Börsiuudised: Piimahinnad veidi tõusid - Põllumajandusuudised\nAutor: Mait Kraun • 18. detsember 2015\nBörsiuudised: Piimahinnad veidi tõusid\nStrategie Grains prognoosib Euroopa nisutoodangu– ja saagikuse vähenemist; Euroopa takistab piimahindade taastumist; kohvi hind jätkab langust.\nStrategie Grains: Euroopa nisutoodang –ja saagikus vähenevad\nTeraviljaturgude analüüsiga tegelev Strategie Grains täiendas sellel nädalal Euroopa nisu prognoose, mis peaks hindadele mõjuma pikemas perspektiivis positiivselt.\nNimelt suurendas Strategie Grains Euroopa nisuekspordi prognoosi ning ootab järgmisel aastal toodangu esmakordset vähenemist nelja aasta jooksul.\nVaatamata sellele on hinnad sellel nädalal langenud, sest ettevõte tõi välja ka asjaolu, et nisuvarud on Euroopas haruldaselt kõrged.\nMõjukas analüüsifirma prognoosib, et Euroopa pehme nisu toodang ulatub järgmisel aastal 143,6 miljoni tonnini. See tähendaks, et võrreldes selle aastaga väheneb toodang 6,4 miljoni tonni võrra – see oleks esimene toodangu langus alates 2012. aastast.\nEttevõtte sõnul väheneb Euroopas nii külvipind kui ka saagikus. Pehme nisu keskmine saagikus ulatub järgmisel kohaselt 6,0 tonnini hektari kohta. Sellel aastal oli keskmine saagikus 6,2 tonni.\nStrategie Grainsi prognoosi kohaselt väheneb nisutootmine Prantsusmaal, Suurbritannias, Saksamaal, Rumeenias, Iirimaal, Tšehhis ja ka Balti riikides. Tootmine kasvab järgmisel aastal aga Soomes, Poolas ja Hispaanias.\nToidunisu hind on nädalaga odavnenud 1,1 protsenti ja tonn maksab 174,5 eurot. Hindade langemisele on kaasa aidanud ka USA nisu odavnemine – buššeli hind kukkus nädalaga 1,5 protsenti 4,795 dollarini. Rapsiseemnete hind odavnes Euronext turul 2,1 protsenti ja tonn maksab 375,25 eurot.\nMais odavnes USAs aga 1,4 protsenti ja buššel maksab 3,69 dollarit. Sojaubade hind kukkus 2,1 protsenti ja buššeli eest tuleb välja käia 8,575 dollarit.\nPiimahinnad tõusid Teisipäeval toimus järjekordne GlobalDairyTrade (GDT) oksjon, kus piimahinnad kallinesid teist kauplemissessiooni järjest. Hinnatõusule aitas kaasa Uus-Meremaa toodangu vähenemine.\nFonterra poolt korraldataval oksjonil kallinesid hinnad detsembri algusega võrreldes 1,9 protsenti. Oksjonit korraldatakse iga kahe nädala tagant.On järjest rohkem tõendeid, et madalad piimahinnad on sundinud farmereid tootmist vähendama ja see aitab hindadel ka mõõdukalt taastuda.Teisipäeval avaldatud andmetest selgub, et kariloomade arv Uus-Meremaal on vähenemas. Kokku oli Uus-Meremaal juunikuu seisuga 6,4 miljonit karilooma – võrreldes eelmise aastaga on loomade arv vähenenud 300 000 võrra.Lisaks sellele vähenes novembris Uus-Meremaa piimatoodang eelmise aastaga võrreldes 4 protsenti. Oktoobris oli langus 3 protsenti.\nEuroopa takistab hindade taastumist\nPõllumajandusfirmade finantseerimisega tegelev Rabobank tõi välja, et piimahindade taastumist takistab eelkõige Euroopa toodangu kasv. Lisaks Uus-Meremaa toodangu vähenemisele pakub aga leevendust ka Hiina nõudluse mõningane taastumine.\nMaailma seitsme suurima piimatootja toodang väheneb Rabobanki prognoosi kohaselt järgmise aasta esimese kuue kuuga vaid 0,1 protsenti. Varem prognoosis ettevõte, et toodang väheneb 0,6 protsendi võrra. Süüdlaseks võib pidada Euroopa Liitu.„Euroopa Liidu tootmine on jätkuvalt tugevalt kasvamas,“ teatas Rabobank ja lisas, et pärast tootmiskvootidest loobumist on ELi piimatoodang kasvanud seitsme kuuga 2,5 protsenti. See hoiab suuresti tagasi ka piimahindade taastumist.Rabobanki sõnul on Hiina nõudlus aga tasapisi taastumas, sest suur osa varudest on ära kasutatud. „Hiina piimavarud on vähenenud umbes 50 protsendi võrra,“ teatas pank. See peaks aitama piimahindadel pikaajaliselt taastuda.\nKohvi hind jätkab langust\nTeistest toorainetest odavnesid nii kakao kui ka kohvi hinnad 3,1 protsenti. Kakao tonnihinnaks kujunes neljapäeva õhtuks 3266 dollarit ning Robusta kohvi tonn maksis 1484 dollarit.\nRobusta kohvi hind on selle aasta algusest alates odavnenud üle 20 protsendi. Sellel nädalal jõudis hind lähedale kahe aasta madalaimale tasemele. Peamiselt on kohvi hinda survestanud kõrge pakkumine ning suuremate tootjate – näiteks Vietnami ja Indoneesia – varude suurenemine.\nWTI toornafta hind odavnes nädalaga 4,8 protsenti, Brenti hind langes 6,1 protsenti. Kummagi barreli hinnaks kujunes vastavalt 35,22 ja 37,43 dollarit.„Nüüdseks ei ole enam mingit võimalust, et Iraan lükkab naftaekspordi suurendamise plaani edasi,“ ütles Iraani nafta ja kaubanduse aseminister Amir Hossein Zamaninia. See tähendab, et Iraan tahab vaatamata nafta hinna järsule langusele oma tootmist ikkagi laiendama hakata. Riskifondide ja teised suurte finantsinstitutsioonide panused hinnalangusele on rekordtasemeteni jõudnud, selgub USA toorainefutuuride kauplemise komisjoni (CFTC) andmetest.Viimati oli nafta hind nii madalal finantskriisi ajal. OPECi riigid on loobunud tootmispiirangutest, et kaitsta oma turuosa – see suurendab ülepakkumist veelgi. Rahvusvaheline Energiaagentuur ennustab, et ülepakkumine kestab vähemalt 2016. aasta lõpuni, sest nõudlus jaheneb ja OPEC näitab „uuenenud sihikindlust tootmise suurendamiseks“.


SPORDIENNUSTUS – HASART JA SPORT KÄSIKÄES – Just Ask!\nSuur online mänguvalik ootab kõiki liituma parima online kasiino perekonnaga! Book of ra, video pokker ja palju muid mänge on suurima kasiino mänguvalikus. Sportlikele inimestele on kasiino panustamisvõimaluste hulgas samuti spordiennustused.\nJälgi mängu ja pane kirja spordiennustused, et mäng muutuks veel kaasahaaravamaks. Vaimustavad boonused aitavad algajal põnevaid kasiino mänge järele proovida. Usaldusväärne kasiino pakub laias valikus online mänge. Tutvu kasiino online valikuga nüüd kohe- getwork.ee.\nSpordiennustus või spordiennustused on suurepärane võimalus panna proovile oma teadmised spordist. Spordiennustused ootavad Sind live internetikeskkonnas. Spordiennustus on totalisaator, mille abiga on võimalik panustada kindla spordiürituse lõpptulemusele. Kui oled jalgpalli toetaja ja arvad, et tead, kumb meeskond suurema tõenäosusega võidab siis käes on õige moment spordiennustus teha. Spordiennustus lisab põnevust spordimängule. Online kasiino veebilehelt leiad sellised spordiennustused nagu korvpall ja palju muud.\nAga tuletame meelde, Sa ei tohi unustada, et spordiennustus on siiski õnne mäng, kuna spordiürituse tulemust 100% ette ei tea. Seega tuleb aegu, kui spordiennustused teevad materiaalset kahju. Siiski säita rahulikku meelt, sest kaotuseta ei too spordiennustus ka võitu. Uskumatus valikus spordiennustused on sõbralikult kõik ühel lehel. Tee oma spordiennustus lähiajal ja uuri välja, kas loosiõnn naeratab juba esimese panusega!\nKui Sa pole kindel, millist mänguautomaati sooviksid järgmisena proovida, siis meie boonused on ehk Sulle abiks! Kuna reeglid ja mängu strateegiad on loomulikult alguses raskemini arusaadavad, on boonused vajalikud. Boonused saavad nt asendada panusesummasid või lisada väärtust panustele, mis suurendab võitu. Boonused pole ilmtingimata rahalise väärtusega, ka tasuta spinnid on boonus. Boonused tervitavad ka uusi kasiinoga liitujaid. Ahvatlevad boonused kõigile, liitu juba täna!\nLiitu meie armsa ja sõbraliku online kasiino perega juba praegu! Spordiennustused, pokker, book of ra, põnevad boonused ja veel palju muud! Tule ja avasta lahe kasiino meiega koos!


No baguzz, isa! - Kasulik teave - 2021\nKas mässite oma naise ümber, kui teie armastatud sugulane või sõber kogub? Või proovite võib-olla vastupidist taktikat ja loputate selle lõplikult maha? Ekspertide sõnul ükski neist ei osutu. Meil on parem idee!\nKeskenduge mitte suitsetajale, vaid endale. Ära lihtsalt ütle "Ma vihkan seda, kui te suitsetate!"aga selgitage, milline mõju teil on meile. Ärgem öelgem seda"See on vastik, et sa nii loll oled!", pigem:"See häirib teid, kui teil on sigaretilõhn!"Proovite oma tundeid sõnastada võimalikult lihtsal, kuid kõige kombatavamal viisil ja see annab tõenäoliselt värvi pöördepunkti.\nVältige viha, tüli!\nKui olete kellegi pärast mures, öelge seda ja ärge pange oma jälge.\nSuitsetamisest loobumiseks peab suitsetaja mõistma, et ta soovib midagi enamat kui suitsetamist. See võib olla näiteks hea tervis või tegutsemisvabadus. Kui suitsetaja jõuab punkti, kus ta korraks isegi suitsetab, tehke kõik endast olenev, et tugevdada positiivset mainet.\nTuleb meeles pidada, et suitsetajad kardavad suitsetamisest loobuda, kuna kardavad kaotada oma ühingut, tuge ja rahustavat "sigaretti". Nad peavad enda jaoks leidma muud stressi leevendavad tehnikad.\nTa on seltsimees\nÜks tugevaim loobumise motivatsioon on see, et suitsetamine võib suitsetaja eraldada pereliikmetest ja sõpradest. Sel põhjusel võib olla mõttekas panna oma lähedaste visuaalne meeldetuletus külmkappi, et suitsetaja ei unustaks, miks nad soovivad suitsetamisest loobuda.\nPange perekonnale sigaret.\nSuitsetajas ei tohiks tekitada süütunnet, kuna see võib viia vastupidise tulemuseni. Perekondlikud köied peaksid sisaldama ainult tugevdavaid tegureid, et aidata loobuda.\nPeate ootama õiget hetke. Suitsetaja peab mõistma, et soovib suitsetamisest loobuda ja oma elu uuesti õigele teele suunama. Teil peab olema oma motivatsioon, vastasel juhul ei võta otsus kaua aega.\nÄra ole nii vägivaldne!\nIsegi kui teil õnnestub veenda suitsetajat loobuma, siis see tõenäoliselt ei kesta.\nKui ei, siis soovitame teil alustada suitsetamisprogrammi või tugirühma. Koduarst võib olla suurepärane ning hüpnoterapeudid ja nõustajad saavad teid aidata tõhusate tehnikate kasutamisel.\nSuitsetamisest loobumine on tohutult keeruline asi, nii et liiga endisteks suitsetajateks olemine väärib teatavat tasu. Näiteks üllatage ennast täieliku sigaretivaba päevaga hubases söögitoas või kinos.\nJa lõpetuseks kõige raskem nõuanne: ära kunagi loobu!\nSuitsetamisest võib mitu korda ilmneda retsidiiv, kuid see ei tähenda, et suitsetaja oleks lahingu kaotanud. Tõeline loobumine nõuab tohutut visadust, nii et ärge pettunud ega pettunud. Kui teie lahkunud inimene kukub tagasi ja suitsetab samal ajal pool kasti sigarette, andke talle sellest teada ja andke neile teada, et mõni tuul ei tühista suitsuvabu päevi. Pidage meeles, et komistamine on tavaline asi, nii et te ei tohiks ju järele anda.Samuti võivad nad olla huvitatud:\n- näpunäited loobumiseks\n- Mida peaksite teadma suitsetamise kohta\n- Sellepärast tasub oma sigaret maha panna\nCopyright 2021 \_ Ära kurat, isa, siin on, kuidas aidata tal loobuda...


