamaa Ühisgümnaasium ning Haridus- ja Teadusministeerium kuulutavad välja loomevõistluse, kuhu on oodatud 15-26-aastaste noorte erinevates žanrites tööd, mis sobivad üldpealkirja alla „Ood eesti keelele“.\nKuressaare Ametikool võitis Viinis Euroopa ettevõtlusõppe auhinna\nKuressaare Ametikool võitis esimese Eesti ametikoolina Euroopa ettevõtliku kooli auhinna, tiitel kuulutati välja 7. novembril Viinis.\nPärnu Rääma Põhikool on ettevõtlik kool\nNeljapäeval, 18. oktoobril toimunud haridusfestivalil Paides anti Pärnu Rääma Põhikoolile üle ettevõtliku kooli kvaliteeditunnistus.


Selgusid konkursi “Ettevõtlik hiidlane” tulemused\nMeremuuseumile lausa sajab auhindu\nKuldkingade metsast valgete tolmpeade teeni\nLehekülg: 12…229230231232233…1 1851 186\n27.august, 2019 Varese lood\nMaasilinn kerkis me ette kummalise mäena muidu lausikul maal, otse kajaka-tiirukisase Väikse väina ääres. Siin ta nüüd oli, see Saaremaa teine keskaegne linnus.\nKui piiskoppide Kuressaare linnus säilis ajaloos üsna hästi ja on nüüd üles vuntsitud, siis Maasilinna esmapilgul õieti nagu polegi, vaid üks uhke mägi.\nBobik ja mood\n27.august, 2019 Arvamus / Uudised\nTere jälle! Mina olen ikka endiselt arvamusliider Bobik. Näh, juhtusin moe peale mõtlema. See va mood on inimestel üks imelik asi. Selline tunne on, nagu tahaksid kõik ühtemoodi välja näha. Nojah, võib-olla mitte kõik, aga mingid inimesed on küll justkui ühest vabrikust välja lastud. Täitsa puhast, aga haruldast tõugu koerad (nagu mina) ei ole kunagi ühesugused.\n23.august, 2019 Ajalugu / Uudised\nTäna, 23. augustil möödub 30 aastat Balti ketist, mille moodustasid Eesti, Läti ja Leedu inimesed. Seistes inimketis, näitasid Baltimaade rahvad oma ühist tahet elada vaba rahvana vabal maal. Ei puudunud selles ketis ka hiidlased.\nAve Alavainu on meenutanud, et hiidlasi sõitis Balti ketti üksteist bussitäit. Praamil oli meeleolu ülev ja rahvas elevil. Sinimustvalged olid küll veel võimude poolt taunitud, kuid muinsuskaitse seltsi poolt siiski juba välja toodud.\nRäägib Ave Alavainu: “Olin torganud oma algelise ning kellegi poolt kodus tehtud lipu õlakotti. Praam hakkas liikuma. Mul tuli vallatu mõte, tõmmata lipp ühele raadest.\n23.august, 2019 Uudised\nVabariigi President Kersti Kaljulaid andis koos Leedu Vabariigi presidendi Gitanas Nausėdaga Kadriorus toimunud iseseisvuse taastamise 28. aastapäevale pühendatud vastuvõtul üle iseseisvuse taastamise tänukivid Balti apelli allkirjastajatele ja Balti keti korraldajatele.\nEvelin Ilvese populaarset söögikohta Padriku pood ja kohvik külastas Hiiumaa valla delegatsioon eesotsas vallavanem Reili Rannaga. Külaskäik toimus 20. augustil, kui väike kohvik oli sel hooajal viimast päeva avatud.\n“Mulle kingiti Hiiumaa saadiku särk number kaks! Aitähh, inglite ja armastuse saar!” rõõmustas Evelin Ilves sotsiaalmeedias tehtud postitusel.\n23.august, 2019 Juhtkiri\n20. augusti eel laekus toimetuse postkasti avaldus, milles pandi kahtluse alla öölaulupidude ja Balti keti tõsiseltvõetavus. Vaat meie julgesime allkirjastada Balti apelli ja ajal kui vabadusest polnud veel lõhnagi. Öölaulupidude ja Balti keti ajal aga olid Nõukogude võimu ohjad juba lõdvemal ja polnud vaja nii suurt julgust, kui isiklikult vastalisele dokumendile allkirja andes.\n23.august, 2019 Kultuur / loodus / Majandus / Uudised\nEelmisel nädalal jõudis täiskõrguse, 23 meetrini Käina alevisse rajatav elamuskeskus Tuuletorn, kust nüüd paistab kätte isegi Saaremaa.\nEhituse tellijapoolne projektijuht Tiivi Lipp ütles, et katusele ehitatud vaateplatvorm on maapinnast umbes 23 meetri kõrgusel.\nMaaomanikel tuleb oma kinnistul kõik puurkaevud ja allikad kanda keskkonnaregistrisse, kasutuseta kaevud aga korralikult tamponeerida.\n“Kõik puurkaevud ei ole sajaprotsendiliselt keskkonnaregistrisse kantud, kuid vastutus selle üle lasub igal maaomanikul endal, kelle territooriumil kaev asub,” ütles keskkonnaagentuuri keskkonnaanalüüsiosakonna juhtivspetsialist Kristiina Ojamäe.\n23.august, 2019 Transport / Uudised\nTS Laevad teenindas tänavuste Hiiumaa kohvikutepäevade ajal ehk 1.–4. augustini Rohuküla–Heltermaa liinil kokku\n17 870 reisijat. Mulluste kohvikutepäevade ajal, 2.–5. augustini teenindas TS Laevad Rohuküla–Heltermaa liinil kokku 17 674 reisijat ja viis üle 6281 sõidukit. Reisijate arv kasvas kohvikutepäeva nädalavahetusel seega 1 protsendi ja sõidukite arv 2 protsendi võrra.


