Mis on kreemjas vitamiinid ja mineraalained? - Vitamiinid May\nKodujuust on fermenteeritud piimatoode, mis võtab toiduainete seas esikohta ja on soovitatav mitmesuguste haiguste ennetamiseks ja raviks. Seda toodetakse, piimhappebakterite abil piima kääritades, millele järgneb seerumi eraldamine. Rasvasisalduse poolest on see rasvane, rasvane ja rasvavaba ning valkude koagulatsioonis on see happeline laabiks ja happeline. Hapukoorega juustu valmistamiseks kasutatakse lõssipiima.\nKodujuust on väärtuslik valguallikas, sisaldab see ka laktoosi (piimatoodet), mineraale, vitamiine, ensüüme, süsivesinikhappeid ja hormoone. Selle toote koostis sisaldab A, C, D ja B rühma elemente, samuti selliseid kasulikke aineid nagu raud, fosfor, kaltsium. Nende elementide tasakaalustatud sisu muudab kodujuustu suurepäraseks toitumis- ja dieettooteks.\nKeettis sisalduv fosfor ja kaltsium omavad positiivset mõju inimese luusüsteemi moodustumisele. Seetõttu on see kasulik kasvavale laste kehale ja naistele raseduse ajal. Seda toodet tuleb tarbida iga päev, kuna see avaldab kasulikku mõju mao- ja soolele, normaliseerib südame ja neeru funktsioone ning parandab ka vereringet.\nSelle toiduaine ainulaadne raviv koostis aitab kaasa hemoglobiinisisalduse tekkele veres, mis oluliselt parandab organismi metaboolseid protsesse. Kodumajapidamise regulaarne tarbimine stabiliseerib närvisüsteemi funktsioone ja aitab kaasa liigse vedeliku eemaldamisele. Piimavalgu kõrge sisaldus võimaldab seda toodet loomuliku valgu asendamiseks.\nKodujuust sisaldab B-rühma vitamiine, samuti aminohappeid (metioniini, koliini), mis takistavad ateroskleroosi ja maksahaiguse esinemist. See piimatoote imendub inimkeha kergesti, seega on see laste ja eakate toitumise jaoks hädavajalik. Üheksa supilusikatäit katab valgu inimese päevase kiiruse. Rasvavabu kohupiim sisaldab ka suurel hulgal kaltsiumi, mis muudab selle kasulikuks mitmesuguste kehakaalu langetamise ja keha puhastamisega seotud toitumiste loomisel.\nToitjuustujuust on soovitatav põletusteks ja luukahjustusteks, diabeediks, kõhunäärmehaiguste, sapiteede ja maksa haiguste raviks.\nKalorirull. Keemiline koostis ja toiteväärtus.\nToiteväärtus ja keemiline koostis "Cottage juust".\nEnergia väärtus Kodujuust teeb 155,3 kcal.\nLaualupsu (ülemine, välja arvatud vedelad tooted) = 17 grammi (26,4 kcal)\nTeelusikatäis ("top" välja arvatud vedelad tooted) = 5 grammi (7,8 kcal)\nKINDLUST KÄSITLEVAD OMANDID\nKeemiline koostis "Curd"\nTags:Kodujuust kalorite sisaldus 155,3 kcal, keemiline koostis, toiteväärtus, vitamiinid, mineraalid, kui kodujuust, kalorid, toitained, kasulikud omadused\nMis on kasulik kohupiim ja kui palju valku on kohupiim\nKodujuust on fermenteeritud piimatoode, mida on võimalik lisada igasse koolitusetappi, olenemata massist või kuivatamise perioodist. Allpool saate teada, kui kasulik on kohupiim, milline on parem ja kas on võimalik rasvaseid toitu süüa või paremini piirata rasvavaba.\nTuletame meelde, et järgmised parameetrid sõltuvad tasakaalustatud toitumisest:\njõuline sportlane üldiselt.\nMis juust on kehale hea?\nKodujuust on üks kulturistide toitumise olulistest komponentidest. Seda fakti kinnitavad arvukad uuringud. Väga palju sõltub selle kasutamisest ja mis täpselt - me käsitleme selles väljaandes.\nKoheselt määrake, millist kokteili on parem kui rasv või rasv? Kindlat vastust pole. Kui olete dieedil ja kaalute iga kalorivahetust, siis peate kasutama madala rasvasisaldusega kodujuust, lisaks on kaltsium paremini imendunud. Kuid teisest küljest on meie keha jaoks vajalikud rasvad tervisele, nahale, juustele ja nii edasi.\nKokkuvõte: tasakaalustatud toitumisega, kui keha on piisavalt rasvu ja muid toitaineid, on parem süüa madala rasvasisaldusega kodujuust. Vastasel juhul on rasv kasu.\nKodujuust on fermenteeritud piima tüüpi produkt. See juhtub: rasv (18%), rasvavaba (3%) ja rasvane (9%). Kas väärib märkimist, et kvaliteetne kohupiim sisaldab nii valke kui ka rasvu ja pikka süsivesikuid, samuti vitamiine, kaltsiumi, kaseiini...\nKõik need "kaaslased" aitavad energia kehal säilitada. Seoses kaseiiniga, mille lagunemisaeg on 4 tundi, on see võimalik toita keha valguga nii kaua kui 5 tundi, mis on eriti väärtuslik kulturistidele.\nTeraviljas sisalduv valk sisaldab enamasti kiiret ahelat, nii et söömine aitab teil kiiresti ja tõhusalt treeningust taastuda.\nKui palju valku on koduses juustus?\nPuuviljakonservide valgusisaldus märgitakse alati pakendil, kui ostsite selle poest. Kui palju on turust müüdava valge suhkru juustu rasva öelda. Tootmistehnoloogia ja tooraine ise ei ole määratletud. Aga võite eeldada, et vanaemal on veel parem toode.\nLigikaudu kui mitu grammi valku erineva rasvasisaldusega kohupiimates 100 g toote kohta:\nkodujuust - umbes 15 g\nrasvavaba - 18 kuni 22 g\nrasvasisaldus 5% - 21 g\nrasvasisaldus 9 - 16 g\nrasvasisaldus 18% - 14 g\nKääritatud piimatoodetes sisalduv kaltsium on lihaskasvu protsessis väga tähtis ilma liialdusteta. Samuti sisaldab kohupiim palju vitamiine A, B, C, PP, fosforit, rauda, tsinki ja magneesiumi. Iga dietoloog kinnitab kindlalt, et mida rohkem toitu on tootel, seda väärtuslikum ja kasulikum on. Ja nüüd saame teada, kui palju valku on kohupiim ja teised kasulikud elemendid.\nViidetega sisaldab 100 grammi kodujuustu:\n0,5-18 grammi rasva kohta\n164 mg kaltsiumi\n220 mg fosforit\n0,5 mg C-vitamiini\n0,08 g A-vitamiini\n0,4 mg B-vitamiine.\nNagu näete, on loend rohkem kui muljetavaldav. Keha kindlasti ütleb teile "Tänan teid"!\nKodujuust kohe pärast treeningut\nPiimatoodete söömine kohe pärast treeningut on see õige otsus, see võimaldab teil energia- ja proteiinisisaldust taastada "väsinud" lihasesse.\nTuleb meeles pidada, et sõltuvalt teie eesmärkidest (kehakaalu langusest, kehakaalu tõusust, kuivatamisest), on teie jaoks vaja kasutada kodujuustu kogust.\nKui te olete praegu kuivatamise etapis, see tähendab, et te ei ole huvitatud tarbetute kilogrammide ostmisest, siis ei tohiks kasutada kodujuustu, mille rasvasisaldus on üle 5%.\nSöömist soovitatakse väikestes kogustes 150 grammi kogu päeva jooksul. Ärge lisage mesi ega suhkrut. Kas sellist toodet ei meeldi? See ei ole oluline - saate selle asendada munavalgedega, kaladega, kodulinnulihaga. Viimane toit enne treenimist 2 tundi, pärast 1,5 tundi.\nVaadake Stanislav Lindoverist pärit kodujuustu videoid.\nLihasmassi komplekt - kodujuust on teie parim sõber. On soovitatav kasutada looduslikku kääritatud piimatoodet, kuna see sisaldab palju kasulikku valku, mis on lihaste ehitusmaterjal. Ebatavalises kodus on palju kasutu soja.\nKaalu langetamisel peate sööma suhkrujuustu ilma hirmuta (ilma liialduseta) suures koguses. Kui oled söönud osa kodujuustust 1 tund enne magamaminekut, siis annate kehale energia ja valgud. Keha taastatakse ja kasvab une ajal. Kaseiin tõhusalt aeglustab katabolismi, mistõttu on ratsionaalne kasutada öösel.\nKui otsustate kaalust alla võtta\nSelle aja jooksul peate sööma ainult madala rasvasisaldusega kodujuustu, et vähendada rasva tõttu üldist kalorilist sisaldust toidus. Osad on väikesed, kuid võite lubada söögikordade arvu suurenemist.\nSoovitame enne treenimist 2-3 tunni jooksul, kuid mitte varem, tassi juustu süüa. Koolituse lõpus saate süüa umbes 1,5-2 tundi.\nKuidas juustu maitsta?\nPuuviljas kohupiim kiiresti piilub ja sa sõna otseses mõttes pöörduvad ta tagasi. Mida teha sarnases olukorras?\nHea uudis on tuhat viise. Näiteks piitsuta segistis kodujuust, pähklid, rosinad, kuivatatud aprikoosid, banaan, õun, jogurt. Selle tulemusena saate täiusliku ja kõige tähtsamalt väga maitsva kodujuustu kokteili.\nSee on veelgi kasulikum, kuna peaaegu ei pea närima, pluss, saate tohutu vitamiinide, mineraalide ja muude toitainete kompleksi.\nMida saab kohupiimale lisada:\nSegu koostist saab aeg-ajalt muuta, lisades maitseaineid. Need kaelad on organismist paremini imenduvad ja ei ole igav. Kodusaiini maksimaalne päevane portsjon on 500 grammi (ärge ületage seda).\nKoostis: 300 grammi kodujuustu; 2 porgandit; manna (1 spl); suhkur (1 spl); 1 muna; rosinad (1 spl); jahu (2 spl); oliiviõli (4 spl); sool - ainult maitse järgi.\nValmistamismeetod: segage kõik põhjalikult ja naudi maitset.\nMagus hammas pühendatud\nKoostis: kodujuust (400 grammi); 2 muna; apelsini kohupiim; hapukoor (200 grammi); magusaine (5 tabletti).\nKüpsetamisviis: nagu eelmises retseptis, segage kõik põhjalikult ja naudige lõhnaaineid.\nMuidugi saate kompositsiooni muuta, keskendudes oma maitseelamustele.\nTest "looduslik või mitte"\nKui te kahtlustate kohupiima "päritolu", siis ei tohiks seda riskida, sest halva kvaliteediga toode ei aita mitte ainult teie eesmärki saavutada, vaid ka terviseriski objektiks.\nSoovitame teil kasutada ühte väga lihtsat kogemust, mis näitab teile looduslikku toodet enne teie või soja, koos selle koostisega mitmesuguste lisanditega.\nVõtame pipeti ja joodi. Kui tilgutad tilka joodit kohupiimast, siis:\nlooduslik kodujuust jääb valgeks\nhalb kvaliteet muutub siniseks.\nMärkus: sama katse võib läbi viia piima määratluse loomulikuks.\nKuid siin on siin kodujuustude video ülevaade, kusjuures me käsitleme kõiki kodujuustu kasulikke omadusi, kuidas eristada kvaliteeti halva kvaliteediga ja palju muud.\nSisuBrier - tuntud põõsastik Rosaceae perekonnast, mis levib kogu Venemaal, välja arvatud Musta mere piirkond ja Krimm. Nii laialt kui ka pikka aega teada on looduslike rooside tervendav ja kasulik omadus, kuid vastunäidustused ei ole paljudel tuttavad.