Aruba laager :: Tegelased :: Tegelaste tutvustused Share |\nPealkiri: Crystal Cheshire Püh Dets 25, 2016 7:52 pm\nCrystal Laurel Cheshire\n"Belive in yoursef, think positive and shine like a Stars in Galaxy!''\nHüüdnimi/ed: C, Cry, Crys\nSünnipäev: 26 / November / 1999 - Ambur\n*Kõrgused(Eriti kõrged kohad, Vihkab Ameerika Mägesid)\nIseloom: Crystal on tore ja sõbralik noor neiu, kes armastab aega veeta enamasti üksi. Ta ei ole just kõige seltskondlikum. Ta on veidkene ara võitu, ta lihsalt on harjunud asju üksi tegema. Ta ei ole just selline, kes läheks abi küsima või siis ise teistega rääkima. Ta ei ole just kõige julgem kohe kindlasti. Ta on muidu üsnagi rõõmsameelne ja üritab siiski oma elu vaikselt elada. Ta ei armasta eriti väga suuri seiklusi.\nJuuksed: Pikad, pruunid, veidikene lokke on sees, eriti all pool.\nSilmad: Pruunid, ei kanna läätse ega prille.\nMuu: Mõlemad kõrvad on augustatud ühe korra.\nLemmikloom: Koerad kuid ei oma ühtegi.\nLemmikvärv/id: Lilla ja Must\nVihatuim värv: Neonid\nHobid: Lugemine, Joonistamie.\nStiil: Enamsti t-särk, teksad.\nElulugu: Tüdruk sündis üsnagi normaalses perekonnas. Neiu mõlemad vanemad on libahundid ja see on kust ta oma libahundi geenid said. Ta elu oli üsnagi ilus ha hea kuid ühel päeval see kõik muutus.\nNeiu vanemad mõrvati põhimõteliselt tema enda silme all, ta peitis end tol hetkel voodi all. Paar päeva hiljem pidi ta minema elama koos oma tädiga, kes teda eriti ei sallinud. Põhjused on Crystal'il siiani teadmata.\nKuid ühel päeval sokutati ta siia laagrisse ja neiu veedab enamuse oma ajast nüüd siin kuna see on parem koht kui tema enda kodu, kus ta ei ole eriti tere tulndu.\nPerekond: Vanemad on surnud. Õdesid/vendi pole. Tädi Amanda ja teme perekond on elus kuid ta ei suhtle nendega erit.\nSaladused: Ta pigem ei avaldaks neid hetkel, sorry.\nAruba laager :: Tegelased :: Tegelaste tutvustused


Kaalulangus toiduvalmistamise napunaited, 30 nippi, mis muudavad toiduvalmistamise kiiremaks\nSegatud lähenemine Siin selle topelt peekonist valmistatud juustuburgeri ja sooda asemel, mida saate vaid üks kord, saate maiuseid igapäevaseks söömiseks. Kraavige poest nuumamise suupisteid. Filee struktuuris tehakse rida korralikke lõikeid, olles ettevaatlik, et nahka mitte puudutada. Kategooriateta 30 nippi, mis muudavad toiduvalmistamise kiiremaks Valmistage iga söögikord kiiremini, lisades need lihtsad toiduvalmistamise näpunäited oma rutiini. Suurendage oma teleriõhtusööki Shutterstock Parandage kohe oma järgmist teleriõhtusööki: pärast küpsetamist lisage külmutatud enteeria muutmiseks värsked ürdid, pigista tsitrust ja tilgake oliiviõli. Poti kaane panemine tähendab, et välisõhu temperatuur mõjutab teie toidu küpsetamistemperatuuri vähem.\n33 köögihäkki ja toiduvalmistamise näpunäiteid tervislikuks toitumiseks - Tervisliku Toitumise\nPõhiprintsiip on teha pool taldrikust puuvilju ja köögivilju ning neid sageli muuta. Ülejäänud plaat peaks olema täistera ja lahja valk, mille küljel on portsjon madala rasvasisaldusega piimatooteid, nagu piim või jogurt. Proovige piirata küllastunud rasva ja lisatud suhkruid.\nVaadake lihtsalt lisakaloreid ja soola õlides ja kastmetes. Enamik täiskasvanuid peaks saama umbes 2—3 tassi päevas. Või mine otse allika juurde kaerahelbed, popkorn, farro, kinoa või pruun riis. Püüdke siiski piirata suupisteid, kooke ja küpsiseid, mis kaalulangus toiduvalmistamise napunaited valmistatud rafineeritud teradest nagu valge jahu.\nNeed võivad teie veresuhkrut suurendada. Täiskasvanud peaksid saama umbes 3 untsi teravilja päevas umbes 3 viilu leiba või 1½ tassi riisi.\nKui teil on piimarasva, hoidke seda minimaalselt madala rasvasisaldusega hapukoore ja juustu versioonidega.\nEnamik täiskasvanuid peaks võtma eesmärgiks umbes 3 tassi piimatooteid päevas. Kala, oad, herned, pähklid, seemned, soja ja munad lisavad teie maitsele erinevaid maitseid ja teie kehale toitaineid. Täiskasvanud peaksid saama 5—6 untsi valku päevas, sealhulgas umbes 8 untsi mereande igal nädalal. Võimalik, et teil on lõunasöögiks sibularõngad, õhtusöögil klaas veini või magustoiduks jäätiseroog.\nKuid pidage meeles, et sellega liialdamine võib kogu teie raske töö aknast välja saata. Pettepäevade lähenemine Sellega määrate igal nädalal paar päeva, et end pisut hellitada. Kuid proovige mitte mõelda oma söögikordadele kui "karistusele" või "hüvedele". Parim on nautida ja nautida nii oma tervislikke toite kui ka erilisi maiuseid.\nToote ladustamine Säga viljaliha on mitmekülgne toode, mis sisaldab minimaalselt luid. Toiduvalmistamise käigus ei pea te kaalusid maha koorima, ennast teiste mittevajalike töödega nuputama. Külmsuitsutatud säga on tõeliselt peene maitsega.\nNäiteks kui teie eesmärk on kalorit päevas, võib teil olla kaks päeva nädalas kalorit rohkem. Segatud lähenemine Siin selle topelt peekonist valmistatud juustuburgeri ja sooda asemel, mida saate vaid üks kord, saate maiuseid igapäevaseks söömiseks. Piserdage oma greibile hommikul veidi suhkrut.\nKas see aitab kaalust alla võtta? Kuna dieedil on tervislik ja tasakaalustatud toitumine, millel on mõned pritsmed, võib see aidata teil paar kilo alla võtta, kui kasutate 1up rasvapoleti hind nuumtoidu vähendamiseks ja kalorite jälgimiseks. Iga kord, kui kulutate rohkem kaloreid kui sisse võtate, langetate tõenäoliselt kaalu.\nHarjutus on ka oluline Slimme kosmeetika proovite kaalust alla võtta, ei piisa tavaliselt ainult dieedist, et jõuda sinna, kuhu soovite. Selleks, et teie keha kulutaks rohkem kaloreid kui sisse võtate, püüdke enamikul nädalapäevadel kasutada 30 minutit treeningut.\nTõstmine või tõuked aitavad lihaseid kasvatada, mis kulutab kogu päeva jooksul kaloreid. Kui te ei saa jõusaali jõuda, on lõuna ajal jalutuskäik ümber kvartali hea viis liikumiseks. Muuda see isiklikuks Oleme kõik erinevad. Lihtsalt rääkige oma arsti või dietoloogiga kõigest, mida otsustate.\nRoa maitse ja toitainete sisalduse kohta\nTeie vanus, kaalulangus toiduvalmistamise napunaited, kaal ja aktiivsuse tase mängivad teie tervislikus toitumises oma osa. Meditsiinilised tingimused Veel üks põhjus arstiga rääkimiseks: dieet ei sobi kõigile. Teatud haigused võivad süveneda, kui sööte kasvõi üks kord palju soola, rasva või suhkrut, nii et mõnus söömine võib mõnele inimesele halb mõte olla.\nNäiteks kui teil on diabeet, võivad suhkru naelu kahjustada teie silmi, neere, närve või südant.


Pärast Venitamist Tekivad Liigesed | Parim salv on liigeseravi\nhttp://galibefendi.com > >Pärast Venitamist Tekivad Liigesed +\nRaseduse ajal tekkinud liigesevalu põhjustab artriidiravi eakatel patsientidel. Need tulemused ei kao pärast ravikuuri lõpetamist, kuid püsivad kaua või igavesti eeldusel, et järgitakse arsti soovitusi. Kompleksne ravi hõlmab analgeetikume haiguse lihtsate vormide kasutamisel. Aja jooksul ravige kõiki haigusi nii, et pole komplikatsioone, liikuda rohkem, kuid proovige mitte vigastada, jälgige õiget toitumist. Vaikult ja ilma valueta kaltsium lahkub luudest. 1 Võimalus passiivselt viia käe peopesa küünarvarre; Sellisel juhul on bakteriaalse rünnaku all ülemiste ja alumiste jäsemete liigeste sidekoe. Sõltuvalt sellest, millist kudet domineerib kontraktooriumi arengus, on isoleeritud.\nPõlveliigese mediisnurga sideme kahjustus. Hüaluroonhappega ühendatud plastik. Kuid selline tehnika harva lõpeb täiendava killustatusega. Õngepoolne liigesetõbi on kõige sagedamini tingitud mingisugusest traumast. Diagnoositakse liigeste põlemist jalgadel. Kuid te ei saa jääle otse nahale peale asetada, tuleks see asetada kütteseadmesse või kilekotti ja panna see rätikusse.\nArtroosi profülaktika võib osutuda provotseerivaks teguriks juhul, kui. Kuidas ravida liigeseid silueti Tinktuuraga. Põlveliigese meniskus 2 raviskeemi. Ei kaasne fragmentide nihkumine. Põlveliigese deformeeriva osteoartriidi ravi. Põlveliigese ravi meetodid aitavad hoida rasvade liigesid. See paistab vasakul asuva puusaliigese piirkonnas.\nPuusaliigese liigesektsioon on normaalne. Rahvariandid õlavarre osteoartriidile. Puusaliigese koksartroos, kuna see kahjustab kui pikk on nimmepiirkonna osteokondroos. Sel juhul on need kasutud, kaasaegsed ravimid ja täiustatud toitumine. Mida minna arsti juurde, kui liigesed murevad. Tähistas see patoloogia 3 inimest, kes on kannatanud luumurd.\nÕngu liigeste valu ravitakse rahvaga. Mida tähendab valu tõmbamine põlve all. Lihtne jooga selg ja liigese jaoks. Valu põhjused liigestel töötamisel. Õigemehhanismi liigesevalu. Kui ma endale sellist salmi ostisin, sõitis mu sõber väga pikka aega mulle nalja, sest salv on mõeldud hobustele. Seetõttu mõjutas peaaegu kõiki haigusi veresoonte seinu;\nHüppeliigese Massaaž Pärast Venitamist Miks Puusaliiges Valutab Pärast Venitamist Põlveliigese Sideme Taastamine Pärast Venitamist Millised Liigeshäired Tekivad Dislokatsiooni Ajal Pärast Prednisolooni Võtmist On Liigesed Haiged Pärast Koolitust On Käte Liigeste Valu Pärast Koolitust Haigestuvad Õlavarded Kahte Liigeste Pärast Koolitust, Mida Teha Põlved Pärast Koolitust Valutavad Ükskõik, Kuidas Ravida Pahkluu Venitamist Kui Palju Ravib Pahkluu Sidemete Venitamist Hüppeliigese Venitamist Ravitakse Kodus Kui Ravida Pahkluu Sidemete Venitamist Selle Asemel, Et Ravida Hambumassi Sidemete Venitamist Liigesed Pärast Kõht Liigesed Pärast Vigastusi Liigesed Pärast Kurguvalu Lõplikud Liigesed Pärast Liigesed Pärast Külma Vett Haiget Pärast Koolitust Vigastavad Küünarnuki Liigesed Miks Liigesed Pärast Hüaluroonhapet Murda Pärast Ujumist Haiged Liigesed Liigesed Pärast Insuldi Haiget Pärast Kemoteraapiat On Jalad Ja Liigesed Haiged Pärast Treeningut Asuvad Liigesed Pärast Artriiti On Kõik Liigesed Kukkunud Liigesed Haigestuvad 40 Aasta Pärast Pärast Koolitust Purunevad Liigesed Kuidas Arendada Liigesed Pärast Kipsi Pärast Mukosaadi Süstimist Tekkisid Liigesed Kuidas Arendada Liigesed Pärast Kipsi Miks On Liigesed Pärast Keemiaravi Miks Liigesed Pärast Koolitust Purunevad Pärast Antibiootikume Tekkisid Liigesed Pärast Kemoteraapiat Võivad Liigesed Haiget Teha\n« Esmaabi Reumatoidartriit | Artriidi Ja Liigesearteri Salv »\nOne thought on “Pärast Venitamist Tekivad Liigesed”\nPolvkonda Liigub Painutades, Painutades


