Aabrami hobulausujad: Samanoidid ja -maniakid\nŠamanoidid ja šamaniakid\nÜsna võimalik, et ma ei peaks seda lugu kirjutama. Musta värgi teemaks-võtt ja paljundamine võib ahvi käes arvutina suitsema minna. Reegleid võib rikkuda see, kes neid tunneb – ja vägedega mängida see, kes neid tõeliselt valitseb. Ma pole päris kindel, kas kasu, mida lugejaid hoiatades teen kaalub üles võimaliku kahju endale. Tsiteerides vanarahvast – ära essu puutu, haiseb niikuinii. Ent samas on oluline neist musta ja valge vahekordadest kõnelda nüüd, mil esoteeriline pole enam äärmuslik, vaid pigem meinstriim – see, mis varem oli eriline, on nüüd normaalne. Ei mingit para enam. Küll aga on para ise muutunud siiruviirulisemaks kui vikerkaar ise.\nTeame, et šamaanid on taevase andega õnnistatud – seda kutsumust ei saa õppida ega ka eitada. See anne on ülesanne. Minu meelest väärib oma Sõna, nimetust ka Maa peale ilmunud uus, muude siltide seas näiteks tähetolmuks ja valgustöölisteks nimetatud rahvas ülemisest Sodiaagist – nad ei tegele otseselt šamanismiga, ent kogu nende pühendumine ja tegevus on peenmateriaalne valgusenäitamine. Šamanoidid. Tulnukad. See Miski lihtsalt toimub nendega. Kogu aeg. Täpsemalt öeldes – üsna alaliselt Sellel tasandil nemad elavadki, ilma et selleks midagi teeks. Oma erialatööd teevad. Loovad ja lehvivad. Näitavad teed ja valgust. Ja kui eksivad, saavad ülikarmilt karistada. Isa on neis asjus printsipiaalne.\nSamas šamaani-kutse või kutsumuse mängijad-teesklejad-õppijad võiks liigituda samuti erinevate sõnaleidude alla. Šamaanitsejad on kerge eriline-olla-tahtmise vorm. Mõne aja eest vastas valdav enamus inimesi, kellelt küsiti, kas nad Jumalat usuvad: ei, aga ma tean, et miski suur ja üldine on olemas – voh seda mina usun, sellega on minul oma suhe ja kirikus mina ei käi. Nüüd ütleb kolm neljandikku või neli viiendikku inimesi, et neil on mingid erilised aimused, etteteadmised ja kaemused ja ilmselt on kolmas silm avanemas ning selgeltnägemine käsil. Mis pole üldse vale – kõik me oleme nägijad. Ainult et kui inimene seda hõrku avanemist ja vibratsiooni tõusu teadlikult ei arenda-kujunda, jääb ta siiski pelgaks šamaanitsejaks.\nŠamanoloogid ja šamanistid on teadlased-uurijad-katsetajad. Mitmed neist lähevad oma teemasse nii sügavalt sisse, et peavad ka ennast Selleks. Keskmisest kõrgemalt nad ühisväljas kindlasti vibreerivad ka. Ent objekti ja subjekti ei saa ikkagi samastada ega segi ajada – nii, nagu kaktuseuurija pole kaktus ega liigeseproteesi leiutaja pole protees, pole nõiateaduse uurija ise tingimata nõid.\nŠamaniakid on kas skisofreenia, paranoia, psühhoosi või muude katusesõidu-diagnoosidega kaasnev raskekujuline vaimne hälve – luulutajad võivad olla nii mustad kui valged, nii nagu ka maagia ja müstika on ühtaegu nii must kui valge.\nEt nüüdseks on vaimsuse tase ning avardumine tohutult tõusnud, on meie kõigi teekaaslased vaata et 90 protsendi ulatuses asunud mingite vaimsete või vaimlevate praktikatega tegelema – jooga ja meditatsioon, tants ja trummid, seansid ja riitused, gurude vahet jooksmine ja ise guruks pürgimine. Rahval on õnneks juba tekkinud tüdimus ja immuunsus tühja uugapuuganduse asjus – tajume ja valime, mis on tõeline. Ja nii nagu turulettide vahel loovides peame ka vaimutsejate ja tõeliselt vaimsete labürindis õhku nuusutades paratamatult vahet tegema, kes on kes.\nKord, ligi 20 aastat tagasi – kuidas küll aeg lendab, tõepoolest! – oli mul ETVs saatesari Lähme külla! Tegime esmalt režissöör Ants Müürsepaga, siis Maido Selgmäega kokku ligi 60 dokumentaalset portreesaadet. Üks neist oli vähe tuntud sensitiivist – ta viis meid omal algatusel kõndima poodidesse, turule ja haiglatesse – kõneles sellest, mis toona oli tavatu, nüüd elementaarne – mida sööd-jood, sellele end kingid, kui ühes haiglas lapsed nii sünnivad kui aborteeruvad ja inimesed nii saabuvad kui lahkuvad, tekib hingede trügimine ja sagimine ja segadus ning lapsesaajate perre võib kurg niimoodi kogematakombel mõne irdhinge tuua.\nSamal perioodil kirjutasin teleseriaalile „Õnne 13“ stsenaariumi ning sellane režissöör, vana tubli kommu Kask käratas: vali ikka ka, kes saatessepääsu lati ületavad. Nii toona kui ka nüüd veel kalduti üleolevalt ja kergekäeliselt eriliste kohta uhhuu või kuku ütlema ning kõiki hõlmamatuid-mõistetamatuid hulludeks sõimama. Nii on lihtsam.\nOlen veendunud, et see mees, kellest toona saate tegin, oli šamanoid – mitte šamaniakk. Üks meie omadest. Vaatamata sinusoidile, mida pidi ta kulges – hullud kärakatsüklid kauaste kainuseaegadega vaheldumisi. Kirjanik-valgustööline Elo Maalinn kirjeldas Pärnus Maarja Magdaleena gildi kirjanduslikul kolmapäeval, kuidas tähetolmule omane ülitundlikkus kipub sellele sinusoidile sõidutama – valgustöötajad-šamanoidid ei kannata pahatihti seda inetust ja mõistmatust, madalust ja kurjust välja, mis Maa peal seni veel ruulib – ja pagevad kergema vastupanu teed. Et siis – pärast Isa jagatud karistuse kandmist loomulikult – teekonda ja missiooni jätkata.\nTuru lähistel elava ja tegutseva Ülar Lindepuuga, teeneka puusepaga, kes on Venemaal diplomeeritud selgeltnägija, oli just hiljuti juttu tiitlite jagamisest iseendale. Tema keeldub selliste vestluspartnerite ja küsitlejatega üldse suhtlemast, kes nõuavad aru, kas ta on selgeltnägija, kuidas seda mõõta ja kontrollida ning kui palju see sisse toob.\nEks see ole paratamatu, et lehesabade kuulutusterubriikides pakutavad tulevikunägemised, needusest ja suitsetamisest vabastamised muudavad skeptiliseks. Ka šamano-businessis on mitu taset – nurgatagune nodistamine ja kõrgema pilotaaži Äri… Mis tõelisi šamaane eriti ei häiri ega mureta. Mis teeb tuul müürile.\nMustad šamaniakid on aga meie seas uuristades ja udutades ohtlikud siiski. Pime Nägija Jaanika, kellest olen teile jutustanud, ütleb küll, et otseselt ei saa üksi uugapuugataja midagi halba teha – kui hingeke on musta poole teenija või katus sõidus, pole tal ka võimeid – ent ometi on nad minu meelest ohtlikud, sest käivitavad kurjad hirmud meis eneses. Tuleb jah ülimalt hoolega valida, kellega suhtleme – ka sugulas-, mitte vaid sõpruskonnas pidevat inventuuri korraldada ning vampiirid ja tühihinged endast eemale hoida. Kui end pidevalt kaitsma ja taastama pead, on keeruline edenemiseni jõuda.\nValged šamaniakid tunnevad mustad šamaniakid ära ning hoiatavad ja kaitsevad nende eest. Iseasi aga, et ka valgeid jõude teenivad isiksuse häirega inimesed mõjuvad kurnavalt ja tühjendavalt. Kui tublisti nad ka palvetavad ja püüdlevad, abistavad ja teenivad – väsitav-raiskav seltskond on nad ikka. Käitumishäiretega laste pedagoog ja holistiline terapeut Diana Tarand ütleb, et haigetest peabki hoiduma. See on elementaarne tarkus nii inimkoosluste korraldamises, pedagoogikas kui loomakarjas. Kui loomad vigaseid ei võõrastaks-põlastaks, jätkaksid nood sugu ja ohustaksid kogu karja elu ja tervist. Kui käitumishäiretega või muidu rikkis lapsed jõuga tavakoolidesse surutakse, kahjustatakse nii õpetajaid kui õpilasi – pole aega ega jõudu normaalseid lapsi arendada, kogu aur ja vile lähevad eriliste ohjeldamisele ja enesekaitsele. Lisaks peavad teistsugustega maadlevad õpetajad endas salakesi maha suruma vastikust ja tõrget, mida diagnoosiga inimesed meis instinktiivselt tekitavad. See on loomulik. Peavadki tekitama. Kuidas end ja oma lapsi, inimkarja kui tervikut muidu kaitsta ja helge tuleviku poole viia?\nPüüan siin küll delikaatselt peitust mängida – ent kuna selle musta šamaniaki, kellest nüüd jutustan, tunnus oli – küllap kusagil mujal, minust väga kaugel eemal on praegugi – trumm, mõistetakse ilmselt ikka, kellest jutt. Mis siis ikka – viimne kui minu kogemus temaga karjub kogu kägistatud kõrist: tagane, saatan!\nTa imbus mu ellu e-kirjade kaudu – väitis hüplikes lausetes, mis on tulvil kolme-punkti-lõpmatust, et oleme temaga kaksikleek… Seda küll, et Castaneda on oma teoseis põhjalikult kirjeldanud ühe hinge üheaegset sündimist mitmes kehas. Ent tänaseks assotsieerub mu jaoks kaksiklegi-nimetus eelkõige sellenimelist kodulehekülge pidava mitmeti-väändunud inimesega, kes on musta šamaniakina oma kaasa orjastanud – ilma et too seda taipaks – ning nimetab end kogu oma katkisuse ja selle katkisuse paljundamise juures armastuse maaletoojaks. Ja seda üha paljundatavat haigust ostetakse… Oh kallis Isa käsi, ole kerge – maaslamajat ju ei lööda või mis?\nTrummiga must šamaniakk oli aga mu eelmises talus sage külaline – ilmus ette hoiatamata ja hakkas muudkui aga maja ümber tõstma, energeetikat puhastama, seadis end minu tuppa magama, ei võtnud end magama heites riidest lahti. Aga lastel oli põnev – kumiseva trummtrummtrummiga öösel neemel tümistada, koidikul saunas sumiseda – eriline elamus. Nagu seegi, et kuhutahes peole me temaga koos minema juhtusime – šamaniakk (ses kontekstis kõlab see nagu mõni tantsunimetus a la krakovjakk ) – komistas ta ekstaatiliselt minu ümber kareldes ja mööda põrandat roomates trummi, nii et mu ümber tekkis tühi plats – ja teatas, et surm luurab mind, tema ajab selle ära. Nii armas.\nTantsud minu ümber polnud nii kahjulikud kui tema tungimine mu laste isa ja laste vahele. Nii mõtte, sõna kui teoga. Kahtlemata polnud see põhjus, miks meie abielu laiali kulges – ent tuleproovist oma kuulsuseminutid saanud siblijat ennast iseloomustas see küll. Omastamise maania, kõigesse sekkumine, palumata korraldamine ja sagimine ongi osa sellest haigusest – ka teiste šamaniakkide puhul. Kui ikka „nõid“ ise tarre tungib ja luudama tükib – välja!\nLasterikka haritlanna katuse sõidutas kreeni kole tragöödia – mehe surm, misjärel ta polnud enam suuteline tööl käima ning laste- ja loomakaitse olid tema tütarde, kassikarja ja sajavarbalise nõiakoera Gloria Dei majapidamises sagedased külalised.\nNad ise olid koos lastega kulukad külalised. Minu kodus resideerides tõstsid ostukorvi, mida hing ihaldas – mina maksin. Lõpuks – olenemata sellest, kas nad olid lihtsalt nädal aega külas või kolisid pärale koos kõigi asjadega, oli vaja nad alati koju tagasi sõidutada – muidu ei mindud. Šamaniaki siinolles hukkus ridamisi arusaamatuil põhjusil kolm musta lambatalle. Ja hiljem saatis ta arveid sütelkõnni, puude lõikamise ja energeetilise puhastamise eest, oh Allah avita küll! Sütelkõnd tähendas nädalajao ahjupuude põletamist hooviteel, mida mitte keegi ei palunud. Puude lõikamine aga nädalapikkust kutsumata ja palumata kükitamist ja saagimist vaeste vanade viljapuude otsas – samuti taidlus. Ka siis, kui ta päriseks pärale ei kolinud, ei saanud ta ise oma korterisse tagasi sõidetud – ikka olid suured trummid ja kotitäite kaupa istikuid tülinaks ja minekuga aega küll…\nMinu ja mu laste uues kodus süvenesid sissetungid hoopis hullusti – šamaniaki pootshaak sahmati ka mu samas ja naaberkülas elavate sõbrataride külge – tuias ka nende talusid pidi, põhjustas loomade surmasid ja taimede hääbumist – nagu me kõik leiame. Ehkki mõõta ja tõestada seda otseselt ei saa.\nMu vahepealne libaabikaasa pakkis ta korduvalt kokku, kui ta lahkumast keeldus, pööningul köötsutas ja sajatas – see oli selle mehe ainus õige ja mehine tegu – ehkki šamaniaki tagasi tarimise aktsioonid olid kulukad sõidud nii aja, raha kui energia mõttes, oli tema siinolek kulukam – kaua võib kannatada „nõida“ magamistoas, kus tema aitab ja laeb ja puhastab ning mitme perega poes käimist minu ja ainult minu kulul – sest saatana sigidik leiab, et tema teened on ülalpidamist väärt…\nKui ebamehed olid mu elust kadunud, ei lasknud ma toda kodukäijat enam majja – ja tema käis mööda küla kitul – Saara magab põrandal, voodilinu pole… Fui, ma ütlen. Aga mu sulane tegi emandale seepeale uue voodi – aitäh mõlemale – nii laimajale kui ustavale sõdurile. Hea voodi on. 11 ute villakud madratsiks ja puha. Kusjuures selles-khmkhm-mõttes siiani süütu.\nMust šamaniakk võiks tegelikult elatuda oma kraami müügist – leotised-seebid-soolad – täiesti müüdav kaup. Oskab. Kuna ühegi vorsti puhul pole hea teada, mis seal sees on, siis minul on küll tema keeduste tarvitamise vastu tõrge. Aga mis neil ikka viga. Ka on tükati täiesti tõhus tema loodud kunst – märkmikud-fotod-mänguasjad – maitseka loome vahele käkerdab ta sassis hetkil ka väga küsitavaid moodustisi – kaupluse ja tema vahel peaks olema tsensor. Ja kuivõrd ta on saanud – eks saab ka edaspidi – jahimeestelt nahku, millest teha üha uued trummid, võiks ta kenasti elatuda, kui pidevalt kuhugi jooksus poleks, nälginud peni paela otsas – aga ta jookseb ja sajatab, hirmutab ja ähvardab. Sest hääled peas, keda ta nimetab Minu Omad, käsivad niimoodi. Ilmselt pole tal rohu võtmiseks raha, nii et hääled – mille ajukeemilisest päritolust on uuemal ajal päris veenvaid uurimusi avaldatud – aina lennutavad temakest ringi.\nMinult nõudis šamaniakk pärast ukse taha jätmist vihaga – ja kõigiti hirmutades mu tütre hobuse müüki ja raha temale andmist !!! Seesinane sajatamine-laim-sõim mõjub seepärast puudutavamalt kui suvasonimine, et mu hea sõber kaotas hiljuti – ja alati situatsioonides, mis olid sama saatanasigidikuga seostatavad – oma kolm kõige lemmikumat hobust. Mu sõbrale, kellest pärast šamaniaki tallis-luusimisi need kohutavad kaotused üle käisid, tegid tõelised teadjamehed ülitugeva kaitse peale. Kõlab skeptikutele uskumatult, aga nii ongi – trumm ei astu enam üle talli läve. Kuukab vihaselt sisisedes mööda – sisse ei tule.\nAppi tõttas valge šamanoid. Õieti paraku vist pigem – valge šamaniakk – ka minule. Kahju nii öelda, ta on erakordselt armas inimene – ülinaiselik, andekas, arukas, haritud – ent ajukeemia sassis mis sassis. Ta oli koolis oivik, keda ema teistele lastele alati eeskujuks tõi, edukas teadur ja ministeeriumiametnik, armastav abikaasa, pühendunud ema – ja siis see juhtus. Orgaaniline keemia läks käest ära, katus sõitu – ning liiga häälekas side Ülemistega ei lase enam Maa peal fungatagi – erinevate korruste reeglid ei sobi omavahel kokku. Ta sukeldub haiglast väljudes üha uutesse seiklustesse – see kõik on usutav ja loogiline – aga siinsel planeedil mõeldamatu. Aina uued Elu Armastused küll Lemuuriast, küll lausa Avatarid… Oi.\nJah, ka mitmel mu edukal-tegusal sõbral on Ülemistega püsisuhe ja otseühendus ning loovurite reaalia ja unenäod on kohati väga piiripealsed… Ent tolle valge šamaniaki elamine-olemine on siiski liiga diagnostiliselt maast lahti – aina tõrjekirjad ja pateetilised eestpalved, massaaž ja villavihtidest inglid… Samas peab tunnistama, et tema soe toetus on armas, kui ta oma jaburate suhete tõusulaine harjal talust talusse kandub, ohvrikive veeretab ja väepuid märgistab, loomi ravib ja puid hiilib. Vahe musta šamaniaki siblimistega pole just suur – aga see on tuntav. Vägagi.\nJa siin nad siis meie ümber sebivad, Avatar ja pidev seenekene tema põses, kui ta seansse korraldab ja oma taevast päritolu tõestab, „armastuse maaletoojad“ Plejaadidelt – kaksikleek, kus igati katkine šamanoloog haldjat kuritarvitab , Nemesise mõõk ühes, Thori vasar teises käes.\nEnim abi kogu selle virvendamise vastu on olnud muide Kitse-Urve – kitsepiimatooteid turustava emand Saare õpetusest – pane kaitse peale, piirates end peeglitega kaitse taha, kattes end kujuteldava peaingel Miikaeli püramiidiga, saates igal hõredal hetkel kujuteldavad kiired nii üles kui alla, nii Maa südamesse kui Kuu poole – paludes abi puhastavalt lillalt leegilt – ja lihtsalt meresoolaveega põrandaid pestes.\nJah, puistan perioodiliselt soola oma kodu ümber, suitsutan viirukit, palvetan ja tänan, et vägi-haigla eemale hoiab ning vaatan tänu š-virvarrile kõike värske pilguga: igal liigil ja nähtusel on koht päikese all. Jumal teab, mida teeb. Jumal on alati kodus. Ka Sinu kodus. Alati.