20 000 inimesel on madalapalgalise tagasimakse taotlus esitamata - Järva Teataja\n20 000 inimesel on madalapalgalise tagasimakse taotlus esitamata\n19. märts 2017 10:14\nMTA maksude osakonna juhataja Evelyn Liivamägi sõnutsi on taotluse mittetäitnute seas palju neid, kes eelmistel aastatel ei ole pidanudki oma tuludeklaratsiooni esitama ja seetõttu on see ka tänavu tegemata jäänud. „Alates järgmisest nädalast saadame nendele inimestele ka otsepostituse, et nad oma tuludeklaratsiooni sel aastal ära täidaksid,“ märkis ta.\nLiivamägi selgitas, et kui täisealine inimene on eelmise aasta jooksul töötanud täiskohaga vähemalt kuus kuud terve kalendrikuu vältel ja saanud brutotulu kokku alla 7817 euro, siis soovitab amet kindlasti enne 31. märtsi e-MTAs oma tuludeklaratsioon kinnitada. „Kui peale seda avaneb võimalus esitada ka madalapalgalise tagasimakse taotlus, siis kinnitada ka see,“ lisas ta.\nKui tuludeklaratsiooni muudetakse pärast madalapalgalise tulumaksutagastuse esitamist, siis uut taotlust esitama ei pea, küll aga ei ole siis ka enam automaatselt e-maksuametis/e-tollis näha eeldatava toetuse suurust. Juba eeltäidetud palga- või pensioniandmete muutmisel vaatab MTA kindlasti tehtud parandused üle ning see võib tähendada enammakstud tulumaksu ja ka madalapalgalise toetuse hilisemat kättesaamist. Rohkem infot leiate maksu- ja tolliameti kodulehelt


Nokian Tyres suurendab tootmist - Vianor\nPostitus ilmunud 19.06.2018 11:50\nNokian Tyres suurendab tootmist -\nNokiani tehas hakkab tööle neljas vahetuses\nNokian Tyres plc Company pressiteade, 15. juuni 2018, 10.00\nNokian Tyres plc suurendab sõiduautode rehvide tootmismahtu oma Nokiani tehases umbes 30%. Tehas hakkab tööle neljas vahetuses. Tootmismahu suurenemisega palgatakse sõiduautode rehvide tootmiseks juurde üle 80 uue töötaja. Uusi töötajaid hakatakse tööle võtma kohe ja töösuhted algavad septembrist, põhirõhuga aasta lõpul. Neljas vahetuses tootmine algab hiljemalt 2019. aasta alguses.\n„Meie kasvustrateegia nõuab tootmise suurendamist. Nokian Tyres on jõuliselt kasvanud ja meie eesmärgiks on seda teed jätkata, suurendades järgmise viie aasta jooksul oma müüki Põhja-Ameerikas kaks korda ja Kesk-Euroopas 50%. Samal ajal soovime jätkuvalt säilitada oma turuliidri positsiooni Põhjamaades ja Venemaal,“ ütleb Nokian Tyres’i president ja tegevjuht Hille Korhonen.\nHetkel toimub sõiduautorehvide tootmine Nokiani tehases kolmes vahetuses ja viiel päeval nädalas. Tulevikus hakkab tehas tööle neljas vahetuses ja kuuel päeval nädalas.\nAsepresident, organisatsiooni sidetalitus ja investorisuhted\nRohkem teavet: Esa Eronen, asepresident, tarneahel ja jätkusuutlikkus, tel +358 10 401 7281\nRohkem teavet vabadest töökohtadest: https://www.nokiantyres.com/company/vacancies/\nLevitamine: meedia ja www.nokiantyres.com\nNokian Tyres on maailma kõige põhjapoolsem rehvitootja ja oma valdkonna üks jätkusuutlikumaid ettevõtteid. Me pakume meelarahu igasugustes tingimustes, valmistades kõrgekvaliteedilisi, turvalisi ja keskkonnasõbralikke rehve sõiduautodele, veokitele ja raskemasinatele.. Kõige paremini tuntakse meid uuenduslike talverehvide järgi. Meie gruppi kuulub ka Vianori kett, mis on spetsialiseerunud sõidukite hooldusele ja rehviteenustele. 2017. aastal oli ettevõtte käive umbes 1,6 miljardit eurot ja töötajaid ligikaudselt 4600. Nokian Tyres’i aktsiad on noteeritud Nasdaq Helsingi börsil. Rohkem teavet: www.nokiantyres.com