Ilmatark: Tornaadod Eestis - Maa Elu\nIlmatark: Tornaadod Eestis\n23. august 2018, 0:37\n2007. aasta juulis murdis tromb Puhja vallas Ulilas üle saja puu ja lõhkus elektriliine.\nEestis tuleb tornaadosid ette igal aastal, kuid enamasti on need vee kohal – vesipüksid. Et praegu on vesipüksihooaeg, siis on paslik pisut tutvustada neid lähemalt.\nÜpris harva juhtub, et pilvest hakkab maa poole laskuma keeris. See võib olla väga kitsas, aga ka räbaldunud ja väga lai. Pöörlemist võib, kuid ei pruugi märgata. Kui selline keeris ei lasku maa- või veepinnani, siis nimetatakse seda lehterpilveks (funnel cloud, tuba). Kui see aga kontakteerub aluspinnaga, siis peaks vee kohale tekkima pritsmetest pilv, maismaa kohale aga tolmupilv ja sel juhul on tegemist kas vesipüksiga, maapüksiga või tornaado ehk trombiga. Kõikidel juhtudel nimetatakse säärast pilve ikka nimega Cumulonimbus tuba. Sealjuures on väga oluline mõista, et vesipüksi või tornaado puhul ei pruugi olla silmaga nähtavat „lonti“ aluspinna ja pilve aluse vahel. NB! Tornaado ja tromb on kattuvad mõisted.\nTornaadodeks loetakse ka vesipüksid ja maapüksid, kuid need kuuluvad mitte-mesotsüklonaalsete tornaadode hulka. Mesotsüklonaalsed tornaadod on üldiselt kõige ohtlikumad ja tugevamad. Nende teke on seotud rünksajupilve sees tekkiva spiraalse ja kallutatud tõusva õhu sambaga, mida nimetatakse mesotsükloniks (diameeter 2–10 km). Seda sisaldavat pilve nimetatakse ülirünksajupilveks (supercell). Selle alla, tavaliselt keskele, võibki tornaado tekkida. Seda tüüpi tornaadoga on tavaliselt tegemist ka siis, kui räägitakse „halva ilma vesipüksist“ või „tornaadost vee kohal“. Purustused ja inimohvrid on seotud just mesotsüklonaalse tornaadoga. See võib olla väga võimas keeristorm, mis tekib tavaliselt väga labiilses, kuid tugevalt tuulenihkelises õhumassis. (Alates 1.02.2007 kasutatakse USAs ja alates 1.04.2013 ka Kanadas tornaado tugevuse hindamisel täiustatud Fujita skaalat EF0-EF5, kuid mujal maailmas endiselt vana Fujita skaalat F0-F5). Samas on olemas ka madalatipulised ülirünksajupilved, mille tipud on vaid 5–6 km kõrgused, kui sedagi. Need ei pruugi isegi välke tekitada, kuid paljud erilised tornaadojuhtumid näiteks Suurbritannias ja vahest ka Eestis (nt 15.06.2004 Viljandimaal) on just selle nähtusega seotud. Sellisel juhul pole õhumass kuigi energiarikas (labiilne), aga kombineeritud tuulenihe on piisav.\nKui mesotsüklonit pole, siis tekivad maa- või vesipüksid (mittemesotsüklonaalsed tornaadod) vastavalt kas maismaa või veekogu kohal. Ilm on siis märksa rahulikum, kusjuures ei pruugi olla isegi mitte rünksajupilvi, kuid konvektsioon on vajalik. Nende teke on mesotsüklonaalsete tornaadode omast teistsugune: need moodustuvad näiteks siis, kui tõusev õhuvool haarab piirkihist endasse juba olemasoleva keerise, mis muutub püstteljeliseks. Tõsiseid purustusi need tavaliselt ei tekita, sest nende tugevus on enamasti EF0-EF1, kuid tugevaimad on siiski küündinud EF3-ni. Maa- või vesipüksiga võivad kaasneda hoovihm ja äike, vahel isegi rahe. Teise võimalusena on pilvedes misotsüklon, mis on mesotsükloniga analoogne, kuid väiksem keerleva õhu sammas (diameeter alla 2 km). Mittemesotsüklonaalne vesipüks enamasti hajub, kui jõuab maismaa kohale.\nKuidas Eestis trombidega lood on? Eestis tuleb enamikul aastatel mõni tornaado ikka ette. Enamasti on tegu mittemesotsüklonaalsete maa- ja vesipüksidega, kuid nende registreerimine on juhuslik, sest tornaadoennetus- või jälgimissüsteemi meil pole.\nKõige trombirohkem (neid registreeriti väidetavalt 24) on olnud 1998. aasta, kui ilm oli sajune ja sageli äikeseline. Kõige rohkem keeriseid tekkis juunis, kui Eestisse jõudis kuum õhumass ja selle serv püsis siinmail kuu keskpaigani. Ebatavaline periood oli 2001. aasta 16.–21. juuli. 16. ja 17. juulil tekkis arvatavasti mitu tornaadot, mille tugevus oli F1 või F2. Neist kõige märkimisväärsem tekkis Endla järve lähistel ja jõudis Kohtla-Järveni, seega teekonna pikkus oli umbes 80 km, kusjuures väidetava tornaado laius oli purustuste järgi otsustades valdavalt 100–400 m ja kõige laiemas kohas lausa 4 km. Selle 4 km laiuse tingis arvatavasti kaasnenud pagi või siis tekkis mitu lähestikust tornaadot. Kaugemast minevikust on teada tugev tornaado (F4) 3. augustil 1922. aastal Peipsi ääres, mille teekonna pikkus oli 82 km, ja 27. mail 1966. aastal Lõuna-Eestis tekkinud tromb, mille teekonna pikkus oli 50 km, laius 400–600 m ja tugevus F3 või F4.\nTundub, et tugevate tornaadode teke Lääne-Eestis on väga vähe tõenäoline, kuid seal on seevastu üsna tihti vesipükse. Viimaseid nähakse rohkem Saaremaa läänerannikul, aga ka Väinamerel ning Pärnu ja Soome lahel, harvem mujalgi. Mõnikord tekivad vesipüksiseeriad, mille puhul on korraga näha mitut keerist või need moodustuvad järjestikku. Tüüpiline aeg vesipükside tekkeks on august ja september, kui sooja veepinna kohal on jahe ja labiilne õhumass. Vesipükse tekib Eestis igal aastal.\nKuigi südasuvest on saanud hilissuvi, on veel kuni 25kraadiseid ilmu võimalik kohata. Üks selline võimalus on praegu, kui lõunakaartest on suhteliselt palav õhumass tunginud Läänemere idakaldale. Nii võib täna ja homme sooja olla kuni 26 kraadi, kuid samas suureneb vihma võimalus. Seejärel on ilm mõneks ajaks jahe ja sajune. Uuesti võib suviselt soe rannailm tagasi pöörduda kas 27. augustil või septembri esimesel nädalal, kuid – elame, näeme!


Kevadel, kui Eesti Valvekoondis erastamispakkumiste risttule all oli, väitis erastamisagentuuri pressiesindaja Erkki Erilaid, et erastamisotsust mõjutab 90% pakutav hind. ESS tegi konkurentidest tublisti kõrgema pakkumuse. Agentuur otsustas monopoli tekke kartuses teisiti ja müüs Valvekoondise Akropolile ja Hoiupanga Investeeringutele kuuluvale EVK Grupile.\nESS aga jonni ei jätnud ja sõlmis läinud nädalal Hoiupanga Investeeringutega lepingu, mille kohaselt ostab ära kaks kolmandikku EVK Grupist. Kuna EVK Grupp tasus kohe kogu ostusumma, ei olnud erastamisagentuuril voli keelata aktsiate müüki. Hoolimata agentuuri ponnistustest ja keerdkäikude väljamõtlemisest on ESS oma tahtmise saanud ja turvaturu peaaegu monopoolne liider tekkinud. ESSile kuulub koos EVK Grupi teise omaniku Akropoliga 60% Eesti turvateenuste turust.\nÄripäev monopoolsust ei soosi. Kuid EVK ostmine ei anna ESSile veel võimalust turuga manipuleerida, turul on tugevalt ESC, Claudia jt.\nESS tõestas erastamisagentuurile, et keerutamisest ja piirangute seadmisest ei ole kasu. Kord juba astuti ämbrisse, kui EVPdega tasumise tingimusega üritati välismaalased Viru hotelli erastamisest eemal hoida. Siis nullis agentuuri pingutused riiulifirma.\nKui ühtemoodi ei saa, siis teistmoodi ikka saab. ESS sai Valvekoondise ikkagi endale ja riik jäi mitmekümnest miljonist, mille ta oleks saanud, müües riikliku turvafirma kohe ESSile, lihtsalt ilma.