★★★ Grzywinski + Ponsi kaasaegne maamaja NY-s ★★★\nSee maja asub Millertonis, New Yorgis, USAs. See maja oli kujundatud maamajana, mille omanikeks oli peamine elukoht. Klient aga ei tahtnud, et see oleks tüüpiline maja, vaid pigem midagi, mis täiendaks nende korterit linnas. Nad soovisid, et see oleks kaasaegne, kuid ka esialgse kodumaa stiilis.\nMaja oli projekteeritud Grzywinski + Ponsi poolt ja see valmis 2012. aastal. Kliendi soovil oli projekteerida oma vanemaealiste vanematega üksikelamu suvila või külalistemaja, kes võiksid oma pikendatud külastuste ajal veeta aega, kuid neid saaks ka rentida. Teine taotlus oli luua ruum, mis tunneks end väga õhuliseks ja ümbritsevale kohale avatud, kuid vajaduse korral saaks seda ka kinnitada ja sulgeda. Klient soovis ka, et arhitektid kujundaksid magamistoaga sviidi, millel oleks juurdepääs välitingimustele.\nMaja kujundamisel oli asukoht ja orientatsioon väga olulised. Arhitektid keskendusid ka jätkusuutliku ja energiatõhusa kodu loomisele. Nad ehitasid selle koos ICF-dega, strateegiliselt glazed selle madal-e komplektid ja plaaditud see kõrge albedo mill viimistlus alumiiniumist. Maja on äärmiselt hästi isoleeritud, nii et värske õhuvahetuse jaoks oleks vaja EVR-seadet. Paigaldati madala vooluhulgaga varustus, sealhulgas kahekordne loputuskastid, LED-valgustid, suure tõhususega seadmed ja jätkusuutlikult kasvanud saematerjal.


Toronto Eesti Maja tulevikukavadest - Estonian World Review\nToronto Eesti Maja tulevikukavadest\nEestlased Kanadas 08 May 2009 Eerik PurjeEesti Elu\nToronto Eesti Maja peakoosolek peeti kolmapäeval, 29. aprillil kristallsaalis. Koosolekut juhatas esimees Raivo Remmel, protokollis sekretär Markus Alliksaar. Esimees esitas möödunud tegevusaasta aruande ja järgmise aasta tegevuskava. Majandusaruande ja eelarve esitas laekur Tõnu Orav. Lubatagu mul siinkohal nende juures pikemalt peatumata edasi minna, kuna mõlemad on tihedalt seotud päevakorra järgmise olulise punktiga: Eesti Maja tuleviku projekti areng.\nToronto Eesti Maja esimees Raivo Remmel Riina Klaasile teenetemärki ja diplomit üle andmas. Foto: E. Purje\nNagu avalikkust varem informeeritud, on Eesti Maja juhtkond sunnitud tõdema, et praegune maja ei rahulda meie ühiskonna vajadusi ning selle korrashoid nõuab kulusid, mida on raske katta. On kaalutud võimalusi uue maja rajamiseks, mis oleks üüride kaudu majandatav ning meie ühiskonna nõuetele vastav. Esimees Raivo Remmel andis põhjaliku ülevaate senise töö arengust selles suunas.\nPraegune maja osteti 1. aprillil 1960. See oli vana koolimaja, mille ümberehitamisele kulus palju kaasmaalaste tööd ja armastust – sellest sai meie oma kodu. Täna, 49 aastat hiljem, me seda maja ei ostaks. Olukorrad ja vajadused on muutunud. Praegu vajame maja, mis meelitaks kokku nii vanu kui noori ja ka võõraid ning rahuldaks meie vajadusi vähemalt järgmised 30-50 aastat. Vajame omapärase arhitektuuriga moodsat maja, mis peegeldaks eesti maitset ja kultuuri, mis oleks majandatav ja kasutamise osas paindlik. Selle saavutamiseks vajame raha, julgust ja ettevõtlikkust.\nEsimesed unistused mainitud suunas kerkisid üles 2007. aastal. Järgmisel aastal astuti konkreetne samm – palgati erapooletu nõuandja. Selleks oli firma Ernst & Young, kelle mitmekuise töö tulemusena on täna võimalik tutvuda käigusoleva projekti esimese faasiga.\nErnst & Young esindaja Tony Morgani kohalviibimise tõttu esitas esimees oma ettekande järgneva osa inglise keeles. Ilmnes, et nõuandjad on tegutsenud suure põhjalikkusega ning igakülgselt kaalunud kõiki võimalikke lahendusi. Kaks põhivarianti on: kas lammutada praegune maja ning ehitada olemasolevale krundile uus hoone või müüa praegune ja siirduda mujale. Mujaleasumise korral tuleks vaadelda asukohana linna kesk- või põhjaosa, võimalikult allmaaraudtee ja kiirteede läheduses.\nNõuandjate arvates ei ole praegusse asukohta jäämine praktiline, seda mitmel põhjusel. Kuna praegune maja asub eraelamute rajoonis, on professionaalide (arstid, advokaadid, kindlustusfirmad jne) leidmine üürnikena raskendatud. Uue Ehatare rajamine takerdub krundi väiksuse taha – eeskirjade kohaselt peab maad olema vähemalt kaks aakrit. Oulisima põhjusena kerkis esile üleminekuperiood. Uue maja ehitamine lammutatu asemele võtab aega. Meie ei saa lubada, et ühiskondlik tegevus selle aja vältel soikuks. Samuti peaksid kindlad üürnikud (Ühispank, konsulaat, Heinsoo kindlustusbüroo jt) leidma ajutise asukoha. Uue maja ostu korral oleks võimalik korraldada asju nii, et vana ei likvideerita enne, kui uude on võimalik sisse kolida.\nJärgmised sammud oleksid: oodata ära nõuandjate lõplik raport, mille Eesti Maja tulevikukomitee üksikasjaliselt läbi kaaluks, teeks lõppotsused ja algataks kapitali kogumise kampaania. Avalikkust informeeritakse pidevat ajakirjanduse ja Eesti Maja veebilehekülje kaudu. Ühtki otsustavat sammu ei astuta aktsionäride nõusolekuta.\nEnne valimiste juurde asumist teatas esimees, et senisest juhatusest Riina Klaas liigse töökoormuse tõttu enam ei kandideeri. Ta on osalenud Eesti Maja juhatuses seitse aastat, teinud tänuväärset tööd maja sisedekoratsiooni osas, olnud sidepidajaks juhatuse ja kunstikomitee vahel ning tegelenud edukalt klaverikomitees kontsertide korraldamise ja raha kogumisega. Lahkuvat juhatuse liiget vääristati Eesti Maja teenetemärgiga, mis talle koosolijate heakskiitva aplausi saatel koos vastava diplomiga kohapeal üle anti.\nKõik teised juhatuse liikmed olid nõus uuesti kandideerima. Lahkuva Riina Klaasi asemele oli andnud nõusoleku kandideerimiseks Tõnu Petersoo. Rohkem kandidaate ei esitatud ja kogu juhatus kinnitati ametisse aklamatsiooni korras. Uue juhatuse koosseis on järgmine: Raivo Remmel – esimees, Ilo Puhm – abiesimees, liikmed: Markus Alliksaar, Jaan Arro, Kalle Kadakas, Tõnu Orav, Tõnu Petersoo, Jüri Silmberg, Raivo Uukkivi. Aklamatsiooni korras valiti ka revisjonikomisjon (Ivi Kiilaspea, Alar Petersoo, Riina Klaas) ja välisrevident Jaan Saun.\nVaba diskussioon jätkus kohvi ja kringli juures. Eesti Maja tulevik on kõigil südamel, mida kinnitas küllalt arvukas osavõtt koosolekust.