„POPI JA HUHUU“: Madli Luuk on Tuglase novelli alguspunktis, kus hetkel on joonistunud välja Isand ja Popi.Foto: Robin Roots\nJaanus Kulli, 30. september 2019 00:01\n„Öö on see aeg, kus meie aju töötab kõige intensiivsemalt ning kui midagi jääbki õhtul lahendamata, siis suure tõenäosusega saabub hommikuks selgus,“ juhatas Eesti teaduste akadeemia president Tarmo Soomere akadeemia saalis Toompeal sisse Teadlaste Öö.\nKatset visualiseerida Friedebert Tuglase novelle oli tulnud kuulama ja vaatama sadakond huvilist, kes sel õhtul said omamoodi katsealusteks akadeemik Jaan Unduskile ja liivakunstnik Madli Luugile, kes omakorda püüdsid sõnas ja pildis süüvida ja lahti mõtestada Tuglase kahte novelli. Ent enne veel said sõna Tarmo Soomere ja neuroteadlane Jaan Aru.\n„Kirjandus ja ilusad teosed ning see, kuidas nad meid kõnetavad, on äärmiselt individuaalne,“ alustas Soomere. „See pind, mis kangastub meile midagi lugedes, on igaühel erinev. Sisevaade endasse on üks kõige ohtlikumaid asju, aga teeme seda täna natuke steriilsemalt, kontrollitud katsega, kontrollitud eksperimendina liivakastis.“


Vastulause: Projektidel põhinev haridussüsteem ei saa olla jätkusuutlik : Õpetajate Leht\nVastulause: Projektidel põhinev haridussüsteem ei saa olla jätkusuutlik\n22. veebr. 2019 Aare Külaots Paikuse põhikooli direktor - Kommenteeri artiklit\nPaikuse põhikool tähistab varsti oma 30. sünnipäeva ja tore on nentida, et lõpetanute seas on juba magistrikraadiga haridustöötajaid ning et Helen Hirsnik hoiab oma endise kooli tegemistel silma peal. Olen Heleniga nõus, et maailm on kiiresti muutunud ja praegune kool on samuti muutumas. Muutunud on ka Paikuse kool ning kui Helen nägi direktori kabinetis herneid, siis praegu neid seal küll enam ei ole.\nKõige olulisem on leida sobiv suund, aga selle juures puudub ühiskonnas ühtne ja selge arusaam; saab ainult imestada haridusuuendajate ja -muutjate „leidlikkuse“ üle. Eestis on projektid au sees ja tundub, et ka hariduselu on projektiusku. Tunnistan, et direktorina ei jõua ma läbi lugeda kõiki meilikasti jõudvaid koostööpakkumisi. Meil on „Kiusamisvaba kool“, „Huvitav kool“, „Liikumist toetav kool“ jne – kõik need on omapärased ettevõtmised, kuid peaks olema selge, et projektidel põhinev haridussüsteem ei saa olla jätkusuutlik.\nVõib tunduda, et väljapakutud eelnõu A- ja B-klassist (vt „Kuidas kaitsta õpilast?“, ÕpL 01.02,) püüab naeruvääristada pedagoogide tööd, samas aga ei peaks olema väga keeruline näha selle idee taga hoopis muret või südamevalu suundumuste pärast meie hariduses, samuti nende õpetajate pärast, kes peaksid muudatused ellu rakendama.\nHelen ei jõudnud vist minu artikli lõpuni … Ka mina tahan, et kogu kooli personalile jaguks koolirõõmu ja selle rõõmu üks eeldus on asjaolu, et kõik saavad õppida ja õpetada vastavalt oma võimetele ja oskustele.\nTahtmata solvata ühtegi tugispetsialisti, võin kinnitada, et ei sotsiaalpedagoogi pikaajalised vestlused nagu ka Rajaleidja testid ei ava õpilase neid varjatud külgi, mida saab teada aineõpetaja vahetus kontaktis õpilasega. Jutt ei käi ainult nendest õpilastest, kes segavad (ka sellel on oma põhjused) tundi. Põhikooli kolmandasse astmesse jõuab suur hulk õpilasi, kes kõikidest „tugedest“ hoolimata ei saa õppimisega hakkama ja on õnnetud, et on vales kohas. Nemad oleksid A-klassis väga õnnelikud.\nProbleemid, mis on seotud koolikoti raskuse, kontrolltööde, tundide alguse ajaga on ka muidugi olemas, kuid need on ainult probleemide tibatilluke, n-ö jäämäe veepealne, osa. Kool on õpilaste jaoks, kuid keskseks tugiisikuks jääb koolis ikkagi õpetaja oma isiksusega. Hea kool vajab häid õpetajaid. Kas projektijuhtidel on ettekujutus sellest, kust tulevad juurde uued head õpetajad? Üks võlusõna, mis aitab tänapäeva koolis ellu jääda, on „hoolivus“. See on koolisisene ressurss. Direktoril ei pruugi jätkuda alati raha koolikeskkonna uuendamiseks, tugispetsialistidele konkurentsivõimelise töötasu maksmiseks, kuid ta saab hoolida oma töötajatest; õpetaja aga saab hoolida õpilastest ja kolleegidest … ka direktorist. Selleks ei ole vaja raha ega ministeeriumi määrusi, vaid ainult empaatiat.\nHelen Hirsnik, „Hernestel põlvitamise aeg on möödas“, 15.02.2019\nAare Külaots, „Kuidas kaitsta õpilast?“, 01.02.2019