Tartu Ülikooli kunagine professor Oskar Loorits avaldas 1955. aastal paguluses raamatu Eesti ajaloo põhiprobleemid. See oli suurelt osalt filosoofilist laadi loengute kogumik, ent ta vaatles meie ajalugu ka arheoloogiliste leidude ja antropoloogiliste uurimuste alusel.\nKuna lähimineviku sündmused on paremini dokumenteeritud, võib selle probleemide lahkamine olla palju konkreetsem. See muidugi ei tähenda, et oleks kergem sündmuste ja nende tagajärgede kohta leida ühist arvamust, veel vähem ajaloolist tõde. Vastupidi, mida rohkem ajaloos osalejaid veel elab ja tegutseb, seda rohkem on neid, kes näevad kurja vaeva, et sündmusi valgustada ja tõlgendada nii, et just nemad saaksid endid kas kangelastena või siis vähemalt tähtsate, positiivsete tegijatena ajalukku jäädvustada. See on päris inimlik, aga mida rohkem analüüsi, arvamusi, arutelu, vaidlusi ja kas või poliitilisi ärapanemisi esile kerkib, seda suurem on ka lootus, et kunagi kujuneb välja see mida tulevikus üldiselt tunnustatakse ajaloolise tõena.\nKardan, et lähiajaloo probleemid võivad viia eestluse hävingule, nagu on osaks saanud teistele slaavi vallutajate kanna alla jäänud soome-ugri hõimudele. Sellised kartused vajavad põhjendamist ja käesoleva raamatuga üritan seda teha. Kuna mu järeldused ja prognoosid, mis nendest tulenevad, on üsna pessimistlikud, olen kindel, et mulle vastuvaidlejatest puudust ei tule. See annabki lootust, et ka minu arutelu meid kunagi olulistele tõdedele lähemale viib. Rohkem kui midagi muud siin maailmas loodan, et mu prognoosid, vähemalt need kõige pessimistlikumad, ei täitu.\nProbleeme on muidugi kerge ette lugeda, eriti neid, millistes iseennast süüdlasena ei näe. Probleemidele lahenduste pakkumine on keerulisem, eriti selliste, mille elluviimiseks tänaseks väljakujunenud poliitilises olukorras oleks realistlik võimalus. Üritan sellegi poolest pakkuda igale tõstatatud probleemile lahendusi, samas mitte hellitades naiivset lootust, et võimulolijad huvituvad pakutud lahenduste rakendamisest. Suurem osa probleeme ongi ju meil tekkinud sellest, et võimulolijate majanduslik-poliitilised ja eesti põlisrahva huvid ei ühti.\nEhkki seda ei peaks ühelegi Eesti püsimisest huvitatule vaja olema, alustan peatükiga minu ja mu rahvuslikult mõtlevate kaasmaalaste ajenditest lahenduste otsimiseks probleemidele, mis võivad meie kodumaale ja eesti rahvale saatuslikuks osutuda. Igale põhiprobleemile ja selle lahendustele on pühendatud raamatus üks peatükk. Seoseid ja protsesse, kuidas need seosed probleeme tüsistavad ja võimendavad, on käsitletud raamatu viimases peatükis.\nProbleemide tõstatamine ja arutamine ei ole tänuväärne tegevus. Poliitikutele on see eriti ebameeldiv, sest nad pühendavad suure osa oma energiast endile valijate silmis positiivse ja optimistliku inimese imago loomisele. Kuna mul poliitikasse naasmise huvi ei ole, võtan selle ebatänuväärse tegevuse, ajendatud kohusetundest ja lapsepõlves vanemate poolt sisendatud kodumaa-armastusest, enda kanda. Loodan ka, et isegi kõige küünilisemale poliitikule on selge tõsiasi, et ilma probleemidele julgelt silma vaatamata ei ole võimalik neile tõelisi lahendusi leida.\nProbleem number üks.\nEesti  vene noorte tulevikumaa?\nKui lähtume seisukohast, et eestlastel on õigus säilida rahvusena ja jääda peremeesteks oma kodumaal, Eesti Vabariigis, siis püstitab kõige suurema hädaohu eestlusele see inimkontingent, kes meie maa vallutasid ja pool sajandit julmalt okupeerisid, aga kes selle peale vaatamata põlistati esimese pärastsõjaaegse valitsuse eestvedamisel Riigikogu poolt Eesti Vabariigi alalisteks elanikeks.\nEndistest okupantidest ja nende järeltulijatest ei ole saanud Eesti Vabariigile lojaalsed kodanikud. Paljud neist ei ole isegi vaevunud õppima eesti keelt, rääkimata meie ajaloost ja kultuuripäranditest. Küsitlused näitavad, et valdav enamus neist usub okupatsioonivõimude propagandat eestlaste vabatahtlikust ühinemist Nõukogude Liiduga ja samuti, et Stalini punaarmee, milles nendest paljud teenisid, ei olnud Teise maailmasõja ajal mitte Eesti Vabariigi taasokupeerija vaid hoopis vabastaja. Nende nõuded endi okupatsiooniaegsete õiguste ja privileegide taastamiseks ei ole vaibumas, vaid aina suurenevad, koos nende proportsiooni kasvuga Eesti elanikkonnas, tingitud nende kõrgemast iibest ja nende lähikondlaste sisserännust.\nEsitasin tollal Riigikogus seaduse eelnõu, mis oleks lubanud alalisteks elanikeks saada ainult neil, kes on saabunud Eestisse seadusliku Eesti Vabariigi loal, nagu see on tavaks teistes riikides. See hääletati menetlusest välja nii endiste kommunistide kui ka rahvusluse sildi all võimule pääsenute poolt ning asendati seadusega, mis tegi alalisteks elanikeks ja potentsiaalseteks kodanikeks ka need, kes olid saadetud Stalini ja ta järglaste poolt meie kodumaad okupeerima. See oli saatuslik viga, mis on kasvanud ja kasvab iga mööduva päevaga üha saatuslikumaks probleemiks.\nJüri Toomepuu on osalenud Korea ja Vietnami sõdades ning teeninud välja kolonelleitnandi auastme.\nViimase kümne aasta ametlik statistika Eestis on väitnud, et mitte-eestlaste osa elanikkonnast on umbes 33 protsenti. See arv on õhust võetud. Kuigi tegelikke, usutavaid andmeid mingil arusaamatul põhjusel ei kogutagi, võib varasema statistika ja demograafiliste trendide alusel arvata, et neid on juba tublisti üle 40-ne protsendi, eriti kui lisada elanikud, kes on praegu veel ebaseaduslikud. On ju eestlaste iive olnud negatiivne ja meie arv vähenenud ka paljude väljarändajate arvel juba rohkem kui tosin aastat. Ka muulastest Eesti elanike iive on vähenenud, aga mitte samavõrd kui eestlastel. Sisserändajatest, kes niihästi seaduslikult kui ebaseaduslikult peamiselt idapiiri ületavad, on väga vähesed rahvuselt eestlased.\nÜks koht, kus kogutakse andmeid eesti elanike rahvuse kohta, on sünnitusmajad. Aga seal, nagu muudeski andmebaasides, on lootusetult segi aetud rahvuslik kuuluvus ja kodakondsus. Andmete kirjapanijad väidavad mulle, et kui emadelt küsitakse, mis rahvusest laps on, ja ta vastab: jeestlane või estonski, siis kantakse ametlikku statistikasse jälle kirja üks eestlasena ilma sündinu. Rahvaloendus viidi läbi moel, mille alusel ei ole tagajärjed tõsiseltvõetavad. Tõenäoliselt ei lasknud end loendada need, kes on Eestisse okupatsiooniajast ebaseaduslikult jäänud või need, kes meie riigi füüsiliselt, riigikaitseliselt ja juriidiliselt auklikku piiri on aastate jooksul ületanud. Palju parem näitaja kui ametlik statistika meie rahvastiku praegusest ja tulevasest kooseisust on fakt, et lähimineviku kõige menukamad nimed ühe tavalise kuu jooksul (näiteks juuli 2006) oli tüdrukutel Anastasia ja poistel Aleksandr. Mitte ainult vastsündinute, vaid ka teismelise-eelsete noorte hulgas on eestlased oma kodumaal tõenäoliselt juba vähemuses.\nVõimulolijad ja naiivsed eesti rahva säilimise eestkostjad on sellele probleemile ainukese lahendusena (kui mitte arvestada pärast esialgset rahvuslike parteide võimulesaamist koheselt unustatud valimislubadusi remigratsiooni programmidest ja rahvusriigist) välja pakkunud rahva iibe tõstmise rahaliste toetuste ja hüvitiste kaudu. See muidugi ainult kiirendab eesti rahva proportsiooni kahanemist elanikkonnas, sest, nagu üldiselt teada, avaldavad sellised meetmed kõige suuremat mõju peamiselt kõrgema iibega ühiskonnakihtidest pärinevatele muulastele.See eesti rahva põhiprobleem manab silmade ette sünge tuleviku, kus eestlased võivad jääda vähemusse oma kodumaal ja Eesti muutub tulevikumaaks peamiselt vene noortele ja küllap siis ka vanadele.\nEelkõige on vaja luua rahvastiku andmebaas, et teaksime Eesti elanikkonna koostist rahvusliku kuuluvuse, kodakondsuse, Eestis viibimise staatuse ja muidugi soo ning vanuse järgi, ja valdaksime statistikat, mida rutiinselt kogutakse ja avaldatakse pea kõikides arenenud riikides. Selleks oleks parim teha uus rahvaloendus, koostatud ja läbiviidud seekord nii, et tulemused oleks küllaldased ja usutavad. Aga piisavad ka lihtsamad ja odavamad meetmed.\nOn hästi teada, et suurelt osalt ühtivad inimeste nimed nende rahvusega. Digitaalsed andmebaasid, mis sisaldavad Eestis seaduslikult viibivate ja ka paljude ebaseaduslike inimeste nimesid, on juba olemas. Muidugi on ka eestlasi, kellel on kas vene, saksa, rootsi või mõnele muule rahvusele omased nimed. Samuti on muulasi, kes on endale võtnud eesti nimed. Eriti rohkelt olevat kuulu järgi endised Nõukogude julgeoleku töötajad oma nimesid eestistanud. Pisteliselt läbi viidud uurimusega on võimalik tuvastada selliste inimeste protsent ja tulenevad koefitsiendid lisada nimede andmebaasile, et koostada statistika, mis on vajalik põlisrahva säilimiseks hädavajaliku kodakondsuse- ja immigratsioonipoliitika loomiseks. Usun, et sellise uuringuga saaks hakkama isegi mõni andekas doktorant, kui talle võimaldada toetust esialgse pistelise küsitluse läbiviimiseks.\nKui andmebaas on loodud, peab seda muidugi ka õigete sünni, surma, välja- ning sisserännu andmetega järjekindlalt täiendama.\nLihtsuse huvides ja praktiliste rakendusmeetmete puudusest tingituna võiks esialgu edasi lükata evolutsioonilise psühholoogia (sotsiaalbioloogia) valdkonna järelduste rakendamise, mis vihjavad sellele, et rahvusliku säilimise peamised tegurid on rahva genotüübis domineerivad geenid, mis enda edasikandmise eest hoolitsevad lisaks endi võimalikult laialdasele levitamisele ka ligimesearmastuse/sallivuse kaudu, proportsioonis sugulust määravate samade geenide hulgaga indiviidides. Sellest siis tulenevadki lastearmastuse, perekondade ühtekuuluvuse ja rahvusluse tunded. Minnesota Ülikooli ülihuvitavad eraldi kasvanud identsete kaksikute uurimused toetavad samuti järeldust, et rahvustunne võib olla rohkem geenidesse programmeeritud kui õpitud. Igivana rahvatarkus väidab, et veri on paksem kui vesi ning vennaarmastuse mõiste on hakanud teaduslikku tõendust saama. Sestap on aga võimalik, et eestlaste genotüüp (võttes aluseks tolle, mis oli algsetest soome-ugrilastest ärkamisaja lõpuks rannarahva röövretkede, sajandite esimese öö õiguse ja sisserändajate mõjul välja kujunenud) on poolesaja-aastase okupatsiooni vältel niivõrd venelastega segunenud, et praeguse elanikkonna geenid neid eesti rahva säilimise huvides otsustavalt tegutsema ei ajendagi. Tahaks siiski loota (ei tea, kas oma geenidest mõjutatuna?), et asi selleni ei ole veel jõudnud.\nKodakondsuse- ja migratsioonipoliitika\nOlukorras, kus valimisõigus on antud ka muulastele, on eestlastel võimalik jääda peremeesteks oma kodumaal ainult juhul, kui nad säilitavad siin valijate enamuse. Seda võimalust ma ei näe, kui jätkub senine kodakondsuse- ja immigratsioonipoliitika või õigemini selle puudus ja praeguste niigi ebaadekvaatsete seaduste ignoreerimine.\nEestis on venelaste elu vaatamata kõigile nende kaebustele üldiselt märksa parem keskpäraste venelaste elust Venemaal. Seepärast ei ole praeguses olukorras vaja muretseda, et Eestis elavad venelased tahaks lähemas tulevikus meie kodumaad jälle Venemaaga tasalülitada, kuigi seda võib pidada enesestmõistetavaks praegune Vene valitseja Vladimir Putin. See aga ei tähenda, et nad ei tahaks Eestis oma okupatsiooniaegset võimu taastada. Kui nad saavutavad valijate enamuse, võib see toimuda täielikult demokraatlikul teel, sest seda võimaldavad praegune põhiseadus ja seadused.\nKuna eestlaste proportsiooni kasv kodanikkonnas iibe kaudu on lootusetult ebatõenäoline, saab seda muuta ainult muulaste sisserände ja nendele kodakondsuse andmise piiramisega, muulaste väljarände soodustamisega ning pettuse teel saadud kodakondsuse tühistamisega. Siin tasuks eeskujuks võtta veitsi kodakondsuse seadused, mis nõuavad kodakondsuse andmiseks eelkõige seaduslikku saabumist, seejärel pikaajalist riigis viibimist ja töötamist ning lõpuks kohalike kodanike enamuse heakskiitu.\nTänapäeval avaldatakse muidugi rahvusvahelist survet nn poliitilise korrektsuse rakendamiseks, mis nõuab igasuguste sisserändajate vastu tolerantsi ja talumist. Sisserändajate suhtes on see väga sarnane Stalini poolt rakendatud ajupesule, mis ei soosinud okupeeritud Eestis sõna eestlane kasutamist. Selle asemel pidi kasutama sõna eestimaalane, et anda legitiimsus okupantidena sisse rännanud venelastele. Kuigi tänapäeva poliitiline korrektsus ei ole ohtlik nendele riikidele, kus ei ole karta põlisrahva vähemusrahvaks jäämist, meile oleks selline tolerantsus okupatsiooniga alustatud hävinguprotsessi jätkumine. Pealegi on ka need Euroopa riigid, kus võõra kultuuriga sisserändajate mõju hakkab juba põlisrahvast häirima, nagu näiteks Taani, Holland ja veits, asunud muulaste sisserändu piirama. Iisraelis on araabia päritoluga kodanikud olnud juba riigi loomisest saadik teisejärgulise staatusega ja isegi multikultuuriline sisserändajate maa Ameerika Ühendriigid on alustanud tõkkeaia ehitamist Mehhiko piirile.\nKunagi näitas mulle üks passiameti töötaja kellegi Eesti kodaniku sünnitunnistuse koopiat, mille variante olevat talle Eesti passi taotlevad umbkeelsed venelased mitmel korral esitanud. Kuigi (väidetava) vanaisa nimi oli muudetud, olid koopiamasinaga dokumendile jäädvustatud täpid ja plekid ikka samad, mida ta oli varem näinud. Kui ta keeldus nende ilmselt võltsitud dokumentide alusel taotlusi vastu võtmast ja pöördus ülemuse poole võltsijate vastu kriminaalsüüdistuse algatamiseks, sai ta käsu taotlused vastu võtta ja suu kinni pidada.\nAjakirjanduses on ka teatatud riigiametnike poolt passide müümisest ja passiblankettide kadumisest. Üks passiameti töötaja sai isegi kerge karistuse. Ei ole kuulnud, et nendele kuritegudele oleks kunagi järgnenud tõsised karistused ja taotlejatele pettusega saadud kodakondsuse ning passide tühistamine. Endine justiitsminister Kaido Kama väitis Riigikogus küsimustele vastates, et tolleaegsed seadused ei võimaldagi pettusega saadud kodakondsust tühistada.\nOn vaja seadusi, mis võimaldavad pettusega kodakondsuse saanud isikute kodakondsuse tühistamise, karistamise ja riigist välja saatmise ning sätestavad neile tulevikus viisa, elamislubade ja kodakondsuse taotlemise keelu, nagu see on näiteks Ameerika Ühendriikides. Eriti vajalik oleks kehtestada kodakondsuse andmise moratoorium inimestele, kes pärinevad Eesti Vabariiki okupeerinud maalt.\nVõõrrahvusest kurjategijad võõrale maale!\nÜks võimalus soovimatute muulaste arvu vähendamiseks on vangistatud kurjategijate maalt väljasaatmine. Kurjategijate vanglates ülalpidamise kulu, tublisti kõrgem kui Eesti keskmine palk, on maksumaksjatele koormav. On ka hästi teada, et suurem osa karistuse kandnutest sooritab vanglast vabanedes jälle kuritegusid, mis tekitavad kannatusi ausatele inimestele, koormavad õiguskaitseorganeid ja kohustavad maksumaksjaid taas kurjategijaid ülal pidama. Ei ole mingit põhjust, miks ei võiks seadustada kurjategijatele võimalust vanglast vabaneda, kui nad on nõus Eestist lahkuma ja loovutama kõik, mis neid Eestiga seob. See eeldab elamispaiga, kinnis- ja vallasvara likvideerimist, Eestis asuvate pangaarvete sulgemist ja perekonna suurele kodumaale saatmist. Kui neil on Eesti kodakondsus või elamisluba, siis muidugi peavad nad ka sellest loobuma ja neile kehtestatakse edaspidine sisserännu- ja külastusviisade andmise keeld. Võib muidugi tekkida probleeme isikute väljarändamisega, kel suure kodumaa passi alles ei ole, aga hea tahtmise juures leiab ka sellele probleemile lahenduse. Kaldun arvama, et paljud, kes on Eesti kodakondsuse saanud, leiavad ka oma endise passi üles, kui neil on selleks vajalik motivatsioon. Taoline järjekindel kurjategijate väljasaatmise programm säästaks aastate jooksul palju maksumaksjate raha ja oleks tõhus vahend mitte ainult elanikkonnas eestlaste osakaalu tõstmiseks, vaid ka kuritegevuse piiramiseks.\nPeaks üritama ka programmi loomist, mis annaks võimaluse Venemaal elavatel eestlastel vahetada oma eluasemed Eestis elavate venelaste eluasemete vastu ja pakkuda hüvitist venelastele, kes vabatahtlikult ja alaliselt Eestist lahkuvad. Varasematest sellistest programmidest ei ole kasu olnud, sest paljud pole vaatamata hüvitise saamisele Eestist lahkunud või on peale lahkumist peatselt jälle Eestisse naasnud.\nKõikide eestluse säilitamise meetmete edu eelduseks on enesestmõistetavalt meie vabariigi füüsiliste, riigikaitseliste ja juriidiliste piiriaukude kinnilappimine. Kunagine Vene tsaari venestamispoliitika ei suutnud eesti rahvast hävitada. Stalini poolt käivitatud genotsiidile, küüditamistele ja massilisele venelaste sisserännule põhinev Eesti ümberrahvustamise poliitika on olnud aga mitte ainult palju julmem, vaid ka palju hävitavam ja saatuslikum. Eesti Vabariigi taastamisel, ajal, kui see oleks olnud võrdlemisi kerge, ei võtnud võimulepääsenud, kelle üks valimisloosung oli Eesti rahvusriigiks! kahjuks midagi ette Stalini venestamispoliitika tagajärgede likvideerimiseks või selle jätkumise ärahoidmiseks. Kui eestlased soovivad vältida vähemusrahvuse saatust oma põlisel ja ainukesel kodumaal, kui nad tahavad jääda peremeesteks oma kodumaa randadel, põldudel ja aasadel, kui nad tahavad, et Eesti kodudes, koolides ja asutustes jääks kõlama eesti keel, siis on viimane aeg see valimisloosung rakendada, tõhus programm koostada ja täide viia. Seekord peavad aga lubajateks ja tegijateks olema meie rahva ausad, kohusetruud ja teovõimelised pojad ja tütred.


Tartu Tähetorn - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia\nTartu Tähetorn on Tartus Toomemäel asuv Tartu Ülikooli ajalooline observatoorium, mille esimesel korrusel on välja pandud ka astronoomiat puudutav osa Tartu Ülikooli muuseumi ekspositsioonist. Ruumikitsikuse ja linna valgusreostuse tõttu toimub astronoomiaalane teadustegevus tänapäeval peamiselt Tõravere observatooriumis.\nEesti Vabariigi aastapäeval, 24. veebruaril kogunevad tartlased kell 10 hommikul tähetorni juurde Eesti lippu tervitama. Tähetornis lehvib sinimustvalge lipp 23. juunist 1988 ööpäev läbi, seda ei langetata päikeseloojangul ega heisata päikesetõusul.\nTartu Tähetorn ja Struve monument 2011. aastal\n1808 hakati ehitama alalist observatooriumi Toomemäe kaguossa keskaegse piiskopilinnuse varemetele ja see valmis 1810. Aastal 1813 määrati Friedrich Georg Wilhelm Struve Tähetorni astronoom-observaatoriks. Paigaldati Dollondi passaažiriist. Regulaarsete vaatlustega alustati 1814.\n1820–1839 oli Tähetorni direktor F. G. W. Struve ja Tartu Tähetorn oli oma kuulsuse tipul. 1822 saabus Reichenbachi meridiaanring ning 1824 jõudis Tähetorni Fraunhoferi refraktor, mis oma 9-tollise läbimõõduga objektiiviga oli selle aja suurim ja parim läätsteleskoop maailmas. Aastal 1825 laiendati Tähetorni kuplit ja sinna paigaldati Fraunhoferi refraktor. F. G. W. Struve uuris sellega peamiselt kaksiktähti. 1837 ilmus F. G. W. Struve peateos "Mensurae micrometricae...", milles avaldati peale kaksiktähtede uurimise tulemuste ka Struve poolt maailmas esmakordselt tehtud tähe kauguse määrang. 1839 lahkus Struve Tartust Peterburi lähedal asuva Pulkovo observatooriumi direktoriks ja sellega lõppes üks oluline etapp Tähetorni ajaloos.\n1840–1864 oli Tähetorni direktoriks Johann Heinrich Mädler, kes sai tuntuks Kuu uurimisega. Ta oli ka silmapaistev populariseerija ning tema raamat "Populäre Astronomie" ilmus mitmes trükis.\nGrigori Levitski käe all (direktor vahemikus 1894–1907) jõudis Tartusse seismoloogia. Sellel perioodil, täpsemalt 1897. aastal ehitati ka Tähetorni territooriumist väljapoole Toomemäe nõlvale vaatluspaviljon, kuhu paigutati samal aastal saabunud Repsoldi seniitteleskoop. 1907 sai uueks astronoomia professoriks Konstantin Pokrovski, kes püüdis muuhulgas saavutada uue tähetorni rajamist linnast kaugemale. Uut hoonet küll ei saadud, kui siiski paranesid tehnilised võimalused, kui 1911 saadi kaheksatolline Zeissi refraktor, mis paigaldati torni seal olnud Fraunhoferi refraktori asemele. See teleskoop oli varustatud astrograafiga.\n1919–1948 oli Tähetorni direktoriks esimese eestlasena Taavet Rootsmäe. Lisaks tegutses sel perioodil Tähetorni juures Ernst Öpik. 1924 anti välja Tartu Tähetorni kalendri esimene number. 1927 paigaldati Petzvali astrograaf iseseisva instrumendina Repsoldi seniitteleskoobi tarbeks ehitatud paviljoni. See oli mõeldud eelkõige komeetide ja asteroidide fotografeerimiseks ning taevaalade pildistamiseks. 1946 läks Tähetorn Tartu Ülikoolilt Teaduste Akadeemia alluvusse ning Tähetorni ruumides asusid lisaks astronoomidele tööle ka füüsikud.\n1. september 1996 jõudis Tähetorn taas Tartu Ülikooli alluvusse. Seal otsustati 2004. aastal, et Tähetornist saab muuseum. 2009–2010 viidi läbi ulatuslikud remonditööd. Aprillis 2011 avati Tähetorn muuseumina.\nTartu Observatoorium Tõraveres\nPärit leheküljelt "https://et.bywiki.com/w/index.php?title=Tartu_Tähetorn&oldid=4742757"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:19, 12. september 2017.