Liigesehädade vastu - Juhendaja.ee\nKuna mitmed viimastel aastatel ilmunud uuringud on toonud välja seosed liigesehädade leevendamiseks mõeldud ravimite ning südame-veresoonkonnahaiguste vahel, pöördutakse abi saamiseks üha enam alternatiivsete lahenduste poole.\nJärgnevalt mõned lihtsad näpunäited liigesehädade leevendamiseks:\nHarjutused ja trenn.Õigete harjutust tegemine on hea moodus tagada liigeste liikuvus. Ühtlasi pakub parem lihastoonus liigestele rohkem tuge. Nõtkuse säilitamiseks tasub proovida mitmekesist liikuvust võimaldavaid treeninguid nagu jooga ja tai chi.\nLiigne kehakaal mängib liigesehädade tekkimisel ning süvenemisel olulist rolli ja sunnib niigi koormatud liigeseid veel lisakilode survet kandma. Seepärast on äärmiselt oluline toituda tervislikult ning jälgida oma kaalunumbrit. Inimestel, kes ületavad soovituslikku kehakaalu enama kui 20% ulatuses kipub liigestega sagedamini probleeme olema.\nEbapiisav uni võib samuti liigeseprobleemidele kaasa aidata. Kui öösel ei õnnestu mingil põhjusel vajalikku unenormi täis saada, tasub proovida päevasel ajal 20-30 minuti pikkuseid uinakuid teha. Unepuudusest tuleks kindlasti ka perekarstile rääkida.\nKroonilised liigesehädad viivad sageli kõrgenenud stressitasemeni. Stress aga põhjustab lihaspingeid ning süvendab liigesevaevusi. See omakorda annab teed veel täiendavale stressile. Äärmiselt oluline on see nõiaring õigete lõdvestusvõtetega ära lõhkuda.\nVärskete uurimuste kohaselt on liigeste tervena hoidmisel lisaks regulaarsele trennitegemisele oma osa ka õigete toidulisandite tarvitamisel.\nKaks peamist ühendit, mis aitavad liigeseid ja luid tervena hoida on glükosamiin ning kondroitiinsulfaat. Kombineerituna soodustavad need ained kõhrede taastumist ja parandavad liigeste liikuvust.\nKalaõli sisaldab omega-3 rasvhappeid, mis samuti aitavad liigeseid tugevdada.\nMSM ehk metüülsulfonüülmetaan on toidulisandina tarbitav väävliühend, mida leidub palju just sidekoes ja see on oluline komponent kõhrkudede juures. SAM ehk S-adenosüül-metioniin on aga loodusliku päritoluga ühend, mis soodustab glutatiooni tootmist ning see omakorda aitab toetada organismi antioksüdantide süsteemi ja tugevdada liigeseid.\nHarjutused, õige toitumine, küllaldane uni ja toidulisandite tarbimine aitavad kõik kaasa liigesevaevuste leevendamisele.


Stelleri merilehma loomaleht | A-Z loomad | A-Z-Loomad.com - Loomad\nStelleri merilehma teaduslik klassifikatsioon\nStelleri merilehma kaitse staatus:\nStelleri merilehma asukoht:\nStelleri merilehma faktid\nMeriheinad, vetikad, lilled\nTohutu keha suurus ja hambutu suu\nSuured haid ja inimesed\nJahitud 17 aastaga!\nStelleri merilehma füüsikalised omadused\n50 - 80 aastat\n8–9 m (26–30 jalga)\n'Stelleri merilehm oli tohutu veeloom, mis meenutas lähedalt manatit või dugongi. '\nSelle põneva olendi avastas esmakordselt 1741. aastal saksa loodusteadlane nimega Georg Steller. Selle väärtuslik liha, nahk ja rasv sundisid inimesi seda 1768. aastaks jahtuma.\nPeale pehmete nurrumiste see loom olitäiesti vaigistatud.\nStelleri merilehm olikütitud väljasuremisse27 aasta jooksul pärast selle esimest avastamist.\nThedugong on lähim elav sugulaneStelleri merilehma ja see on ka peaaegu väljasuremisjärgus.\nSellel loomal oli selliseidpaks kiht mullitet nad ei suutnud end vette uputada.\nStelleri merilehma teaduslik nimi\nStelleri merilehma teaduslik nimi onHydrodamalis gigas. See on osa tellimus Sirenia, mis sisaldab ka mitut manatee liigid ja taksonoomiline perekond Dugongidae. Dugongidae perekond oli varem üsna mitmekesine, kuid praegu on selle ainus ellujäänud liige verine .\nNimi 'Hydrodamalis' on kreeka prefiksi 'hydro-' või 'water' ja kreeka sõna 'damalis', mis tähendab 'mullikas' või 'noor pull', kombinatsioon.Gigabaition ka iidne kreeka sõna, mis tähendab 'hiiglane'. See tähendab, et teaduslik nimi tähendab umbes 'hiiglaslikku veiselehma'.\nSelle olendi üldnimetus tuleneb asjaolust, et nende loomadega kohtus ja dokumenteeris neid esmakordselt saksa loodusteadlane Georg Wilhelm Steller.\nStelleri merilehma välimus\nNagu paljud teised pleistotseeniajast säilinud liigid, oli ka Stelleri merilehm oma taksonoomilise perekonna hulgas hiiglane.\nKuigi nende fantastiliste olendite täielikult säilinud eksemplare pole, leidub kirjeldusi, illustratsioone ja luustikujäänuseid, mida saab teabe saamiseks uurida.\nTäielikult kasvanud olendid kasvavad tavaliselt umbes 30 jala pikkuseks. Võrdluseks: täiskasvanud täiskasvanud manatee kasvab tavaliselt ainult kuni 10 jala pikkuseks.\nTeadlased ei tea täpselt, kui palju selle liigi täiskasvanu kaalus. Georg Steller registreeris kaks väga erinevat kaalu hinnangut: esimene oli umbes 4 lühikest tonni ehk 8000 naela ja teine umbes 26 lühikest tonni ehk 52 000 naela. Erinevuse visualiseerimiseks aitab üks täiskasvanu jõehobu kaalub umbes 8000 naela. Neli täis kasvanud elevandid kokku pandud kaaluks umbes 52 000 naela. Tegelikult arvavad eksperdid, et Stelleri merilehma tegelik suurus langes kusagil nende hinnangute keskel umbes 10 lühikese tonnini ehk umbes 20 000 naelani. See on peaaegu võrdne kolme täiskasvanud suurusega jõehobuga.\nNeil oli paks, tume nahk, mis oli pruunikas-musta värvi, katsudes kare ja sügavalt löögiga. Kerekarvad olid neil väga vähe, kuid nende lestade siseküljed olid kaetud sitke harjasekihiga.\nNagu teised järjekorras olevad loomadSirenia, neil olenditel olid väikesed, kükid, laia ülahuule, väikeste silmade ja allapoole suunatud koonudega. Neil olid ka kännuosaga esilattad ja kahvliga sabakõhud nagu dugongil.\nSelle looma üks huvitav omadus on see, et tal ei olnud selliseid hambaid nagu manatee liigid, mis tänapäeval eksisteerivad. Selle asemel olid nende ülahuultel kiht jäikaid, tihedaid valgeid harjaseid ja suu sees kaks sitket, ketendavat plaati, mis aitasid taimset ainet rebida ja närida.\nStelleri merilehma käitumine\nPeaaegu kõik, mida teadlased nende olendite kohta teavad, pärineb Georg Stelleri tähelepanekutest.\nTa märkis, et tegemist oli äärmiselt sotsiaalsete olenditega, kes elasid väikestes perekaunades. Neid täheldati vigastatud pereliikmete abistamisel ja nad näitasid ka kaitsvat käitumist, nagu näiteks noorte asetamine teiste karja liikmete seas kõige turvalisemasse asendisse. Delfiinid ja elevandid näitavad ka seda tüüpi käitumist.\nNad olid ka monogaamsed ja paaritumine toimus tavaliselt varakevadel. Oma tähelepanekute põhjal arvas Steller, et emased merilehmad sünnitasid korraga ainult ühe vasika ja uskus, et tiinus võttis aega veidi üle aasta. Kooskõlas nende sotsiaalse, perekesksele olemusele jälgis Steller vanemate hoolitsust uute vasikate vastu ja kogu kari tegi järglaste kaitsmiseks koostööd.\nStelleri merilehma elupaik\nSee loom avastati esmakordselt 1741. aastal väikesest osast Beringi merest, mis on peaaegu aastaringselt külm. Pleistotseeni ajal oleks neid tõenäoliselt leitud palju kaugemal Arktika ja Vaikse ookeani vetes.\nNende jäiste elutingimuste tõttu oli neil palju paksem mullikiht kui enamikul manaatliikidel tänapäeval, samuti paksem välimine nahakiht. Keskmisel Stelleri merilehmal oli karm nahk umbes tolli paksune ja kuni 4 tolli paksune mullikiht.\nNii paks rasvakiht muutis nad väga ujuvaks, nii et nad pidid elama Beringi mere pinnal ega suutnud end täielikult uputada.\nStelleri merilehma dieet\nNagu kõik teised sugulasliigid, olid ka need olendid taimtoidulised. Nad jäid ellu pruunvetikas ja veetsid suurema osa oma päevadest tavaliselt karjatades. Neil oleks vaja vaid iga paari minuti tagant pead veest välja tõsta, et nad saaksid hingata, enne kui nad naasevad veepinna lähedal kasvanud erinevatele pruunvetika liikidele.\nStelleri merilehma kiskjad ja ohud\nKuigi Steller märkis, et täiskasvanud merilehmad kaitsevad poegi kahjustuste eest, ei öelnud ta, kas neil on loomulikke kiskjaid või mitte. Ekspertide arvates võib olla võimalik, et mõrtsvaalad või haid võisid proovida merilehmi rüüstata, kuid kummalgi olendil oleks olnud raske seda edukalt tappa.\nKahjuks tuli oht, mis põhjustas nende väljasuremise inimesed . Nad tunnistati kiiresti üliväärtuslikuks kaubaks ning neid kütiti tugevalt liha, toornahkade ja räbu pärast.\nMõned eksperdid usuvad, et rahvaarv oli juba nende avastamise ajal ohtlikult madal, nii et nad kütiti uskumatult kiiresti väljasuremisse.\nViimane vaade Stelleri merilehmale looduses tuli karusnahakütide rühmalt 1768. aastal, vaid 27 aastat pärast nende esmakordset avastamist.\nStelleri merilehma paljunemine, imikud ja eluiga\nGeorg Steller täheldas, et emastel merilehmadel oli ainult üks piimanäärmete komplekt, seega järeldas ta, et nad sünnitasid raseduse kohta ainult ühe vasika. Ta ütles, et paaritumine toimus varakevadel ja kopulatsioon toimus vee all. Ta täheldas, et isased merilehmad kasutasid kopulatsiooni ajal emastest kinnihoidmiseks eesmisi lestasid.\nEhkki tänapäeval pole ühtegi, arvavad teadlased, et Stelleri merilehma keskmine eluiga oli 50–80 aastat. Florida lamantiin võib elada üle 60 aasta, seega oleks see mõistlik hinnang.\nStelleri merilehmade populatsioon\nStelleri merilehm on inimeste kontrollimatu jahi tõttu välja surnud alates 1768. aastast. Esialgse avastamise ajal 1741. aastal usuvad eksperdid, et Beringi merre oli jäänud vaid umbes 1500 merilehma.\nStelleri merilehm loomaaias\nKahjuks on see liik välja surnud juba üle kahe sajandi. Nende lähim elav sugulane, dugong, on samuti peaaegu väljasuremisjärgus, seega on vangistuses kogu maailmas ainult kolm.\nKuid paljudes loomaaedades on manatee eksponaadid ja need on Stelleri merilehmadega tihedalt seotud.\nStelleri merilehma KKK (korduma kippuvad küsimused)\nMis aastal Stelleri merilehm välja suri?\nViimane teade Stelleri merelehma kohta looduses tuli 1768. aastal, nii et see on aasta, mil eksperdid arvavad, et nad surid välja.\nMis on Stelleri merilehma teaduslik nimi?\nStelleri merilehma teaduslik nimetus on Hydrodamalis gigas, mis tõlgitakse kreeka keelest hiiglaslikuks veiselehmaks.\nMida Stelleri merilehm sõi?\nStelleri merilehmi peeti kohustuslikeks taimtoidulisteks, mis tähendab, et nad said kõik oma toitained taimsest ainest. Nad jäid ellu, karjatades veepinna lähedal kasvanud võrade pruunvetikal.\nMiks Stelleri merilehm välja suri?\nKui Stelleri merilehm avastati esmakordselt 1741. aastal, usuvad teadlased, et tegemist oli juba ohustatud populatsiooniga, kus elab vähem kui 1500 inimest. 18. sajandi jahimehed uskusid, et ookean on 'ammendamatu ressurss', nii et nad ei mõistnud, et looma võib jahtuda.\nunistab kellestki, kes sulle meeldib\nSelle tõekspidamise tõttu kütiti Stelleri merilehmi nende väärtusliku liha ja räbu pärast väga. See ohjeldamatu jaht pani nende niigi väheneva arvu langema ja nad surid looduses välja vähem kui 30 aastat hiljem.\nKus elasid Stelleri merilehmad?\nStelleri merilehmad elasid Beringi meres, mis eraldab Venemaad Alaskast. Selle veed on aastaringselt külmad, keskmise temperatuuriga umbes 40 kraadi Fahrenheiti. \nVikipeedia, saadaval siin: https://en.wikipedia.org/wiki/Dugong#:~:text=Worldwide%2C%20only%20three%20dugongs%20are,a%20fisherman's%20net%20and%20treated.\nBrittanica, saadaval siin: https://www.britannica.com/animal/sea-cow\nBluebulb-projektid, saadaval siin: https://www.bluebulbprojects.com/MeasureOfThings/results.php?amt=52000&comp=weight&unit=lbs&searchTerm=52%2C000+pounds\nAtlandi ookean, saadaval siin: https://www.theatlantic.com/science/archive/2017/04/pleistoseacow/522831/\nEverythingWhat, saadaval siin: https://everythingwhat.com/is-hydro-latin\nMerriam-Webster, saadaval siin: https://www.merriam-webster.com/dictionary/Hydrodamalis