Betwinner Online Casino boonused💰 Võta oma 300 € 🌟\nBetwinner Online Casino ülevaade - Boonused\n< BetwinnerBoonusedLojaalsusboonusLaadige boonus uuestiRegistreerimisboonusBoonuse väljavõtmise reeglid\nKonto loomisel saate kasutada ühte kahest tervitusboonusest, kasiino boonust ja spordiboonust. Kui soovite taotleda spordiennustuse boonust, peate sisestama boonuskoodi 130SPORT, nii saab kasiino ära tunda, millist boonust soovite saada. Selle boonusega saate selle asemel mitte 100, vaid 130 dollarit.\nPidage meeles, et uue konto avamisel peate täitma kõik registreerimisvormi väljad. Konto registreerimisel on väga oluline sooduskood sisestada. Tehke nõutav sissemakse ja raha kantakse teie kontole automaatselt.\nKorraga saate taotleda ainult ühte boonust. Pakkumise saamiseks peate tegema minimaalse sissemakse 1 USD ja maksimaalne sissemakse 130 USD. Boonusraha kantakse teie kontole kohe pärast eduka tehingu tegemist.\nBoonus tuleb kogumispanustes üle viia 5 korda, kus iga kogumispanus peab sisaldama 3 või enamat sündmust. Vähemalt kolme sündmuse koefitsient peab olema 1,40 või suurem. Enne kui võite oma võidu välja võtta, peate vastama läbimängimisnõuetele.\nEnne kui võite taotleda võidu väljavõtmist, peate kinnitama oma identiteedi. Seda saate teha, saates juriidiliste dokumentide koopiad, et tõendada oma isikut, aadressi ja makseviisi. See on ühekordne tehing, kuid kasiino jätab endale õiguse nõuda lisadokumente, kui nad peavad seda vajalikuks.\nBetwinner Casino pakub lojaalsusprogrammi ka nende mängijatele. Iga kord, kui mängite pärisraha eest, saate eripunkte ja kui olete kogunud piisavalt punkte, võite minna sooduskoodide poodi ja osta võimaluse, mis teie arvates sobib teile kõige paremini.\nKui olete Betwinneri kasiinos tavaliseks saanud, saate igal neljapäeval saadaval oleva reload boonuse eeliseid kasutada. See on suurepärane võimalus mängijatele, kes võimaldavad neil igal nädalal oma sissemakse kahekordistada.\nSelle boonuse tingimused on samad kui tervitusboonuse tingimused. See tähendab, et peate enne väljamakse taotlemist vastama läbimängimisnõuetele või viis korda. Panustamisnõuete täitmiseks on teil aega 30 päeva ja peate panustama vähemalt kolmele matšile, mille koefitsient on vähemalt 1,40.\nSelle pakkumise saamiseks peate igal neljapäeval ajavahemikus 00:00 kuni 23:59 deponeerima 10 dollarit. Sel viisil saada on maksimaalselt 100 dollarit. Ainus viis selle boonuse saamiseks ei saa teie kontol olla muid aktiivseid boonuspakkumisi.\nPärast sissemakse tegemist saate boonusfondid automaatselt. Selle boonuse saab panustada ainult spordiüritustel.\nBoonuse summa peate panustama 24 tunni jooksul alates selle saamise hetkest, vastasel juhul jääb boonus ilma. Boonuse summa tuleb kolm korda läbimängida vähemalt kolmel üritusel, mille ennustus on 1,40 või suurem.\nVõidu väljavõtmiseks peate täitma kõik pakkumise nõuded.\nKui registreerute Betwinneris uuele kontole, saate 100% boonuse maksimaalse 100 dollarini.\nAinus asi, mida peate selle pakkumise saamiseks tegema, on luua kasiinos konto ja teha oma esimene sissemakse. Boonus laekub teie kontole kohe, kui tehing on tehtud. Enne kui võite oma võidud välja võtta, peate vastama boonuse läbimängimisnõuetele.\nPanustamise nõuete täitmiseks on teil 30 päeva aega ja kui te seda ei tee, kaotate oma võidud ja boonusfondid.\nBoonuse saamiseks peate tegema vähemalt $ 1 sissemakse. Boonuse täieliku ärakasutamiseks soovitame teil maksta maksimaalne summa ja nii kahekordistab kasiino summa ning teil on oma kontol mängimiseks piisavalt raha. Boonusfondidega mängides saab panustada maksimaalselt 5 dollarini.\nKui loote Betwinneri kasiinos konto edukalt, saate ära kasutada väga heldet tervitusboonust, mis suurendab teie tasakaalu ja pikendab teie mängimist.\nPeaaegu iga saadud boonusega kaasnevad läbimängimisnõuded, mis peate enne väljamakse tegemist täitma. Enne boonuse taotlemist soovitame teil läbi vaadata iga boonuse tingimused.\nMõned mängijad keelduvad boonustest, kuna nad ei taha olla seotud läbimängimisnõuetega. Peame ütlema, et Betwinner on kõik läbi mõelnud ja nad on loonud oma boonused nii, et igal mängijal on lihtne boonusfondide kaudu mängida ja oma võidud välja võtta.