Tõmbelatt-etteandehoidla ja tigukonveieriga katlamajad\nVõimsuskategooriad: 500-2000 kW\nSuure võimsusega katlamajad töötavad töötlemata küttel, suurte tigukonveieritega. Suure koguse kütte hoiustamine võimaldab pikendada täitmisintervalle.\n- piirkonna jaoks sooja tootmiseks\nSüsteem täidab standardi EN303-5 nõudeid. Vastupidavad ja eriti tugevad tõmbelatid (4.2) on paigaldatud küttehoidla põrandale, kuhu on betooni valamise ajal struktuuri tugevdamiseks paigaldatud ankrurauad.\nLatid tõmbavad kütet hoidla tagaosas asuva tigukonveieri suunas. Tõusev konveier transpordib kütte etteandekolusse (3), mis on varustatud hüdrauliliselt käitatava sulgemisluugiga. Etteandekolu täitetaset jälgitakse ultrahelitajuriga.


Arhitektuuritudengid esitlesid Viimsis Tammepõllu maaüksuse planeeringuvisioone\nTTK > Kõrgkool > Uudised > Arhitektuuritudengid esitlesid Viimsis Tammepõllu maaüksuse planeeringuvisioone\nArhitektuuritudengid esitlesid Viimsis Tammepõllu maaüksuse planeeringuvisioone06.02.2015\nViimsi vallamajas toimus 29.01.2015 Tammepõllu maaüksuse planeeringuvisioonide avalik esitlus. Viimsi kohalikele elanikele ja vallavalitsusele esitasid oma ideelahendusi TTK rakendusarhitektuuri 3 kursuse üliõpilastest koosnevad 4 tiimi ja 4 professionaalset arhitekti. TTK üliõpilased kaitsesid edukalt oma lahendusi ja said reaalset tagasisidet.\nÜritusel osalenud Viimsi valla elanikud said salajasel hääletamisel anda oma eelistused kahele parimale projektile. Lähiajal selguvad eelistatud tööd, mille lahendused võetakse Tammepõllu maaüksuse detailplaneeringu koostamise aluseks.\nFotodel: Viimsi vallavanem Jan Trei kohtumist avamas; arhitekt Karl Luik tutvustamas oma ideelahendust.


Võtmesõnad: patsiendiõpetus, sepsis, septiline šokk, toimetulek. Soovituslik viitamine: Toimetulek sepsisega, patsiendijuhend PJ-A/26.1-2018 Ravijuhendite Nõukoda. 2018. Materjali reprodutseerimine levitamise eesmärgil ei ole ilma Eesti Haigekassa nõusolekuta lubatud.\nPatsiendijuhendi eesmärk on aidata patsientidel ja nende pereliikmetel sepsisest paranemisega edukalt toime tulla ning anda vastused sagedamini esitatud küsimustele ravi ja taastumise kohta.\nSepsis ehk veremürgistus on infektsioonhaiguse raskeim vorm. Sepsis tekib organismi ülemäärasel või puudulikul vastureaktsioonil nakkushaigusele ehk infektsioonile. Edukaks raviks on tähtis sepsise kiire äratundmine. Parima ravitulemuse saavutamises on oluline roll nii patsiendil kui ka tema lähedastel ning samuti paljudel tervishoiutöötajatel: arstidel, õdedel, hooldajatel, füsioterapeutidel ning taastusravi personalil.\nJärgnev patsiendijuhend annab infot sepsise tekke, selle põhjuste, diagnoosimise, ravi ning taastumise kohta. Juhend on suunatud patsientidele ning nende lähedastele.\nPöörduge arsti poole või kutsuge kiirabi, kui Teil või Teie lähedasel on kaks või enam järgnevatest sümptomitest:\n• palavik üle 38 kraadi, sageli koos külmavärinatega. Käed ja jalad võivad olla jahedad;\n• tavapärasest madalam kehatemperatuur (alla 36 kraadi);\n• segasus, käitumine on tavapärasest erinev;\n• tavapärasest oluliselt madalam vererõhk;\n• tavapärasest oluliselt kiirem pulss;\n• üldine nõrkus, jõuetus;\n• vähenenud urineerimine.\nSepsise kiire äratundmine ja kohene ravi alustamine on eduka ravi alus. Seetõttu ärge kõhelge arsti poole pöördumast!\nMeenutage enda või lähedase terviseprobleemide algust, ajalist järjestust ning kulgu. Rääkige sellest arstile. Iga infokild on abiks sepsise diagnoosimisel!\nSepsis on raske seisund, mille tõttu võib patsient vajada intensiivravi. Intensiivraviosakonnas saab lähedasi külastada selleks ettenähtud ajal. Uurige täpset kodukorda osakonna töötajatelt.\nSepsisega toimetulekul ja haigusest taastumisel on väga oluline perekonna, sugulaste ja sõprade toetus, kannatlikkus ning mõistmine!\nSepsis ehk veremürgistus on raske haigusseisund, mis tekib organismi ülemäärasel või puudulikul vastureaktsioonil nakkushaigusele ehk infektsioonile. Nakkushaigus tekib siis, kui inimese kehasse tungib haigustekitaja ja paljuneb seal. Erinevaid infektsioone on väga palju – näiteks nohu, kopsupõletik, neeruvaagna põletik, põiepõletik, pimesoole põletik. Kui nende ravi on õigeaegne ja inimesel pole muid terviseprobleeme, siis enamasti sepsist ei teki ja inimene paraneb infektsioonist probleemideta.\nMõningatel juhtudel võib haigustekitaja (bakteri või viiruse) toime olla nii tõsine ja/või patsiendi vastupanuvõime nii nõrk, et tüsistusena tekib mõne elutähtsa elundi, näiteks südame, kopsude või neerude talitlushäire. Seda seisundit nimetatakse sepsiseks. Sepsise raskeim vorm on septiline šokk, mis tähendab, et haigestunul on hoolimata ravist väga madal vererõhk ning organismi kudedes ei jagu tavapäraseks tööks vajalikul hulgal hapnikku ja toitaineid. Kuna sepsist ja septilist šokki esineb rohkem eakatel ja krooniliste haigustega inimestel, siis on sepsisesse suremus suur, ulatudes kuni 40 protsendini. Suremust aitab vähendada selle seisundi kiire äratundmine ja kohene ravi alustamine.\nInfektsioonhaigus on haigus, mida põhjustavad mikroorganismid ehk mikroobid – bakterid, viirused, seened või parasiidid. Haigustekitaja pärineb tavaliselt väliskeskkonnast, kuid haigestumise võib esile kutsuda ka organismi enda normaalsesse mikrofloorasse kuuluv mikroorganism. Infektsioon võib tekkida ka haiglas oleku ajal. Sel juhul nimetatakse seda haiglasiseseks ehk hospitaalinfektsiooniks.\nInfektsioonhaiguseid, mille tüsistuseks võib olla sepsis ja septiline šokk, on palju. Neist võib esile tuua järgmised.\nHingamisteed ja kopsud Ülemiste hingamisteede viirushaigused ei põhjusta sepsist. Kui aga inimesel on kaasuvaid haigusi või nõrk immuunsüsteem, võib tekkida näiteks kopsupõletik, mis on kõige sagedasem sepsise põhjus.\nKõht Sepsise põhjuseks võivad olla mitmed infektsioonid, mis on alguse saanud kõhuorganitest.\nNäiteks kõhunäärme põletik, sapipõie põletik, kõhukelme põletik, soolenakkus jt.\nKuseteed Sepsisesse haigestumiseni võib viia infektsioon kusepõies või neerudes. Normaalne uriin on steriilne, ei sisalda baktereid ega seeni. Kuid mõnikord leiavad bakterid või seened tee kusitiavasse ning hakkavad seal paljunema, põhjustades infektsiooni.\nNahk ja pehmed koed Sepsis võib välja kujuneda ka nahapinnalt või -haavast alguse saanud infektsiooni tõttu. Eriti vastuvõtlikud on infektsioonile koera- või kassihammustusest ja traumast tingitud haavad, samuti suhkruhaiguse korral tekkivad haavandid. Infektsioon võib alguse saada ka naha kaudu sisse viidud veenikanüülist.\nLuud Proteesid – näiteks puusa- või põlveliigese proteesid – võivad saada soodsaks pinnaseks infektsiooni tekkimisel.\nKesknärvisüsteem Infektsioon võib tekkida pea- ja seljaajus. Näiteks meningiit ehk ajukelmepõletik, mädakolded seljaajus jne.\nSüda Infektsioon võib alata ka südamest. Näiteks võib tekkida endokardiit ehk südame sisekestapõletik.\nSepsise ohugruppi kuuluvad inimesed\nSepsist ennetada on raske. Kõige olulisem on märgata õigeaegselt sepsise ohumärke. Sepsise teke on soodustatud järgmistel inimestel:\nvanemaealistel (vanus üle 75 eluaasta);\nkellele on viimase kuue nädala jooksul tehtud operatsioon või protseduur;\nkellel on hiljuti olnud trauma (põletused, haavad);\nkellel on nõrgenenud immuunsüsteem: näiteks suhkruhaigust, kroonilist kopsuhaigust, kroonilist neeruhaigust põdevad inimesed, pahaloomulise kasvajaga inimesed;\nhormoonravimite või immuunsust alandavate preparaatide tarvitajatel;\nkeemia- ja kiiritusravi saanutel;\nrasedatel või viimase kuue nädala jooksul sünnitanud naistel;\nalkohoolikutel, sõltuvusainete kuritarvitajatel;\nhiljuti pikalt haiglaravil viibinud inimestel;\nveenisisest kanüüli või põiekateetrit kasutavatel inimestel.\n• Sepsis on raske haigus, mis tekib inimese organismi ülemäärasel vastureaktsioonil nakkushaigusele ehk infektsioonile.\n• Sepsisest on ohustatud ennekõike eakad ja kroonilisi haigusi põdevad inimesed.\nSepsise sümptomid võivad inimestel olla väga erinevad. Kõrge vanus ja erinevad kaasuvad haigused võivad haiguse väljendumist muuta. Näiteks suhkruhaigusega patsientidel ja vähktõve tõttu keemiaravi saavate haigete sepsise haiguspilt võib olla varjatud kaasuva haiguse tõttu. Patsiendil ja tema lähedastel on oluline osata eristada sümptomeid, mis on igapäevasest erinevad.\nSepsise ja septilise šoki sümptomid on seotud elundite funktsiooni häirumisega. Sepsisele võib viidata see, kui inimesel esineb üheaegselt vähemalt kaks järgmistest tunnustest:\nkõrge palavik (üle 38 kraadi) või väga madal kehatemperatuur (alla 36 kraadi);\ntavapärasest oluliselt madalam vererõhk;\ntavapärasest oluliselt kiirem pulss;\nmuutused tavapärases käitumises, segasus;\nMillal pöörduda arsti poole või kutsuda kiirabi?\nSepsis on eluohtlik seisund, mis vajab kiiret ravi. Kindlasti tuleb kutsuda kiirabi tel 112, kui Teil või Teie lähedasel tekib palavik üle 38 kraadi ja sellega kaasnevad:\ntavapärasest erinev käitumine, segasus,\ntavapärasest oluliselt kiirem pulsisagedus,\ntavapärasest madalam vererõhk\nvõi tavapärasest oluliselt väiksem uriinikogus vaatamata joodud vedelikule.\nEriti tähelepanelik tuleb nende sümptomite suhtes olla vanemaealistel ja kroonilisi haigusi põdevatel inimestel. Kui haigel on hiljuti läbiviidud operatsioon, tuleks sellest kiirabi kutsudes teada anda. Kiirabi saabudes tasub haige juures hoida kõik arstide poolt haiglast kaasa antud infomaterjal ning kasutatavad ravimid. See kõik hõlbustab\nkiirabi brigaadi tööd.\n• Kui pereliige või kõrvalseisja ise ei oska seisundi ohtlikkust hinnata või esineb vaid üks-kaks nimetatud sümptomit, tasub esmalt helistada perearstile või ööpäevaringselt töötavale perearsti nõuandetelefonile 1220.\n• Kui lisaks kõrgele palavikule on pulsisagedus tavapärasest oluliselt kiirem, vererõhk oluliselt madalam, hingamine on muutunud kiiremaks ja raskemaks ning tekkinud on jõuetus, tuleb kindlasti helistada häirekeskuse numbrile 112 ja kutsuda kiirabi.\nKuidas sepsist diagnoositakse?\nSepsise diagnoosimiseks on vaja teha mitmeid vereanalüüse. Need annavad infot selle kohta, kas organismis on põletik ja kas elundid töötavad nii nagu peab. Lisaks võetakse analüüse ka uriinist, rögast, mädast jne. Kõike seda tehakse selleks, et välja selgitada nakkuse põhjustanud mikroorganism ehk haigustekitaja. Vastavalt sellele saab valida konkreetse haigustekitaja vastase antibiootikumravi. Haigustekitajat ei õnnestu alati kindlaks teha. Sel juhul valitakse antibiootikum, mis on kõige suurema tõenäosusega just selle infektsiooni ravis efektiivne (nn empiiriline ravi).\n• Väga oluline on patsiendilt ja tema lähedastelt saadud info tervise kohta. Infot tuleks anda võimalikult täpselt ja olla alati aus.\n• Haiguskolde ja -tekitaja kindlakstegemiseks tehakse haiglas väga palju erinevaid analüüse ning uuringuid.\nSepsise sümptomite äratundmisel alustatakse kohe raviga. Samal ajal tegeletakse infektsioonhaiguse\ntäpsema diagnoosimisega. Inimene, kellel on diagnoositud sepsis, on raskelt haige, tema ravi ja jälgimine haiglas on väga intensiivsed. Vastavalt patsiendi seisundi raskusele toimub ravi kas haigla tava- või intensiivravi osakonnas.\nSepsisega haigel on vedelikupuudus, seetõttu alustatakse veenisiseste vedelike tilgutamisega. Kiirabiautos ja haigla erakorralise meditsiini osakonnas (EMO) paigaldatakse veenikanüülid esmalt käele või jalale. Haiglas kasutatakse suurte veresoonte kanüüle kaelal, rangluu piirkonnas või kubemes.\nKuna enamasti põhjustab sepsist bakter, alustatakse kohe antibiootikumravi. Neid manustatakse veeni ja ravi jätkatakse mitmeid päevi/nädalaid.\nKuna sepsise korral ei ole kudedes piisavalt hapnikku, pannakse patsiendile hapnikumask või ninasond.\nKõrget kehatemperatuuri langetatakse ravimitega või välise jahutamise teel (näiteks märg lina, külmakotid, ventilaator).\nAutomaatsüstlad ehk perfuusorid. Intensiivravisvõivad patsiendid vajada väga paljude erinevateravimite üheaegset manustamist. Nende abil on võimalik ravimeid manustada täpsetes kogustes ning kiirustes. Foto: erakogust\nKui hoolimata esmasest ravist patsiendi seisund ja elundite töö halveneb, võib vaja olla intensiivsemaid ravivõtteid ning pidevat patsiendi jälgimist intensiivraviosakonnas. Kui aga esmaselt alustatud raviga patsiendi seisund stabiliseerub, jätkatakse ravi haigla tavaosakonnas.\nTäiendavad protseduurid ja ravi intensiivravi osakonnas\nSepsise ja septilise šokiga haiged võivad vajada pidevat jälgimist ning ravi intensiivraviosakonnas, kus töötavad ööpäevaringselt intensiivraviarstid, -õed ja hooldustöötajad. Selleks, et tagada patsiendile eluliselt vajalik vererõhk, südame töö, hingamine, neerude töö ja teiste elundite funktsioneerimine, on vaja kasutada erinevaid ravimeetodeid ja aparaate.\nAntibiootikumravi. Infektsiooni ravimiseks on vaja manustada antibiootikume, mis hävitavad kahju tegevaid baktereid. Sageli võib-olla ei piisa ainult ühest antibiootikumist, vaid võidakse kasutada ka mitut erinevat antibiootikumi.• Vedelikravi. Sepsise ja septilise šokiga haiged vajavad enamasti suurtes kogustes vedelikku. Selleks manustatakse veeni kaudu erinevaid lahuseid.\nToitmine. Kui patsient on aparaadihingamisel ja narkoosis, ei ole ta võimeline ise sööma. Selleks, et tagada soolestiku normaalne töö ning anda patsiendile piisavalt toitaineid, asetatakse nina kaudu makku sond (nasogastraalsond). Selle kaudu on võimalik patsienti toita sobivate toitelahustega. Kui aga seedesüsteem ei ole võimeline toitu vastu võtma, manustatakse toitained veenisiseselt spetsiaalsete lahustena.\nIntensiivravi voodikoht. Patsient on narkoosis, hingamisteedesse on viidud intubatsioonitoru, mille kaudu pannakse kopsud kunstlikult hingama. Peatsis asuvad perfuusorid, millega manustatakse eluks vajalikke ravimeid ja vedelikke.\nParemal üleval asuv monitor mõõdab elulisi parameetreid. Paremal on ka hingamisaparaat, mis tagab kopsude töö. Foto: erakogust\nPatsiendi külastamine intensiivravi osakonnas\nOlenemata sellest, et patsient viibib intensiivraviosakonnas, on võimalik teda külastada. Enamasti on igal intensiivravi osakonnal oma kodukord, mida palutakse patsienti külastavatel lähedastel järgida. Tavaliselt ei ole võimalik patsiendi juures viibida ööpäevaringselt. Külastamiseks on enamasti ette nähtud teatud ajavahemik. See on vajalik selleks, et patsiendile tehtavad protseduurid oleksid võimalikult efektiivsed.\nIntensiivraviosakonda on alati võimalik helistada ning lähedase seisundi kohta infot küsida. Infot saavad ainult patsiendi perekonnaliikmed. Mõistlik oleks valida perekonna esindaja, kes vestleb arstiga iga päev patsiendi seisundist. See on vajalik selleks, et mitte koormata osakonna personali telefonikõnedele vastamisega, sest töömaht on osakonnas väga suur.\nIntensiivraviosakonnas viibimise aeg\nSepsisest/septilisest šokist paranemine võib kesta väga pikalt. Vahel võib ravi kesta isegi mitmeid kuid. See, kui kaua paranemine aega võtab, oleneb mitmetest teguritest ning pole ühesugust paranemisteed.\n• Inimesed, kel on diagnoositud sepsis või septiline šokk, võivad vajada intensiivravi. See, kas patsiendi ravi toimub intensiivraviosakonnas või haigla mõnes muus osakonnas, sõltub haige tervislikust seisundist.\n• Intensiivraviosakonnas võivad patsiendid vajada narkoosi, vererõhku ja südant toetavaid ravimeid, kopsude kunstlikku hingamist intubatsioonitoru ja hingamisaparaadi abil, erinevaid veresoone kanüüle, dialüüsravi ja muid protseduure.\n• Patsiendi seisundi kohta saavad infot vaid perekonnaliikmed. Mõistlik oleks valida perekonnast üks esindaja, kes vestleb iga päev arstiga haige seisundist.\nSepsise/septilise šoki järelravi ja taastumine\nSepisest või septilisest šokist tervenemisel on oluline taastusravi kiire alustamine. Enamasti algab füsioteraapia juba intensiivraviosakonnas. Iga patsiendiga planeeritakse tegevused individuaalselt. Alustatakse igapäevase istumise, seismise, kõndimise ja teiste lihtsamate harjutustega. Vastavalt patsiendi suutlikkusele jätkatakse järk-järgult järjepidevate harjutustega. Selleks, et pärast haiglaravi igapäevaelus hakkama saada, võivad patsiendid jätkata järelravi ja taastumist vastavas taastusravi või õendushoolduse osakonnas. Seal jätkatakse füüsiliste harjutustega, et patsient oleks võimeline edaspidi igapäevaelus hakkama saama.\nSepsise korral tuleb patsiendil ning tema lähedastel arvestada ka üsna reaalse võimalusega, et vaatamata parimale võimalikule ravile ei parane patsient täielikult. Uue olukorraga harjumine ning hakkama saamine on raske nii patsiendile endale kui ka tema lähedastele.\nLähedastel on vaja olla valmis ka patsiendi pere elukorralduse muudatusteks. Tihti ei saa inimene peale sepsise üleelamist enam iseseisvalt hakkama ning vajab toetust ning tuge igapäevaste toimingute tegemisel.\nTervenemine võib kesta väga kaua. Intensiivravis veedetud ajal on inimene enamasti voodis ning see muudab lihased nõrgaks. Seetõttu on väga oluline taastusravi.\nHoolimata tänapäevastest ravivõimalustest ei pruugi sepsise/ septilise šoki läbi teinud patsiendid alati täielikult paraneda. Pärast haigestumist võib tekkida sepsisejärgne sündroom.\nSee on seisund, kus patsiendi unerežiim võib olla häirunud (tekib unetus). Võivad tekkida hirmuunenäod, paanikahood, ärevushäired, hallutsinatsioonid. Väheneb eneseväärikus, tihti kaotatakse usk iseendasse ja paranemisse. Patsient võib olla väga kurvameelne ja tujutu.\nÄgedast organi kahjustusest võib jääda püsib organi funktsioonihäire (näiteks krooniline neerupuudulikkus).\nKui patsient pääseb haiglaravilt koju, ei pruugi see alati tähendada, et ta on täielikult paranenud. Selleks, et haigestunud lähedase tervislikust seisundist täielikku ülevaadet saada, tuleks alati raviarstilt julgelt küsida. Kodus hakkamasaamise, toitumise ja füüsilise koormuse kohta tuleks nõu küsida kas raviarstilt või perearstilt.\nSelliste sümptomite ja väljakutsetega toimetulekuks on ülioluline perekonna, lähedaste ja sõprade pidev toetus\nning mõistmine. Tuleb ka mõista, et nii nagu sepsise läbielanud inimene vajab perekonna toetust ja mõistmist, võib sellist abi (sh psühholoogi abi) vajada ka patsiendiga pidevalt toimetav pereliige.\nSepsisest paranemine võib olla aga keeruline eelkõige mitut kaasuvat haigust põdevatel ja vanemaealistel inimestel. Seda eeskätt eelnevalt nõrgenenud immuunsüsteemi tõttu. Paraku juhtub tihti ka seda, et vaatamata kiirele, efektiivsele ja õigeaegsele ravile ei ole võimalik inimelu päästa. Sepsisesse suremus on maailmas väga kõrge, ulatudes isegi 40 protsendini.\n• Sepsisest tervenemiseks on väga oluline alustada aktiivse taastusraviga, mis aitab kiirendada igapäevaellu naasmist.\n• Patsiendid võivad vajada uuesti kõndima ning liikuma õppimist.\n• Paranemisprotsessis on väga oluline lähedaste pidev toetus ja mõistmine.\n2. Sepsise ja septilise šoki esmane diagnostika ja ravi PJ-A/25.01-\n2018 Ravijuhendite Nõukoda. 2018.