Uus Maa Kinnisvarabüroo 2015. aasta DETSEMBRIKUU kinnisvaraturu ülevaade\nAasta lõppes Eesti kinnisvaraturul aktiivselt. Tõsi, kui möödunud kuudel on aastavõrdluses toimunud kasv, siis detsembris oli langus. Ühelt poolt on tegemist loomulikult vaid ühe kuu võrdlusega, kuid teisalt annab see vaikselt ka märku, et võrdlusbaas hakkab ühtlustuma ning paljud alanud aasta kuud on tehingute arvult möödunud aastale sarnased. Kindlasti võib aga arvestada, et jaanuar tuleb vaiksem ja rahulikum, sest tegu on traditsiooniliselt nii öelda käimatõmbamise kuuga.\nNii tulebki 2016. aasta aktiivne, kuid pigem jääb turg stabiilseks ning hinna- ja tehingutetase märkimisväärselt ei kasva. Saame näha ka hinnakorrektsioone segmentides, mis on hetkel vähempopulaarsed või oma piiri juba kätte saanud.\nMaa-ameti andmete kohaselt toimus detsembris kogu riigis 4229, mis on novembrist 8% enam, kuid mullusest detsembrist 8,6% vähem.\nPealinna kinnisvaraturg oli tehingute hulgalt üle ootuste tegus ning suur aktiivsus tuli korteriturult, kuna suur hulk uusi elamispindu anti just detsembris ostjaile notariaalsete ostu-müügilepingute alusel üle. Maa-ameti andmetel toimus 1453 tehingut, mis on novembrist suisa 28% enam. 2015. aasta detsembriga võrreldes kasvas tehingute hulk 34,2%.\nKortereid müüdi 901 (novembris 756), mille ruutmeetri keskmiseks mediaanhinnaks kujunes 1545 eurot, mille puhul on tegu masu-järgse rekordiga. Selle põhjuseks ongi eelpool mainitud suure hulga uute korterite müük, mis aga ei tähenda, nagu oleks kogu Tallinna hinnatase automaatselt kasvanud. Võrreldes novembriga kasvas tehingute hinnatase 4,8% ja aastaga 12,7%.\n- Haabersti: 1557 €/m2. Muutus võrreldes novembriga +16%* ja aastaga +29,5%*.\n- Kadriorg: 2100 €/m2. Muutus võrreldes novembriga +7% ja aastaga -17,3%*.\n- Kalamaja: 2181 €/m2. Muutus võrreldes novembriga +5,9% ja aastaga +16,8%*.\n- Kesklinn: 1847 €/m2. Muutus võrreldes novembriga -7,7% ja aastaga -6,5%.\n- Kristiine: 1802 €/m2. Muutus võrreldes novembriga +6,8% ja aastaga +26,7%*.\n- Lasnamäe: 1308 €/m2. Muutus võrreldes novembriga +0,1% ja aastaga +13,2%*.\n- Mustamäe: 1481 €/m2. Muutus võrreldes novembriga +15,1%* ja aastaga +16,6%*.\n- Nõmme: 1484 €/m2. Muutus võrreldes novembriga -3,2% ja aastaga +12,2%*.\n- Pirita: 1730 €/m2. Muutus võrreldes novembriga -1,6% ja aastaga +9,4%.\n- Põhja-Tallinn: 1557 €/m2. Muutus võrreldes novembriga +5,5% ja aastaga +9%.\n- Vanalinn: 2891 €/m2. Muutus võrreldes novembriga +1,5% ja aastaga +32,3%*.\nEramuid ja suvilaid müüdi 28 (novembris 25) ning hoonestamata elamukrunte 11 (novembris 5).\nTartu kinnisvaraturg oli detsembris rahulik, jäädes aasta keskmisega võrreldes madalamale positsioonile. Maa-ameti andmetel toimus 158 kinnisvara ostu-müügitehingut, mis on 16,4% novembrist vähem. Aastavõrdluses kasvas tehinguaktiivsus aga 9%.\nKortereid müüdi 104 (novembris 134), mille ruutmeetri keskmiseks mediaanhinnaks kujunes 1135. Kui kuuga kasvas hinnatase 5,4%, siis aastaga 1,7%.\nEramuid ja suvilaid müüdi 12 (novembris 16) ning hoonestamata elamukrunte 9 (novembris 2).\nIda-Virumaal tehingute hulk langes ning maa-ameti andmeil toimus detsembris 263 kinnisvara ostu-müügitehingut, mis on ühtlasi juba neljas järjestikune languskuu. Võrreldes novembriga langes tehingute hulk 10,2% ning aastaga 14,9%.\nVaiksemaks muutusid ka peamised korteriturud. Narvas müüdi 51 korterit (novembris 64), mille ruutmeetri keskmiseks mediaanhinnaks kujunes 499 eurot. Võrreldes novembriga langes hinnatase statistilised 0,2% samas kui aastaga kerkis see siiski 4,8%.\nKohtla-Järvel müüdi kortereid aga 57 (novembris 73), mille ruutmeetri keskmiseks mediaanhinnaks kujunes 74 eurot. Kui tavapäraselt oleme näinud siin igakuiseid hinnakõikumisi suurusjärgus 16-25%, siis viimased kolm kuud on olnud küllaltki stabiilsed. Nii langes novembriga võrreldes hinnatase 3,3%., kuid aastaga kasvas see 8,8%.\nJõhvis müüdi 13 korterit (novembris 15), mille ruutmeetri keskmiseks mediaanhinnaks kujunes 255 eurot. Kui novembriga võrreldes kasvas hinnatase 18,6%, siis aastaga 20,3%. Sellised numbrid on iseloomulikud just väikestele kinnisvaraturgudele, kus igal tehingul on suurem kaal.\nDetsembris müüdi Jõhvis ka 1 eramu (novembris 3).\nPärnu kinnisvaraturg oli detsembris aasta keskmisel tasemel. Maa-ameti andmeil leidis aset 91 ostu-müügitehingut, mis on novembrist siiski 7,1% vähem. Aastaga kasvas tehinguaktiivsus 2,2%.\nKortereid müüdi 60 (novembris 69), mille ruutmeetri keskmiseks mediaanhinnaks kujunes 878 eurot. Kui novembriga võrreldes kahanes keskmine hinnatase 4,3%, siis 2015. aasta detsembriga kõrvutades kasvas see 20,3%.\nEramuid müüdi 12 (novembris 9) ja hoonestamata elamukrunte 3 (novembris 5).\nViljandis toimus maa-ameti andmetel detsembrikuu jooksul 31 kinnisvara ostu-müügitehingut, mis on täiesti keskmine tulemus. Novembriga võrreldes toimus 3,1% langus, kuid aastaga kasvas tehinguaktiivsus 6,9%.\nKortereid müüdi 16 (novembris 23), mille keskmiseks ruutmeetri mediaanhinnaks kujunes 551 eurot. Kui kuuga kasvas pinnaühiku keskmine tehinguhind 6,5%, siis aastaga 30%. Ka Viljandi puhul kehtib reegel, et suuri muutuseprotsente põhjustab väikesest turust tulenev iga üksiku tehingu suur kaal statistikas.\nSarnaselt novembriga müüdi ka detsembris 5 eramut. Samuti leidis uue omaniku ka 1 elamukrunt, mida üldiselt müüakse Viljandis harva.\nKui november oli Rakveres tavapärasest tublisti aktiivsem, siis detsembris sõlmitud ostu-müügitehingute hulk vastas taas pigem aasta keskmisele tasemele. Nii toimus maa-ameti andmetel 33 tehingut, mis on novembrist 23,3% vähem. Mulluse detsembriga võrreldes langes tehinguaktiivsus 8,3%.\nKortereid müüdi 22 (novembris 33), mille ruutmeetri keskmiseks mediaanhinnaks kujunes 479 eurot. Kuna november oli hulktehingute tõttu oluliselt madalama keskmise hinnaga, kasvas hinnatase kuuga 36%. Aastaga kasvas hinnatase 17,4%.\nEramuid müüdi 4 (novembris 3) ning hoonestamata elamumaid sarnaselt novembriga 1.\nKuressaare kinnisvara-aasta lõppes aktiivselt. Maa-ameti andmetel toimus detsembris 26 ostu-müügitehingut, mis on novembrist 30% ja mullusest detsembrist lausa 100%. Loomulikult ei maksa ka siin protsentidest liialt suuri järeldusi teha, sest tegu on väikese turuga ning tehingute arvud olid tegelikult vastavalt 26, 20 ja 13.\nKortereid müüdi 15 (novembris 14) ning nende ruutmeetri keskmiseks mediaanhinnaks kujunes 712 eurot. Võrreldes novembriga kasvas hinnatase 9,3% ning aastaga 11,8%.\nMüüdi 3 eramut (novembris 1) ning 2 hoonestamata elamumaakrunti (novembris 1).\nHaapsalu kinnisvaraturg oli tehingute osas väga aktiivne. Maa-ameti andmeil toimus 38 ostu-müügitehingut. Novembris oli vastav number 25 ja 2015. Aasta detsembris 22.\nKortereid müüdi 24 (novembris 16), mille ruutmeetri keskmiseks mediaanhinnaks kujunes 349 eurot. Novembriga võrreldes toimus 10,2% ja aastaga 26,8% langus. Samas tuleb märkida, et detsembri tulemus oli tavapärasest oluliselt madalam, kuna müüdi oluliselt suurem hulk odavamat kinnisvara.\nNii eramuid kui krunte detsembris ei müüdud.\nKäesoleva turuülevaate on koostanud UUS MAA KINNISVARABÜROO. Turuülevaate eesmärk on jagada informatsiooni ning see ei pretendeeri turu ning sündmuste veatule kirjeldamisele. Info, millel ülevaade baseerub, on hangitud allikatest, mis on meie arvates usaldusväärsed, kuid me ei saa garanteerida nende eksimatust. UUS MAA Kinnisvarabüroo ega sellega seotud isikud ei võta endale vastutust käesoleva väljaande või mõne selle osa kasutamisest tekkivate otseste või kaudsete kahjude korral. Trükise “Uus Maa Kinnisvarabüroo 2015. aasta DETSEMBRIKUU kinnisvaraturu ülevaade ” autoriõigused on kaitstud. Selle väljaande või mõne selle osa paljundamine (elektrooniliselt, mehaaniliselt või muul moel kopeerides), salvestamine ja levitamine on lubatud vaid UUS MAA Kinnisvarabüroo kirjalikul loal.


Tänapäeva kriisid ja relvakonfliktid ("Riigikaitseõpetus" koolituse moodul)\nKursuse kood HRC0008/3\nEesmärk Kujundada arusaam rahvusvaheliste kriiside, konfliktide, sõdade põhjustest ja tunnustest; 20. ja 21. sajandi rahvusvahelise julgeolekukeskkonna ohtudest, toimijatest ja riikidevahelistest suhetest valitud näidete toel ning rahvusvahelise sõjaõiguse eesmärkidest ja otstarvest.\nSisu Sissejuhatus relvakonfliktidesse: klassikaline sõjapidamine; sümmeetria ja asümmeetria sõjalises arusaamas; rahuvalve ja rahutagamine; relvastatud vastupanu; mäss ja mässutõrje.\nRahvusvahelised kriisid ja konfliktid valitud näidete toel. Rahvusvaheline poliitika ja selles osalejad ning poliitika teostamise vahendid. Riikide omavahelised suhted 20. ja 21. sajandil. Ohud julgeolekule: asümmeetrilised ohud, küberohud, rahvusvaheline terrorism. Rahvusvahelise sekkumise põhjused ja tagajärjed, sõjalised operatsioonid, rahuvalve ja rahutagamine.\nRahvusvaheline sõjaõigus. Eesmärk ja otstarve. Kohaldamine. Iseseisev töö: Kursuse materjali iseseisev omandamine vastavalt kohustuslikule kirjandusele ja loengumaterjalidele.\n- teab ja mõistab kriiside, konfliktide ja sõdade põhjusi ja tunnuseid ning nende ärahoidmiseks või ohjamiseks kasutatud meetodeid.\n- teab ja mõistab 20. ja 21. sajandi rahvusvahelise julgeolekukeskkonna erisusi valitud näidete toel.\n- oskab omandatud teadmisi edasi anda gümnaasiumiastme ja kutseõppe õpilastele.\nLõpetamistingimused osalemine lähiõppes ja kirjaliku testi tegemine\nKoolitaja kompetentsus Magistrikraad, täiskasvanute koolitamise kogemus vähemalt 5 aastat, valdkonnas tegutsemise kogemus vähemalt 3 aastat. Kursuse läbiviijate valikul lähtutakse põhimõttest, et kaasatud oleks Tallinna Ülikooli kompetents, praktikud haridusmaastikult ja koolitajad, koostööpartnerid, eksperdid teistest organisatsioonidest\nMaht 6 EAP (kontaktõpe 24 tundi, iseseisevõpe 132)


Siin esineb aastaaegade vaheldumise tunnistamine ja tunnustamine ning samamoodi tunnistab väljas tarbimislaen 1000 pudel on terve, muutuste vastu, aidata tal ta\nKonverentsil tulevad jutuks Eesti avalik arvamus inimõigustest ning uusimmigrantide hinnang inimõigustele ja nende kohanemisele Eestis. KORDUMA KIPPUVAD KÜSIMUSED. Kõik ettepanekud ja küsimused on teretulnud kasutajatoe e-postile eis@harno.ee. Meie teame, et on olukordi, mille puhul kinnisvara tagatisel võetud laen on kindel lahendus. aasta tasemetööde info asub SIIN. Jätkame tööd süsteemi kasutajamugavuse parandamise nimel ka järgnevatel kuudel..\nAastaaegade linna ostukeskus hotellid - PARIMAD HOTELLIHINNAD.\n. ● EISi kasutamise juhendid: ÕPETAJATELE ja ÕPILASTELE.\n. Lisaks on teemade hulgas kollektiivsed inimõigused ja propaganda. ● Kutseeksamite ja ülikooli sisseastumiseksamite sooritamise keskkond on eis.innove.ee/eis.\nSiin esineb aastaaegade vaheldumise tunnistamine ja tunnustamine ning samamoodi tunnistab väljas tarbimislaen 1000 pudel on terve, muutuste vastu, aidata tal ta. Plankide moodulis testidele registreerida ja teste lahendada ei saa. ● Koduõpe tehnoloogia abil. Seoses sellega peavad EISi kasutajad nõustuma küpsiste paigaldamisega. Siin esineb aastaaegade vaheldumise tunnistamine ja tunnustamine ning samamoodi tunnistab väljas tarbimislaen 1000 pudel on terve, muutuste vastu, aidata tal ta. Ilma nendeta ei pruugi EISi kõik funktsionaalsused korrektselt töötada. Teste saab õpilasele suunata mitu korda, nt kevadel ja sügisel. Üldiselt ei sõltu laenu vormistamine laenu otstarbest ja see võtab vaid 15 minutit.\nAastaaegade vaheldumine - Opiq\n. Tänavuse kuuenda aastakonverentsi teema on “Must-valged väärtused polariseeruvas maailmas”.\nSub Focus esineb Eestis! - Välismaa staarid - Staarid - Elu24 - Eesti.\n. ● Lõpudokumentide ja hinnetelehtede haldamine käib plankide moodulis, mis asub aadressil eis.ekk.edu.ee/plank. Kui tekib vajadus võtta laen postkontorist alusel jagada kava kui tehingu kas on see võimalik, kas kodu pangale, leiad, või sundida kõrgemat oodatust laenutasudes. _________________________________________________ ● EIS-is nimetame kõiki eksameid, teste ja tasemetöid testideks\nKuidas saada kiirlaenu sularahas\nKes saavad võtta palgapäevalaenu