Teisipäeval, 24. aprillil kell 10 algab Jõgeva kultuurikeskuses X noorte laulu- ja tantsupeo lastekooride II eelproov. Kell 17 on rahvakultuuri spetsialist Pille Tutt Palamuse rahvamajas käsitöömeistrite ümarlaual seoses ettevalmistustega VII Maapäevaks.\nKolmapäeval, 25. aprillil kell 9 algab maavalitsuse kaminasaalis maakonna lastekaitsetöötajate koolitus. Maavanem osaleb Tabivere Vabaajakeskuses Äripäeva Jõgevamaa arengukonverentsil.\nReedel, 27. aprillil kell 12 võtab maavanem Torma rahvamajas osa konverentsist ?C. R. Jakobson”.\nLaupäeval, 28. aprillil kell 19 algab Kuremaa lossis vokaalansamblite päev ?Vooremaa 2007?.\nTeisipäeval, 24. aprillil kell 16 on linnavolikogu kõigi alatiste komisjonide ühiskoosolek. Kell 18 on kultuurikeskuse huvikooli laulustuudio kevadkontsert kultuurikeskuses.\nKolmapäeval, 25. aprillil kell 15.30 esitleb Eesti Entsüklopeediakirjastus linnaraamatukogus EE 15. köidet “Maailma maad?. Kell 18 on kultuurikeskuses huvikooli tantsustuudio kevadkontsert.\nNeljapäeval, 26. aprillil kell 8.30 algab Jõgeva Ühisgümnaasiumis neljandike päev “Mis on tervis??. Kell 11 algab kultuurikeskuses saksa filmide päev. Kell 18 on kultuurikeskuses huvikooli muusikastuudio kevadkontsert.\nReedel, 27. aprillil kell 19 esitavad Jõgeva aleviku kultuuriselts Vanaveski ja Jõgeva Linna Teater Jõgeva Ühisgümnaasiumi saalis Tom Stoppardi komöödiat “Kes on tegelikult inspektor Koer??. Kell 19 on kultuurikeskuses ansambli ?Jäääär? kontsert. 27. – 29. aprillini kestab spordikeskuses Virtus kristlik festival “Värske õhk?.\nEsmaspäeval, 30. aprillil kell 16 on kultuurikeskuses Jõgeva kunstikooli lõpuaktus. Kell 21 algab tõrvikutega teatejooks kaubahalli juurest ning volbriöö kultuurikeskuse ees.\nKurista lasteaias on südamenädal ning Kiigemetsa koolis II kooliolümpiamängud. Teisipäeval, 24. aprillil kell 15 on vallavolikogu sotsiaal-, tervishoiu- ja korrakaitsekomisjoni koosolek Siimusti lastekodus.\nKolmapäeval, 25. aprillil kell 15 on Jõgeva Valla ANK Ühenduse koosolek. Neljapäeval, 26. aprillil kell 14 on vallavolikogu istung. Kell 18 peetakse Kuremaa ujulas maakonna meistrivõistlusi ujumises. Kell 20 algab jüriöö jooks Kärde-Vaimastvere.\nReedel, 27. aprillil osalevad vallavalitsuse töötajad hoogtööpäeval Kassinurme pargis.\nLaupäeval, 28. aprillil kell 10 on maakonna meistrivõistlused ujumises Kuremaa ujulas. Laiuse koolis peetakse valla koolide isetegevuspäeva. Kuremaal on vokaalansamblite päev Vooremaa 2007.\nPühapäeval, 29. aprillil kell 12 antakse spordihoone eest start IX Jõgeva tervisekäimisele.\nEsmaspäeval, 30. aprillil kell 18 korraldab kohalik noorteklubi Alter Ego kultuurikeskuse pargis volbriöö pidustused. Kavas orienteerumine, linavõrkpall, lastetuba jm huvitavat kogu perele. Kell 21 algab kultuurikeskuses disko.\nLaupäeval, 28. aprillil kell 10 algab võrkpalliturniir Pala 2007 Mustvee linna spordisaalis. Peetakse valla 15. aastapäeva. Kell 16 lasteaia 3. rühma ning noortekeskuse ja tervisekeskuse avamine. Kell 17.30 puude istutamine kultuurimaja juures. Kell 17.45 aastapäevaaktus. Kell 18.45 Arsise Kellade Kooli õpilaste kontsert. <B>Kell 19.30 vallavanema ja vallavolikogu esimehe vastuvõtt. Kell 20 tantsuõhtu.\nPühapäeval, 29. aprillil kell 10 puude istutamine Halliku metskonnas.\nNeljapäeval, 26. aprillil kell 13 on külas lasteteater Sõber. Kell 18 mälumäng Palamuse rahvamajas: N ja aprill.\nReedel, 27. aprillil kell 18 Palamuse rahvamajas Aino Pervik 75. Palamuse Amatöörteatri nukulavastuse ?Sookoll ja sisalik” esietendus koos juubilariga. Laupäeval, 28. aprillil kell 17 Liepa ja Palamuse valla laste ühiskontsert.\nPõltsamaa Ühisgümnaasiumis on külas Paavola kooli õpilased ja õpetajad. Teisipäeval, 24. aprillil kell 15 on linnavolikogu istung.