erektsioon.ee - Peta pimeda aja masendust\nPeta pimeda aja masendust\nTalv on pime aastaaeg. Kellad on keeratud talveajale ja hommikul kodust lahkudes ei tea kunagi, milline ilm sind oodata võib.\nPimedus ja ilm on kaks põhilisemat faktorit, miks kaevatakse masenduse üle. Mees.eu annab sulle kuus head nõuannet, kuidas petta sügismasendust ja leida juurde võimalusi energiavarude täiendamiseks.\nEnese liigutamine öeldakse olevat parim masenduse ennetaja. See on loomulik, sest koos ollakse toreda trennipartneriga, liigutatakse ennast ja ollakse väljaspool tööd või kodu. Trenn tõstab ka toonust ja muudab organismi vastupidavamaks erinevatele haigustele.\nPeta masendust ja ole järjekindel. Üks kord ujulas või squashisaalis käimist ei muuda sinu organismis ja mõtetes mitte midagi, kuid regulaarne treenimine aitab vältida asjatut muretsemist ja muremõtete tekkimist.\nSöömine on kindlasti üks inimese lemmiktegevusi. Kuna kõigil on kiire, ostetakse poest poolfabrikaate, ega mõelda, et liigselt ühekülgne ja vitamiinivaene toit põhjustab tavaliselt tervisehädasid, mistõttu inimene tunneb ennast halvasti ega soovi üldse millegagi tegeleda. Mitte millegagi tegelemine viib mõtted probleemidele, sellest järgmine etapp on juba üldine masendumine.\nPeta masendust ja söö seda, mille järele vajadust tunned. Tavaliselt tekib kõige suurem masendus söömise puhul sellest, kui keelatakse enesele meelepäraseid roogasid. Hea õhtusöök koos meeldiva kaaslase ja oma lemmiktoiduga tõstab enesetunnet ja pime aeg pole enam probleemiks.\nPidutsemine on tavalise eestlase jaoks meeldivamaid tegevusi, kuidas reaalsus ja hall argipäev unustada. Korralikuks olenguks valmistutakse mitu nädalat, peoõhtul pannakse selga oma kõige paremad riided ja ollakse koos oma sõpradega. Lisaks teeb alkohol oma töö...\nPeta masendust ja pea piiri. Luba endale mõistlikus koguses alkoholi ja mine õigel ajal magama. Hommikul luba endale ilus jalutuskäik ja meeldiv hommikusöök linna parimas kohvikus. Peaasi, et tänu nädalavahetuste pidustustele ei tunneks sa ennast esmaspäeva hommikul sama väsinuna, kui reedel töölt ära minnes.\nVõta puhkust ja otsi päikest\nMasenduse peamiseks tekitajaks on ilm. Suvel tekib masendus, kui ilm on vihmane ja sügisel on masendus kerge tekkima tänu pidevale hämarusele. Seevastu Lõuna- Euroopas on praegu viimased soojad päevad ja lõunapoolkeral on algamas kevad.\nPeta masendust ja võta endale töö juurest puhkust. Muretse endale viimase hetke pakkumine ja sõida juba homme hommikul ära. Soe õhk ja merevesi, võõrad inimesed ja uus keskkond aitavad unustada kodus ja tööl olevad probleemid. Lülita mobiiltelefon välja ja mõtle ainult niipalju, kui on vajalik parima meelelahutuse otsimiseks.\nÄra ennast tööle unusta\nKui küsida, millest või kuidas tekib inimestel kõige tavalisemalt masendus, on peamiseks vastuseks loomulikul töö. Tööl antakse ülesandeid, mida tuleb kindlaks ajaks lahendada. Tööl on ülemus, kes ei saa aru sinu vajadusest puhata ja asju kergemini võtta. Tööl on töökaaslased, kes on samasugused närvipuntrad, kui sina ise. Kui sellele veel lisada sügisene ilm, on tulemuseks tööviljakuse langus ja pessimistlik ellusuhtumine\nPeta masendust ja tule töö juurest õigel ajal ära. Selle asemel, et arvuti taga silmi väsitada ja kruuside kaupa kohvi endale sisse valada, on mõistlikum tegeleda endale meelepärase hobi või tegevusega.\nMõtle ainult häid mõtteid\nTuuline ja külm ilm, negatiivselt meelestatud inimesed ja ebaselged mured on masenduse ja tusatuju peamisteks allikateks.\nPeta masendust ja ole positiivne. Naeratavaid ja heatahtlikke inimesi on vihmastel sügispäevadel niigi vähe ja just sina pead sellel aastal olema “pioneer” ja näitama oma kaaslastele õiget suhtumist, kuidas pimedast ja märjast sügisest kergesti üle saada.


Eesti Energia äriklient: 70-aastase ärikogemusega eestimaine jalatsivabrik Samelin\nKingavabrik Samelini ajalugu ulatub 1945. aastasse, kui ühendati neli väikest ettevõtet ning sündis naha- ja jalatsikombinaat, mis sai 1980. aastate alguses Eestis tuntuks spordijalatsite tootmisega. 1990. aastate alguses erastasid töötajad oma ettevõtte ja alates 1994. aastast on ettevõte tegutsenud ametlikult Samelini nime all.\nSamelini tegevdirektori Leida Kikka sõnul sai ettevõte esimesed väärtuslikud kogemused koostööst Itaalia, Soome ja Norra firmadega, omandades oskused valmistada kvaliteetseid ja eritehnoloogiaga matka- ja suusasaapaid. „Oleme tegelenud pidevalt tootearendusega, mille tulemusel toodame täna erinevate turvaelementidega jalatseid,“ selgitab Kikka. „Näiteks alates 2007. aastast valmistame kõrge kvaliteedistandardiga jalatseid erinevatele NATO armeeüksustele ning ühtlasi oleme valmistanud juba aastaid spetsiifikale vastavaid jalatseid ka Eesti Energia kaevuritele.“\nNäited Samelini tootevalikust\nPartneriteks nii Rootsi, Soome, Norra kui ka Taani firmad\nJalatsiettevõtte partneriteks kõik Skandinaavia suuremad maad. „Täna toodab meie ettevõte jalatseid vastavalt tellimustele ja tellijate kaubamärkide all, kuid oleme viimasel aastal arendanud oma kaubamärki ning leidnud turu oma kaubamärgiga toodetele – matkasaabastele, suusasaabastele ja turvajalatsitele,“ selgitab Kikka. Ettevõttel on olnud nii häid kui ka raskeid aegu. „Oleme elanud üle kaks sügavat majanduskriisi. Samas panid kriisid mõtted kiiremini tööle ja need rasked ajad said meie jaoks tõeliseks tõukeks, mille mõjul hakkasime kiiresti oma tooteid arendama: töötasime välja uusi kollektsioone, saavutasime edu oma kaubamärgi tutvustamisel ja erinevatel riigihangetel osalemisel.“\nElektrikulude juhtimine äriettevõttes\nKikka sõnul ei ole jalatsite tootmine kuigi energiamahukas – elektrile tehtavad kulud moodustavad toote kohta kulusid alla 1 euro. Samas tuleb arvestada, et päevas toodab vabrik umbes 2000 jalatsipaari, nädalas seega ligi 10 000.\n„Elektrikulude vähendamiseks oleme soetanud uusi seadmeid. Samuti koondasime oma ettevõtte ühte toomishoonesse ning müüsime maha eraldiseisvad laod ja kontorihoone, kus olid kasutusel vaid üksikud ruumid,“ selgitab Kikka. Ta lisab, et kuna ettevõtte tootmisseadmed töötavad suruõhuga, siis on Samelin näiteks soetanud uued kompressorid. Ühtlasi saavutas ettevõte energia kokkuhoiu, kui ühines tsentraalse küttega ja likvideeris oma gaasikatlamaja, mille pumbad olid väga energiakulukad ja pikad trassid tekitasid suure soojakao.\nIgakuiseid elektriarveid hoiab ettevõte stabiilsena kombineeritud elektrihinna abil, mille kohta on Samelin sõlminud lepingu Eesti Energiaga kuni 2016. aasta lõpuni. Kombineeritud elektriostulahendus annab kliendile võimaluse fikseerida elektrihind osaliselt ning saada samal ajal osa ka turuhindadest. „Meie pikaajaline koostöökogemus Eesti Energiaga on olnud ainult positiivne,“ rõhutab Samelini tegevdirektor. „Meil pole hetkekski sellist mõtet tekkinud, et võiks elektrimüüjat vahetada. Eesti Energia teeninduse professionaalsus, mõistev ja viisakas suhtlus tasub igati esiletoomist! Oleme teie ettevõttele siiralt tänulikud pikaajalise ja meeldiva koostöö eest!“.