jaanuar 2017 Archives - Praxise mõttehommik\nRauno Vinni: kuidas poliitikas emotsioonidega toime tulla\nEmotsioonid muudavad poliitika inimnäolisemaks. Trikk on selles, et negatiivsetel emotsioonidel ega valedel ei tohiks lasta võimust võtta, leiab Praxise riigivalitsemise ekspert Rauno Vinni oma Vikerraadio kommentaaris ja pakub ETV-le välja uudse võistlussaate.\nÜks kõige populaarsemaid eneseabiõpikuid, mis Eesti kodude riiulites seisab, on tõenäoliselt Dale Carnegie kirjutatud „Kuidas võita sõpru ja mõjutada inimesi?“. Raamat annab lihtsaid soovitusi, kuidas olla meeldiv inimene ja teha end teistele mõistetavaks. Teos on aktuaalne, sest kaaskodanike mõjutamine ja nendega läbisaamine on ühiskonnas kogu aeg päevakorral.\nEelmisel nädalal oli Eestis hulgaliselt juhtumeid, kus mingid rühmad sarvipidi koos olid. Tugevaid emotsioone oli küllaldaselt. Näiteks pidasid Reformierakonnas meedia vahendusel tundeküllast sõnasõda uue juhi Hanno Pevkuri leer ja sisevalimised kaotanud Kristen Michali toetajad.\nTeine üldrahvalikku erutust tekitav teema on Eesti märk. Identiteediga mingilgi moel seotud küsimused tekitavad alati elavat diskussiooni. Neid inimesi on palju, kes sümbolite teemal ärevusse satuvad. Vähem on neid, kes süvenevad ja kainelt kaalutledes olukorda hindavad.\nKolmandaks süüdistas peatselt ametist lahkuv majandusministeeriumi side ja infosüsteemide asekantsler Taavi Kotka uut võimuliitu innovatsiooni pidurdamises. See uudis oli torm veeklaasis. Emotsionaalsest sotsiaalmeedia sissekandest oli ajakirjanik koostanud veelgi emotsionaalsema artikli. Arvamuste tulevärgi kõrval oli uudises faktilist materjali napilt. Lugu sobinuks majandusrubriigi asemel ajalehe arvamuskülgedele.\nTagatipuks tahab rahandusministeerium ametisõidukite numbrid äratuntavalt värviliseks teha. See peaks aitama erasõitude tarbeks kasutatavate firmaautode maksustamist paremini kontrollida. Mõnes sõnavõtus nimetati seda plaani klassiviha õhutamiseks, mõnes otse lausrumaluseks.\nNendel näidetel on kaks ühist joont. Esiteks, heal tasemel suhtlus aitab probleeme ennetada ja halb võimendab. Õppetund on selles, et kaasaegse poliitikategemise ja kommunikatsiooni vahele võib võrdusmärgi tõmmata. See ongi sõprade võitmine ja inimeste mõjutamine.\nTeiseks, emotsioonid on iga otsuse langetamisel väga olulisel kohal. Psühholoogidele ei ole see mingi uudis. Ka poliitikas on see teadmine kogu aeg kuskil eksisteerinud. Teisalt on riigivalitsemist ja majandust ikka pigem ratsionaalseks ja statistikale rajatud valdkonnaks peetud.\nKuid Brexit, Ameerika Ühendriikide presidendivalimised ja isegi Pevkuri üllatuslik võit Reformierakonna juhi valimistel näitavad, et tunnetel on otsustamisel suurem roll kui me oleme harjunud. Tõenditepõhise poliitika kõrvale on trüginud tunnete poliitika, mida mõnede tegelaste sõnavõtte vaadates isegi ulmepoliitikaks võiks nimetada. Saabunud on tõejärgne ühiskond.\nEdasi tekib küsimus, kuidas avalikkuses levivate tugevate tundmustega toime tulla. Tavainimesi saadetakse tänapäeval teisi inimesi häirivate emotsioonide kontrolli all hoidmise eesmärgil viharavi kursustele. Mida riigi tasandil ette võtta?\nVastus on tegelikult lihtne. Nii poliitikud kui ka ametnikud peavad omandama kommunikatsiooni põhimõtted ja tööriistad edasijõudnute tasemel. Parem sõnumiseadmise oskus aitab probleeme ja eesmärke selgemalt sõnadesse panna ning kaasata huvigruppe tõhusamalt. Ka Dale Carnegie soovituste meeldetuletamine ei teeks paha.\nTeiseks peaks iga poliitikategija teadmiste ja oskuste hulka kuuluma emotsioonidega toimetulek. Praktikas tähendab see tahet mõista erinevate osaliste eelistusi ja oskust lisaks kõvadele faktidele ka pehmeid tundeid arvesse võtta. Eelneva võib teiste sõnadega kokku võtta kui avatud valitsemise.\nKoostööoskused ei ole meile emapiimaga kaasa antud, need omandatakse elu jooksul. Kui ametnikke saab vajadusel käsu korras koolitustele saata, siis rahvaesindajatega on lugu keerulisem. Kuidas saada poliitikud avatud poliitikategemist õppima? Pakun ühe uitmõtte.\nPoliitikud teatavasti armastavad end avaliku tähelepanu all soojendada nagu ussid kevadpäikese käes. ETV võiks ristata saated „Foorum“, „Rakett 69“ ja „Ajujaht“ ning teha uue poliitikasaate. Selle formaat näeks ette, et moodustatakse tiimid, kuhu kuulub poliitikuid, ametnikke ja huvigruppide esindajaid. Need saaksid lahendamiseks konkreetse probleemi ja tiimiliikmed peaks koostööd tegema, kui tahavad saatest saatesse liikuda. Edasi pääsevad need, kes suudavad meeskonnavaimu näidata ja demonstreerida probleemide lahendamise oskust. Võistkondadel oleks ka mentorid ehk tegevusjuhendajad, kes meeskondi tööriistadega aitavad. Tulemusi hindaks ja kommenteeriks eksperdid.\nSaate tööpealkiri oleks „Kuidas karjatada kasse?“ Mõte on selles, et tegeliku elu probleemi lahendades õpivad erinevate huvidega osalised koos tegutsema. Olles avaliku tähelepanu all, on nad sunnitud tulemuse nimel vaeva nägema.\nAga nali naljaks. Kui eelnevast jutust võib jääda mulje, et riigi juhtimises on tunded midagi halba, siis risti vastupidi – emotsioonid muudavadki poliitika inimnäolisemaks. Trikk on selles, et negatiivsetel emotsioonidel ja valedel ei tohiks lasta võimust võtta. Vihakõne ei ole lubatud.\nPoliitiliste valikute üle otsustamisel tuleks vaadata tunnete kardina taha, et leida üles inimesi käivitavad hirmud või rõõmud. Kaasajal tegelevad nende küsimustega käitumispsühholoogid käsikäes ametnikega. Võib-olla peaksime ka meie oma ministeeriumides ametnikele psühholoogid appi palkama? (See ettepanek ei ole enam nali.)\nEt kõik selge oleks – vaja ei ole ametnike endi tundemaailma korrastajaid või poliitikute läbisaamist siluvaid suhtenõustajaid. Tarvis on sotsiaal- või mõjutamispsühholooge, kes konsulteeriks poliitikakujundajaid inimeste käitumise alal. Arenenud riikide valitsustes on sellised nõustamise üksused olemas.


Äsja Photopointi müügile jõudnud Canon PowerShot ZOOM on väga huvitav taskusse mahtuv supersuumiga kaamera, millega saad jäädvustada kvaliteetseid fotosid ja Full HD videoid. See on ideaalne valik neile, kes armastavad õues tegutseda, loodusehuvilistele, linnuvaatlejatele ja spordifännidele. Tegemist on ükssilma ehk monoklit meenutava kergesti kasutatava kompaktkaameraga,...\nNikon andis teada, et lisaks peegelkaamerate valikule on ta täiendamas ka oma kompaktkaamerate ridasid, tuues müügile uue Coolpix P950 digikaamera. Uus kaamera säilitab 24-2000mm ekvivalentse suumivahemiku nagu oma eelkäijal P900-l. Kuid kaamerale on lisatud mitmeid kaasaegseid täiustusi nagu 4K video ja suurema eraldusvõimega (2.4 M...\nKui rääkida kaamera seadistamisest vastavalt valgusoludele, siis see on tihtipeale samm, mida tavakasutaja pelgab teha ning seetõttu eelistatakse mugavamat kompaktkaamerat peegelkaamerale. Panasonic FZ1000 on aga ideaalne vahelüli kompaktkaamera ning peegel/hübriidkaamera vahele, sest peidab endas säri, ISO ning ava seadistamise funktsioonid, kuid on seejuures mugav kasutada...


Kas süüa võid või margariini? | kodutohter.ee\nRasvad annavad meile energiat ja jaksu – normaalses koguses hea kvaliteediga toidurasv on organismi talitluseks hädavajalik. Siiski ei tohi rasvu liiga palju süüa, sest need annavad väga palju energiat ja nõnda võib rasvarikaste toitude ülemäärane söömine põhjustada kaalutõusu.\nRasvad on tähtsad toitained nii lastele kui ka täiskasvanutele energia ja jaksu saamiseks, kasvamiseks ja kogu elutegevuseks, kaasa arvatud soojusregulatsioon, mis on meie kliimas eriti oluline.\nTasub meelde tuletada, et osa vitamiine, nagu A-, D-, E- ja K-vitamiin, on rasvlahustuvad ja nende imendumine on võimalik ainult rasvhapete juuresolekul. Vähem tähtis pole ka see, et rasv annab toidule maitse ja pehmuse.\nKeemilise ehituse poolest on palju erinevaid rasvu; teaduskirjanduses kasutatakse nende kohta ühist sõna "rasvhapped", toitumisõpetuses aga sõna "rasvad". Normaalses koguses hea kvaliteediga toidurasvad on organismi talitluseks hädavajalikud.\nAnnavad väga palju energiat\nEesti toitumissoovituste järgi peaks toidust (näiteks õlist, võist, liha- ja piimatoodetest) saadavad rasvad kogu päevasest toiduenergiast katma täiskasvanutel ja üle kaheaastastel lastel 25–35 protsenti, imikutel aga 30–45 protsenti.\nSeega inimene, kelle energiavajadus on 2000 kilokalorit, peaks päevas tarbima ligikaudu 78 grammi rasvu. Kuna rasvad annavad väga palju energiat – 1 gramm annab 9 kilokalorit –, siis rasvarikaste toitude liigne söömine tekitab kergesti ülekaalulisust.\nPõhiliselt kolme tüüpi rasvhappeid\nOma olemuselt on rasvad loomset või taimset päritolu. Hea on teada nende saamise allikaid, kuna inimene vajab kõiki rasvu võrdses vahekorras: iga allpool toodud tüüp peaks andma ligi kolmandiku.\nToidurasvad sisaldavad põhiliselt kolme tüüpi rasvhappeid.\nKüllastunud rasvhapped on põhiliselt tahked ning ülekaalus loomset päritolu rasvades, näiteks võis, seapekis ja juustus. Neid sisaldavad ka liha, lihatooted (viinerid, sardellid, pihvid, suure rasvasisaldusega piim ja jogurt, kondiitritooted, kõvad margariinid, seapekk, palmi- ja kookospähkliõli.\nMonoküllastumata rasvhapped on ülekaalus taimsetes toiduainetes, nagu oliivid, rapsiseemned, avokaado, pähklid (pistaatsia-, sarapuu- ja pekanipähklid), mandlid, maapähkel ning neist valmistatud õlid.\nPolüküllastumata rasvhappeid (oomega-3- ja oomega-6-rasvhappeid) sisaldavad lõhe, heeringas, forell; rapsiseemned, sojaoad, linaseemned ning neist valmistatud õlid. Polüküllastumata oomega-6-rasvhapped on põhiliselt päevalilleseemnetes, aga ka nisuidudes, seesamiseemnetes, pähklites, sojaubades, maisis ja neist valmistatud õlides.


AVAMEELNE VESTLUSRING: Margus Vaheri voodis käis meritäht, Eero Spriidi omas puupakk\nKALLISTUS ALGAB PUUSADEST: Eero Spriit näitab Liisa-Indra Pajustele, kuidas tantsima õppides tuleb käsi lahti hoides olla samas puusadest nii seotud, et kahe keha vahel olev ajaleht maha ei kukuks. Spriit märgib, et ka õige kallistus algab mitte rindkerest ega õlgadest, vaid puusadest.Foto: Martin Ahven\nKatrin Helend-Aaviku, 9. mai 2017 04:00\nTuntud inimesed jagasid vestlusringis "Tule minuga voodisse" suhetest saadud kogemusi ja õppetunde.\n"Kõige suurem mure suhetes on see, et kõik tahavad saada, mitte anda," ütleb Margus Vaher avameelses ja elulises vestlusringis "Tule minuga voodisse", kus räägitakse ka piparkoogimehikesest, meritähest ja kasepakust. Samuti sellest, kuidas voodis õigel temperatuuril kana küpsetada ja et hea elukaaslase võib leida ka surnuaiast.\n"See on avatud vestlus nagu ei ükski teine. Teemaks on kohtingud, lähisuhted, armukesed, ööaeroobika ja see, mis teeb ühest naisest või mehest suhetes tõelise bossi," annavad tõsielulises suhteteatris osalejad Margus Vaher, Margareth Birk, Jesper Parve, Kersti Toots, Eero Spriit, Liisa-Indra Pajuste ja Kelly Kolga aimu, mida on neid kuulama ja vaatama tulles oodata.\nTeater 27. august 2019 00:05\nInimesed 5. aprill 2019 00:01\nInimesed 24. mai 2017 16:36\nsoovitus 14. juuni 2017 01:31\nneed tegelased võiksid selle asemel, et mingit mõttetud jura ajada, millest nad ise ka midagi aru ei saa, maal vanu inimesi abistamas käia - puid lõhkumas, tube koristamas, peenraid rohimas, muru niitmas jne, siis on vähemalt ühiskonnale midagi andnud...\nTFM 10. mai 2017 14:43\nSurnuaialt saab naisi küll, aga labidas tuleb kaasa võtta.