\nKolmapäeval, 25. aprillil kell 13 esitab Eesti Entsüklopeediakirjastus raamatukogus Eesti Entsüklopeedia 15. köidet. Kell 11 külastab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus Sõpruse parki. Kell 15 algab ettevõtluspäeva arutelu. Neljapäeval, 26. aprillil on muusikakoolis kontsert Põltsamaa Ühisgümnaasiumi I klassidele. Kell 14 ?Ruukki Express? avamine.\nReedel, 27. aprillil kell 15 Kesk 5 detailplaneeringu eskiisprojekti arutelu. Laupäeval, 28. aprillil kell 10 lossi ümbruse heakorratalgud Lions-klubi ja Viskiklubi eestvõtmisel.\nPühapäeval, 29. aprillil kell 14 MTÜ Kuldne Iga 45. aastapäeva pidulik pärastlõuna.\nTeisipäeval, 24. aprillil kell 11.10 algab vallavalitsuse saalis gaasitrassi ehituse pakkumiste avamise koosolek.\nLaupäeval, 28. aprillil on Adavere mõisa perepäev ning perede ja sõpruskondade turniiri IV voor.\nEsmaspäeval, 30. aprillil on Lustiveres kevadpidu.\nReedel, 27. aprillil kell 19 on Maarja rahvamajas memme-taadi klubiõhtu koos Voldemar Kuslapiga. Kell 20 Tabivere rahvamajas noortele Slämmi Albumi esitlustuur.\nLaupäeval, 28. aprillil Maarja rahvamajas noortepidu “Nõidade öö”.\nTorma lasteaias on sellel nädalal Rammumees 2007 valimised.\nReedel, 27. aprillil kell 12 algab Torma rahvamajas konverents ?C.R. Jakobson?.


jõeforell... - [Kalaportaali foorum]\n16. juuni 2011 20.14\t#91 aapua\naapua avas teema jõeforell...\n...et teeks äkki siia foorumisse sellele kalale kah oma teema?\n16. juuni 2011 20.21\t#92 aapua\n...ja ka alustan ise. Ma üldiselt kasutan väga tihti avastamise taktikat, st sõites ringi mingit lihtsalt huvitavat niret või jõekest märgates teen seal võimalusel ka väikese peatuse. Nii on juba mõni aeg tagasi jäänud silma üks jõeke mitte kaugel Tallinnast, eile sai seal siis ka üks tiir ära tehtud. Laiem kui ma arvasin, ja tunduvalt sügavam. Käänuline eriti sügavate kaldaalustega. Paradiis, ühesõnaga. Aga... Kallasrada oli vist midagi sellist, nagu nad Järva kultusejõgede kallastel pidavat olema. Ja iga käänaku juurde läks rada, mis lõppes platsiga. Et siis tonkatajate värk või nii. Tegin sellest hoolimata oma kohustuslikud kilomeetrid ära, ja isegi nupuks ei jäänud. Küll mitte täpiline, vaid ahven. Siuke 150 grammi. Ujub edasi. Aga plaanin mingi aeg selle jõe uuesti ette võtta, ja juba mitte mingist sillast lähtudes, vaid kuskilt suvalisest punktist. Pole võimalik, et seal forelli pole.\n17. juuni 2011 07.48\t- 17. juuni 2011 07.50\t#95 hannes\nSee jõgede poolhuupi avastamine pole üldse paha idee, kuna Eestis on jõekas ikka päris paljudes kraavides sees ja teinekord võib ka kullasoonele sattuda. Kuna need teada-tuntud forellijõed kannatavad päris suure koormuse all, siis mind isiklikult need väga ei tõmbagi. Endal samuti paar nire vaateväljas, millest pole palju netis/kirjanduses juttu olnud ja mida võiks veel avastama minna.\nKui kala ei saa, saab lihtsalt natuke looduses redutada ning seegi ju omamoodi rõõm\n17. juuni 2011 08.00\t#96 aapua\nEks see ju olegi point, et kui kuhugi välja sõidad ei juhtuks nii, et mõlemas suunas mööda jõeäärt juba paar meest minema marsivad pluss üks komplekt rahvast just lõpetab autode juures ettevalmistusi. Suht mõttetu tundub see värk. Aga mingitel suvalistel niredel võib rahulikult eraklikku üksindust nautida ka nädalavahetusel.\n21. juuni 2011 12.36\t#109 aapua\nNädalavahetuse tulemused siis. Võtsime sõbraga ühe jõe ette, alustuseks alamjooksu poolt. Seal on mingid lõigud haugidele, mingid lõigud täpilisele. Pühapäeval olid täpikud igatahes pardinokkade ülemvõimu ees taandunud, õnnestus vaid üks paarisajagrammine forellike ära petta (ja seda mingi jummalast suvalise koha peal). Hauge tuli aga palju. Kui neid reeglina pliiatseid saab haugideks nimetada. Mõõdus (ausõna peal mõõdus, tähendab) oli vast paar kala. Edasi ülespoole, ja seal läks andmiseks. Kohe ütlen, et mõõdukat ei saanudki (1 või 2 konksu otsast omavoliliselt lahkujat võisid mõõdus olla), aga kaldal käis kahe peale oma 30-40 kala + veel rabamised ja äraminekud. Huvitav see, et kalad sellised "supiforelli" tüüpi - mõned sentid alla mõõdu. Tantsu tegid hästi ja küünlaidki viskasid, aga lõpptulemusena koju minnes kott ikka tühi...