Sotsiaalteadused kursused Barcelona - lühikursused 2018\nSotsiaalteadused kursused Barcelona - Otsi siit infot Sotsiaalteadused kursuste ja lühikursuste kohta Barcelona\nSotsiaalteadused kursused Barcelona - Leia infot Sotsiaalteadused kursuste ja lühikursuste kohta otse siit\nSotsiaalteadused kursused Barcelona - Otsi vajalikku infot Sotsiaalteadused kursuste ja lühikursuste kohta Barcelona siit!\n4 Tulemused Sotsiaalteadused, Barcelona\nKõik (13) Kursused (4) Certificate (13) Suvekursused (1) Preparatory Year (13) Diploma (13) Associate Degrees (13) Bakalaureuseõppe sertifikaat (6) Doktoridiplom (1) Associate Degree (1)\n4 Tulemused Sotsiaalteadused, Barcelona Filter\nülikoolis Täisajaga õpe Osaajaga October 2018 Hispaania Barcelona\nBarcelona - Vabade Kunstide Ja äri\nOn mitmesuguseid IES Välismaal kursused olemas, peamiselt õpetatakse inglise keeles meie maailmatasemel õppejõud. Sa rühmitatud keeleoskuse-põhised keskenduda oma kursusel võimalusi. See annab ka ühtsustunnet oma kaasõpilastega ja väljakutsed teil maksimeerida oma õppimise. [+]\nPidu silmad Vaatamisväärsustest Barcelona! Imetleda uimastamise modernistliku arhitektuuri Antoni Gaudí Sagrada Familia kirik, jalutada Eriskummainen Park Güell, osta turgude ja tänavakaubanduses Las Ramblas, külastada kauneid randu-peaksime jätkama? Võite kogeda seda kõike siin.\nOn mitmesuguseid IES Välismaal kursused olemas, peamiselt õpetatakse inglise keeles meie maailmatasemel õppejõud. Sa rühmitatud keeleoskuse-põhised keskenduda oma kursusel võimalusi. See annab ka ühtsustunnet oma kaasõpilastega ja väljakutsed teil maksimeerida oma õppimise.\nLisaks oma hispaania keele kursus, siis valida erinevaid inglise ja hispaania õpetanud IES Välismaal ala uuringuid kursused, samuti hispaania- ja inglise õpetas kohaliku ülikooli kursused ringi läbi oma semester. Kõik IES Välismaal koolitused hõlmavad loomulikult seotud tegevusi, mis aitavad teil ühendada kursuste oma ümbrust. Võite lisada ka rahvusvaheline töökogemus oma CV samas teenida krediiti, osaledes praktikakoha ja kaasas akadeemilise seminar.... [-]\nBarcelona Suvel - Keel Ja Ala Uuringuid\nülikoolis Täisajaga õpe 7 nädalat September 2018 Hispaania Barcelona\nIES Välismaal Barcelona Keel ja ala uuringuid Summer Program on mõeldud üliõpilastele, kes soovivad õppida välismaal Hispaanias ja kogeda kaasaegse hispaania kultuuri Kataloonia perspektiivi väljakutseid akadeemilises keskkonnas. [+]\nIES Välismaal Barcelona Keel ja ala uuringuid Summer Program on mõeldud üliõpilastele, kes soovivad õppida välismaal Hispaanias ja kogeda kaasaegse hispaania kultuuri Kataloonia perspektiivi väljakutseid akadeemilises keskkonnas. Keelekursused arendada oma kirjaliku ja suulise oskuse Hispaania ja ala uuringuid kursused annavad suurepärase võimaluse õppida kaasaegset Hispaania laiemas kontekstis Euroopa Liidu. Kursused on saadaval nii hispaania ja inglise keeles.\nJooksul suvel, siis tundma oma elava plazas ja kõverad tänavad ise. Barcelona Keel ja ala uuringuid programm pakub kuulumine IES Välismaal kursused, eluaseme homestays kohalike elanike või üliõpilaste korterite live-in Barcelona Cultural kaaslased, et hõlbustada oma kulttuurikylpy ja avastused (muidugi seotud ekskursioone ja väljasõite). Teil on võimalus kohtuda Hispaania ja rahvusvahelisi õpilastele samasugused. Alates IES Välismaal Center kesklinnas Barcelona lähedal Plaza Catalunya, selles uuringus välismaal programm aitab teil saada tähendusrikast kultuurilisi kogemusi ja sügavamaid teadmisi, mida tähendab olla kodanik maailmas.... [-]\nLink to and share "Sotsiaalteadused kursused Barcelona - lühikursused 2018"


Inimesed ei ole alkoholi kui uimasti ohtlikkust endale veel teadvustanud | Terviseinfo\nBlogi / Inimesed ei ole alkoholi kui uimasti ohtlikkust endale veel teadvustanud\nAutor:Maris Jesse, Tervise Arengu Instituudi direktor ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) täitevkogu liige aastatel 2009–2012\nAlkohol on keeruline teema, sest see on eksisteerinud läbi aegade ja seda võetakse kui inimkonna kultuuri tõelist osa. Viimasel sajandil on alkoholitootmine muutunud äriliseks, inimkond on jõukam kui kunagi varem ning alkoholi tarbivad rohkemad elanikerühmad kui enne.\nTerve maailma mure\nAlkoholi- ja tubakapoliitika ning suitsetamisest tingitud kahjude vastu võitlemise vahel on selged paralleelid. Teemade käsitlusel on küll 15–20-aastane ajaline nihe, ent need protsessid on väga sarnased. Tubakapoliitika on praegu üsna tugeval järjel ja alkoholipoliitika on kogu maailmas astumas sama rada.\n2010. aastal võttis WHO vastu esimese globaalse alkoholi liigtarbimise ja kahjude ennetamise strateegia. Miks aga on tekkinud huvi regionaalsete ja globaalsete poliitikate vastu? Riigid üksikuna tunnevad, et kuna tööstus on globaalne ja piirideülene, siis üksikuna on nad kaubanduse vastu nõrgemad.\nPole olemas üht hõbekuuli, mis asja ära lahendab – vaja on ühele eesmärgile suunatud tegevuste kogumit. WHO globaalses alkoholi liigtarvitamise vähendamise strateegias on see kokku võetud kümnesse eri lõiku. Põhisõnum riikidele on, et teie kontekst ja seadusandlus on küll riigiti erinev, aga kui tahate liigtarbimise vähendamisel edu saavutada, siis on tähtis, et tegeleksite kõigi kümne alalõiguga ning et kõik need kümme alalõiku toetaksid sama eesmärgi saavutamist.\nHind on oluline\nKolm kõige olulisemat tarbimist mõjutavat tegurit, mille puhul riik saab midagi ette võtta, on hind, kättesaadavus ja reklaamid, ning juba 2–3 aasta pärast on näha ka tulemusi.\nHoiakute kujundamine alkoholijoomisse ja purjusolekusse on tunduvalt keerulisem, sest hoiakud võtame kaasa juba oma lapsepõlvest. Eestis on hoiak alkoholi ja purjusoleku suhtes märgatavalt tolerantsem kui näiteks Vahemere maades.\nHoiakuid ei saa muuta üleöö, nendega tuleb tegeleda aastaid. Suitsetamine on väga julgustav näide, sest alles 15 aastat tagasi suitsetasid kõik ühiskonnagrupid ning suitsetati igal pool. Praeguseks on näiteks kõrgharidusega naised suitsetamisest loobumas, kõrgharidusega mehed suitsetavad tunduvalt vähem kui põhiharidusega mehed. Suhtumine suitsetamisse on muutunud ning lapsed kasvavad meil üles juba muutunud hoiakutega.\nAlkoholiga võib minna samamoodi, kui me võtame avalikust ruumist ära reklaamid ja eelkõige lubaduse, et alkohol teeb teie elu toredamaks, lõbusamaks ja teid ennast ilusamaks.\nAlkoholitootjad saavad ise kaasa aidata alkoholi liigtarbimise vähendamisele. Suur samm oli see, kui Eesti õlletootjad otsustasid ise, et nad ei tooda enam Eesti turu jaoks kümneprotsendilist õlut, vaid vähendavad kangust seitsmele protsendile.\nTeine oluline tegur kanguse kõrval on pakendi suurus – kas õllepurk on 0,33- või 0,5-liitrine või pindine (0,568-liitrine). Näiteks otsustasid meie tootjad turule tuua pindise õllepurgi, kust inimene saab kümme protsenti rohkem etanooli kui pooleliitrisest purgist. See on otseselt tootja vastutustunde küsimus – kas ta tahab kaasa aidata liigtarbimise võimaluste suurendamisele või vähendamisele.\nÜhendav joon kõigi eri huvigruppide vahel on mure noorte pärast. Me ei taha, et noored satuksid varakult probleemidesse ja me näeme, et noortel juba on probleemid. Selleks, et noored saaksid kasvada probleemideta, peavad täiskasvanud käituma teistmoodi nii eraelus kui tööalaseid otsuseid tehes.\nTäpselt nagu globaalses strateegias, on ka meie valmiv alkoholipoliitika teatud kompromisside kogum rahva tervise säilitamiseks vajalikest tegevustest ning tööstuse ja muude sektorite valmidusest neid vastu võtta. Ühe olulise küsimusena võib näiteks välja tuua alkoholitööstuse sponsorluse. Kui me ütleme, et alkohol ja sport ei käi omavahel kokku, siis kuidas suhtuda sellesse, et alkoholitööstus on suur spordi ja kultuuri sponsor? On riike, kus alkoholitööstus ei saagi spondeerida spordi- ja kogupereüritusi, ent meil sellise sammu astumiseks vastuvõtlikkust veel ei ole.\nPeame ennetama liigtarbimist, aga tuleb ka aru anda, et meil on inimesed, kes oma liigtarbimise ja sõltuvusega ise hakkama ei saa.\nMeie abivõimalused sõltlastele on väga kasinad, ent loodetavasti see olukord lähiaastatel paraneb. Sõltuvusravi võimaluste parandamine on investeering, mis vähendab kordades nii sotsiaalseid kui ka otseseid kulusid.\nPaljudel alkoholisõltuvusega inimestel tekib hetk, kui nad on valmis midagi muutma, ja seda hetke peaks saama ära kasutada. Kui inimene ütleb täna, et ma tahan nüüd uue lehe keerata, siis see abi peab tulema kiiresti, päeva või kahe jooksul. Samuti ei tohiks abivõimalus sõltuda sellest, kui palju on inimesel raha, vaid seda peaks toetama avalik sektor.\nTäismahus artikli leiad Tervise Arengu Instituudi alkoholiteemalisest erilehest "Kainelt alkoholist", mille saad alla laadida siit.\nAlkoholikonverents keskendub alkoholikahjude vähendamise võimalustele\nAlkoholikonverents 2012 “Teadmistelt tegudele”


Miks enne menstruatsiooni algust on ülekaalus - Haigused\nKas kaal võib enne menstruatsiooni tõusta?\nMenstruatsiooni eelõhtul kannatavad kõik naised kaalu kasvu. Keskmine kasv on kuni 3 kilogrammi. Osa süüdist on vedelik, mis koguneb kehas, ja osaliselt on süü sees "jõhker isu" ja "öösel zor".\nKuid loodus ei ole enam sama, pole vajadust reserveerida ja postnataalsel perioodil on väike tõenäosus, et naine nälgib ja kasutab säilitatud rasva lapse söötmiseks.\nLisaks sellele on PMSi ajal paljud naised šokolaadi ja muude kommide peal. Selles kirglikus soovis neid tooteid kasutada ei ole midagi pistmist nälga. See põhineb biokeemilistel protsessidel, mis esinevad ajus hormonaalse tausta muutuste tagajärjel. Ja kui ühendada hormonaalsed muutused tavapärase suhkru ja toidu sõltuvusse, siis saame järgmise:\nMul on kõht kuuendal raseduskuul minu perioodil. Minu poeg küsib - kas sa annad mu vennale sünnituse?\nOh, ma ootan ka! Mul oli õnnistatud see õnne nii palju kui 3 kilogrammi. Kuigi ma arvan, et see ei ole kuus, vaid halva, vahukomm, šokolaad. Kuigi mees räägib. See, et mulle meeldib palju rohkem. Ja üldiselt parem uuesti. Ja ma kardan!\nMa olen alati üllatunud, et mulle päev enne igakuist kehakaalu tõusu juba 3 kg juures. Kuid kuu lõpus naaseb normaalne ja muutub samaks. Kuigi ma ei tunne kaalukaotuse jaoks olulist kaalu, vaatan mahulist toonust, nahatooni, lihaste kõvadust.\nEile kodus kanal Vaatasin programmi kaalulangus -perekonna suurus minu arvates seega toitumisspetsialisti ütles, et naine menstruatsiooni ajal lisab kuni 6 kilo, kui emakas suureneb 3-4 kuud rase, pluss seal on igasuguseid PMS, meeleolumuutused loomulikult ebaõnnestumised ja ahvatlejad. Lühidalt öeldes on igakuise pro-tasakaalu ajal parem unustada.\nNaised haarasid selle homineid idee paratamatult kehakaalu, sattusid ja läksid kookide ja maiustuste söömise lõpule. Ja abikaasa? Tavaline abikaasa ütleb, et talle meeldib, aga muidu on teid kallim ja nägi põhimõtteliselt, mida ta valis. Abikaasale, kes mõistab, et teie kõhutõbi või kõhutõbi tundub õrnalt, nagu neljandal raseduskuul, ja suupistetega, peate tunnistama oma maksejõuetust ja halba valikut.\nKõik PMS-i teabeallikad ja kehakaalu tõus enne menstruatsiooni on tavaliselt menstruatsiooniga seotud, naised ei tohiks rasedalt dieedi pidada, peavad nad andma oma nõrkused, kuna see on tingitud ka hormonaalsetest muutustest organismis. Ja siis viie või seitsme päeva pärast kõik tagasi normaalseks. Kuigi 3-6 kg kasu, mis on põhjustatud nädala ületamisest, normaliseerub, on ainult arvata.\nTundub, et artikleid on kirjutanud naised, kellel on ülekaal, ning nad avalikustavad nii ennast kui ka teisi naisi. Naised tunnevad selliseid vabandusi tõesti reageerides. Selline eneseteadvus vähendab nende ärevustunne ja rahulolematust iseendaga, nii et need artiklid ja hinnapakkumised lendavad Internetis valguse kiirusega. Samuti on väga mugav loobuda ülemineku ja emotsionaalsetest probleemidest tsüklilistes hormonaalsetes muutustes. Nii palju kui mul ei ole midagi pistmist - see kõik hormoonid on süüdi.\nPidage meeles, et pole põhjust, miks peaksite dieeti katkestama enne kriitilisi päevi, nende ajal või pärast seda, ja pole põhjust, miks teie hormoonid söövad kooke, rasvu ja süsivesikuid.\nSa pead jälgima toitu. Mitte kasutada oma reproduktiivse süsteemi halva, vahtmahlu ja naise magus puu ei tooda. Toit peaks alati olema tasakaalus iga organismi vajadustega. Niisiis, hoidke seda ja veekogust - jah, see toimub hormoonide mõjul, kuid mitte nii hea, kui sa sööd hästi ja ära kuritarvitad soola.\nJa kuidas te kaalutegurit olenevalt tsüklist muuta? Jaga!\nNaiste menopaus on keha reproduktiivse aktiivsuse saavutamise perioodiks tüüpiline seisund. Mõnede naiste puhul ei põhjusta see tingimus erilisi muresid, teised kannatavad raskustes.