Eesti võib iga ukseni ülikiire interneti vedamisele käega lüüa - Ettevõtlus - Tehnika\nMichal: iga ukseni ei pea kaabel minema\nKuigi Eesti on Euroopas ülikiire interneti kättesaadavuselt selgelt Euroopa riikide tagaotsas ning sama selgelt maas meie naabritest, tulid sellise jutuga mõne nädala eest lagedale nii majandus- ja kommunikatsiooniminister Kristen Michal kui mitmed ministeeriumi haldusala juhid ja eksjuhid.\nMuu hulgas selgus aga auditist see, et ELASA asutajaliikmed olid baasvõrgu rajamiseks ettenähtud maksumaksja rahade kulutamisel olnud ühtlasi iseenese lepingupartnerid. Nii on Ericsson Eesti AS, Eltel Networks AS ja Televõrgu AS ehitanud lairibavõrku; Elion Ettevõtted AS osales ehitusprotsessis omanikujärelevalvajana ning Tele2 Eesti AS, Elisa Eesti AS, EMT AS ja Elion Ettevõtted AS on suurimad valguskaabli kiu rentijad - kokku 98 protsenti kõigist lepingutest.\nKuid see selleks. Riigikontrolli peamine sõnum nii auditi tulemustes kui eelmärgitud nõupidamisel oli, et riigil puudub siiamaani igasugune plaan, kuidas viia kiire internet rajatud lairiba baasvõrgust edasi lõpptarbijani. Eriti puudutab see väikese tarbijahulgaga eramajade piirkondasid, kus sideettevõtetel ei ole kasumlik püsivõrgu kaudu internetiteenust tarbijatele pakkuda.\nKui varem oli majandus- ja kommunikatsiooniministeerium lubanud, et on asunud sellist investeerimisplaani koostama, siis nüüd tuli minister Kristen Michal allolevas istungi videoülesvõttes välja täiesti uue ideega.\n«Me küll järgime riigikontrolli auditi tulemusi, kuid samas on filosoofiline küsimus, milline see ühendust peaks tulevikus ikkagi olema. Praktilise poole pealt on näiteid asulatest, kus on olemas pakkumine «fiksliini» jaoks, kuid seda pole kasutatud. Reaalsuses on tulevikuühendus aastast 2020 ja edasi, mis meil on 5G ja asjade internet, ikkagi lõppkasutaja osas mobiilne,» vihjas minister võimalikule plaanile asendada lõppkasutajateni kaablite vedamine mobiilse internetiga.\nMichal lisas, et tema hinnangul pole sugugi kindel, et igaüks võiks oma majasse püsiühendust üldse tahta. «Järgmine põlvkond ei soovi asjade omamist, vaid teenuse kasutamist. Seda tuleks kindlasti arutada, kuhu me edasi liikuma peaks ja millist poliitika me kujundame. Me ei peaks enam rääkima sellest, et iga ukseni peaks kaabel minema, vaid sellest, milline see teenus inimeste ja ettevõtete jaoks on. »\nMichali jutus on tegelikult iva sees, kuna ennustuste kohaselt liigub aastaks 2020 90 protsenti kogu internetiliiklusest tegelikult üle õhu. Lisaks võib tõesti tekkida küsimus, et milleks kulutada veel kümneid miljoneid eurosid püsiühenduste baasvõrgu loomisele inimeste majade ühendamiseni, kui inimesed ise seda ei soovi. Ja isegi kui keegi neist peaks nõustuma mõnekümneeurose kuutasu eest püsiühendust omama, siis kasumisse ei jõuaks selline projekt mitme inimpõlve vältel.\nIgal juhul on ministeerium nüüd järgmise aasta veebruariks lubanud välja töötada lahendused, kuidas toetada neid viimase miili loojaid ja lahendusi, kuidas ülikiire internet – 100 Mbit/s ja enam - plaanides ette nähtud 60 protsendini Eesti inimestest jõuaks.\nSelgusetu on ka see, mis saab juba loodud baasvõrgust viie kuni seitsme aasta pärast, kui ELASA enam selle haldamise eest vastutama ei pea. Tehasegarantii maasse minevatele valguskaablitele on näiteks 50 aastat.\nTehnilise järelevalve ameti peadirektori Raigo Uukkivi hinnangul on mobiilne internet teinud revolutsioonilist arengut ja kui riigikontrolli auditi ajal oli internet allalaadimiskiirusega 30 Mbit/s kättesaadav 30 protsendile elanikkonnast, siis nüüd on see näitaja juba 90 protsenti.\n«Arvestades, millised on praegused kiirused, siis mina arvan küll, et mobiilne andmeside viimase miili alternatiivina on vägagi adekvaatne,» arvas ka Uukkivi. Tema sõnul tasuks mobiilse interneti arenguid arvestada kindlasti ka baasvõrgu järgmiste etappide planeerimisel.\nIgal juhul ootavad Eestit nüüd ees arutelud, kas uusi tehnoloogiaid arvestades ikka on mõtet jätkata samasuguse baasvõrgu väljaehitamist tingimusel, mille kohaselt peaks 98 protsenti elanikest asuma sellest 1,5 kilomeetri kaugusel.\nSama selge on ka see, et riik võtab eesmärgiks jõuda lõppklientideni mobiilse interneti kaudu, siis peaks seesama riik asuma ka kehtestama nõudeid maksumaksja raha eest rajatud baasvõrgu baasil pakutava mobiilse interneti kvaliteedile, stabiilsusele, hinnale ja ka mahupiirangutele.\nMobiilse interneti viimasele miilile on ka selgeid vastuargumente\nEestis arendab peale ELASA fiiberoptilist baasvõrku veel peamiselt kohalike omavalitsuste moodustatud MTÜ Eesti Andmesidevõrk (ASV) ning selle juht Raivo Tammiksaar mobiilset internetti kaablile heaks asendajaks ei pea.\n«Veidi kohatu on ka väide, et mobiilse interneti muutumisega üha kiiremaks on peatselt lahendatud kiirusega seonduvad probleemid. Arvestada tuleb andmemahtude suurenemisega – faile hoitakse üha rohkem pilvelahendustes ja esitatava videopildi kvaliteet muutub üha paremaks, millega kaasneb jällegi andmemahu oluline kasv,» ütles Tammiksaar Postimehele.\nTema sõnul ei tähenda see muidugi, et kvaliteetset mobiilset internetti poleks vaja – see on sama oluline tänapäeva ühiskonnas kui püsiühendus – lihtsat täidab teistsugust ülesannet. Küll aga võiks tema sõnul kõne alla tulla ka kolmas võimalik tehnoloogia - raadiolingid.\n«Raadiolinkidega luuaks ühendus sektorseadme ja kliendi seadme vahel. Esmapilgul võib antud tehnoloogiat segi ajada mobiilse internetiga, kuid erinevus on selles, et ühele kliendile on määratud selline andmemaht, nagu ta on tellinud. Tegemist on kliendile stabiilse ühendusega, mille parameetrid ei sõltu teistest kasutajatest, kes sama sektorseadme külge on ühendatud,» ütles ta.\nTammiksaar märkis, et see tehnoloogia võimaldab kasutada kiiruseid, mis on sarnased valguskaablile. Raadiolinkide teine eelis hajaasustusega aladel on see, et raadiolinkide abil on võimalik ülikiire ühendus viia sektorseadmest kuni paarikümne kilomeetri kaugusele ilma, et oleks tarvis vedada kaableid või teha märkimisväärseid investeeringuid.\nASV hinnangul on aga peamiseks probleemiks praegu see, et ELASA võrku kasutavad suuresti ainult üleriigilised sideoperaatorid.\n«Riik peaks siinkohal tõsiselt mõtlema, miks see nii on. Eesti maapiirkondades on olemas palju väiksed sideoperaatoreid, kes pakuvad toimivat teenust vastavalt oma võimekusele ning arvestades kohalike vajadustega. MKMi üks laialdasem eesmärk peaks olema konkurentsi soodustamine, kuid hetkel pigem soodustatakse suurtel sideoperaatoritel saada veelgi suuremaks ja jäetakse väiksed konkurentsist välja. ASV leiab, et riik ei tohiks selliselt käituda,» ütles Tammiksaar.


Modernse töökoha jaoks kohandatud prinditehnoloogia\nHome Lahendused Digitaalne kontor Mobiilprintimine\nVanasti tehti tööd sageli ühes kindlas kohas, kuid viimastel aastatel on moodne töö muutunud palju liikuvamaks. Töötajad saavad nüüd teha tööd ka reisil olles, korraldada koosolekuid väljapool kontorit (nt kliendi peakorteris) või lõpetada tööülesandeid kodus. See muudatus suurendab oluliselt tõhusust ja töövoo paindlikkust. Mobiiltelefonid vastavad täiuslikult tänapäevase töötaja vajadustele – need on alati käepärast, neid on lihtsalt kasutada ning need toetavad kiiret ja tõhusat suhtlemist.\nKonica Minolta pakutava mobiilprintimise arendamisel peeti silmas tänapäevase töötaja vajadusi. See on turvaline ja kiire lahendus, mis ei nõua mingit lisataristut. Vajate lihtsalt mobiiltelefoni või mõnda muud mobiilseadet ning Konica Minolta multifunktsionaalset seadet. Kaugühendusega printimist saab algatada lihtsalt vaid mõne toiminguga isegi siis, kui te ei viibi kontoris. Süsteem laseb teil vabalt ja paindlikult tegutseda, reageerida viivituseta isegi siis, kui te ei viibi kontoris ning kõrvaldada sekundiga dokumentides märgatud vigasid.\nKonica Minolta pakutava mobiilprintimise arendamisel peeti silmas tänapäevase töötaja vajadusi\nEveryonePrint on juhtiv mobiilprindi lahendus, mille abil saavad kasutajad edastada prinditöid lihtsalt ja kiirelt oma sülearvutist, mobiilseadmest või muust seadmest hallatud printerisse. EveryonePrint võimaldab ärikasutajatel ja külalistel luua ühe lihtsa lahenduse abil ühenduse olemasolevate prindiseadmetega, ilma et peaksite selleks olemasoleva riistvara ja taristu välja vahetama.\nSee on tasuta mobiilprintimise rakendus kõikidele suurematele mobiiliplatvormidele, sh iOS, Android ja Windows 10, mis ühendab mobiilsideseadmed multifunktsionaalsete Konica Minolta bizhubi väljundsüsteemidega. Selle rakenduse kaks põhifunktsiooni on mobiilseadmest prinditööde saatmine ja tööde mobiilseadmesse skannimine, tänu millele on olulised dokumendid ärikasutajatel alati käeulatuses.\nEttevõtte võimaluste laiendamiseks ei pea te investeerima kallitesse seadmetesse – mobiilprintimine ei nõua mingit kulukat lisataristut. See on teie ettevõtte jaoks kulutõhus ja efektiivne lahendus. Konica Minolta multifunktsionaalsete seadmetega saate oma asukohast olenemata printida seda, mida tahate. Võite otsida automaatselt samas võrgus olevat seadet ja luua sellega ühenduse. Kui tahate kasutada kaugprintimist, siis valige lihtsalt printer, millega teil on mobiilseadme kaudu ühendus. Selliste prinditeenuste nagu AirPrint, Mopria Print Service või Google’i pilvprintimine kasutamiseks ei ole vaja installida lisaprinteridraivereid.\nMobiilprintimine on kiire ja mugav ning mis kõige olulisem – see on turvaline. See tagab, et privaatsed andmed ei satu volituseta isikute kätte, luues eraldi ID ja parooli iga töötaja jaoks, kellel on luba multifunktsionaalse printeri kasutamiseks. Saate kontrollida juurdepääsuõiguseid, piirates neid selliste inimeste puhul, kellel pole luba konfidentsiaalsete andmete kopeerimiseks, ning saate samas lubada külastajatel oma ruumides printereid kasutada. Nii et tutvuge juba täna mitmesuguse võimalustega, mida mobiilprintimine pakub teie ettevõttele.\nBluetoothi kaudu autentimine\nKasutajanime ja parooli või NFC abil autentimine\nOtsene Interneti kaudu printimine\nToetab populaarseid formaate\nPrintimine ja skannimine mobiilseadmest\nVõtke meiega ühendust, kui soovite lisateavet mobiilprintimise võimaluste, oma olemasoleva taristu konfigureerimise ja toetatud mudelite kohta. Kas teil on küsimusi juhtmevaba printimise või eri autentimisvõimaluste kohta? Arutame hea meelega teie konkreetseid vajadusi ja koostame lahenduse, mis vastab teie nõudmistele.


Virtuaalse TALLINN FASHION WEEKI juhatab sisse Kuldnõela gala – Portail\nFoto: Roberta Einer/London Fashion Week\nTäna õhtul saab alguse Eesti moe tähtsündmus Tallinn Fashion Week, mis leiab aset suures osas virtuaalselt Anne & Stiili veebi vahendusel ning naelutab moehuvilised 20.-23. oktoobrini ekraanide ette värskemat kodumaist moekunsti nautima. Moenädala avapäev kulmineerub Kuldnõela galaga, mille raames antakse üle tänavused Kuldnõela ja Hõbenõela auhinnad ning esmakordselt Kuldse Nõelakoja auhind.\nKell 18 avab moenädala bränd nimega IVL, mille taga seisab modelli ja stilistina tuntud Inga Vatsk-Laasner. 2018. aastal Hõbenõelale nomineeritud Inga Vatsk-Laasner on omanimelise brändiga tegutsenud tänaseks kolm aastat, olles loonud täiesti sõltumatu moemärgi, mille sildi all valmib enamasti üksikeksemplaridena igapäeva meeleoludest inspireeritud mood. Kogu kollektsioon sünnib Inga isikliku maitse järgi, mõeldes sellele, mida ta ise kannaks. Erilist tähelepanu saavad pisikesed detailid ja kvaliteet. Kollektsioonides on kasutusel nii vintage kangad Eestist ja välismaalt, kui ka kangajäägid.\nKuldnõela kõrval antakse välja ka Hõbenõel, mis antakse välja viimase aasta meeldejäävama panuse eest meie moeellu – see on auhind julge pealehakkamise, erakordse ettevõtlikkuse, särava idee ja energilise teostuse eest. Hõbenõela nominendid on tänavu Tauri Västrik, Karl Korsar ja Cärol Ott.