Tiidrek Nurme: Lehm koolimajas\nRestorani lauad olid tühjad, kui nautisin oma õhtusööki. Sisse astus lühikest kasvu viisaka väljanägemisega kaabuga vanahärra, kes sammus julgelt minu laua poole. Sõnagi lausumata võttis ta minu lauas istet. Tegin näo, et pole teda näinud, ning jätkasin oma õhtusööki. Põrnitsedes oma toitu, üllatusin, et ta mind ei kõneta. Seepärast otsustasin ise jutulõnga avada. Küsisin tema käest, millega ta igapäevaselt tegeleb. Vastuseks sain: „Ma teen äri.“\nPühapäeva pärastlõunal sõitis minu hotelli ukse ette vana Toyota. Roolis istus see sama kaabuga vanahärra. Ta võttis mind peale ja me sõitsime koos Falling Watersi keskkooli õuele. Koolimaja territooriumile sisenedes hõikasid lapsed juba eemalt: “Direktor tuleb.“ Jah, see vanahärra rajas selle kooli. Restorani õhtusöögilauas olime saanud nii suurteks sõpradeks, et ta kutsus mind oma kooli lastele Eestimaast ning Kristusest rääkima. Olin seda meeleldi nõus tegema, kuid ainult puhkepäeval.\nPikema jututa suunas väikest kasvu naisõpetaja meid koolimaja suurde saali. Umbes kolmkümmend keskkooli viimase klassi õpilast istusid juba kulunud koolipinkides, kui me auväärse direktoriga sisse astusime. Ruumist õhkus nooruslikku elujõudu ja elurõõmu. Kõik mõõtsid mind oma pilkudega, kuna olin piirkonna ainuke valgenahaline inimene. Direktor tegi suurejoonelise sissejuhatuse ja juba oligi kord minu käes.\nÕpilased auditooriumis, direktor ees pingis\nRääkisin Eestist ja Euroopa elust. Lapsed kuulasid huviga, kuna Euroopas pidavat olema mugav ja hea. Tõepoolest, paljudel eurooplastel on tasuta haridus, autod, ilusad kodud ja kättesaadav meditsiin. Aga ometi me ei ole õnnelikumad, kui teie olete. Miks? Sest meie rõõm ja rahulolu on sageli rajatud kaduvatele asjadele. Rahale, välisele ilule ja heale positsioonile. Need kolm sarnanevad lilleõiega, mis kord ilutses kõigile nähtavalt, aga juba mõne aja pärast närtsinult maamullaks sai. Mis on meie põhimotivatsioon elamiseks? Ega ometi seegi ole rajatud kaduvusele? Minu alternatiiv elu põhimotiiviks on Jeesus Kristus ja Tema õpetus. See tervendab murtuid südameid, omavahelisi suhteid ning annab lootuse ka lootusetutele.\nPärast minu kõne oli kord jälle direktori käes. Tema lõpukõnest kumas armastust ja hoolimist iga lapse suhtes: „Elu elamine peab tulema seestpoolt väljapoole, sama kehtib ka Jumalasse uskumises, see peab välja kasvama südamest.“ Lastel oli palju huvitavaid küsimusi, mille vastamiseks ei jätkunud aega, kuna kätte jõudis õhtusöögi aeg. Lahkudes ütles direktor murega: “Nägid ju, kui säravad lapsed mul on. Kahju, et Keenia riik ei hooli nende tulevikust.“\nÕpilased, direktor, kaks õpetajat ja mina\nKooli territoorium on piisavalt suur, et majutada 300 õpilast. Falling Waters on internaatkool nagu paljud teised Keenia koolid. Seal õpilased õpivad, magavad, söövad ja mängivad. Kõik on ühes kohas. Erinevalt mõnest teisest on Falling Waters segakool, kus nii poisid kui ka tüdrukud õpivad üheskoos, kuid elavad erinevates majades. Ka õpetajad ning muud töötajad elavad kooli territooriumil. Kord on range režiimi all: koolimaja territooriumilt ei tohi lapsed lahkuda. Juhtusin põgusalt pealt kuulama vestlust kooli meesõpetaja ja ühe juhtiva õpilase vahel. Õpetaja ütles lühidalt ja konkreetselt: “Homses eksamiruumis peavad tüdrukute pingid poiste pinkidest lahus olema!“ Õpetajatele on antud väga suur võim õpilaste üle. See on tavaline nähtus, kui mõni õpilane pahanduste eest õpetaja käest malakat saab. Eelmisel aastal ilmus kohalikus ajalehes lugu tüdrukutest, kes pidid krossijooksu maailmameistrivõistlused vahele jätma kuna tuharalihased olid karistusest paistes.\nPoiste maja, majataga maisipõld\nKool on pooleldi isemajandav. Maisipõllud, lehmad ja kanad on kõik omalt võtta. See ei ole mingi üllatus, kui lehm koolimajja satub. Igale õpilasele on määratud ka töötunnid, mis peab kooli kasuks ära tegema. Eurooplastele võib tunduda kohalik koolielu võõras ning kohati naljakas, kuid tegelikkuses on niisugune internaatkoolisüsteem õigustatud. Keenia perekonnad on enamasti paljulapselised, seetõttu on lausa vajalik mõni laps kodust ära saata. Kuna enamik Keenia koole on tasulised, siis vaesemad pered sellist luksust endale lubada ei saa. Hiljuti rääkisin ühe tüdrukuga, kes tuli neljandas klassis koolist ära, kuna polnud piisavalt raha, et jätkata. Puudujääv summa oli kõigest 10 eurot. Ka minu treeningpartner jättis keskooli viimase klassi puuduva rahasumma tõttu pooleli. Kahju, kuid kui on valida toidupoolise ja hariduse vahel, siis jääb kool pooleli. Ühe hea internaatkooli aastamaks on 500–3000 eurot.\nKeskel peahoone, paremal köök, vasakul klassiruumid\nKa meie armsal Eestimaal on palju lapsi, kelle elujärg on halb, kuna peredel ei jätku söögiraha. Tore, et vähemalt kooliharidus on tasuta.\nMinu üllatuseks kohtusin ühsikondlikus transpordis ühe teise koolidirektoriga, ka tema kutsus mind oma kooli kõnelema. Võibolla järgmine pühapäev.\nPosted by Tiidrek at 12:25


Optimistlik Solskjaer: United on võimeline võitma Premier League’i – Jalgpall24\nOptimistlik Solskjaer: United on võimeline võitma Premier League’i\nAvaldatud 12.12.2020; 14:57\nAutor Jalgpall24.ee 12.12.2020; 14:57\nOle Gunnar Solskjaer. Foto: AFP/Scanpix\nManchester Unitedi peatreener Ole Gunnar Solskjaer rääkis enne tänast suurt matši Manchester City’ga, et tema juhendatav meeskond suudab tulla Inglismaa meistriks.\nTeisipäeval sai selgeks, et Unitedi jaoks on UEFA Meistrite liiga hooaeg läbi, kui võõrsil jäädi alla RB Leipzigile 2:3, keda hooaja esimeses omavahelises mängus koguni 5:0 võideti. Lohutuseks jätkatakse küll Euroopa liigas, aga on selge, et klubi ambitsioonidega see ei kattu. Inglismaa kõrgliigas on enne matši City vastu kirjas 19 punkti, mida on viie võrra vähem tabeliliidrist Tottenham Hotspurist. Nii on kõik variandid olemas üle pika aja Premier League’i tiitel võtta ja seda ka Solskjaer kinnitas.\n“Manchester Unitedis peaks sul alati olema eesmärk karikaid võita. Mõistagi on viimase kolme hooajaga olnud kaks võistkonda, mis on ülejäänutest kõvasti ees olnud. Mul on selle hooaja või uue aasta saabumisega seoses usku, et see meeskond on arenemas ja suudame konkurentsis püsida. Loomulikult peame olema eelmisest hooajast paremad, aga ma ei arva, et ühelgi meeskonnal oleks sellest pääsu. Lähen igale mängule vastu võidusooviga. Võib-olla on see vastus teie küsimusele. Kui iga mängu võidad, siis lõpetad trofeega,” rääkis Solskjaer.\nEndine Unitedi mängumees Paul Parker aga usub, et Solskjaer on näppu lõiganud sellega, et muudab pidevalt meeskonna formatsioone. Kuigi Inglismaal on viimased mängud võidetud, siis algselt on jäädud kaotusseisu ja Parkeri sõnul näitas Leipzigiga mäng ära, et Solskjaeri senised otsused pole end ära õigustanud.\n“Solskjaer on liiga sõltuv hoidmaks kogu aeg väljakul kahte kontrollivat poolkaitsjat. Sellel pole mõistlikku põhjendust. Ta läheb vastu mängule, milles sa ei saa viigi järele minna, aga kui paned kaks kontrollivat mängijat väljakule, siis nende treener [Julian Nagelsmann] ei uskunud, mida United teeb. Esimene poolaeg näitas ära, miks Manchester United oma valikutega nii mööda pani. Sa ei saa jätkata kvaliteetsete meeskondade vastu mängimist nii, et muudad oma süsteemi iga kohtumise jaoks. Kui ma Unitedis olin, siis mängisime formatsiooni 4-4-2 ja kui Eric Cantona saabus, siis oli see 4-4-1-1. See oli väga paindlik. Igaüks teeks iga teise inimese töö ära. Nemad pole hetkel paindlikud oma tegemiste osas,” ütles Parker Eurosport’i vahendusel.\nPrevious Post Zidane: minust ei saa kunagi Madridi Reali Sir Alex Fergusoni\nNext PostManchesteris parimat ei selgunud, Chelsea kolistas väravaraamistikku ja kaotas


Teade Archives — Tallinna Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu\nTeadusraamatukogu 23. veebruaril on raamatukogu avatud kell 10–14. 24. veebruaril on raamatukogu suletud. 25. ja 26. veebruaril on raamatukogu avatud tavapärastel aegadel: R 10–19, L\nMööbli vahetuse tõttu on mõnes lugemissaalis ajutiselt teavikute kättesaamine või teenuste kasutamine häiritud. Lisaks kaasneb mööbli ja teavikute paigutamisega aegajalt müra. Vabandame ebamugavuste pärast. Pane\nPiret Jõesaar\t10.02.2022\nTeadusraamatukogu on korralisteks sisetöödeks suletud neljapäeval, 3. veebruaril. Teavikuid saab tellida kättesaamisega raamatukapist, raamatuid saab tagastada 24/7 tagastusautomaati. Neljapäeval, 3. veebruaril on suletud ka filmi- ja meediaraamatukogu,\nPiret Jõesaar\t01.02.2022


Rallikrossi Eesti meistrivõistluste avaetapil tegi parima sõidu Muru – EST RX\n11 mai, 2019\tby Estrx\t0Kommentaarid\nTäna toimus Tartumaal Kulbilohus Olerex Eesti meistrivõistlused rallikrossis 2019 avaetapp, kus mitmed poodiumikohad läksid välissõitjatele Lätist, Venemaalt ja Soomest. Kokku oli rajal 47 sõitjat, kes võtsid mõõtu neljas võistlusklassis, millest kahel olid juures ka juuniorklassid.\nMarko Andreas Muru lendab finiši suunas. Foto: Rallikross.ee / Marko Leesi\nAinsa täiskasvanute võistlusklassi võidu jättis Eestisse Andre Kiil, kes tegi kaasa krosskartide arvestuses. Kui kahe pigem ebaõnnestunud eelsõidu ja kolmanda eelsõiduvooru üllatusliku võidu järel hoidis Kiil seitsmendat kohta, siis poolfinaalis ületas ta finišijoone juba teisena, näidates mõlema poolfinaali peale neljandat aega. Finaalis edestas ta hõbedat – Eero Nõgenet rohkem kui nelja sekundiga.\nAndre Kiili (punavalge krosskart) päev kõige paremini ei alanud. Foto: Rallikross.ee / Marko Leesi\nKrosskartide esituses tegi väga kiired sõidud ka juunior Sander Sepp – eelsõitudes juunioride ja täiskasvanute ühisarvestuses kolmas, poolfinaalis kolmas (kahe poolfinaali peale viies aeg) ning finaalis pronks. Tasuks Crosskart Xtreme Junior klassi esikoht.\nSander Sepp (must) jälitamas Karl Martin Volverit (esiplaanil). Foto: Rallikross.ee / Marko Leesi\nEelringides suurepärast kiirust näidanud 5-kordne Eesti meister Kalmer Vaht (punane) Rommi Pukist (sinine) täna siiski jagu ei saanud. Foto: Rallikross.ee / Marko Leesi\nAndri Õunalt Reinsalu Sport rallikrossimeeskonna kapteni teatepulga üle võtnud Roland Murakas sai täna korralikud ristsed. Esimeses eelsõidus stardiga ebaõnnestunud Murakas ületas finišijoone ka enda üllatuseks kolmandana – märg rada ja konkurendide suurem kogemustepagas Murakale väga möödasõiduvõimalusi ei jätnud. Sama viga ta aga enam teist korda ei teinud ning järgmised kaks eelsõitu oli eestlane esimene, kes stardist minema sai ja esimene ka üle finišijoone. Finaalis aga enam nii head minekut ei olnud ning meeter haaval ligi hiiliv Läti esindaja Vegeris võttis eestlase jokkerringile minnes liidripositsiooni endale. Murakale hooaja avaetapilt tulemuseks hõbe.\nRoland Murakas (esiplaanil) pidi finaalis Janis Vegerisele (Muraka taga) siiski alla vanduma. Foto: Rallikross.ee / Marko Leesi\nHooaja 2. etapp toimub 8. juunil Vasalemma rallikrossirajal:\n2019, andre kiil, Crosskart Xtreme, Crosskart Xtreme Junior, Elva, EstRX, janis vegeris, Junior1600, kristaps grunte, Kulbilohu, Marko Andreas Muru, mihhail simonov, Olerex, Olerex EMV rallikrossis, rallikross, Roland Murakas, rommi pukk, sander sepp, Super1600, SuperCar, Tartu, TouringCar\nEMV 2019: LIVE AJAD, TULEMUSED & INFO – 1. etapp Kulbilohus\nMarko Leesi suur rallikrossigalerii – hooaja avaetapp Kulbilohus


5SEXYROXY5 profiil | VideoChat.guru\n35, Lõvi, Россия, Москва\nViimase sisselogimise aeg: 13.04.21 23:22:26\nKlõpsates nupul, tõstad 5SEXYROXY5 esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. 5SEXYROXY5 hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja 5SEXYROXY5 kohta\nKasutaja 5SEXYROXY5 tööaeg\nKasutaja 5SEXYROXY5 amatöörvideod