26.10 Raul Eamets | Rahvusvaheliste Suhete Ring\nTeisipäeval, 26. oktoobril käis Rahvusvaheliste Suhete Ringile loengut pidamas RSR-i vilistlane ja TÜ makroökonoomika professor Raul Eamets, kes rääkis teemal "Kas tööjõu liikumine lahendab vana maailma probleemid?"\nProfessor Eametsa loeng keskendus tööjõu migratsioonile Euroopas, sest tema arvates oli antud teema selline teema, mis alati esile kerkib. Loeng keskendus põhiosas Euroopale, kuid arutlesime ka teemat Eesti vaatevinklist vaadatuna. Tööjõu migratsiooni on kaks erinevat varianti:\n1. Töötaja vahetab elukohta koos tööga\n2. Töötaja käib töökoha ja kodukoha vahel edasi tagasi.\nPeamine põhjus, miks välismaale tööle minnakse, on loomulikult raha. Küsitluse põhjal on ka 99% võõrsil tööl käivatest inimestest selle aspekti peamise ajendina välja toonud. Näiteks on USA ja Mehhiko palgavahe neljakordne, sama on see ka Euroopa ja Venemaa vahel ning näiteks eestlaste sissetulek moodustab 60 – 70% Euroopa keskmisest sissetulekust. Raul Eamets väitis, et kui sellised vahed sissetulekutes jäävad maailmas püsima, siis ei katke ka tööjõu migratsioon.\nPeamised lähteriigid, kust tullakse, on Maroko, Ukraina, Hiina, India, Boliivia, Brasiilia, Albaania ja Venemaa. Nad on enamasti nõus töötama mustalt ja seetõttu ka tööandjate poolt soositud. Meedia vahendusel nähtavate sündmuste põhjal võime küll arvata, et kõige rohkem on probleeme migrantidega Prantsusmaa, kuid tegelikkuses on asi hoopis teistmoodi. Kõige suuremat viha migrantide vastu kantakse Lätis, Kreekas, Taanis, Maltas ja vanades Euroopa riikides. Kõige vähem tunti immigrantide vastast viha Rootsis ja Soomes. On ka olemas näiteid, kus migrantide poolt tekitatud probleemide käes vaevlev riik on selles ise süüdi. Näiteks kutsuti türklasi, hispaanlasi, portugallasi peale II MS Saksamaad üles ehitama. Lisatööjõudu oli nii palju vaja, et immigrante lausa meelitati tööle kaugele, kodust eemale. Hiljem, kui 1970ndatel tekkisid esimesed sõjajärgsed majandusraskused üle maailma, siis hakati neid järsku koju tagasi ajama. Loomulikult nad ei läinud, põhjuseks ikka asjaolu, et palgad olid suuremad kui nende kodumaal. Moodi läks immigrantide seas hoopis perekondade taasühinemine, see tähendab, et nende perekonnad tulid neile järgi, mistõttu immigrantide hulk suurenes veelgi. Samuti tekkis 1980. ja 1990ndatel peatselt lagunema hakkavatest riikidest palju asüülitaotlejaid, kes kahel käel vastu võeti.\nEelmine suurem tööjõu migrantide laine oli 2004. - 2005. aastal, kui Euroopa Liiduga ühines mitu uut liikmesriiki. Vanad liikmesriigid, eelkõige Saksamaa, keerasid alguses oma piirid uuele tulevale tööjõule lukku. Hiljem siiski need uuesti avati ja see aitas kindlasti kaasa majanduskasvule.\nTulevikus saab kindlasti Euroopa üheks probleemiks rahvaarvu vähenemine, samal ajal kui suuremates päritoluriikides, nagu Indias ja mustas Aafrika riikides see kasvab.\nLoomulikult põhjustab tööjõumigratsioon nii päritoluriigile nii positiivset kui ka negatiivset mõju:\n• Riigisisese mobiilsuse suurenemine\n• Inimkapitali suurenemine ajutise töötamise korral\n• Migrantide rahaülekanded, positiivne mõju kodumaisele kogunõudlusele (Moldova)\n• Väheneb vajadus teatud eriala inimesi ise välja koolitada (nt tudengite liikumine)\n• Tööjõu defitsiidi tingimustes tõusevad osadel erialadel palgad\n• Ajude väljavool, tootlikkuse kadu\n• Negatiivse migratsiooni saldo korral teravnevad rahvastiku vananemisest tulenevad probleemid.\nKüsitlused näitavad, et eestlastest tööjõumigrantidest 50% töötab Soomes, Lätis ja Leedus on populaarsemad sihtriigid Suurbritannia ja Iirimaa. Eamets arvas, et varem või hiljem tuleb meil hakata tööjõudu mujalt juurde toom, kuna meie iibega ei ole just kõige paremad lood. Keeruliseks läheb kindlasti Aasiast tulnud migrantidega, kuna nende kultuuriline taust on meie omast väga erinev.


Castelar Hotel & Spa, Buenos Aires, Argentina – võrdle pakkumisi\nParimad pakkumised: Castelar Hotel & Spa\nCastelar Hotel & Spa: arvustused\nHotelli Castelar Hotel & Spa kohta\nCastelar Hotel & Spa: mugavused\nTurvaline, Sauna, Toateenindus, Restoran, Baar/sohvabaar, Kohvipood, Mullivann, Pesumasin, Lift, Kliimaseade, Minibaar, Ööpäevane vastuvõtt, Leiliruum, Hoiustamisvõimalus\nÄrikeskus, Ilusalong, Valuutavahetus, Spaa, Pesumajateenus, Koosoleku-/peoruumid\nCastelar Hotel & Spa fotodel\nKus Castelar Hotel & Spa asub\nCastelar Hotel & Spa – broneerimise KKK\nKui kaugel on Castelar Hotel & Spa lähimast lennujaamast (Buenos Aires Ministro Pistarini)?\nKuna vahemaa on vaid 27,5 km, on eeldatav sõiduaeg lennujaamast Buenos Aires Ministro Pistarini hotelli Castelar Hotel & Spa 34min. Hinnanguline sõiduaeg võib varieeruda sõltuvalt liikluse tipptundidest ümbritsevas piirkonnas. Eriti kehtib see linnades.\nMis on külastajate jaoks parim viis lennujaamast Buenos Aires Ministro Pistarini hotelli Castelar Hotel & Spa minemiseks?\nSõidujagamise rakendused ja taksod on hotelli Castelar Hotel & Spa külastajate seas jätkuvalt väga populaarsed. See on sageli kõige soodsam transpordiviis, mida sihtkohta Buenos Aires külastades kasutada.\nKui kaugel on Castelar Hotel & Spa linna Buenos Aires keskusest?\nCastelar Hotel & Spa asub vaid 1,0 km kaugusel piirkonna San Telmo (Buenos Aires) keskusest. Hotellist Castelar Hotel & Spa pääseb lihtsasti teiste populaarsete huviväärsuste juurde nagu näiteks Estadio Luna Park.\nMis on hotelli Castelar Hotel & Spa telefoninumber?\nKui sul on küsimusi seoses hotelliga Castelar Hotel & Spa ja oma broneeringuga, pöördu otse vastuvõtulaua poole numbril +54 114 383 5000.\nKas hotellis Castelar Hotel & Spa on WiFi?\nJah, Castelar Hotel & Spa pakub oma külastajatele WiFit.\nCastelar Hotel & Spa: sarnased hotellid\nCastelar Hotel & Spa: lähimad hotellid


Ameeriklanna isa naelutas tütre toa aknad kinni, et naist tema 60-aastasest kihlatust eemal hoida - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n2. veebruar 2020, 14:23\nAmeeriklanna isa naelutas tütre toa aknad kinni, et naist tema 60-aastasest kihlatust eemal hoida\n25-aastase Mikaela Gressley kihlatu on 60-aastane Tom Dyson.\nAmeeriklannat Mikaela Gressley (25) ei heiduta tõsiasi, et tema 60-aastane kihlatu Tom Dyson on ta emast vanem. Paari suhtele ei saanud saatuslikuks ka see, et Mikaela isa naelutas suhte peatamiseks tütre toa aknad kinni, vahendab Daily Mail.\nMikaela ja Tom armusid 2017. aastal, vaatamata nende suurele vanusevahele. Naine usub, et tegu oli «armastusega esimesest silmapilgust».\nNad kihlusid 2019. aasta detsembris.\n«Mulle on terve elu vanemad mehed meeldinud ja ma olin temaga (Tomiga – toim) suhtesse asumise üle õnnelik, aga minu vanemad ei olnud,» tunnistab Mikaela. Naine avaldas, et tema isa naelutas kinni toaaknad, et takistada Mikaela suhet Tomiga.\n25-aastase ameeriklanna kihlatu on temast 35 aastat vanem.\nFOTO: Caters News Agency/Scanpic\n«Tom on minu emast vanem, seega oli minu suhe endast palju vanema mehega nende jaoks imelik ja sobimatu,» kirjeldas ameeriklanna. «Nüüd on nad suhte osas palju rõõmsamad,» lisas Mikaela, kes elab nüüd ühes majas koos oma vanemate ja kihlatuga.\n«Kõik on nüüd suurepärane, kõik saavad omavahel läbi, Tom ja mu isa on sõbrad. Tom teeb minu vanemate heaks palju,» avaldas ameeriklanna.\nNoort ameeriklannat ei huvita võõraste negatiive suhtumine tema suure vanusevahega suhtesse.\nHetkel on paaril, kelle vanuse vahe on 35 aastat, probleeme vaid võõrastega, kes nende suhet mõnitavad. Mikaelale aga võõraste suhtumine korda ei lähe.\n«Elu on liiga lühike, et õnnetu olla, seega võitleme oma tõelise armastuse eest ka siis, kui see ei vasta kõigi standarditele,» kostis Mikaela lõpetuseks.


Kuidas asendada CV telgede Toyota Tercel - Tips for you - Tipsed.Com\nHalb CV telje Toyota Tercel tulemuseks on silmapaistev müra eraldumist kahjustatud telje.Pöördeid, see kõlab nagu crinkling müra alumiiniumist purk.See näitab, et laager ühise telje on ohus, ja kui ei tegeleta, võib see tuua kaasa tõsisemaid telje kahju, sealhulgas eraldamine ühise laagri alates vait.\n1/2-tollise drive mõju mõõdik pesa seada\n1/2-tollise drive mõju 30 mm pistikupesa\nMetric kasti lõpus mutrivõti seatud\nTõstke Tercel on auto lifti mugav asend tööd.\nEemalda rattakilbi.Eemalda kõrv mutrid mõju relv ja pistikupesa, seejärel eemalda ratas.\nEemaldage splint (vajadusel) alates võlli CV telje, seejärel eemaldada hub mutri kate paljastada rummu mutter.\nEemalda rummu mutter mõju relva ja 30 mm mõju pesa.(Suurus rummu mutter võib varieeruda sõltuvalt a\nuto aasta ja valmistamise koht.)\nEemaldage splint välimine tie rod end ühendus käänmiku, siis eemalda kroonmutrit kasutades püstol japesa.\nEemaldage alumine kuulliigendit mutter, hoides seda madalamale kontrollgrupis.\nEralda välimine tie rod end ühendus vait, lüües vait lõpuks haamriga (kahjustamata välimine tie rod end).\nEralda madalam kuulliigendit alandada kontrollgrupis ühendus.Kasutage haamrit ja suur piiluma baari seda operatsiooni.Kasutage haamer väiksem kontrollgrupis ainult samas kangutades allapoole, kuni alumise kontrollgrupis eraldub kuulliigendit.\nKoht puupaku otsa võlli CV telje, ja puuduta puidust vasaraga kuni nuuti CV telg on eraldatud vait.\nSwing vait kokkupanek väljapoole eemale CV telje spindel ja toetada vait paigaldatakse raami abil benji nöör.\nTõstke Tercel ülespoole lifti ja leida sisemine CV telje diferentseeritud ühendus.Kui välisäärik CV telje ühendus poltidega erinevus korpus, eemaldada poltidega kasti lõpus mutrivõti.\nKoht äravoolu kopp ala all sisemise CV telje diferentseeritud ühendus püüda mis tahes vedeliku lekib autol kui CV telje eemaldatakse.Piiluma CV telje alates erinevus kasutades suur piiluma baar.On C-rõnga sees spline CV teljele lukud / klippe arvesse käigukast - see tuleb pried väljapoole.\nEemalda CV telje.Asendada CV telje vastupidises järjekorras korras.Kindlasti täitke erinevus kuni vastava vedeliku.Vaadake kasutusjuhendist vedeliku kirjeldusi.\nMõnel Tercel mudelid, eemaldades vasakul teljel on vaja eemaldada õige telje, seejärel vajutades vasaku telje keskpunktist on autol suur kruvikeeraja.Tee kangi või kruvikeeraja mõlemal pool erinevus vältimiseks küljel hammasrataste libisemist asendist välja.


