Vooremaa Tänavu võib alata möödasõiduala ehitus\nTänavu võib alata möödasõiduala ehitus\nPraegu valmistatakse maanteeametis ette möödasõidualade ehitamist Põltsamaa-Kärevere vahelisel teelõigul. Maanteeameti lõuna regiooni ehitusosakonna juhataja asetäitja Tiit Vunk märkis, et Põltsamaa valla territooriumile ehitatakse välja esimene 2+1 möödasõiduala.\nMöödunud reedel sai Põltsamaa vallavalitsuse eestvõttel Põltsamaal Carl Schmidti majas teoks infopäev, kus oli juttu ka Tallinna-Tartu maantee Põltsamaa ja Tartu vahelisele teelõigule kavandatavatest möödasõidualadest ehk nn 2+1 lahendusest. Teedeehitusspetsialisti sõnul on nad sellise lahenduse väljatöötamisel eeskuju võtnud peamiselt Rootsi ja Soome möödasõidualadest.\nMöödasõidualadele rajatakse vajadusel kõrvalteele pööramise kohad, mis ei tähenda, et sealt saab pöörata igale kõrvalteele. Möödasõidualade pikkuseks kavandatakse 1,2-1,8 kilomeetrit. Praegu on valmimas projekt möödasõiduala jaoks, mis algab Tallinna suunast Tartu poole sõites nn uue Tallinna-Tartu maantee ja vana Tallinna-Tartu maantee ristumiskohast ja kulgeb Neanurmeni. Tegelikult tuleb sinna kaks möödasõiduala, kus esmalt on kõrvuti kaks Tartu suunas kulgevat sõidurada ja üks Tallinna suunas kulgev, ning seejärel vastupidi. Vastav projekt on valmimas ka sellele teelõigule, mis jääb kahe maantee ristumiskohast Põltsamaa poole, aga seda veel ehitama ei hakata.\nEsimesena rajatava möödasõiduala piiresse jääb ka Suudari sild, mille asemele ehitatakse täiesti uus, millele tuleb kolm sõidurada. Ehitamise ajaks on plaanis rajada selle kõrvale ajutine sild.\n2+2 lahendust esialgu ei plaanita\nTiit Vunk lausus, et ta ei oska kindlalt öelda, kas esimesena rajatav möödasõiduala valmib tänavu, aga ta ei välista seda võimalust. Möödasõiduala lõpeb enne Kaliküla ristmikku. Ristmikuala kanaliseeritakse ning pärast ristmikku jätkub 2+1 sõiduradadega teelõik. Neanurmes hoonete vahel kulgev maanteelõik jääb endisel kujul alles. Põltsamaalt Tartu suunas liikudes pöörab tee pärast Neanurme asulat järsult paremale. Neanurme ja järsu kurvi vahelisele sirgele osale möödasõiduala ei kavandata, vaid see ehitatakse edaspidi välja järsust kurvist Tartu poole jäävale sirgele teelõigule.\nTallinna-Tartu maantee liiklussagedus Põltsamaa ja Tartu vahelisel teelõigul oli 2014. aasta andmetel 6221 sõidukit ööpäevas. Neljarealise ehk 2+2 maantee väljaehitamiseks lähitulevikus puudub raha. Möödasõidualadega ehk 2+1 sõiduradadega tee on sellisele liiklusele sobiv lahendus ning oluliselt odavam. Neljarealise ehk 2+2 maantee ehitamise puhul peab liiklussagedus olema vähemalt 9000 sõidukit ööpäevas.\nPõltsamaa ümbersõit rajatakse hiljem\nPraegu ei ole täpselt teada, millises järjekorras möödasõidualasid välja ehitama hakatakse. Ühe olulise kriteeriumina võetakse otsuse langetamisel arvesse liiklusohtlikud teelõigud. Tõenäoliselt ehitatakse möödasõidualad esmajärjekorras.\nPraeguses teehoiukavas on möödasõidualade rajamiseks eraldatud piiratud summa. Sellega pole võimalik välja ehitada kõiki Põltsamaa-Kärevere lõigule kavandatavaid möödasõidualasid. Sinna järgmisena rajatavad möödasõidualad selguvad pärast uue teehoiukava kinnitamist. Kui möödasõidualad osutuvad praktilises liikluses väga heaks lahenduseks, võib see nende väljaehitamist kiirendada.\nTõsiseks probleemiks on ka Põltsamaa linna piires paiknev Puhu-Risti ristmik, kus ristuvad Tallinna-Tartu ja Põltsamaa-Jõgeva maantee. Praeguses teehoiukavas pole selle eritasandiliseks ehitamist ette nähtud, selle probleemi saab lahendada Põltsamaa ümbersõidu väljaehitamisega, kuid aastateks 2020-2030 kavandatavad tee-ehituse objektid pole veel selgunud ja praegu pole teada, millal seda ümbersõitu ehitama hakatakse.