\nSellise võtmise peale asendasin oma vikrivärvi nr 2 mepsu ühe välismaalt toodud Yo-Zuri sarnase landiga (koopia, lihtsalt sarnane???). Ka seda rabati isukalt. Sõbral pruuni tooni mepsi nr 2.\n21. juuni 2011 17.21\t#114 Raido22\nAndke nüüd andeks aga küsin ühe päris algaja küsimuse.\nKuidas forellijõge või oja ära tunda?\nSt - mis tingimused peaksid olema täidetud, et mingist jõest/ojast võiks eeldada, et seal forelli liigub?\nIse pole forelli varem püüdnud (põhiliselt seepärast, et ei tea ühtegi sobivat kohta läheduses) aga plaanin üks aeg Läänemaal erinevaid niresid avastama minna. Ehk leian ka siit mõne koha kus miskit landi otsa võiks sattuda\n21. juuni 2011 17.55\t#115 aapua\nTäpikujõe äratundmisega on asjad sedasi... Isegi kui välimus ja mõned parameetrid on OK, ei tähenda see, et täpikut seal ka reaalselt on - tammid ja paisud võibolla seal kuskil olemas ja oma "töö" teinud. Samas on ojad, kus seda kala kohe kuidagi oodata ei oska, ent ta täitsa olemas, ja veel üsna kobedaidki võib saada.\nMina ise oma avastused teinud suures osas sedasi, et sõites ringi teinud praktiliselt suvaliste kraavide/ojade/nirede/jõekeste peal peatuse ja lihtsalt katsetanud. Minu meelest väga huvitav ja pingeline asi.\nLoe siitsamast Kalaportaalist alateemat Kalastuskohad. Seal hunnik jõgesid nimetatud koos kalaliikidega. Seal nii mõnedki täpikujõed olemas.\nAga kui tahad ise avastada, siis:\n1. Vool. Kui vesi ei voola, seal ikka täpilist pole. Ei pea just kärestik olema, aga suht mõistlik vee liikumine. täpik hapnikurikast vett tahab.\n2. Suvel katsu vett käega. Kui on ikka väga soe vesi, siis asi hapu. Muidugi ei tähenda see kohe, et terves jões täpilist pole - reeglina on ülemjooksud suvel jahedama veega.\n3. liivane/kivine/kruusana põhi. Pole just kindel nõue, aga vihjab suuremale tõenäosusele.\n4. Jõe profiil. Järsud ja sügavad kaldaalused, risu, puud-põõsad vee kohal, see on positiivne. "Kausikujuline" jõepõhi ilma eriliste varjevõimalusteta ei ole positiivne.\nNeed minu tähelepanekud ja mitte ülim tõde, ent mind ikka aidanud.\nJärgnev(ad) kasutaja(d) tänas(id) selle postituse eest: Rotation\n22. juuni 2011 07.22\t- 22. juuni 2011 07.23\t#116 hannes\nVäga asjalikud soovitused Aapualt\nIse alustasin jõgedeotsinguid netist (võid uurida näiteks flyfishing.ee lehekülge, seal ka paljud forellikad ära toodud) ja suureks abiks on olnud Eesti Jõgede raamat.\nEks kui esimesed tiirud mõne forellijõe nimestikus oleva nire peal ära teed ning esimesed kalad kätte saad, saad ka paremini pihta, millistes tingimustes nad elutsevad ja sealt edasi läheb sobiliku jõe tuvastamine juba vähe lihtsamaks.\n23. juuni 2011 14.49\t#121 hannes\nPikem jutt eilsest täpikujahist:\n27. juuni 2011 13.00\t#127 aapua\nEilse kokkuvõte kah siia. Vara-vara hommikul iilgesse võssa ragistama minek tundus väärt ideena. Kuni suht hiline hommik kätte jõudis ja ikka veel midagi mõistlikku ei olnud toimunud. Välja arvatud üks poolläbipaistev haug (pikkuse ca 10 cm juures pole tal veel liha naha all, seetõttu läbipaistev) ja 2 paarikümnesendist täpikupoju. Kott ikka vaakumis. Panin siis sama jõe vähe laiemale ja lagedamale osale ehk tublisti esimesest kohast allavoolu. Seal siis sai midagi ka koju viimiseks. Esmalt üks "imevise" - lant läbi okste. Aeglaselt kerides järsku nätaki! ja tegelane otsas. Keerasin looga maha ja pusisin tamiili puu küljest lahti. Kerima hakates oli imestus suur, kui kala ikka veel otsas oli. Mõõdust jäi paar senti puudu, konksud olid lõpuste vahel mitte sees, niiet õnnestus ta ilusti ilma suurema verevalamiseta tagasi lasta. Siis üks u 700 grammine tuli. Algul arvasin, et haug, sest tüüpilist täpikutantsu ta ei teinud. Ja siis veel üks äkki tiba isegi suurem, aga kätte teda ei saanud, nii et oletuseks see jääbki. Kuna nädalavahetuseks ähvardatakse rannailmadega, tuleb mõni õhtu ehk näpistada aega ja üks trett jälle teha.