★★★ Aja ja raha säästmine. Korteri otsimine ★★★\nKorteri otsimine võib olla aeganõudev ja stressirohke. Uute linnaosade otsimine, meelelahutusteabe uurimine ja korterite otsimine, korterite jahipidamine pole nauditav. On mitmeid viise, kuidas säästa aega ja energiat, et otsida uut elukohta. Mõelge nendele näpunäidetele, kui otsite oma järgmist korterit ja vaadake, kas nad ka päästa teie meelerahu!\nKORTER HUNTER: Korterikogukonnad maksavad korteriotsijatele kortereid, et näidata oma kortereid. See toimib teie kasuks, sest teie tasku ei ole raha. Need aitavad teil leida kortereid, mida ei pruugi avaldada ajalehes / online-klassifikaatorites jne ... Korterihülgijad säästavad ka teie aega, sarnaselt kinnisvaramaakleriga, kes suudavad välja võtta oma soovide nimekirja ja pakkuda teile hinnakirju vahemikus ja ümbruses, kus teid huvitab. Neil on ka teave eripakkumiste ja tehingute kohta, mida te ei leia ise oma korterit otsides.\nOTSING ONLINE: Kui soovite otsida maja, otsides korterit, peate enne alustamist tegema mõningaid otsuseid. Selgita välja, millises linnaosas soovite elada. Isegi kui te ei oska naabrust, tehke oma uurimusi selle kohta, kui kaugele soovite töölt, mugavustest ja ressurssidest.\nMäärake oma eelarve igakuiste maksete summa. Mõnedes korterites on kommunaalkulud kaetud, teistes aga mitte. Määra oma eelarve, võttes arvesse, et peate maksma kommunaalteenuste eest oma rendist eraldi. Määrake, milliseid mugavusi vajate ja mida soovite. Sageli võite minna läbi suurepäraseid online-kortereid, sest neil pole mõnda mugavust. Võib-olla saate säästa vähemate mugavustega, kuid olla rangematele ressurssidele, mis on sama olulised. Selliste tegurite otsimine võrgus aitab teil konkurentsi kitsendada.\nOMA ROOMMATE VÕTMINE: Kui te elate koos toakaaslasega, toovad nad korterit vaadates kaasa. Üürileandjad ei meeldi näitama üksusi samadele üürnikele üle ja uuesti, eriti kui te ei tundu huvitatud selle üürimisest. Teie ja teie toakaaslased säästavad aega, vaadates korterit koos, ja siis saate arutada korteri plusse ja miinuseid, kui olete lahkunud. See aitab meeles pidada ka korteri eripära, ilma et peaksite mitme külastuse eest tagastama.\nPILTE TEGEMA: Kui te ei saa koos oma toakaaslastega kortereid külastada, siis on kõige parem teha pilte. Piltide tegemine aitab teil valida, mis korteri teile meeldis ja mida te ei teinud. Pärast paljude korterite vaatamist võivad nad hakata välja nägema sama! Pidage meeles, et online-korteri veebisaitidel on tavaliselt ka pilte, kuigi nad tõenäoliselt ei esinda seda üksust, kus te elaksite.\nKÜSIGE PAKKUMIST: Enamikul korterelamutest on lisatasud. Veenduge ja saate kogu teabe, kui vaatate korterit. Siin on loetelu tasudest, kust küsida järgmist:\n1.) Rendi tagatisraha - See on tavaliselt esimene ja viimane kuu üür. Kui katkestate oma rendilepingu, võite määrata trahvi.\n2.) Tagatisraha - raha pannakse maha, kui teie korteris on mingit kahju. Kontrollige, kui palju tagastatakse rendilepingu lõpus, kui hoiate seda heas korras.\n3.) Töötlemise või taotluse tasu - teie taotluse läbivaatamise eest vastutava halduspersonali tasu / krediidikontroll / taustakontroll jne.\n4.) Parkimisgaraaž tasu - sõltuvalt teie hoonest võib parklas või garaažis teie korterisse jääda lisakulud.\n5.) Lemmiklooma tasu - Kui teie korter võimaldab lemmikloomadel, hinnatakse tavaliselt tasu. Enne sisenemist tuleb korter läbi minna korteriomaniku kaudu. Veenduge, et kõik tingimused on dokumenteeritud. Teie üürilepingu lõppedes tahate tagada, et korter tagastataks samas seisukorras. Hoidke koopia esialgsest jalutuskäigust, kõik tasud ja sõlmige oma isiklikud dokumendid. Hankige lepinguline teave kirjalikult.\nFreshom lugeja on, kuidas leidsite oma praeguse korteri? Kas teil on trikke või soovitusi korteriotsingu tegemiseks lihtsamaks? Anna meile teada!


46 aastat väliseesti elu hobifotograaf Enn Andersoni slaididel - Eesti Rahva Muuseumi ajaveeb\nEesti Rahva Muuseum / 26. nov. 2020\nSelle kogu muuseumisse jõudmise lugu sai alguse seitse aastat tagasi, kui käisime ERMi uue püsinäituse ettevalmistamise käigus Rootsis sealseid eestlasi intervjueerimas ning olulisi kohti ja sündmusi filmimas. Nii-öelda võttegruppi kuulusid peale minu fotograaf Anu Ansu ja filmimees Maido Selgmäe. Stockholmis oli üheks meie vastuvõtjaks ja võõrustajaks perekond Anderson – Tiiu ja Enn. Nad rääkisid meile oma elust 1930. aastate Eestis, põgenemisest Rootsi, elu sisseseadmisest ja sellest, kuidas võõrsil hakkama saadi, säilitades samal ajal eesti perekonna.\n„Ennu pildistamiskirest ei rääkinud kumbki, küll aga märkasime elutoas digitaalset pildiraami, kus vahetusid värvipildid perekonnast, väliseesti üritustest, reisidest ja Eestist. Selgus, et Enn oli ajaviiteks terve slaidikogu (u 650 karpi) ära diginud. Väga moodne! Ja mugav meile: leppisime kohe kokku, et kopeerime endalegi need failid ja vaatame muuseumis rahulikult läbi. Lisaks saime nimekirja, kus oli märgitud iga karbi (filmirulli) pildistamise aasta, kohad ja sündmused. Panime vaikselt idanema mõtte, et valik Ennu piltidest võiks jõuda Eesti Rahva Muuseumi kogudesse – loomulikult originaalide ehk diapositiividena.\nTagasi Tartus, koostasime nimekirja kaadritest, mis meile huvi pakkusid, ja saatsime Ennule. Exceli tabelisse kantud legendid saabusid mõne nädalaga. Leppisime kokku, et ei hakka kõiki slaide Eestisse tooma, vaid mõistlik on sõita Stockholmi, sorteerida välja valitud slaidid ja ühtlasi täiendada veelgi infot. Nii saigi 2016. aasta lõpus reis rahvuskaaslaste programmi toel teoks ja ligi tuhatkond slaidi jõudis Tartusse. Muuseumi fotolaboris digiti kõik slaidid uuesti suurema resolutsiooniga ja kogu oligi vastuvõtmiseks valmis. Enn Andersoni diapositiivide kogu sai osaks ERMi rikkalikust fotokogust ja kannab kogunumbrit Fk 3041.\nEnn Anderson (23.02.1931–02.11.2020) kasvas üles Tallinnas Köleri tänaval ja Meriväljal, sõja ajal elas perekond Tatari tänaval. Pere põgenes koos kahe pojaga 1944. aasta septembris Rootsi. Enn sai hariduse rootsikeelses koolis ja asus 1952. aastal õppima Stockholmi tehnikaülikooli inseneriteadust, spetsialiseerudes vesiehitusele. Ise nimetas ta seda õnnelikuks valikuks, sest tööpuudust ei olnud tal kunagi ja tal oli võimalus projekteerida hüdroelektrijaamu nii Rootsis ja Norras kui ka Aasias ning Aafrikas. 1976. aastal kolis pere Norra, sest Enn sai sealt tööpakkumise.\naastal abiellus ta Tiiuga, samuti pagulasperest pärit neiuga, ja neil sündis kolm last. Fotokogust leiab palju perefotosid Ennu-Tiiu perest, aga ka nende vanematest ja sugulastest-sõpradest. On nii pidupäevi kui ka argiseid tegemisi ja lihtsalt kodust interjööri.\nEnn ja Tiiu võtsid aktiivselt osa eestlaste üritustest ja ettevõtmistest: laulupeod ja Estivalid Rootsis, laste suvekodud Rootsis, skaudi- ja gaidilaagrid, ülemaailmsed ESTO festivalid, Eesti Selts Norras. Enn oli korp! Fraternitas Estica liige ja Tiiu kuulub korp! Filiae Patriae ridadesse. Ka nende korporatsiooni tegemised peegelduvad Ennu slaididelt.\naasta augusti tulid nad esimest korda Eestisse ja edaspidi muutusid reisid siia regulaarseks, suvel veedeti siin pikem puhkus. Kaamera oli Ennul ikka kaasas ja ta püüdis pildile nii linnavaateid, olmet kui ka üritusi.\nRootsi jaanipäev, lapsed meiupuupärjaga, 1961. ERM Fk 3041:44\nEpp sünnipäevaks saadud kingitustega, 1965. ERM Fk 3041:171\nPerekondlik munade värvimine ülestõusmispüha ajal, 1993. ERM Fk 3041:714\nEnn ja Tiiu lastega, 1994. ERM Fk 3041:754\nElutuba eesti kodus (Erik Haameri maal, Yngve Ekströmi disainitud Lamino toolid), 1982. ERM Fk 3041:433\nRootsi eestlaste Ojamaa suvekodu, Rootsi-Eesti jalgpallimatši pealtvaatajad, 1970. ERM Fk 3041:297\nEesti laste suvekodu Ojamaal, kalasuitsutamine, 1968. ERM Fk 3041:220\nEesti laulupidu Rootsis, Eriksdalshallen, Stockholm, 1969. ERM Fk 3041:263\nEestlaste leeripäev Metsakodu laagris, piiskop Konrad Veem ja õpetaja Elmar Tõldsepp, 1973. ERM Fk 3041:377\nESTO 1980 Stockholmis, korp! Fraternitas Estica kokkusaamine. ERM Fk 3041:405\nEesti Vabariigi 70. aastapäeva tähistamine Norras, eesti külmlaud, 1988. ERM Fk 3041:531\nToidupood Tallinnas, 1989. ERM Fk 3041:557\nPlekkpurgijoogid on jõudnud Eestisse, 1990. ERM Fk 3041:651\nNorra ja Eesti diplomaatiliste kontaktide taastamine. Balti välisministrite pressikonverents, 1991. ERM Fk 3041:689\nRahareformi eelõhtu, Tiiu 5-rublaste rahapakkidega, 1992. ERM Fk 3041:712\nPealtvaatajana ESTO laulupeol Tallinnas, 1996. ERM Fk 3041:775\nKüttepuude hunnik Tartus Ülikooli tänaval, 2000. ERM Fk 3041:895\nEnn Andersoni autoportree, 2004. ERM Fk 3041:900\n← Jõulud jälle käes …\nAvatud uksed ERMi handi-mansi fotokogus →


SAK :: Sihtasutus Saaremaa Arenduskeskus (SASAK)\nSaare Arenduskeskus pälvis EASi tunnustuse kui 2015. aasta parim ettevõtluse arendaja.\nSaare Arenduskeskus kuulub maakondlike arenduskeskuste võrgustikku (MAK), kuhu kuuluvad kõigis maakondades paiknevad organisatsioonid, mis pakuvad tasuta nõustamisteenust alustavatele ja tegutsevatele ettevõtetele, kohalikele omavalitsustele, alustavatele ja tegutsevatele mittetulundusühingutele ja sihtasutustele. Tegemist on suurima üle-eestilise nõustamisvõrgustikuga.\nTegemisi rahastab MAK võrgustik, kohalikud omavalitsused ja mitmed projektid. Saare Arenduskeskuse suurim ressurss on tema töötajad: kompetentsed, särasilmsed, nutikad ja maakonna arengutele pühendunud.\nSaaremaa Ettevõtjate Liit (SEL)\nSaarte Koostöökogu (SKK)


Esimesse klassi astumise avaldus - Haapsalu Linnavalitsus\nEsimesse klassi õppima asuva lapse vanem esitab 01.03. 2021 – 21.03.2021 Haapsalu Linnavalitsusele vormikohase taotluse ARNO kaudu\n1. Logige Arnosse. Arnosse saab logida vaid turvalist viisi pidi kas ID-kaardi või Mobiil-IDga.\nKui te logite Arnosse esimest korda, siis küsitakse teie käest ka meiliaadressi ning telefoninumbrit.\n3. Selleks, et esitada "Koolimineku" taotlus, valige kindlasti õige õppeaasta (2021/2022).\n4. Avage "Koolimineku" taotluse vorm vajutades antud nupule. Taotluse vormil valige soovitud kool (tegu on rippmenüüga). Võite kirjutada juurde ka soovi korral lisainfo (lisainfot näeb linnaametnik). Vajadusel lisage taotlusele dokumendid ning vajutage nuppu "Esita taotlus" - nüüd on taotlus jõudnud linnaametniku kätte.\n5. Pärast koolimineku taotluse esitamisperioodi jagab linnaametnik kohad. Kui kohad on välja jagatud, siis teid teavitatakse sellest meili teel.\n6. Selleks, et saada teada pakutud koolikoht, palun logige uuesti Arnosse, kuna nüüd tuleb vanemal teha veel üks samm.\n7.Pakutud koolikohta näete õppeaasta 2021/2022 all "Minu lapsed" tabelist konkreetse lapse nime juures. Lapse juures on toodud kooli nimi, kuhu te pakkumise saite ning Staatus: "Märkimata".\n8. Kui te olete rahul pakutud kohaga:\n8. 1 Vajutage nuppu "Kinnita koolikoht", teilt küsitakse veel korra üle, kas olete kindel. Kui olete kinnitanud koolikoha, siis konkreetse lapse nime alla tekib ka lapsevanema kinnituse andmise kuupäev (Staatus jääb veel märkimata).\n8.2 Seejärel tuleb esitada "Haapsalu linna põhikooli vastuvõtu taotlus". Täitke ka antud taotlus ning kõige lõpus vajutage nuppu "Esita taotlus". Nüüd jõuab taotlus konkreetsesse kooli.\n8.3 Kool kinnitab taotluse ning teid teavitatakse sellest jällegi meili teel. Nüüd, kui kontrollida Arnos lapse staatuse seisu, näete, et laps on Staatuses "Kinnitatud".\n9.1 Saate loobuda pakutud koolikohast vajutades nupule "Loobu koolikohast". Avaneb taotluse vorm, kus tuleb rippmenüüst valida loobumise põhjus ning soovi korral märkuste lahtris täpsustada loobumise põhjust. NB! tegu on täielikult kohast loobumisega. Kui olete antud taotluse esitanud ja soovite ikkagi kohta linna koolis, tuleb uus koolimineku taotlus esitada.\n9.2 Nupp "Lapse ümbertõstmine" - antud taotlusega saate anda linnale märku, et pakutud koht teile siiski ei sobi ja linnaametnik vaatab teie taotluse veelkord üle.\nAvaldus esimesse klassi vastuvõtmiseks.DOC


Sotsiaalsed sekkumised - iFightDepression [ET]\nDepressioonis inimesi võib aidata ka mõni sotsiaalne sekkumine, mitte vaid ravimid ja individuaalne teraapia. Kerge depressiooniga inimeste jaoks võivad sotsiaalsed sekkumised täiesti piisavad olla, kuid mõõduka ja raske depressiooniga inimesed vajavad intensiivsemat sekkumist, mis sisaldab endas nii teraapiat kui ravimeid.\nTugigrupid võivad õpetada uusi oskusi, toetada tervislikke tegevusi ja pakkuda sotsiaalset tuge. On teaduslikult tõestatud, et kergesse depressiooni haigestunud inimesed saavad märkimisväärset abi gruppide füüsilise tegevuse programmidest. Neid võib aidata mistahes grupitöö põhimõttel töötav tugigrupp, KKT programm või kursused oma haiguse tundmaõppimiseks. Vabatahtlike grupid, mille eesmärgiks on aidata depressiooni haigestunud inimesi, võivad pakkuda selliseid grupitöö programme väga mõistliku hinnaga.\nÜldisemad kursused nagu "isiklik areng", "stressiga toimetulek" või "oskused eluks", võivad pakkuda uusi oskusi ja sotsiaalset tuge. Kui soovid selliste gruppide või kursuste kohta rohkem teada saada, võid küsida nende kohta oma perearstilt või vaimse tervise spetsialistilt.