FC Kuressaare Elari Valmas liigub Kure rekordi suunas - FC Kuressaare\nKui praegu on 303 liigamänguga FC Kuressaare rekordiomanik juba mängimise lõpetanud Martti Pukk, siis jõudsalt liigub selle numbri ületamisele Elari Valmas, kellele kohtumine Viljandi Tulevikuga oli 301. Sama saavutus on kirjas ka Sander Viiral.\n„Number on muidugi suur ja kui lisada siia veel duubli eest mängitud kohtumised, siis tuleb see kusagil 500 kanti,“ tõdes Elari Valmas, kelle hinnangul on tegu siiski märkimisväärse saavutusega ja tal on selle üle hea meel.\nKüsimusele, kas sihikul on Martti Puki 303 mängu ütles Elari Valmas, et kui tervis vastu peab, siis ta selle ka ületab, kuid kindlasti ei ole see prioriteet number üks. „Kui tuleb, siis tuleb ja ikkagi on veel ees tõeline Kure legend,“ lausus ta.\nEsimese kohtumise FC Kuressaare esindusmeeskonna särgis mängis Elari Valmas 2007. aastal Narva Transi vastu Kuressaare linnastaadionil, kui vahetas välja Kaarel Raamatu. Paraku on 301 mängu hulgas olnud ka kohtumisi, mida ei tahaks meenutada.\n„Kellelegi ju ei meeldi suured 0:5, 0:6, 0:7 pakid ja saunad,“ märkis Valmas. „Kõige rohkem meenub see, kui tulime Saarte mängudelt ja saime suure kaotuse. Halb oli sellist kaotust vastu võtta.“\nKirkaimate momentidena tõi Elari Valmas välja võidud suurte klubide üle ja olukorrad, kui mõnikord on võetud punktidega ja üllatustulemustega tiitlivõitlusse sekkutud. „Halvas mõttes on meeles muidugi olukord, kui Kaljuga mängus saime mõlemad kirja miinus-miinus,“ meenutas ta pretsedenditud olukorda.\n„Treener saatis mind viimasel hetkel platsile, kuigi ma ei oleks tohtinud, sest olin mängukeelu all. Aga ma ei välista, et karjääri kirkaim moment on veel ees. Teeme hooaja lõpuni ja vaatame.“\nKahel viimasel hooajal on Elari Valmas olnud pigem vahetusmängija ja tänavusel hooajal on ka mänguminutid vähenenud. „Olen sellega leppinud juba eelmisel hooajal, kuigi mänguaega sain päris palju. Ma ei jõua enam niipalju trennides käia, tase on kõrge ja lihtsalt ei ole võimalik enam niisama peale minna,“ põhjendas ta arenguid.\nTulevikus on Elari Valmas valmis tribüünidel ka fännina kaasa lööma. „Laualusõnad on pooleldi selged, teen paar sammu fännidele lähemale ja miks mitte koos Ultratega tribüünidel toimetada,“ väljendas mees valmisolekut mängijakarjääri lõppedes ka toetajana oma lemmikute edusse panustada.\nPärast Viljandi Tuleviku 3:0 võitmist tõusis meeskond turniiritabelis kõrgele kuuendale kohale.\n„Võitlusvaim on klubi sees olemas, see on viikingilik ja püüame teha vastaste hulgas rüüstamistööd,“ lausus Elari Valmas lisades, et ta hindab meeskonna sooritust kõrgelt. „Mängupilt on olnud väga hea ja võime olla rahul. Samamoodi tuleb jätkata ja on oluline, et suvel jälle vormilangust ei tule.“


Otseülekanne TMW festivalilt: «Euroopa Kultuuripealinn 2024 – kultuur kui linna arengumootor» - Video - TMW\nOtseülekanne TMW festivalilt: «Euroopa Kultuuripealinn 2024 – kultuur kui linna arengumootor»\nAastal 2024 saab ühest Eesti linnast Euroopa Kultuuripealinn. Sellega seoses tekkinud avalikus diskussioonis annavad tooni Tartu ja Narva kandidatuuri pooldajad. Kuidas linnakultuuri mõtestada ja edasi anda? Millised eesmärgid pühitsevad abinõud?\nKolmapäeval, 4. aprillil Pop-Up baaris toimuval arutelul väitlevad linnamõtlejad Narvast ja Tartust sisu ja vormi üle, otsivad piiri põlisuse ja Potjomkini vahel ning hindavad kriitiliselt ka suuremat pilti ning arenguid tselluloositehase rajamisest Kreenholmi tulevikuni.\nModeraator: Maris Hellrand (meediaekspert)\nJaanus Rohumaa (Tallinn 2011 programmijuht, EV100 korraldustoimkonna juht)


SAVELI PÄEVAD: Grigori Služitel - Raamat | Rahva Raamat\nAvaleht / Raamatud / Ilukirjandus / Väliskirjandus / SAVELI PÄEVAD\nAutor: GRIGORI SLUŽITEL\n14.99 € 23.90 €Püsikliendile: 14.24 €\nSaveli, kes on saanud nime oma ema lemmikkohupiima järgi, veedab esimesed elupäevad – „hoolimata sellest, kui raske on praegu Moskvas kinnisvaraga” – hubases banaanikastis. Pärast põgusat lemmikloomaametit alustab ta teekonda Moskva tänavatel, lastes end muuhulgas värvata Tretjakovi galeriisse rotipüüdjaks, lugejatele aga avaneb pilt moodsa aja moskvalastest ja suurlinna eluolust.\nGrigori Služitel sündis 1983. aastal Moskvas ja on lõpetanud Venemaa teatrikunsti instituudi GITIS. „Saveli päevad” on tema esimene, 2018. aastal ilmunud romaan, mille käsikirja avastas ja varustas eessõnaga kirjanik Jevgeni Vodolazkin, öeldes muuhulgas: „Služiteli tegelased – olgu nad kassid või inimesed – on päris. Üksildased ja piinlevad, naervad ja armastavad. Armastus väärib selles romaanis erilisi sõnu. See on – nõnda on juhtunud – platooniline. Kõrgeim kõigist armastustest. „Saveli päevi” lugedes tabasin end mõttelt, et selles romaanis on autorist saanud täisvereline kass.”\nSilvia Pärmann soovitab: "Moskva kõrvaltänavad, üks kodutu kassipoeg Saveli, kes muuseas osutub ka raamatu minategelaseks – algus on selline, et ei oskagi midagi oodata. Kõige vähem sellist armastuslugu (kahe kassi vahel), et avastad viimast lehekülge keerates end silmist pisarad pühkimas. Suurema osa ajast saab küll pisarateni naerda, sest kass (tegelikult küll siis Služitel) on meisterlik lugude rääkija, kes portreteerib väga vaimukalt tänapäeva Moskva kangelasi, võitjaid ja kaotajaid nii inimeste kui kasside seas."


Hea teada: tuleohutuse seaduse muudatused nii leevendavad kui karmistavad olemasolevaid nõudeid - Lõunaeestlane\nSiseministeeriumi pääste- ja kriisireguleerimispoliitika osakonna nõunik Mari Tikan kirjutab värskes blogipostituses, et eeldatavasti uuest aastast kehtima hakkavad tuleohutuse seaduse muudatused võib laias laastus jagada kuueks: igasse tahkeküttel eluhoonesse tuleb paigaldada vingugaasiandur, küttesüsteemide registrist saab tuleohutusjärelevalvet hõlbustav tööriist, omavalitsused saavad võimaluse kontrollida ehitatava hoone tuleohutusnõuete täitmist ja väljastada lube, erandjuhtudel hakatakse lubama kontrollitud maastikupõletamist, suurhoonete tuleohutuse tagamiseks kaasatakse rohkem eksperte erasektorist ning sisustatakse tuleohutusteenuse mõiste.\nVingugaasiandur igasse taheküttel kodusse\nEsimene, elanike seisukohast kõige olulisem muudatus on see, et kui hoones juhtub olema tahkeküttel ahi, pliit või kamin, siis tuleb seaduse uue sõnastuse järgi paigaldada hoonesse vähemalt üks vingugaasiandur. See muudatus puudutab pea 200 tuhandet hoonet üle kogu Eesti ja on seega kõige suurema mõjuga nõue uues seaduses. Kohustusliku suitsuanduri nõue jääb kehtima, mis tähendab, et osades majapidamistes peab alates 1. jaanuarist 2022 olema lisaks suitsuandurile ka vingugaasiandur.\nSamas ei kahtle vist keegi vingugaasianduri vajaduses ja selle võimalikus elu päästvas funktsioonis. Tegelikult on vingugaasiandur, nagu ka suitsuandur, alati ka vahva kingitus oma kallitele ja lähedastele. Seadusemuudatuses jäetakse üleminekuajaks rohkem kui aasta, mis jätab inimestele vingugaasianduri ostmiseks ja paigaldamiseks piisavalt aega.\nKüttesüsteemide register hõlbustab tuleohutusalast ennetustööd\nTeine seadusemuudatus on seotud korstnapühkijate ja pottseppade tegevusega, kes hakkavad kõiki oma töid päästeameti infosüsteemi sisestama. Võrreldes praeguse olukorraga, kus ahju omanikule jäetakse küttekollete puhastamise akt paberil, mida ta peab alles hoidma järgmise akti saamiseni, muutub asjaajamine paberivabaks. Ja kui praegu teavitab korstnapühkija päästeametit ainult ahju puudustest, siis edaspidi hakkab päästjateni jõudma info ka korrasolevatest ahjudest.\nKa pottsepad hakkavad oma ehitatud või parandatud ahjude, pliitide ja kaminate kohta infosüsteemi teavet lisama. Selline elektrooniline andmebaas on kindlasti abiks ka uue elukoha ostjale – lihtsasti saab kontrollida, kas küttekolded on korras või ei. Loodavat andmebaasi saab võrrelda liikluskindlustuse fondi avaliku infosüsteemiga, kus sõiduki liiklusjuhtumite ajalugu näha on.\nOmavalitsused saavad võimaluse kontrollida ehitatava hoone tuleohutusnõuete täitmist\nSeadusemuudatus annab kohalikele omavalitsustele võimaluse ilma päästeameti kooskõlastuseta väljastada hoonetele ehitus- ja kasutuslubasid, kuid äärmiselt oluline on siin teada, et seadusemuudatusest tulenev õigus kehtib vaid ühepereelamute, abihoonete, suvilate ja muude väikeste ehitiste puhul. See erand ei saa olema kohaliku omavalitsuse kohustus, vaid võimalus – omavalitsus saab otsuse tegemisse alati kaasata ka päästeameti.\nEelpool loetletud hoonete puhul kontrollitakse peamiselt nelja tuleohutusnõuete täitmise aspekti: kas hoonele on päästetehnikaga juurdepääs tagatud, kas hoonel on olemas väline tuletõrje veevõtukoht, kas hoone kaugus teisel krundil asuvast hoonest on vähemalt kaheksa meetrit ja kas hoone küttesüsteem on ohutu. Seda viimast saabki siis ka omavalitsus kontrollida uuest küttesüsteemide registrist. Eelpool loetletud nõuete täitmise kontrolli saab päästeametit kaasamata teha ka kohalik omavalitsus, mis omakorda võimaldab lubasid menetleda ehitusseaduses ettenähtud aja jooksul ega koorma päästeameti ressursse ülemäära. Lisaks on päästeamet valmis kõiki kohalikke omavalitsusi vajadusel koolitama ja nõustama.\nKontrollitud maastikupõletamine hoiab ära suurema kahju\nJärgmiseks hüppame kaitseväe ja kaitseliidu harjutusväljadele ning looduskaitsealadele, kus seadusemuudatus võimaldab kontrollitult maastikku põletada. Tundub pöörane – vaba voli metsa põletada! Aga päris nii see siiski pole.\nKui paljud teavad, et nii mõnigi metsa- või maastikupõleng on alguse saanud kaitseväe harjutusväljalt, kus vajaliku õppuse käigus toimunud lõhkeaineplahvatused on maastiku põlema süüdanud? Samas on sellise olukorra ärahoidmine äärmiselt lihtne – ettepõletamine. See tähendab, et õppuse läbiviimiseks vajalik osa maastikust põletatakse enne ära ja hilisemad plahvatused ei saa seda enam põlema panna või takistab ettepõletatud osa tule võimalikku levikut.\nSeadusemuudatuse teine pool puudutab looduskaitsealade kontrollitud põletamist. Eestis on paar äärmiselt huvitava ja haruldase kooslusega nõmme, mis on sellisteks kujunenud just seetõttu, et need on kunagi, eelmise sajandi alguses, olnud polügoonid ning seetõttu sagedasti ka põlenud. Selleks, et need aastakümnete jooksul väljakujunenud nõmmed säiliksid, tulebki ka neid aeg-ajalt põletada. Selliste kontrollitud põletamistega tegelevad meie lõuna- ja põhjanaabrid edukalt juba aastaid. Nii et eeskuju on meil olemas.\nTuleohutusnõuete kontrollimisse kaasatakse ka eksperdid erasektorist\nSeadusemuudatuse üks punkt puudutab hooneid, kus asuvad kas suuremad bürood, garaažid või tootmis- ja laohooned. Nende hoonete omanikud, keda on Eestis pea 10 tuhat, peavad hakkama üks kord kolme aasta jooksul tellima enda hoonele tuleohutusülevaatuse. See on Eesti tuleohutusmaastikul midagi täiesti uut, sest praegu koostavad osade hoonete omanikud ise kord aastas tuleohutuse enesekontrolli aruande ega pea seda kelleltki tellima.\nNimetatud enesekontrolli aruandeid laekub päästeametile aastas pea 4000 ja nende läbivaatamise ja kontrolliga tegeleb 40 inimest. See teeb 100 aruannet ühe inimese kohta. Ühe aruande läbivaatamine, vajadusel lisainfo küsimine ja sagedasti ka kontrollkäigu tegemine hoonesse, võtab ühel päästeametnikul keskmiselt neli tundi, mis teeb kokku 400 tundi. Võrdluseks, ühes kuus on 720 või 744 tundi, milles tööaega on kokku 160-184 tundi. Lihtne arvutus näitab, et ainuüksi aruannete kontrollimisega tegeledes läheb päästeametnikul aega peaaegu kaks kuud!\nNeed on needsamad inimesed, kes kontrollivad tuleohutusnõuete täitmist ka meie koolides, lasteaedades ja haiglates ning ettevõtjate enesekontrolli aruandeid läbi vaadates jääb seda aega aastas kahe kuu võrra vähemaks. Seevastu tuleohutuse enesekontrolli aruande asemel kehtestatava tuleohutusülevaatuse viiks eelpool nimetatud hoonetes läbi päästeametist sõltumatu vastava kutse ja pädevusega tuleohutusspetsialist või -ekspert, kes koostab ka vastava ülevaatusaruande ja edastab selle päästeametile, kes ei pea seda omakorda uuesti kontrollima hakkama.\nLoodav süsteem võimaldaks tänu tuleohutusspetsialistidele ja –ekspertide lahendada paljud küsimused või probleemid riigi sekkumiseta, vähendaks bürokraatiat ja kiirendaks suurhoonete tuleohutuskontrolli protsessi. Päästeametnik sekkuks ainult siis, kui kontrolli käigus avastatud puudusi ei suudeta kokkulepitud tähtajaks kõrvaldada. Kui aga kõik on korras, peab hoone omanik uue ülevaatuse tellima alles kas kolme või kuue aasta pärast, praeguse ühe aasta asemel. See muidugi ei tähenda, et kahe ülevaatuse vahepeal saab jalad seinale visata. Igaüks meist vastutab tuleohutusnõuete täitmise eest iga päev ning ettevõtete juhid vastutavad nõuete täitmise eest ka oma ettevõtetes.\nTeise olulise punktina peavad tuleohutusülevaatust hakkama korraldama ka need hoonete omanikud, kellel seni pole olnud mingit kohustust päästeametile enda objekti tuleohutuse seisukorrast teada anda. Kohustuse selline laiendamine on tingitud ühest küljest päästestatistikast, mis näitab, et suurtes hoonetes on meil aastas pea 200 tulekahju, mille kahjusummad võivad ulatuda miljonitesse eurodesse ja teisalt eespool selgitatud asjaolust, et meie päästeametnikud ei pruugi ise regulaarselt kõigisse neisse hoonetesse jõuda, sest ressursse peab jaguma ka meie ühiskonna nõrgemate liikmete kaitsmiseks, kes ise tuleohutuse heaks midagi teha ei saa. Ka siin tooksid erasektoris tegutsevad tuleohutuse eksperdid vajaliku info päästeametisse, võimaldades seeläbi päästeressursse otstarbekamalt kasutada.\nTõstame tuleohutusteenuse kvaliteeti\nJa olemegi jõudnud viimase suurema muudatuseni, milleks on tuleohutusteenuse mõiste sissetoomine seadusesse ja sellele sisu andmine. Ehkki see mõiste või sarnane mõiste on kõnekeeles olnud käibel juba varem, pole see saanud seaduses jõudu. Tuleohutusteenuseks loetakse kõiki tegevusi, mis on seotud tuleohutuse suurendamisega ja tuleohutusteenust saab osutada vaid tuleohutusspetsialist või tuleohutusekspert.\nLisaks saame edaspidi olla kindlad, et sellise teenuse kvaliteet tõuseb, sest teenuse osutajaks ei saa enam olla n.ö mees metsast. Niisiis tuleb tulevikus tuleohutusteenust ostes olla veendunud, et selle pakkujal on vajalik kvalifikatsioon. Kutsekoja kodulehelt leiab kõigi tuleohutusspetsialistide ja -ekspertide kutsetunnistused ning vajalikud pädevused – soovitan kindlasti seda nimekirja vaadata.\nTuleohutus on meie kõigi ühine asi ja vaid koostöös loome turvalisust. Võtame ise vastutuse ja käitume ohutult!\n* Tuleohutuse seaduse muutmise eelnõu kiitis Vabariigi Valitsus heaks 12. detsembril 2019, hetkel menetleb seaduseelnõu Riigikogu. Kõik eelnõus esitatud muudatused hakkaksid kehtima 1. jaanuarist 2021. aastal, välja arvatud vingugaasianduri paigaldamise kohustus, mis jõustuks 1. jaanuarist 2022.