TIPPHETKED JA INTERVJUUD | Tartu Ülikool alistas Kalev/TLÜ, Velickalt 22 punkti - Delfi Sport\nTartu Ülikooli korvpallimeeskond alistas Eesti-Läti ühisliigas Tallinna Kalev/TLÜ 75:66 (15:15, 26:13, 19:26, 15:12).\nKohtumine Tartu meeskonna ja sel hooajal head minekut näidanud Tallinna Kalev/TLÜ vahel algas tasavägiselt ning esimene veerandaeg lõppes 15:15 viigiliselt. Teise veerandaja võitis Tartu koguni 26:13 ja poolajale mindi nii üpris turvalises eduseisus.\nJärgmise kümne minutiga õnnestus aga Gert Kullamäe hoolealustel Taylor Staffordi ja Damarcus Harrisoni juhtimisel vastane surve alla panna ja viimast neljandikku alustati nii Tartu kuuepunktilisest eduseisust. Võõrustajad said aga oma kaitse nüüd pidama, kui lasti Kalevil vaid 12 punkti visata. Ise saadi kirja 15 silma, mis andis kokkuvõttes Tartu Ülikoolile üheksapunktilise võidu.\nArnas Velicka tõi Tartu poolelt 22 punkti, 7 lauapalli ja 5 korvisöötu. Märt Rosenthal lisas 12 ning Joonas Anton Jürgenstein 11 silma. Julius Kazakauskas viskas 8 punkti ja kogus 8 lauapalli. Sama palju punkte said kirja ka Rain Raadik ja Kregor Hermet.\nKalev (5-3) jätkab kaotusest hoolimata tabelis Ventspilsi ja Kalev/Cramo järel kolmandal kohal, Tartu (4-2) on kaheksanal kohal.\nIntervjuud Gert Kullamäe ja Priit Venega:


Avarii peateel sõites - Liiklusõigus - vastused.ee\nAvarii peateel sõites\nKüsimus: Avarii peateel sõites13.04.2011\nSõitsin peateel, kui vastassuunast tulnud rekka hakkas minu ees sooritama vasakpööret. Märkasin, et rekka ei jõua manöövrit lõpetada ning pidurdasin ja keerasin pisut vasakule. Kuna tee oli äärmiselt libe, siis lõppesid minu pingutused siiski kokkupõrkega rekka tagumise nurga külge. Veokijuht lahkus sündmuskohalt. Kui ma lumevallist välja pääsesin, sõitsin talle järgi (rekka oli jõudnud lähedal asuvale firma platsile). Autojuht tegi suured silmad ning väitis, et mind ei ole seal tee peal olnudki. Helistasin politseisse. Politsei käis kohal, fikseeris õnnetuse ja tuvastas nurga, millele ma pihta sain. Nüüd tahab politsei otsuseks teha 50/50, millega ma hästi nõus olla ei taha. Ma ju tegin kõik endast oleneva, et kokkupõrget vältida.\nMinu teada peaks õnnetuse põhjustaja olema vastutav nii lahkumise kui ka ohtliku manöövri sooritamise eest. Tema aga raiub, et mind ei olnud seal tee peal.\nPalun nõu, millised on minu õigused ja võimalused?\nSündmuskohalt lahkumine õnnetusest politseile teatamise nõudeid rikkudes, kui selline teatamine oli kohustuslik, on küll karistatav, kuid ei tähenda, et lahkuja oleks liiklusõnnetuses süüdi. Lahkumine võib aset leida ka seetõttu, et juht ei tajunud liiklusõnnetuse toimumist ning sellisel juhul ei pruugi karistust järgneda. Asjaolu, kes on liiklusõnnetuses süüdi, tuleb kindlaks teha olemasolevate tõendite pinnalt. Kui politsei alustas väärteomenetlust, siis peaks süüdlane välja selgitatama väärteomenetluse käigus. Küsimusele, kas politsei hinnang segasüüle on õige või mitte, ei ole võimalik tõenditest ülevaadet omamata vastata. Väärteomenetluses on Teie õigus peale väärteoprotokollist koopia saamist tutvuda väärteotoimikuga ja selles sisalduvate tõenditega ning esitada 15 päeva jooksul omapoolsed vastuväited süüdistusele. Peale väärteoasjas otsuse tegemist, kui see on Teile ebasoodne, on Teil soovi korral õigus vaidlustada otsus kohtus 15 päeva jooksul arvates päevast, mil otsus oli Teile kohtuvälise menetleja juures tutvumiseks kättesaadav. Milline võiks olla vaidlustamise perspektiiv, sõltub olemasolevatest ja kogutavatest tõenditest. Teadmata toimiku sisu, ei ole sellele küsimusele võimalik hetkel vastata.


Kuidas luua oma kauplemissüsteem? - R Blogi - RoboForex\npõhiline·haridus·Kuidas luua oma kauplemissüsteem?\nVäga sageli juhtub, et algajad alustavad finantsturgudel kauplemist ja võtavad neid toiminguid kui mingit õnnemängu või hasartmänge, kuid mitte tõsise, süsteemse ja mõnikord rutiinse tööna. Esimesed hetked on äsjavalminud ettevõtjal kombeks kasutada hasartmängumeetodeid ja taktikaid, näiteks Apuohjat kui mängujuht kahekordistas panuse pärast iga kaotust.\nÜsna sageli on lähenemisviise, mis eeldavad tehinguhinna keskmist, ostes või müües vara parema hinnaga, kui turg liigub alguses valitud suunas. Teine asi, mida tasub tähelepanu pöörata, on algajate sisenemispunktide valimise viis. Paljudel juhtudel valitakse sisenemispunktid juhuslikult ja ligikaudse oletusena. Muud signaalid võivad olla erinevad tehnilised näitajad.\nMõne aja pärast, olles omandanud valuliku kogemuse, hakkab kaupleja õppima fundamentaalse ja tehnilise analüüsi aluseid, osalema erinevatel seminaridel ja veebiseminaridel, mida korraldavad finantsturgude kauplemise ja analüüsi eksperdid, ostma kauplemissoovituste ja signaalide tellimusi. Aja möödudes saab kaupleja teadmiste ja oskustega segaseid tulemusi ja selle tulemusel jõutakse arusaamiseni, et kauplemine on tõsine tegevus, mis nõuab süsteemset lähenemist, seetõttu võib osutuda vajalikuks arendada oma terviklik kauplemissüsteem.\nMis on kauplemissüsteem?\nKauplemissüsteemi määratlus eeldab meetodit või reeglite ulatust, mis võimaldab kauplejatel väga lühikese aja jooksul mõista, mis turul praegu toimub, ja hinnata, kas positsioone on võimalik avada, ja kui jah - mis asendis, pikk või lühike. Teisisõnu, süsteem peaks vastama järgmistele küsimustele:\nKas see on kohe ostmiseks sobilik?\nKas ma saan müüa?\nKas peaksin üldse kohe kauplema või oleks parem teha paus?\nKauplemissüsteem peaks sisaldama strateegiaid, taktikaid ja raha haldamise. Strateegiad määratletakse turusegmendi järgi, kus kaupleja hakkab kauplema: Forex, aktsiaturg, toormeturg või kõik need koos. Pärast turul otsustamist on vaja valida kauplemisinstrumendid ja ajagraafikud. Kuid strateegias on kõige olulisem kaupleja vaatenurk turul. See võib olla kas loogiline (mitte tingimata lineaarne) sündmuste jada ja regulaarne vara hinnapoliitika või finantside mingi kaootiline vorm. Siin peaks kaupleja määrama turukäitumismudelite ja seaduspärasuste loogika, mis moodustavad signaale positsioonide avamiseks ja sulgemiseks.\nPaljud inimesed arvavad, et raha /riskijuhtimise on kogu süsteemi tuum, mis peab tagama pikaajalise püsiva kasumi. Siin peaks kaupleja täpsustama oma algkapitali suuruse, kasumi väljavõtmise või reinvesteerimise korra (ja perioodilisuse). Samuti peaks kaupleja selles osas otsustama minimaalse partii ja maksimaalse positsioonimahu, kas nad kavatsevad kasutada “Martingale” süsteemi või mitte, või rakendama hindade keskmistamise meetodit. Mõned kõige olulisemad küsimused, millele tuleb vastata, on siiski Stop Loss ja Take Profit tasemeid iga tehingu jaoks, muidugi juhul, kui süsteem eeldab esmalt Stop Loss ja Take Profit korralduste kasutamist.\nOma kauplemissüsteemi loomise retsept on üsna lihtne. Peaksite mõistma, et ilma teadmiste ja oskusteta on see võimatu - need asjad peavad olema. Iga kaupleja peaks looma süsteemi, mis põhineb nende olemusel. Kui teile meeldib magada, looge süsteem päevasiseseks või keskmiseks kauplemiseks. Kui soovite lühikese ajaga teenida miljonit, siis olge valmis investeerima vähemalt pool miljonit - selle tulemusel peate oma kasumi kavandama tegeliku raha põhjal. Kuid kõigepealt peab kaupleja otsustama, kui palju raha nad tahavad päevas, nädalas, kuus teenida ja kui palju raha on nad nõus riskima. Ja viimane, kuid mitte vähem tähtis - kaupleja peaks rangelt järgima nende süsteemi ja vältima igasuguseid emotsionaalseid puhanguid.


Umbrohutõrje maisil - Nordisk Alkali\nMais on energia rikas kultuur, mida kasvatada. Maisil on kõrge saagipotentsiaal, suur energiasisaldus ning kasvatamiseks sobivad erinevad mullatüübid.\nKuna mais on kõrgekasvuline ja suhteliselt kerge kasvatada, siis kaldutakse arvama, et maisi umbrohutõrje ei ole nii oluline ja on sama lihtne kui suviodra umbrohutõrje. See on aga kahjuks vale arvamus. Maisi maksimaalse saagikuse saamiseks peab maisipõld olema umbrohuvaba külvamisest kuni koristuseni välja. Maisisilo tootmine piirkondades, kus kasvu edasilükkumine võib mõjutada maisi koristusaega ja see omakorda silo kvaliteeti on see eriti oluline. Mais on kasvu algstaadiumis väga tundlik umbrohtude suhtes, kuna umbrohud kasvavad kiiremini ning suudavad maisi kasvu piisavalt alla suruda ja sellega saagipotentsiaali tugevalt vähendada. Lisaks sellele vähendavad umbrohud maisi silo söödaväärtust.\nMaisile meeldib saada külvatud sooja ja pehmesse mulda, mille temperatuur võiks olla minimaalselt 8 °C. See temperatuur ei tohiks peale külvamist enam langeda. Muidugi ei saa me kontrollida öökülma ohtu ja vihma, aga me saame kontrollida umbrohtusid.\nPaljud ei kahtle selles, et must pind neelab rohkem soojust kui valge pind. Selle teadmise saab üle viia maisi põllule. Kui maisil on 3-4 lehte ja põld on kaetud umbrohtudega, siis mullatemperatuur langeb ning mais hakkab unistama jälle temperatuuri tõusust, et saaks uuesti kasvama hakata. Kui põllul on olnud öökülm ja samuti on sadanud vihma, siis päike hakkab maapinda soojendama palju kiiremini just umbrohuvabal pinnal, mille tõttu ka põld soojeneb kiiremini. Umbrohurikkal põllul toimub mulla soojenemine palju aeglasemalt.\nVäga umbrohtunud põld, mille tagajärjel on mais stressis\nUmbrohi on kontrolli all, mais kasvab kenasti\nKorralik umbrohutõrje on maisil väga oluline. Meil on reeglina mai lõpus ja juunikuu alguses väga kuiv ning umbrohud kasutavad ära mullas oleva niiskuse, mille hoopis mais võiks ära kasutada. See on veel üks hea näide, miks on oluline hoida maisi põllul tema kasvu alguses põld umbrohtudest puhas.\nKui umbrohud on 2-3 lehe faasis, siis selleks, et saavutada herbitsiididega soovitud tõrjeefektiisus, tuleb kasutada täiskulunorme, kuid on oht, et umbrohud on muutunud juba liiga suureks ning herbitsiidid ei saavuta soovitud tulemust. Kui neist mõned peaksid ellu jääma, siis see on suur oht resistentsuse ohu välja kujunemiseks kasutatud toimeainete suhtes.\nSeetõttu on hea soovitus ajastada herbitsiidiga pritsimine vastavalt umbrohtude suurusele, võimaluse korral teha jagatud pritsimine ja lisada paagisegudesse erineva toimeviisiga toimeaineid. Varajane pritsimine annab kasu nii rahaliselt kui parema tulemuse efektiivsuse koha pealt.\nJagatud pritsimise korral on võimalik esimesel pritseringil kasutada laialeheliste umbrohtude tõrjumiseks parimaid herbitsiide, mis annab kindlasti eelise soovitud tulemuse saavutamiseks. Kõrrelised umbrohud tärkavad reeglina hiljem ning seetõttu on oluline kasutada teises pritseringis herbitsiidi, millel on toime kõrreliste vastu.\nMõned olulisemad herbitsiidide toimeained maisil kasutamiseks:\nMesotrioon on väga tugev toimeaine, mida kasutada maisil, sest sellel on süsteemne toime ja samuti tagasihoidlik mullamõju.\nPüridaat on kontaktne toimeaine, millel on erinev toimeviis ja lisaks suurendab paagisegudes mesotriooni mõju, mille tulemusena on umbrohu tõrjespekter efektiivsem ja laiem.\nNikosulfuroonil on väga hea toime kõrreliste ja mitmeaastaste umbrohtude suhtes, samuti tõrjub mõnda laialehelist umbrohtu.\nOlulisemad soovitused maisi pritsimiseks (L/ha):\nUmbrohtudel on 2 pärislehte:\n1,5 L/ha Temsa SC + 0,5 L/ha Onyx\n10-12 päeva peale esimest pritsimist, aga olenevalt maisi suurusest:\n0,5-0,75 L/ha Samson Max 6 OD\nEsimene pritsimine on õnnestunud, maisipõld on umbrohtudest puhas\nTeine pritsimine on samuti õnnestunud, maisipõld on umbrohtudest puhas\nPea meeles, mais omab suurt potentsiaali – suure saagikuse korral on ta väga väärtuslik kultuur.\nNordisk Alkali müügiesindaja Taanis