\n30. juuni 2011 05.52\t#140 aapua\nViimane käik taas teada-tuntud jõele... Sealt, kus Oinz viimati alustas. Aga mina liikusin teisele poole. Ülivarahommikul alustasin.\n(Tuleb kohe mainida, et tööpäeva niimoodi alustada ei ole maailma parim mõte. Enne püüki magada ei õnnestunud, start oli liiga vara. Peale püüki vaja kohe kontorisse kimada. Nii ma seal tiksusin kuni õhtuni. Ei aidanud ka liiter punast pulli ja sada tassi kohvi. Laugude alla pandud tikud murdusid prõksti! pooleks... Ühesõnaga, masohhism.)\nOK. Oli kohe näha, et midagi mõistlikku toimuma hakata ei saa. Värsked jäljed ees, vist 2 mehe omad ka veel. Tundusid õhtust olevat ehk siis vaid mõned tunnid vanad. Aga kuna jõgi on seal iiiiiiiiiiiilus, saab teha pikki viskeid ja püügipinge oli ikkagi olemas, ma kohta ei vahetanud ja rassisin seal (võiduta) lõpuni välja. Isegi võtmist polnud ühtegi.\nAga kala polegi ju oluline, looduse nautimine on põhjus, nõus???\n30. juuni 2011 06.40\t#142 oinz\nKala nüüd nii väga oluline ei ole jah. Samas kui 5 korda järjest nullitad, siis tahaks ikka kotti kah midagi saada. Minu forellitamisele ja üldse kalastamisele on igatahes mõneks ajaks kriips peal. Esiteks suutsin viimane kord oma kahlakad ää lõhkuda ja teiseks harjutasin Jaanipäeval sütel kõndi ja ei tuld välja päris nii nagu asi käib. Tulemuseks on see et mõlemad jalad mädanevad ja tipin ringi ainult kandade peal\nTaaskord tuleb tõdeda et loll pea on ikka ihule nuhtluseks küll.\nHiljemalt järgmine nädal peavad aga täpikud jälle traksis olema.......\n30. juuni 2011 06.59\t#143 aapua\nvaat olen kah igasugu "huvitavaid" asju proovinud, aga sütelkõndimine on veel proovimata... Samas, peale sinu sellist kirjeldust, äkki ei proovigi???\nIse sain ca kuu tagasi oma kahlakatest lahti ja veel väga lollilt. Lõpetasin pika treti, tagasi ei viitsinud mööda jõe äärt jalutada, üritasin olla kaval ja lõigata otse läbi (ürg)metsa. Auto asukoht kepsus fikseeritud ja kompassi järgi tuld. Mingil hetkel oli selge, et see oli väääääääga vale otsus. Siuke trastanud padrik ja tuulemurd... Nohh, ja kuskil ma siis maoli käisin ja munade juurest üks kahlasäär totaalselt puruks. Nutsin küll mis ma nutsin, aga Jahipauna ma läksin ja uue paari kahlasid ära tõin...\n01. juuli 2011 08.46\t#161 aapua\nIdatuul ja palavus...\nVedasin ikkagi ennast õhtul jõele. Vesi jummalast sogane. Selle jõe omapära. Kes teab, saab aru. Läksin sillast kaugele. Hilisemate sündmuste valguses liigagi kaugele. Kaladest sissejuhatuseks. Kalast, tegelikult. Üks käis otsas. Ja läks ära. Ereoranži meppsi peale. Tundus selleaasta suurim olevat. Seal jões kipub nii olema, et rabab harva. Aga kui rabab, siis reeglina korralik.\nTulin tagasi liiga pimedas. Sattusin rämedasse padrikusse. Ja siis olin ma ootamatult suure metssea karja keskel. Ühel pool jõgi, teisel pool mets ja igal pool sead. Raisad ei kartnud ka minu röökimist, tiirlesid ümber minu. Krt teab, olid seal põrsad või mis. Igal juhul mu tavapärasest huumorimeelest polnud isegi jälgi enam järel. Ega püksisittumine vist kah väga kaugel polnud. Mingi 10-20 meetri peal käib pidev edasi-tagasi sõelumine, saateks räige röhkimine... Pole just meeldiv. Alles siis kui vilistama hakkasin, teravalt ja pidevalt, paistis et nad lahkusid. Igal juhul pärast seda ma šortkatte läbi võsa teha ei üritanud. Alles auto juures sai esimest korda õhu korralikult kopsudest välja lastud.\n01. juuli 2011 08.57\t#162 hannes\nAi krt! Ma kujutan seda olukorda väga hästi ette...pime mets, üksi tuled, äkki on röhkivad elukad ümberringi...see võib ikka põhja alt ära lüüa küll\nOleksid pidanud ühe põrsa sülle haarama ja siis päkkadele valu andma, poleks vähemalt tühjade kätega koju tulnud\n03. juuli 2011 10.35\t#168 oinz\nMinu viimase tripi kirjeldus: kalaportaal.ee/kommuun/blogid