Erinevus märksõnade ja loosungite vahel - Äri\nErinevus märksõnade ja loosungite vahel\nTaglines vs loosungid\nToodete reklaamimisel peavad ettevõtted võtma initsiatiivi, et edastada tarbijatele jõuline, kompaktne ja järjepidev brändisõnum. Sõnad ja loosungid on kaks turundus tööriistad, mis on toote reklaamimisel osutunud väga tõhusaks. Kuid kui need kaks turundusstrateegiat jagavad paljusid ühiseid jooni, on need kaks väga erinevat turundusriista.\nLoosungid väljendavad ettevõtte või toote seisukohta või eesmärki. Nemad saab olla ükskõik milline väljend, ütlus, kõnepruuk, fraas või kaubamärk, mis võib toodet eristada, muutes selle tähelepanuväärseks. Need on ettevõtte turundusstrateegia alused ja aitavad arendada usaldust ettevõtte ja selle toodete vastu.\nSildiliinid on korduvad sõnumid, mis tuvastavad toote või ettevõtte. Iga märksõna on lühike fraas, mida kasutatakse turunduses ja reklaamis ettevõtte nime ja selle toodete reklaamimisel. Sildiliinid on välja töötatud selleks, et luua meeldejääv fraas, mis teeb toote tuntuks ja tugevdab seda tarbijate mälestustes.\nLoosung on fraas või moto, mis on ka kasutatakse nii turunduses ja reklaamis kui ka poliitilistel ja religioossetel eesmärkidel. Loosungid on sotsiaalsed väljendid, millel on üks eesmärk: teavitada ja juhtida tarbijate tähelepanu toote olemusele.\nPubliku mällu püsiva dramaatilise efekti loomiseks koostatakse sildiliinid, mis annavad tootele või ettevõttele silmapaistva koha ja eristavad konkurentsi. See teeb toote ja ettevõtte, kes selle toote tegi, tarbijatele hästi teada.\nTeiselt poolt kasutatakse loosungeid kampaaniates, kus ettevõte osaleb. Need muutuvad pidevalt vastavalt praegustele suundumustele. Neid kasutatakse kampaania määratlemiseks ja need on lühikesed ning võivad kesta ainult teatud kampaaniaperioodi jooksul.\n1. Sildiliin võib olla lühike fraas, kõnepruuk, ütlus või mis tahes väljend, mida turunduses ja reklaamis kasutatakse ettevõtte või toote reklaamimiseks. Loosung võib olla mis tahes väljend või fraas, mida kasutatakse nii turunduses ja reklaamis kui ka poliitilistel, religioossetel ja muudel eesmärkidel.\n2. Sildiliini kasutatakse toote või ettevõtte määratlemiseks, samas kui loosungit kasutatakse teatud kampaania määratlemiseks, kus ettevõte osaleb.\n3. Sildiliin kestab tavaliselt pikka aega, samas kui loosung võib sõltuvalt selle edukusest olla lühiajaline või kauakestev.\n4. Kuigi mõlemaid kasutatakse toodete reklaamimiseks, on märksõnad siiski suunatud suunas jättes publiku jaoks selge mulje, mis jääb publiku mällu, samas kui loosungid on peenemad.\nRomaani ja novelli erinevus\nKirjanduses kasutatavatest paljudest kirjatüüpidest on kaks kõige enam loetavat tüüpi romaanid ja novellid. Mõlemad on proosa ja ilukirjanduse sordid, kus\nJUniti ja TestNG erinevus\nTarkvara testimine on tarkvaraarenduse elutsükli üks olulisemaid etappe, mis hõlmab programmi vigade tuvastamist ja leidmist ning\nIslami ja radikaalse islami erinevused\nIslam on religioon, mis tekkis 7. sajandil. See on rahu religioon ja selle järgijaid tuntakse moslemitena. Alates sellest ajast, kui religioon oli esimene\n5 hüsteeriliselt naljakat küünte kunsti ideed, nagu leitud Pinterestist\nMa armastan huumorimeelega küünekunsti nii palju, et lõin sellest pinterestis terve tahvli. See on veider hobi, aga kuule, kudumine pole tegelikult minu asi. Ja nüüd saate nautida minu töö vilju, vaadates mõnda minu senist lemmikut ...\n“Kas me oleme pahad?” Totenkopfi sümboolika lühilugu\nKunagi Preisi hussaritega seotud Totenkopf on nüüd natsirežiimi pahade sümbol\nFrost Yourselves: Kuidas kaotada mees 10 päevaga, tuleb taaskäivitamine\nHärmatage ennast: televisiooni jõuab taaskäivitus „Kuidas kaotada mees 10 päevaga”. Siin on see, mida me sellest teame.\nkui kaua üksikud ripsmed kestavad\nkui palju on ripsmepikendused


Linnaosakogu kiitis heaks Toompargi detailplaneeringu > Linnaplaneerimise koduleht > Tallinn\nLinnaosakogu kiitis ...\nKesklinna linnaosakogu andis heakskiidu Snelli tiiki ümbritseva Toompargi detailplaneeringule.\n„Meil on hea meel, et astutud sai esimene samm Tallinna vanalinna lähivööndis asuva Toompargi rekonstrueerimise suunas. Mõistagi ei ole Toompargi planeeringu koostamine veel läbi ja ellu viiakse see planeering ilmselt alles pärast praeguse eelarvestrateegia kehtimisaja lõppu ehk pärast aastat 2022. Ent juba praegu on selge, et pargi tõmbenumbriks võiks olla kohvik-paviljon Snelli tiigi ääres praeguse kuuri kohal. Suvel võiks seal olla ka paadilaenutus, talvel kujuneks sellest uisurendikoht. Peame väga oluliseks, et kõik pargi arendamisest huvitatud inimesed räägiksid protsessis aktiivselt kaasa. Esimene võimalus selleks tekib siis, kui detailplaneering jõuab avaliku väljapanekuni, millest anname ka eraldi teada,“ kommenteeris Kesklinna vanem Vladimir Svet.\nKesklinna linnaosakogu heakskiidu saanud Toompargi detailplaneeringu võib linnavalitsus nüüd pika menetlemise järel vastu võtta. Seejärel korraldab linnaosa valitsus planeeringu avaliku väljapaneku, mille jooksul on igaühel võimalik teha ettepanekuid lahenduse osas. Kui avaliku väljapaneku raames tehtud ettepanekud ja märkused lahendatakse, saab detailplaneeringu kehtestada.\n„Loodame, et jõuame detailplaneeringu kehtestamiseni enne tänavust suve,“ lisas linnaosa vanem. „Planeeringuprotsessist eraldi oleme alustanud Snelli tiigi puhastusprojekti koostamisega ning plaanime lähiajal lammutada tiigi ääres asuva vana mädanenud kuuri.”


märts 2017 - Eesti Üliõpilaskondade Liit\nArhiiv: märts, 2017\nMälestuspäev 25.03 Vabaduse väljakul\n25. märtsil mälestatakse 68 aasta möödumist märtsiküüditamisest. Märtsiküüditamise mälestustseremoonia toimub 25. märtsil Vabaduse väljakul Vabadussõja võidusamba jalamil. Sel aastal möödub märtsiküüditamisest 68 aastat. Kell 17 algaval tseremoonial…\nAvatud on kandideerimine Eesti Üliõpilaskondade Liidu juhatusse perioodiks 2017/2019\nEesti Üliõpilaskondade Liit ootab kandideerima EÜLi 2017/2019 aasta juhatusse järgmistele ametikohtadele: juhatuse esiisik juhatuse aseesiisik Tööperiood: 01.07.2017 – 30.06.2019 Kandideerida võib korraga mõlemale ametikohale. Juhatuse ülesanded:…


Naistepäeva kingisoovitus: veeda Südaöö Pärdi, Pärnoja ja lähedastega - Kroonika\nNaistepäeva kingisoovitus: veeda Südaöö Pärdi, Pärnoja ja lähedastega\nErki PärnojaFoto: Rauno Volmar\nNaistepäeva puhul on Ekspress Meedial suurepärane soovitus: osta pilet(id) 12. aprillil Jaani kirikus toimale kontserdile "Südaöine" ja saad veeta õhtu Arvo Pärdi ja Erki Pärnoja kordumatu muusika ning oma lähedastega.\nPärnoja uus album kannab äratuntavalt pärnojalikku, eufooria ja melanhoolia vahemail tuksuvat käekirja, kuid kõla ja sisu poolest on teos mitmeplaanilisem ja tundlikum; eelneva kolme instrumentaalalbumi kõrval on olulise ja uudse tahuna lisandunud Pärnoja vokaal.\n11. ja 12. aprillil toimuvad Jaani kirikus kaks kontserti "Südaöine" pealkirjaga, sest algusaeg on alles 23.30 ja 22.30 vastavalt õhtule. Neist esimene kontsert on juba välja müüdud.\nKontserdi esimeses pooles tuleb ettekandele Arvo Pärdi „Für Alina“ ja “Stabat Mater” ja teises osas Erki Pärnoja selleks ööks kirjutatud 35-minutiline uudisteos “Anima mea”.\nErki Pärnoja ”Anima mea” Tekstina on kasutatud fraase psalmidest, teadmata autorite/munkade ladinakeelseid palveid, keldi palvet, Anna Haava luulet. Tekstide koostajad: Erki Pärnoja, Anu Lamp, Jaan Tammsalu, Eero Epner.\nErki Pärnoja: "See saab olema uus tasand minu muusikas".\nKingi naistepäeva puhul elamus oma lähedastele, piletid müügil Piletilevis.


Võitmiseks kasvata ettevõtte inimkapitali\n3. november 2013 kell 4:33\nTöökäte vähesus, struktuurne tööpuudus, palgasurve tööandjatele jt tööturu probleemid puudutavad omal moel igaüht, kirjutab Novi Arengukeskuse tööheaolu konsultant Kaire Piirsalu.\nEttevõtetel on vaja häid töötajaid, s.t. head inimkapitali. Hea inimkapitali moodustavad inimeste teadmised ja suutlikkus neid realiseerida, spetsiifiline asjatundlikkus, mis loob organisatsioonile eripära, võime õppida ja midagi uut luua ning energia ja emotsioonid, mida töötaja ettevõttesse toob.\nTöötajatel võivad olla töötamiseks erinevad motivaatorid, aga üldistades soovivad nad teha neile sobivat tööd, tunda ennast olulise ja tunnustatuna ning saada oma töö eest õiglast tasu. Viimane ei ole põhjuseta madalam, kui sama tööd tegeval kolleegil samas või mõnes teises ettevõttes. Ebaõiglust tunnetab inimene ka siis, kui ta saab endale sama palga eest lubada üha vähem hüvesid - isegi kui selle põhjus ei tulene tööandjast (elukalliduse tõus). Kui töötaja tunnetab taolist ebaõiglust, siis suure tõenäosusega püüab ta varem või hiljem leida uue töökoha, kus tema hinnangul on tasu õiglasem.\nMida ettevõttespetsiifilisem on töötaja isiklik inimkapital, seda kergem on tal oma väärtust tunda selles konkreetses ettevõttes ning seda raskem saada võrdväärne positsioon mõnes teises ettevõttes. Mida ettevõttespetsiifilisem on inimkapital, s.t. töötajad valdavad organisatsiooni unikaalset kultuuri ja väärtusi; seda, kuidas asjad ettevõttes käivad; ning omavad kogemusi, mida on võimalik koguda vaid aastatega, seda väärtuslikum on see ettevõtte jaoks.\nSeega kui ettevõte tegeleb aktiivselt oma töötajatega, kaasab inimesi nende tööd mõjutavatesse otsustesse, pakub soovijatele arengu- ja koolitusvõimalusi ning kasutab motivatsioonisüsteemi, mis ettevõttespetsiifilist kompetentsi väärtustab, loob ta omale unikaalset ja ettevõttele lisaväärtust loovat inimkapitali.\nTeiseks on oluline säilitada töötajate soov ettevõttes töötada. Kui puudub tagasiside ja tunnustus tööle, otsese juhi toetus, avatus ja head suhted meeskonnas, siis alustab inimene mujal kas või nullist. Tööheaolu suurendavad praktikad ning tööstiil peaksid olema igapäevase töötegemise osa. Tööandjatel tuleb vaid selgeks teha, mis on töötajate tegelikud ootused ja vajadused. Pole mõtet korraldada meeskonnakoolitusi, kui arendamist vajab hoopis keskastmejuhtide kompetents.\nEttevõttespetsiifilise inimkapitali kasvatamine ning töötajate tööheaolu eest hoolitsemine on vahendid, mis ei nõua suurt kulu, aga annavad tööandjana konkurentsieelise, isegi kui palgatasemes seda ei ole. Ning inimesed võidavad rohkem, jäädes ettevõttesse, kus nende tunnetatav väärtus on kõrgem ja töökeskkond positiivsem.