Numbrituvastus – Proxmaster\nAsud siin: Avaleht / Numbrituvastus\nNumbrituvastussüsteem ProX Car\nProxmasteri automaatne sõidukite numbrituvastussüsteem kasutab videopildi analüüsil põhinevat autonumbri tuvastust sõidukite registreerimisel ja sellele järgnevate protsesside käivitamisel.\nProX Car süsteemi kasutusvõimalused\nVäravat või muud pääslat läbivate sõidukite registreerimine andmebaasis\nTerritooriumidele pääsu juhtimine kus lubatud numbrimärgiga sõidukile avatakse automaatselt tõkkepuu või värav. Võimalikud on paindlikud kellaaja ja kuupäeva seaded pääsulubade juhtimisel iga pääsla ja sõiduki jaoks, lisaks grupiõigused, ajutised nimekirjad jne\nParklate juhtimine kus võimalik on siduda numbrituvastussüsteem makseautomaadiga. Samuti võib genereerida parkimisraporteid ajavahemike kohta koos pargitud ajaga sõidukite või tervete nimekirjade või osakondade lõikes koos parkimise tasu arvutamisega\nMusta nimekirja pidamine kus vastava märkega sõiduki numbri tuvastamisel käivitatakse eelnevalt määratud protsess. Saadetakse näiteks e-mail, SMS sõnum, tekitatakse häire kaugtöökohal või koha peal sisend-väljundseadme klemmil\nTolli ja Piirivalve kontrollpunktides annab süsteem tõhusama kontrolli\nLogistika efektiivsem ja mugavam korraldamine\nKasutatakse ka lisasüsteemina üldises läbipääsu- ja kontrollsüsteemis (PRX Access System)\nSüsteemi komponendid komplekteeritakse vastavalt vajadusele\nNumbrituvastuskaamerad, mis on spetsiaalselt selleks otstarbeks konstrueeritud ja mis tagavad töö iga ilmaga ja 24/7\nTeenusserver (PC paltvormil Windows OP süsteemiga arvuti)\nNumbrituvastusmoodul „LPR Engine“\nKeskne teenusserver „ProX CAR Server“\nKaugtöökoht klientprogrammiga „PRX Console“ (Võimalik mitme töökoha üheaegne kasutamine)\nHaldusmoodul „PRX Manager“ (Võimalik mitme töökoha üheaegne kasutamine)\nSõiduki asukoha tuvastamise induktiivdetektor ja vajalikud detektori kontrollerid\nVõrgu- ja signaaliedastusseadmed\nTagasiside infopaneelid (Foor, LED tekstipaneel jne)\nVideopildist sõiduki numbrite tuvastamise moodulina kasutame firma ARHU (Adaptive Recognition Hungary) toodetud CARMEN LPR mootorit.\nMootorite versioone on erinevaid ja server komplekteeritakse vastavasse tellitud lahendusse sobiva versiooniga.\nNumbrituvastuseks ei sobi kõik videokaamerad. Isegi mitte siis, kui tegemist on väga kvaliteetse tootja kaameratega. Numbrikaamerad (LPR Camera) on projekteeritud ja optimeeritud just autode registrinumbrite eksponeerimiseks. Proxmasteri süsteemis saab kasutada nii spetsiaalset IP kaamerat ParkIT, kui ka erinevate tootjate numbrituvastuskaamerateks toodetud analoogkaameraid.\nErinevate riikide numbrimärgid\nSüsteem toetab erinevate riikide numbrimärke ja selleks, et lisada mõne riigi numbritüüp süsteemi, ei ole tarvis osta eraldi litsentsi.\nNumbrituvastust võivad halvendada või takistada järgnevad tegurid:\nNumbrimärk on rikutud või väga määrdunud\nNumbrimärk on lumine\nNumbrimärk on üle värvitud, poleeritud või lakitud\nNumbrimärk on deformeerunud\nNumbrimärk on osaliselt kinni kaetud\nVaata animatsiooni Prox Car süsteemi tööst\nVõta ühendust kohe siinsamas kui numbrituvastussüsteemi ja tema suurepäraste kasutusvõimaluste kohta lisaküsimused tekkisid!\nTurnikeed ja pöördväravad


Iga coachi coaching on erinev. Toomas Tamsar coachinguprintsiibid.\nCoaching on praktiline tegevus, millel on eesmärk. Sa investeerid oma või oma tööandja raha ja meie mõlema aega. Ma tahan, et sellel tegevusel oleks eesmärk, vastasel juhul on minu jaoks tegemist “uhhuu-äriga” (Toivo Tänavsuu mõiste).\nCoache on väga erinevaid, koolkondi ja teooriaid on väga erinevaid ja mitmed neist on üksteisele ka pisut vastukäivad.\nCoaching on praktiline tegevus, millel on eesmärk. Sa investeerid oma või oma tööandja raha ja meie mõlema aega. Ma tahan, et sellel tegevusel oleks eesmärk, vastasel juhul on minu jaoks tegemist “uhhuu-äriga” (Toivo Tänavsuu mõiste). Me tegeleme praktiliste asjadega. Organisatsiooni, äri, Sinu töö ja elu praktiliste asjadega. On asju, mida ma ei oska- me Sinuga ei otsi sisemist väge, sisekosmost ega muud sellist, millest mina oma praktilise meelega aru ei saa.\nMa olen juhtinud veerandsada aastat inimesi ja erinevaid organisatsioone. Sellest on mul minu juhtimisarusaamad ja sealt omakorda minu coachinguprintsiibid, millest allpool.\nMõtlemine on inimese suurimaid andeid. Ajapuudusel, emotsioonidetulvas ja mõnikord ka lihtsast laiskusest me kasutame seda annet palju vähem kui võiks. Coaching on Sinu aeg MÕTLEMISEKS.\nMe oleme need, kes me oleme. Usun, et autentsus määrab suuresti meie õnnestumise juhina kui ka inimesena. Ma aitan Sul olla juhina parim just sellena, kes Sa oled. Ka coachina olen mina see, kes ma olen. Püüame olla enam meie ise, mitte muutuda kellekski, kes me ei ole.\nCoachingutöös on suhe kõige olulisem tegur. Uuringud ütlevad, et suhe on olulisem, kui see, mida kohtumiste käigus me täpselt teeme. Ma töötan selle nimel, et Sinul oleks minuga koos hea mõelda ja oma eesmärke saavutada. Ootan ka, et Sina panustad konstruktiivsesse suhtesse. Kõik inimesed aga ei sobigi omavahel. Kui üks meist tunneb, et suhe pole päris see, mis vaja, siis on see normaalne asjade käik ja tuleb kiiresti uus lahendus leida.


MEDTEENUS OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nMEDTEENUS OÜ alustas peaaegu 8 kuud tagasi, mil juhatuse liikmed, A. L. , L. R. ja T. K. , seda juhtima hakkasid. A. L. oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 2 aastat, L. R. 22 aastat ja T. K. 24 aastat. MEDTEENUS OÜ valdkond on diagnostikakabinettide ja -keskuste tegevus, nt röntgenlaborid,...\nKEISRIHULL OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nKEISRIHULL OÜ alustas peaaegu 3 aastat tagasi, mil juhatuse liige A. L. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. KEISRIHULL OÜ valdkond on muud lõbustus- ja vaba aja tegevused. Samas valdkonnas (EMTAK 9329) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 383 tükki, kes annavad tööd kokku 680-le inimesele ja kogu valdkonna 2022 käibeprognoos on ca 32.42...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 200 €, tööjõumaksud 0 € ja maksustatav käive 2 117 €.\nTelefon (+372) 5014670\nKäibed kokku (2022) 8 565 €\nKEISRIHULL OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nMEDTEENUS OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nKEISRIHULL OÜ Logi sisse


Egle Eller-Nabi: kontrolli saavutamine oma keha üle võib viia uskumatute positiivsete muutusteni - Persoon - sõbranna.ee\nEgle Eller-Nabi: kontrolli saavutamine oma keha üle võib viia uskumatute positiivsete muutusteni\n16. juuli 2018, 15:55\nFOTO: Cristinas Clinic\nFitness-sportlase ja treeneri Egle Eller-Nabi süda tuksub oma perele ja võistlemisele, kuid mitte ainult. Piisab pilgust tema tegemistele ning kohe torkab silma, kui otsatu on tema armastus spordi vastu ning soov kõiki enda ümber innustada.\nSügisest teeb Egle oma karjääris tähelepanuväärse hüppe ning hakkab treeningnõustajana jagama kogemusi, kuidas saavutada parim kehavorm ning luua oma kehaga tervislik suhe.\nTeekond teadliku toitumise ja treeninguni kestab tänaseni\nAktiivne eluviis ja trenn on olnud osa minust terve elu. Kui kooliajal köitsid mind väga tantsimine ja kergejõustik, siis mingil eluetapil leidsin positiivse laengu hoopis rühmatreeningutest ning minust sai rühmatreeningute treener.\nÜhel hetkel hakkas mind huvitama hoopis fitness ning soovisin teadlikumalt spordiga tegelema hakata. Minu teekond teadlikuma toitumise ja treeninguni algas tegelikult alles pärast esimese lapse sündi, umbes seitse aastat tagasi, ning eks see teekond kestab tänaseni. Tegemist on pideva progressiga. Varem pidasin end väga tervislikuks, sest tegin sporti ja olin liikuv, kuid alles viimastel aastatel olen aru saanud otsesest seosest enda toitumise, emotsioonide ja energia vahel.\nTäna saan juhendada ise selliseid gruppe, mis mind kunagi aitasid\nKogemustest võin öelda, et grupis tegutsemisega kaasneb vastupidiselt vabanemise tunne. Oma esimese võistluse ettevalmistamiseks sattusin kohe ühte fitnessiprojekti. See oli grupp, kus olid hästi toredad ja motiveerivad naised, kellel kõigil oli eesmärgiks ilusa vormi saavutamine.\nÜheskoos valmistumine tekitas tunde, et oleme ühisel rajal ning vahel jagasime üksteisega probleeme ja küsimusi, mida treeneriga poleks tahtnud arutada. Täna olen ma siiralt rõõmus, et saan juhendada ise selliseid gruppe, mis mind kunagi aitasid ning minu teadlikule elustiilile aluse panid. Selle all ei mõtle ma inimeste fitnessivõistlejateks treenimist, vaid seda, kuidas luua oma kehaga tervislik suhe.\nOotan väga sügist, sest siis saab uue hoo sisse nii minu töö- kui fitnessietapp. Näiteks alustan esmakordselt kolmekuulise kaalulangetamise grupiga Christinas Clinicu Individuaalse meditsiini keskuses, kuhu on oodatud kõik huvilised olenemata vanusest, soost või senisest eluviisist. Olen väga põnevil!\nGrupiliikumine suudab tekitada suuri elumuutusi\nAastatega on minu käest palju küsitud, millised on olnud suurimad ja inspireerivamad muutused, mida olen oma silmaga näinud. Selliseid näiteid on väga palju ning ma ei räägi vaid kaalunumbrist, sest tänu teadlikule toitumisele ja treeningule saavutame me kontrolli oma tervise ja keha üle ning see võib viia isegi suuremate positiivsete muudatusteni kui alguses mõtleme.\nGrupiliikumine suudab tekitada suuri elumuutusi. Üks värvikaid näiteid on naisterahvas, kelle kehakaal enne grupiga liitumist väga jõudsalt kolmekohalisele numbrile lähenes ning keda ma projekti lõpus selja tagant lausa ära ei tundnud. Temaga rääkides selgus, et programmi jooksul sai naisterahvas tõuke ka ülejäänud elukorralduse parandamiseks. Ta vahetas töökohta ning oli nüüd palju õnnelikum. Ta mõistis, et kui suudab võtta käsile ühe oma elu valdkonna, siis suudab teha seda ka teistes valdkondades.


Kuidas lahku minna - mida teha X mida mitte teha\nKui teie kohtingutel ei lähe hästi ja kavatsete suhte lõpetada, kuid ei tea, kuidas suhet lõpetada. Lugege näpunäiteid selle kohta, mida teha ja mida mitte, et teie ja teie partner ei saaks haiget rohkem kui paratamatu.\nEsiteks, kas olete kindel, et soovite lõpetada? Kõik läbivad lõpuks kriise ja mõnikord võib see suhteid tugevdada. Kui see on tervislik suhe ja mõlemad on korras, ei ole selle viha või armukadeduse puhkemise lõpetamine selle usutav põhjus.\nIsegi kui pärast seda kõike on teie otsus ikkagi lõpetada, vaadake järgmisena, kuidas kurameerimine lõpetada.\nSageli võib otsustamatus lahku minemise eest viia tegudeni, mis tõenäoliselt viivad kahetsuseni. Nii et ülimalt oluline on enne mõtlemist palju mõelda. Põhjenduste selgitamisel olge aus, kuid empaatiline ja lahke, pidage meeles, et mitte ainult teil pole tundeid.\nÄrge olge argpüks, seega peate saatma sõnumeid, sõnumeid või kõnesid. Kohtuge isiklikult, et olukorrast rääkida. Sa võlgned ühe viimase viisaka žesti. Kui teie suhe pole kaugel või suhe pole enam tervislik.\nValige asukoht ja otsustage hetk\nTe ei saa oma suhet lõpetada hetkel, kui otsustate, et ei soovi jätkata, või ütlete asju avalikele kohtadele mõtlemata. Valige aeg, mil olete üksi ja teil on privaatsus, kuid ärge valige midagi romantilist ega kuskil, kus te kaks varem käisite. Valige päev, kui olete mõlemad lõdvestunud ja teil pole midagi muud mõelda ega muretseda.\nÖelge neile, et suhe on läbi saanud\nEnam ei tohi julm olla ega valesid öelda, öelge lihtsalt see, mis teie arvates ei toimi. Vältige korduvaid ja ebatõeseid klišeelikke fraase nagu „olgem sõbrad“ või „see pole sina, see olen mina“, see kõlab nagu kaalutluste puudumine. Vaadake rääkides üksteisele silma ja märkige, et teil on aeg minna erinevaid teid.\nOn väga tõenäoline, et pärast teie rääkimist soovib inimene kuulda mõningaid selgitusi, isegi kui see pole lõpuga samal ajal. Olge avatud rääkima ja näidake ennast dialoogile avatud ning seetõttu võite olla sõber, kui inimene on selleks valmis. Kui inimene ei taha midagi öelda, siis ärge nõudke soovi liiga palju rääkida.\nVajadusel selgitage edasi\nKui inimene ei taha kohe lahkuda, võib ta teada, miks soovite lahku minna. Ja peate loendama, et see ei kahjustaks. Too konkreetseid näiteid, kuid ära süüdista. Tavaliselt pole vaja palju rääkida.\nÄra ole julm\nIsegi kui olete vihane, haavatud, laastatud, pole kunagi õige, kui soovite teist inimest halvasti kohelda, ebaviisakalt käituda, sest see muudab ta enesetunde halvemaks. Olge olukorraga silmitsi, isegi kui olukord on praegu halb, on teil tõenäoliselt hea olnud, ärge rikkuge seda lihtsalt sellepärast, et olete vihane ja või olete haiget saanud. See ei tähenda ka seda, et peate olema superlahe, olema viisakas.\nKui olete öelnud kõik, mida tahtsite, ja vastanud küsimustele, jätke kohe hüvasti. Ärge pikendage vestlust, see muudab olukorra lihtsalt kurvemaks. Ja see paneb neid suhet meenutama, mis põhjustab rohkem kurbust, haiget, segadust, pettumust ja murtud südant.\nSee pole ju läbirääkimine. See on teade. Isegi kui inimene üritab teid veenda vastupidises, olete juba mõelnud ja otsuse teinud, ärge nüüd tagasi pöörduge. Oluline on rõhutada, et see on eesmärk ja mitte ainult aeg.\nÄra süüdista seda teist inimest\nOluline on seda meeles pidada. Suhet loovad muidugi kaks inimest, kõik toimuvad head ja halvad asjad on mõlema vastutusel. Süü pole kunagi ainult teie või teise inimese süü, saate sellest aru.\nRääkige, kui soovite sõprust säilitada\nSee on oluline, kuidas lahku minna. Vaieldamatult ei õnnestunud teil sõprust kohe säilitada, öelge, et kui teine inimene on valmis, ja kui ta soovib, võib ta teile sõprust proovida helistada. Nii on teil aega sellest üle saada. Pea lubadust, see on oluline.\nLõpeta heas toonis\nEsiteks ei ole keegi õnnelik ega naeratav, kuid peate olema võimalikult viisakas, isegi kui te seda ei soovi. Olge lahke ja tehke selgeks, et olukord on positiivne, isegi kui vajate enne veidi aega. Sõimamine, solvamine ja karjumine ei lahenda midagi.\nÄrge proovige sõprust kohe\nSee ei toimi kunagi, sest peamiselt on mõlemad haiget saanud ja millegi sellise proovimine võib olukorda halvendada. Vältige kohti, kus leiate teise inimese, et mitte häbeneda ja valusaid vestlusi pidada. Kui kohtute juhuslikult, olge viisakad ja ennekõike lühidalt.\nAndke endale aega taastumiseks\nIsegi kui olete lahku läinud, olete tõenäoliselt segaduses, kurb ja / või haavatud. See on normaalne, tervisliku suhte lõpus ei tule keegi õnnelik välja. Ole rahulik, otsi sõpradelt tuge ja eriti ära alusta pärast uut suhet. Kõigega tegelemiseks on vaja aega.\nÄra räägi selja taga\nLõpuks, mitte sellepärast, et olete lõpetanud, levitate teise inimese saladusi, eks? Säilitage terviklikkus, isegi kui olete vigastatud. Kui peate suhtest rääkima, olge tõesed ja lugupidavad.\nKas teile artikkel meeldis? Nautige ja vaadake seda: Flirt - 8 kindlat näpunäidet, et lõplikult vallutada armastus\nAllikad: Vix, naised hästi lahendatud, Wikihow\nEsiletõstetud pilt: Galileo


Väga palju ennast vigastavaid - peamiselt lõikuvaid - lapsi on juurde tulnud – Pealinn.ee\nKoolipsühholoogide Ühingu juht Karmen Maikalu Väga palju ennast vigastavaid - peamiselt lõikuvaid - lapsi on juurde tulnud (0)\nKarmen Maikalu. Foto: Scanpix\n“Väga palju on käitumisprobleemidega lapsi, seda just siis väiksemates klassides; on õppimisraskustega lapsi,” loetles Eesti Koolipsühholoogide Ühingu juht Karmen Maikalu. “Sinna juurde depressiooni ja ärevusega lapsed: väga palju ennast vigastavaid – peamiselt lõikuvaid – lapsi on juurde tulnud.”\nKarmen Maikalu hinnangul ei ole vägivaldsus tegelikult suurenenud ei ühiskonnas tervikuna ega ka koolides, ent vägivallale selle erinevates väljendusvormides pööratakse lihtsalt rohkem tähelepanu.\n“Mina küll ei ütle, et vägivaldsus on tõusnud. On küll rohkem vaimse tervise probleemidega lapsi, aga kõik nad ei ole kindlasti vägivaldsed. Vägivaldsust küll massiliselt rohkem ei ole,” ütles psühholoog.\nLaste psüühiliste probleemide põhjustena tuleks Maikalu hinnangul eelkõige vaadata täiskasvanute otsa.\n“Lapsed on ju meie enda peegeldus. Kui ma vaatan seda, mis ühiskonnas toimub, täiskasvanute maailmas, siis kui palju meil on sellist teineteist austavat suhtlemiskultuuri? Minu arust on täiskasvanutel omavahel väga palju agressiivset suhtumist – kui keegi on teistsugune kui mina või kui ta arvab teistmoodi, siis kohati tundubki justkui norm olevat, et ma võin siis tema kohta halvasti öelda või olla tema suhtes ebaviisakas või lugupidamatu.”\nKuna koolipsühholoog tegeleb nii ennetustööga kui ka juba tekkinud probleemidega, siis on tal hästi lai ampluaa ja probleemid, mille lahendamisel tuleb abiks olla, on psühholoogi sõnul samuti erinevad.\n“Väga palju on käitumisprobleemidega lapsi, seda just siis väiksemates klassides; on õppimisraskustega lapsi, kelle puhul siis koolipsühholoog aitab välja selgitada, et millest need õppimisprobleemid tulevad,” loetles Maikalu. “Sinna juurde depressiooni ja ärevusega lapsed: väga palju ennast vigastavaid – peamiselt lõikuvaid – lapsi on juurde tulnud. Ja suhteprobleemid nii koolis kui kodus.”\nJüri Gümnaasiumi juhtum oleks võinud olla ennetatav\nHiljuti leidis Jüri Gümnaasiumis aset intsident, kus kaks viienda klassi last eakaaslast peksid ja üks klassikaaslane seda kõike filmis. Olukorra lahendamiseks ei ole sel teemal Pealinnaga rääkinud psühholoogide hinnangul lihtsaid ja kiireid valikuid ning rohkem tuleks tegeleda ennetustööga.\nTallinna Perekeskuse nõustamisteenistuse psühholoog-koordinaator Kristel Jõgi ütles, et kuna agressiivsel käitumisel on väga palju erinevaid põhjuseid, siis tuleks välja selgitada, mille tõttu täpsemalt see käitumine aset leidis.\nPsühholoog-koordinaator Kristel Jõgi. Foto: Albert Truuväärt.\n„Sellest sõltub ka olukorra edasine lahendus. Abi vajavad kõik, kes vägivalla olukorraga kokku puutusid, teiste hulgas ka vägivalda kasutanud laps. Kõigi täiskasvanute sõnum võiks olla, et vägivaldsed teod ei ole aktsepteeritavad,” ütles ta.\nJõgi sõnul on vägivalla ennetamisel olulisel kohal laste käitumise muutuste varajane märkamine, mis on lastega töötavate inimeste hulgas juba väga levinud põhimõte.\n„Seejuures on möödapääsmatult oluline kooli ja lapsevanemate omavaheline koostöö. Lapsi ümbritsevate inimeste ülesanne on leida omavahel ühine keel, et lapsi ja nende arengut parimal viisil toetada,” lausus Jõgi.\n“Laiem vastutus on kogu ühiskonnal – kui soovime, et lapsed omavahel hästi läbi saaksid, peame täiskasvanutena panustama omavahelisse viisakasse ja lugupidavasse suhtlemisse.”\nJüri Gümnaasiumi juhtumist rääkides peab ka Karmen Maikalu oluliseks selliste intsidentide ennetamist piisava selgitustööga ja sotsiaalsete oskuste õpetamisega.\n“Meil Eestis ka on juba olemas erinevad programmid, näiteks Kiusamisvaba Kool, kus tegeletakse sellega, et kujundatakse kogu koolikultuuri, kuidas omavahel hästi läbi saada, kuidas konflikte lahendada. Sellesse on haaratud niisiis lapsed, lapsevanemad kui õpetajad,” kirjeldas ta.\nSotsiaalsete oskuste arendamine aitab konflikte vältida\nMaikalu arvates peaksid koolid süstemaatiliselt tegelema ka õpilaste sotsiaalsete oskuste arendamisega.\n“Sotsiaalsed oskused nagu eneseväljendamisoskus, konfliktide lahendamise oskus, enda emotsioonidega toimetuleku oskus – seda kõike saaks ja peaks koolis õpetama. Täna tehakse enamasti pigem reaktiivseid otsuseid, et siis kui midagi juhtub, siis hakkame sellega tegelema. Aga see peaks olema süsteemne ja ennetav töö, et lastel oleks need oskused olemas, kuidas toime tulla.”\nKuna kõiki konflikte ja tülisid alati vältida ei õnnestu, siis on nende tagajärgedega tegelemisel psühholoogi sõnul oluline vältida kohe alguses siltide panekut.\nMaikalu sõnul tuleks vältida selliste kiirete hinnangute andmist, et sina oled süüdi või tema on süüdi. „Peaks hoogu maha tõmbama ja uurima, et mis seal toimus. Tihtipeale on neil konfliktidel ka sügavamad juured. Väga harva on nii, et kaks last saavad esimest korda kuskil kooli koridoris kokku ja täitsa tühja koha pealt tekib tüli,” märkis ta. “Seal on ikka sügavamad probleemid, mida tuleb uurida ja mida tuleb aidata lastel lahendada. Mõnikord on need põhjused kooliga seotud, ent mõnikord mõjutab last hoopis mõni kooliväline stressiallikas, millega ta ei oska toime tulla muud moodi kui end agressiivselt väljendades.”\nTäiskasvanud ei taipa lapsi aidata\nTihtilugu ei julge lapsed konfliktide korral täiskasvanu käest abi paluma minna, sest talle öeldakse, et pealekaebamine pole ilus ja ta peaks oma asjadega ise hakkama saama.\n“Tegelikult peavad täiskasvanud aitama, sest lapsed on sellistes olukordades abitud. Siin on täiskasvanu sekkumine kindlast vajalik, aga mitte süüdlase otsimiseks, vaid pigem just selleks, et leida üles konflikti põhjused ning aidata neil lastel see nii omavahel kui ka enda sees ära lahendada,” tõdes Maikalu.


Käsipalli Balti liigas jätkasid Eesti klubid pühapäeval viigilainel - Lõunaeestlane\nKäsipalli Balti liigas jätkasid Eesti klubid pühapäeval viigilainel\nHetk laupäevasest Balti liiga mängust Klaipeda Dragunase ja Põlva Serviti vahel. Foto: RK Dragunas\nTeist päeva järjest said kolm Eesti klubi käsipalli Balti liiga mängudes tabelisse viigipunkti. Põlva Serviti mängis võõrsil Läti meistri Dobele ZRHK Tenaxiga 26:26 (11:11) ning Viljandi HC ja HC Tallinn kohtumine lõppes 24:24 (11:11). HC Kehra/Horizon Pulp&Paper kaotas Riias kohalikule Celtnieksile 28:32 (14:15).\nTalvepausile siirdudes juhib Balti liiga A-alagruppi Riihimäe Cocks kaheksa punktiga, Minski SKA-l ja eile üllatuslikult Cocksi alistanud Tenaxil on seitse, Zaporožje ZTR-il viis, Klaipeda Dragunasel kolm ja Servitil kaks silma. B-alagrupis on nii Kehral, Celtnieksil kui Vilniuse VHC Šviesal üheksa punkti, järgnevad Kaunase Granitas-Karys kuue, Tallinn viie ja Viljandi kahe silmaga.\n„Pihku jäi reisilt vaid üks punkt, aga saan mängijatega rahul olla. Arvestades, et meil jäi neli meest erinevatel põhjustel koju ning täna langes rivist veel Ülljo Pihus, siis noor koosseis sai kõva karastuse, tegutses tõesti hingega ja võitles mõlemas mängus lõpuni,” lausus Serviti peatreener Kalmer Musting.