27 juuli 21 / 0 comments\nEdukas andmete kolimine ühelt platvormilt teisele eeldab individuaalset lähenemist. Käesoleva case study postitusega piilume Synbase'i Atlassiani tootekeskkondade migreerimisprotsessi kulisside taha tooteomaniku Elise Urva ja süsteemiadministraatori Sven Pärteli pilgu läbi.\n13 juuli 21 / 0 comments\nKui eelnevalt oli vaid Enterprise plaanil võimalik valida, kus maailmajaos andmeid hoiustatakse, siis tänavu juulikuust on põhjust rõõmustada ka Atlassian Cloud Standard ja Premium klientidel. Järgnevas postituses toome välja andmetüübid toote kaupa, mille puhul saab valida "majutamise" asukohta.\n07 juuli 21 / 0 comments\n30 juuni 21 / 0 comments\nTööaja jälgimisel on mitmeid kasutegureid - finantsülevaade, prognoos tulevikuprojektide mahuhinnangute tarvis või tiimide töökoorumuse planeerimine. Loe lähemalt, kuidas Jiraga ühilduv Tempo Timesheets rakendus aitab sinu organisatsioonil aja jälgimise enda kasuks tööle panna.\n25 juuni 21 / 0 comments\nTWN life: meie teenusedisainer: “Sümpaatia teenusedisaini vastu tõi mind TWNi. Meeldib mõelda kastist välja nii äris kui eraelus.”\n22 juuni 21 / 0 comments\nJätkame blogisarjaga TWNLife, kus teeme tutvust Trinidad Wisemani (edaspidi TWN) andekate meeskonnaliikmetega erinevatelt ametipostidelt. Täna saad tuttavaks meie teenusedisaineri Jaanaga.\n09 juuni 21 / 0 comments\nMöödunud nädalal rääkisime Trinidad Wisemani teenusedisaini valdkonna tiimijuhtidega prototüüpimisest. Käesolevas artiklis jätkame: räägime, kuidas toimub prototüüpimine erinevate projektide puhul, kuidas käib analüütiku ja prototüüpija koostöö ning teeme check-listina kokkuvõte prototüübi kasuteguritest sinu analüüsiprotsessis.\n02 juuni 21 / 0 comments\nVestlesime Trinidad Wisemani teenusedisaini valdkonna tiimijuhtidega prototüüpimise teemal. Saa teada, kuidas prototüübi abil projekti kulusid kokku hoida ning mismoodi prototüüp saab aidata analüütikut ja kogu projektimeeskonda nende töös. Anname ka ülevaate erinevatest prototüüpidest koos eeliste ja puudustega.\n25 Mai 21 / 0 comments\nTööde jälgimine üle mitme projekti, ülevaade seostest piletite ja tiimide vahel, koormuse planeerimine ja palju muud - Advanced Roadmaps on võimekas tööriist Jiras, mille abil saab ühes ajajoone vaates kuvada ettevõtte projektide arengut ja strateegilisi eesmärke. Tutvume lähemalt!\n24 Mai 21 / 0 comments\n17 Mai 21 / 0 comments


BMW elektroonilisel veepumbal on nii palju eeliseid ja see võib säästa kütust - JIAYANG elektromehaanilised osad\nBMW elektroonilisel veepumbal on nii palju eeliseid ja see võib säästa kütust\nKodu / Blogi / BMW elektroonilisel veepumbal on nii palju eeliseid ja see võib säästa kütust\nMe kõik teame, et auto kuulub sisepõlemismootorisse, mis tekitab töötamisel soojust. Auto jahutussüsteemi väga oluliseks osaks nimetatakse veepump. Me kõik teame, et mehaaniline veepump, kuid paljud BMW kasutavad elektroonilist veepumpa!\nTraditsioonilist veepumpa juhib rihm või kett, mootori töötav veepump töötab ja pöörlemiskiirus on teatud proportsioonis, et täita suure kiirusega suure võimsusega soojuse hajumist, mis sobib väga hästi autos kasutamiseks. Kuid elektroonilisel veepumbal on paremad eelised!\nNagu nimigi ütleb, on elektrooniline veepump elektrooniline veepump, mis juhib jahutusvedeliku ringlust soojuse hajutamiseks. Kuna see on elektrooniline, saab see veepumba töötingimusi soovi korral reguleerida, see tähendab, et pöörlemiskiirus on külmkäivituse ajal väga väike, mis aitab kiiresti soojeneda ja vähendada energiakulu. See võib töötada ka täiskoormusel suure võimsusega jahutusega ja seda ei reguleeri mootori pöörlemiskiirus, seega saab see vee temperatuuri väga hästi kontrollida!\nElektroonilise veepumba esiosa on tsentrifugaalratas. Tsentrifugaalpumba vool on suur ja rõhk on hea. Tagaosaks on mootor, mis kasutab harjadeta mootorit. Tagumises pistikus on trükkplaat, mis on veepumba juhtmoodul. See suhtleb mootoriarvutiga, et juhtida veepumba pöörlemiskiirust, et tagada töötingimuste parim soojuseraldus.\nVeel üks punkt on see, et pärast traditsioonilise veepumba mootori seiskumist veepump seiskub ja soe õhk kaob. Kuigi mõnel autol on abistavad veepumbad, ei saa neid selle veepumbaga võrrelda. Pärast mootori väljalülitamist saab sooja õhku ikkagi kasutada. Samuti on laiendatud pargi soojendamise funktsioon. Pärast leekimist töötab see turbiini jahutamiseks automaatselt teatud aja jooksul.


Eurosari algab: Selver tugevdas ridu - Sport\nEurosari algab: Selver tugevdas ridu\nCEV Cupi kohtumisteks Tallinna Selverisse appi kutsutud Pärnu VK temporündaja Janis Sirelpuu, kelle teed kevadel valitseva Eesti meistriga mitte just kõige meeldivamal viisil lahku läksid, kinnitas, et ei pea endise koduklubi vastu vimma.\n"Kutse näitab, et mind igatsetakse ja hinnatakse," muheles Sirelpuu. "Minu ja Selveri vahel toimunud madin on läbi. Paar nädalat tagasi oli vorm parem, kuid püüan Selverit aidata nii palju, kui oskan."\nKoos Sirelpuuga liitus CEV Cupiks Selveriga ka nurgaründaja Kardo Kõresaar, kirjutab volley.ee. "Ootan kohtumisi suure huviga, sest ma pole varem eurosarjas platsile pääsenud," ütles Schenkeri Liigat juhtivas Pärnus sel hooajal igas mängus põhikoosseisu mahtunud Kõresaar. "Arvan, et leian paari treeninguga sidemängija Deniss Petrovsiga hea klapi. Peaasi, et tõste kiirus kõrgust ei tapaks."\nKuigi eurosarjas on Selveri nimekirjas ka Tartu Pere Leiva sidemängija Andres Toobal, jäi viimati nimetatu kodumaale.\nSelver alustab eurosarja mänge täna kell 19.00. Tšehhis Liberecis minnakse kokku kohaliku Dukla meeskonnaga.\nTTÜ viis Selveri eurosarja eel masendusse\nSelver võõrustab Duklat 10. detsembril\nSchenkeri liigat alustab suurima eelarvega Tallinna Selver


Telia hakkas kindlustama nutikellasid - Digitark\n#aktiivsusmonitor #kindlustuskaitse #Maksim Melamed #nutikell #Telia Seadmekindlustus\nInimeste nõudlus nutikellade järele näitab hoogsat kasvu, mistõttu pakub Telia esimese mobiilioperaatorina Eestis kindlustuskaitset ka erinevatele spordi- ja nutikelladele ning aktiivsusmonitoridele.\n„Samaaegselt kellade ja aktiivsusmonitoride kasutajate hulga kasvuga on suurenenud juhtumite arv, kus randmeseade on rikki läinud või kahjustada saanud. See on ka peamine põhjus, miks otsustasime laiendada kindlustuskaitset uuele tootegrupile,“ märkis Melamed.\nAlates 18. novembrist pakubki Telia Seadmekindlustus kaitset lisaks telefonidele, tahvel- ja sülearvutitele ka erinevatele randmeseadmetele.\n„Kellade kindlustamisel kehtivad samasugused tingimused ja hinnakiri nagu nutitelefonide puhul ning seadmekindlustus pakub kaitset nii seadme kahjustuse, kadumise kui varguse korral. Kellasid ja aktiivsusmonitore saab kindlustada kas kohe ostu hetkel või kuni 14 päeva jooksul peale seadme kättesaamist,“ lisas Melamed.\nKellade puhul saab enim kahjustada ekraan\nMelamedi kinnitusel näitab senine praktika, et kõige enam vajavad kellade-aktiivsusmonitoride kasutajad kindlustuskaitset seadme ekraani purunemise või kahjustuse korral. „Kellade puhul on kõige suurem risk seotud sellega, et isegi igapäevase kasutamise korral võib seadme ekraan saada kahjustuse, mille ainsaks lahenduseks on vaid uue seadme soetamine. Sääraste juhtumite puhul tulebki appi seadmekindlustus.“\nTelia kaubavalikust leiab täna umbes 25 erinevat aktiivsusmonitori, ligi paarkümmend spordikella ning veidi alla kümne spordikella mudeli. Edaspidi saab kõiki nimetatud tootekategooria seadmeid ka kindlustada. Lisaks on alates 18. novembrist kõigile Teliast seadme ostjatele Telia Seadmekindlustuse kolm esimest kuud tasuta. Kõnealune pakkumine kehtib kuni 31. jaanuarini 2020.


15:46 06.12.2018 (Uuendatud 19:54 06.12.2018)\nTALLINN, 6. detsember — Sputnik, Aleksei Toom. Brüssel näitab üles rahulolematust Saksamaa autotootmisettevõtete katsega Washingtoniga iseseisvalt, ilma tema osaluseta Vana ja Uue maailma kaubanduskonflikti lahendamiseks kokku leppida. Eelnevalt kutsus Euroopa Komisjon Euroopa juhtivad ärimehed kinnisele kohtumisele ja kõneles nendega üksmeelest ja teineteisemõistmisest.\nEuroopa Komisjon kahtlustab Saksa autotoojaid kartellileppes >>\nBrüsselil on kahtlusi juhtivate saksa autotootjate Volkswagen, Daimler ja BMW 4. detsembril Washingtonis Donald Trumpiga toimuva kohtumise tagamaades ja ta tuletab meelde, et ainult Euroopa Komisjonil on õigus ja volitused pidada väliskaubandusalaseid läbirääkimisi pidada ning kokkuleppeid ja tollitariife arutada. Jääb selgusetuks, kas Euroopa Komisjoni oli üldse saksa töösturite visiidist Valgesse Majja ametlikult teavitatud.\nJuhtivate saksa autotööstusettevõtete juhtkond lubas 4. detsembri kohtumisel USA presidendi Donald Trumpiga investeerida riigi majandusse rohkem vahendeid, juhul kui Washington ei kehtesta Euroopa autodele kõrgemaid tollitariife.\nLäbirääkimiste tulemustest teavitab Saksamaa riiklik ringhäälingukompanii DW, märkides, et Volkswageni, Daimleri a BMW peadirektorid on vaimustatud kohtumisest Ameerika Ühendriikide riigipeaga, kes taotleb Euroopa Liidu "ebaõiglase" suhtumise revideerimist USA kaubanduse asjus ning ligi 30-miljardilise tasakaalunihke vähendamist USA ja Saksamaa vahelises autokaubanduses.\nÄrimaailm on valmis Ameerika turu eest rohkem maksma\nSaksamaa ettevõtted on valmis oma Amerika ettevõtetesse rohkem raha panustama, nagu kirjutab näiteks Volkswagen, teavitades läbirääkimistest alles kohtumise päeval, aga mitte selle eel, nagu on kombeks toimida. Ettevõtte juhtkond teatab, et mõistab Ameerika turu tähtsust ja on valmis suurendama investeeringuid USA-sse, kuid tahaks teada, millistest summadest ja millisest haardeulatusest jutt käib.\nKorporatsioonide pressiteenistuste teadaannete põhjal otsustades kohtus Volkswageni, Daimleri ja BMW tippjuhtkond Donald Trumpiga, püüdes jõuda kokkuleppele selles, et too loobuks mõttest kehtestada Euroopale autode osas kõrgemad imporditollid. President Donald Trump, nagu Sputnik Eesti on kõnelnud, ähvardas varem Brüsselit säärase kaubanduskonflikti kujunemisvõimalusega sel juhul, kui EL ei lähe läbirääkimistes USA-ga järeleandmistele.\nEuroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker siirdus juulis otsekohe USA-sse ja justkui jõudis Trumpiga kokkuleppele vastastikuste sanktsioonide järgmine voor täiendavate läbirääkimiste pidamiseks ja omavaheliste pingete leevendamiseks edasi lükata. Kuid sündmuste arengu põhjal otsustades hindab Euroopa ettevõtlus nende läbirääkimiste tulemusi ja neid kureeriva EL-i kaubandusvoliniku Cecilia Malmströmi jõupingutusi skeptiliselt.\nWashington lööb kiilu Brüsseli ja äritegevuse vahele\nVarem on Brüssel Euroopa tööstuseliidile teatanud, et Donald Trumpi Ameerika Ühendriigid ei taha näha EL-i ühtsena ning külvavad võimude ja ettevõtjate vahele erimeelsusi, teatab viitega tundmatuks jääda soovinud allikatele hästiinformeeritud Brüsseli väljaanne Euractiv.\nJuba 27. novembril Euroopa Liidu pealinnas toimunud konfidentsiaalsel kohtumisel BusinessEurope grupiga rääkis Euroopa Komisjoni juhtkond teadaolevalt vajadusest säilitada kaubanduskonfliktis Washingtoniga ühtsust ja kaitsta ühiseid eesmärke. Tõenäoliselt usub Brüssel, et USA Euroopa-vastane aktiivsus kasvab vastavalt maikuiste Euroopa Parlamendi valimiste lähenemisele, mida Lääne-Euroopa hindab Euroopa Liidu tuleviku suhtes kõige olulisemaks.\nEL-i kaubandusvolinik Cecilia Malmström, nagu kirjutab Euractiv, ütles ettevõtjatele novembris toimunud kohtumisel, et Brüssel püüab parandada suhteid Washingtoniga, "kuid tunneli lõpus valgust ei näe".\nTuleb arvata, et need sõnad ei innustanud eriti Euroopa tööstureid ja iseäranis autotootjaid, keda ähvardavad mitmemiljardilised tulukaotused juhul, kui USA kehtestab nende toodangule kõrgendatud tollitariifid.\nautotootja, poliitika, läbirääkimised, majandus, Volkswagen, Daimler, BMW, EL, Donald Trump, Brüssel, Saksamaa, USA


Pilka mõis | MTÜ Kõrvekülaline\nKõrveküla Aasta Õpetaja\nPosts tagged Pilka mõis\nKõrveküla ümbruse mõisad ja mõisnikud\n25. juuni 2012 · Filed under Kogutud mälestused\t· Tagged Haava mõis, Kaarli mõis, kõrvekülaline, Maramaa mõis, Märt Uustalu, Pilka mõis, Rõõmu mõis, Rojasilla mõis, Taabri mõis, Tammistu mõis, Vahi mõis, Vasula mõis, Vesneri mõis\nKõrveküla ümbruse mõisad kuulusid enne 1919. aastat Tartu kreisi, Maarja kihelkonda. Siin asunud mõisad on iseloomulikud suurema linna lähedastele mõisatele. Nende mõisate omanikud on olnud enamasti linnakodanikud, mis pole tavapärane.\nSiin kandis olid järgmised mõisad:\nHaava mõisa esmamainimine on 1588. aastal – Hawer. Haava mõis oli Vesneri mõisaga tihedalt seotud. Tegemist oli kõrvalmõisaga, mis tähendab, et on peamõis, kus toimub peamine majandustegevus ja kõrvalmõis, mis on kõrvalkeskuseks. Haava mõis on rajatud 18. sajandil. Mõisahoone on ehitatud 19. sajandil, peahoonet pole rajatud.\nKaarli mõis asub Tammistu lähedal, nime on saanud mõisniku järgi – Karl Gustav von Krüdener, kes selle asutas, varem tunti mõisa teise nime järgi. Mõis tekkis 18. ja 19. saj vahetusel. Krüdener on rajanud ka Karlovasse mõisa, tema järgi nimetatud ka Karlov. Kaarli mõis oli küll rüütlimõis, kuid sisuliselt alati Tammistu kõrvalmõis. Krüdenerite perekond oli vana, teateid on juba 13. sajandist. Omasid veel Krüdeneri mõisa ja nende järgi nimetatud ka kohti Lätis. Strykid olid järgmised omanikud. Edasi oli omanikuks Steinheil, kes paistis välja 1812. aastal Napoleoni sõdade ajal. Tema nime (Paabel von Steinheil) kandis korpus, mis võitles Riia lähedal Napoleoni marssali Macdonaldiga. 1873. aastal sai Taabri mõisa omanikuks Karl Johann Hermann Eduard von Walter. Hermann von Walter oli arst, kes käis koos parun Dollyga polaarekspeditsioonil, Karl Johann oli Hermanni isa. Mõisa viimasteks omanikeks olid Rathlefid.\nMaramaa mõis oli pikalt seotud Kärknaga. Keskajal oli seal klooster, kloostri juurde tekkis majandusmõis. Kärkna oli mõnda aega pärast Liivi sõda eravalduses, kuulus perekond Gertenile. Maramaa jäi karjamõisana riigivaldusesse. Alles 1783. aastal eraldati Maramaa Kärknast. Mõnda aega oli see aadlimehe käes, Liphartid ostsid ära, kelle käes oli see kuni mõisate võõrandamiseni. Maramaa on Raadile lähedal, polnud mõtet suurt keskust rajada, puudub häärber, on ainult majandushooned. Ajalugu on uuritud Maramaa kohta vähe ja pole teada, palju Liphartid seal viibisid. Liphartidele kuulus terve Vastseliina kihelkond, mis oli 18. sajandil suurem kui mõni Saksa vürstiriik. Liphartide valdused ulatusid Vastseliinast Tormani. Liphartid olid Liivimaa ühed suurimad mõisavaldajad (territooriumi järgi), 19. sajandi algul kuulus neile üle 10 000 talupoja. Tegemist on suhteliselt tagasihoidliku päritoluga perekonnaga, kes algselt olid linnakodanikud. Perekond jaguneb kaheks peaharuks, Võlla (Pärnumaal) ja Raadi haru. Reinhold Wilhelm von Liphart, teine Maramaa mõisnik, pani aluse kuulsale Raadi maaligaleriile, mis Esimese Maailmasõja ajal ära viidi. Liphartid ongi tuntud eelkõige mõisapidajana. Maramaa mõisast on säilinud ait-kuivati, hävinud karjalaut, ümber ehitatud kelder, tall-tõllakuur.\nPilka mõis, esmamainine 1582. a (Pelgal), Poola revisjonis. Kuulus mõnda aega ka Tartu Raele. Oli pikalt seotud Kavastuga, eraldus sellest alles 18. sajandil. 1770. a. räägitakse Pilka poolitamisest, poolest osast sai mõis ja teine osa jäi Kavastu kätte. Hiljem kui mõis läks Nolckenite kätte, moodustati sellest fideikomiss. Pilka Nolckenid kuulusid sellesse harru, kuhu kuulusid Alatskivi Nolckenid. Nolckenid olid 20. sajandi alguses suurimad mõisavaldajad Tartumaal, mõisad saadud suures osas päriluse kaudu. Vabahärra Arved Georg Nolcken sai Pilka mõisa abikaasa kaudu, kuid Pilkaga suurt ei tegelenud. Pärast tema surma läksid mõisad jagamisele. Pilka mõisas oli 30 aastat rentnikuks Hindrik Undrits, kes oli 19. sajandi eduka põllumehe näide. Ta elas 1847-1935, oli pärit paljulapselisest perest. Töötas ennast ise üles, sai endale kehvas olukorras talu, tänu töökusele sai sellest edukas talu. Edaspidi tegutses karjamõisate rentnikuna, tuli hiljem Pilkasse. Temast kirjutati Postimehes, kuidas ta tegi kehvas olukorras Pilkast eeskujuliku mõisa. Tänapäeval on mõisakompleks hävinud, alles üksikud hooned, mis on ümber ehitatud, häärberit pole alles.\nTaabri mõisa eestikeelne nimi tuleneb 18. sajandi rentnik Tabori nimest. Saksakeelne nimi Antreps Hoff. Mõis varem tuntud Kuyvenormi nime all, esmamainimine 1541. aastal. Rootsi aja alguseks oli tekkinud siia mõis, mis oli Raadi mõisa alluvuses. Sel ajal kuulus Raadi mõis linna valdusse, hiljem jäi mõis riigi kätte. Taborite käes rendil oli Taabri mõis üle 30 aasta. 1805. a anti mõis kasutada Tartu Ülikoolile. Riigimõisad kuulusid ametlikult keisrile, tema võis otsustada, mida ta nendega teeb. Kui riigimõisa omanikku ennast polnud kohal, siis ta palkas allrentniku – alluva, kes tegeles otseselt mõisa majandamisega.Taabri mõisnikud olid: Nils Dubler, major, surn. 1640. Heinrich Hein, pärit Rostockist, TÜ esimene õigusteaduste professor ja mitmekordne TÜ rektor, õpetlase perekonnast tõusnud aadlikuks. Andres Stampehl surn. 1686, Saksamaalt pärit, oli abielus professor Heini tütrega, oli olnud ka Tallinna raehärra, eelnevalt kaupmees, temalt redutseeriti Taabri mõis.\nTammistu rüütlimõis. 1582. a mainitud küla. Tiit Rosenberg on kirjutanud palju Rathlefide aegsest Tammistust. Tammistu kuulub Kavastu ja Pilkaga samasse gruppi. 1627. a jagunenud kaheks: Suur- ja Väike-Tammistu. Mõisa kohta teated 18. sajandist. Karl Gustav von Krüdener 1779, oli mõisa arvatav asutaja. Tammistu jäi Krüdeneride kätte pikemaks ajaks. Järgmised omanikus olid Rathlefid, kes tulid 1780. aastal Hannoverist Liivimaale, olid literaadid. Gustav Ludwig von Rathlef sai aadliseisuse 1895. aastal, 1896. võeti vastu Liivimaa rüütelkonda. Tema isa oli Carl Rathlef, TÜ ajalooprofessor. Gustav Ludwig sai Tartu Ülikoolist põllumehe hariduse. Tiit Rosenberg tutvus ta päevikuga, kus olid kirjas kõik ettevõtmised, mis Tammistu mõisas toimusid. G.L. von Rathlef suri 1928. a Tartus.\nVahi poolmõis. 19. sajandi Balti eraseadus sätestas rüütlimõisa suuruse. Kui uued tekkinud mõisad polnud piisavalt suured, siis kutsuti neid poolmõisateks ja neil polnud võrdseid õigusi rüütlimõisatega. Vahi mõis oli tagasihoidlik elamu. Vahi poolmõis hävines Teises Maailmasõjas, taastati 1950-ndatel. Vahi kuulus Fauredele, kes rajasid 1880-ndatel masinavabriku. Vahi poolmõisa kohta on vähe kirjalikke andmeid. Masinavabrik oli üks suurimaid Lõuna-Eestis. Faure on seotud Tartuga, kõige enam kliinikuga, mis asub Vallikraavi tänaval. Varem oli seal Faure kliinik, kus tegutses ka kuulus kirurg Manteuffel. Seal haiglas suri ka Kuperjanov.\nVasula rüütlimõis – kuulsaim ja vanim piirkonna mõis, küla mainitakse juba 1220. aastal seoses sellega, et külaelanikud on ristitud, samal ajal mainitakse ka Lohkva küla. Esimesed mõisad Tartumaal on piiskopimõisad. Vasula mõisa mainitakse esimest korda 1446, sellest ajast on säilinud ostu-müügileping, siit võib järeldada, et mõis oli olemas ka varem. Hiljem oli linna valduses, 1626. a siirdus eravaldusesse ja 1636. a Stiernhielmide valdusse, kelle kätte see jäi peaaegu 300 aastaks. Esimesed omanikud Ungernid, Mellinkroded, Tartu linn, Tennet, Oloffson (Stiernhielm), Põhjasõja ajal Šeremetjevite käes, kuid restitutsiooniga läks tagasi Stiernhielmidele. See on harukordne, sest harva püsis ühe perekonna käes üks mõis niivõrd kaua. Peahoone hävis 1944 aastal sõja käigus. Kõrvalhooneid on säilinud.\nRojasilla karjamõis, Vasula lähedal,seal asus kõrts juba 1742. Karjamõisana nimetatud 1839.\nRõõmu karjamõis, kunagi iseseisev mõis. Rõõmu mõisa varasem nimi on Remusmois, hiljem sks k Remushof, oli mõnda aega linna valduses, siis natukene aega Stiernhielmide valduses ja 1662. aastast püsivalt Vasula alluvuses. Poola ajal oli omanik Binderi nimeline isik, 1627 Tartu linn, 1632 Hans Strahlborn, pärast 1634 Göran Stiernhielm, 1639 Johann Mehrfeldt, 1662 Göran Stiernhielm, edaspidi ühised omanikud Vasulaga. Engelbrecht Melinkrode, pärit Saksamaalt, oli omal ajal oluline tegelane. Engelbrechtist sai mõisaomanik, tema vanem vend Helmich sai Tartu piiskopiks, vend Gerhard oli kõrgetel kohtadel ordus. Stiernhielmide perekonnas oli kuulsaim esindaja Göran Olofsson (Stiernhielm) 1598-1672. Göran Olofssoni peetakse Rootsi kaasaegse luule rajajaks. Eestisse tuli koos Johan Skyttega. Göran Olofsson läks tülli kohaliku kuberneriga ja toimus duell, Göran sai seal haavata ning ta pidi kirjutama ülejäänud elu vasaku käega. Pidi ka võitlema Vasula eest, linn tahtis Vasulat endale tagasi, aga kuna Olofsson oli kõrges hinnas kuninganna Kristiina juures, jäi see mõis talle. 1656 toimus Rootsi ja Venemaa vahel sõda, selle käigus põletati Vasula mõis maha. Stiernhielm kolis seejärel Rootsi ja suri seal, kuid järeltulijad tulid tagasi ja valitsesid siin Vasula mõisa pikka aega.\nVesneri rüütlimõis – nime sai mõisnik Diedrich Weszleri järgi. Mõis moodustati Byckeveri ja Kobratsi küladest. Esimesed teated mõisa kohta 16. sajandist, 1627. aastast kasutusel nimekuju Lawen/Lauenhof. Kuulsamad omanikud Wrangellid ja Strykid. Mõisa peahoone sai kannatada Teises Maailmasõjas, hävis lõplikult pärast Teist Maailmasõda. Vesneri mõisa omanikeks olid Christian Schrapfer, Jaani kiriku ülempastor, hertson Magnuse lähim nõunik ja isiklik nõuandja, tema poeg Adam Scrapfer, Tartu õuekohtu president. Müüdi Fritzbergile, kes oli Tartu bürgermeister. Viimane omanik oli Robert Otto von Stryk.\nMärt Uustalu, Tartu Ülikooli ajaloo doktorant\nKõrveküla Põhikooli „Aasta õpetaja“ statuut\nKuukiri 2007, nr.09\nKuukiri 2007, nr.11\nKuukiri 2008, nr.03\nKuukiri 2008, nr.09\nKuukiri 2009, nr.12\nKuukiri 2010, nr 03\nKuukiri 2011, nr 10\nTartu valla MTÜd\nKõrveküla maanaiste selts "Miina"\nMTÜ Amme Kannel