Ligi veerandil tudengitest on isiklik korter - Äriuudised - Majandus\nLigi veerandil tudengitest on isiklik korter\nÜhiselamukohti kõigile ei jätku, seetõttu suur osa tudengitest kas üürib või ostab endale korteri.\nLigi kolmandik bakalaureuse tudengitest elab üüripinnal, viiendik ülikoolipingis istujaist omab aga suisa isiklikku maja või korterit, magistriõppe tudengitest on isiklik kodu juba 34 protsendil, selgus Eurostudent III uuringust.\nBakalaureuse tudengitest elab 30 protsenti üüripinnal, 20 protsenti isiklikus majas või korteris. Veerand tudengitest elab vanematekodus ning 23 protsenti ühiselamus.\nMagistriõppe tudengitest on juba veel suuremal osal, 34 protsendil isiklik elupind, järgneb 31 protsendiga üüripinnal elavate hulk.\nEesti Üliõpilaskondade Liidu juhatuse liige Olga Tšerjomuškina tõdes, et aspekt, et nii paljudel üliõpilastel on isiklik kodu, oli üllatav.\nSelle põhjusi püüdis ta leida ta isikliku pinna mõiste laiuses ning üliõpilaskonna vanuses. «Isikliku pinna all mõeldi ka neid pindu, mis ei ole otseselt ostetud, vaid ka päranduseks saadud või vanemate ostetuid, neid on palju,» arvas Tšerjomuškina.\n«Teisalt, kui vaatame Eesti tudengi vanust, siis on ka neid, kes 40ndates aastates, ega üliõpilased ole tingimata ainult 18-aastased noored,» lisas ta. «Uuringu valimis ei täpsustatud õppeastet ja seda, mis koormusega tudeng õpib - seal võivad olla ka avatud ülikooli tudengid, kel tegelikult juba kraadiõpe selja taga, see võis seda protsenti tõsta,» arvas ta.\nTšerjomuškina tõi välja, et isiklikku elamispinda omavate tudengite protsendi poolest polnud Eesti teiste Euroopa riikidega võrreldes sugugi esimene - eesotsas olid Saksamaa ja Holland.\n«Kindlasti kui olid paremad ajad ja tudengid teenisid paremini, said nad laenu võtta ja korteri soetada. Aga ilmselt on ka neid, kes elavad koos elukaaslase või isegi vanematega, ent nimetasid seda isiklikuks pinnaks,» arvas Tšerjomuškina.\nÜliõpilased oma elamisega rahul\nTšerjomuškina sõnul oli üllatav ka see, et uuringust selgus, et oma majutustingimustega on rahul kokku 79 protsenti Eesti tudengitest.\n«Tudengid arvestavad hinna ja kvaliteedi suhet, seega ka need, kes elavad ühiselamus, maksavad vähem ja saavad aru, mis võimalusi selle raha eest on võimalik saada,» pidas ta samas üsna loogiliseks põhjuseks.\nUuringust selgus ka, et halvema sotsiaal-majandusliku taustaga üliõpilaste elamistingimused on kehvemad. «Nad ei saa üürida sobivat korterit, vaid peavad leppima kas õppekohast kaugemal või kehvemal pinnal elamisega,» rääkis Tšerjomuškina.\nPeale vanuse ja majanduslike võimaluste viitab ka Eesti kultuuriline taust sellele, et noored tahavad eraldi elada. «Eestis ei ole kombeks 40ndate eluaastateni elada koos vanematega, nagu näiteks Portugalis,» lisas üliõpilaste esindaja.\nIseseisva elu alustamiseks pidas ta tudengile kõige lihtsamaks võimaluseks ühiselamut, mis odavaim võimalus eraldi elu alustada. «Aga neid on väga vähe ega jätku kõigile tudengitele, seetõttu on nad sunnitud alternatiivseid elamisvõimalusi otsima. Siis on nad sunnitud võtma kas asukoha poolest ebamugava või kallima eluaseme.»


Langenud inglite kummardamine, rituaalid, jne. | Para-web\n/ Langenud inglite kummardamine, rituaalid, jne.\nLangenud inglite kummardamine, rituaalid, jne.\nRE: Langenud inglite kummardamine, rituaalid, jne.\nSinult aga ootan enda aadressil loomulikult sama - hoolimata ka sinu arvamusest "et minul kogemused välisilmlastega puuduvad". Vastasel juhul tekib veel mulje, et pead ennast teistest paremaks?\nKas nüüd jäid vahele, oled kohtunud? Sinu jutustust kohtumiskogemusest ootavad pikisilmi sajad paraveebud.\nTulnukiinimene, muidugi tahaks kuhugile kuuluda. Aga pole kohta, kuhu kuuluda.\nKatakaroliina, ei, inimesed mulle liiga pole teinud, et ma langenuid ingleid sooviksin kummardama hakata. See küll pole põhjus. Ma ei ole muidugi endas niivõrd kindel, et ma tahan neid kummardama hakata, aga miski justkui tõmbaks mind selle poole.\nDeklaris, oeh, kardangi, et võin kaotada hea side Jumalaga. Täna koju minnes (mul on natuke pikem kodutee, umbes 2 km) ma kartsin tohutult, nojah, õues oli juba päris pime ja eks ma ole selline ullike, kes kujutab kõike ette. Hirmul suured silmad, siiski. Ja siis ma mõtlesin paluda Jumalalt, et Ta aitaks minus säilitada rahu. Kuid siis ma peatusin ja mind tabas mingi imelik tunne.. Ma ei julgenudki palvetada ega paluda Jumalalt seda teenet, sest mulle kohe meenus, et ise ma alles tundsin huvi langenud inglite kummardamise, rituaalide ja sääraste asjade vastu ja võibolla Jumal "on pettunud" minus. Ja siis ma lihtsalt ei julgenudki Jumala poole pöörduda, ise tundsin veel veidi piinlikkust.\nAga mida Sa mõtled SELLE lause all mõtled; "Kindlasti peaksid teadma seda, et olles kord valinud selle nii põneva "tumeda" poole ja ühenduse sealsete asukatega, ei pruugi sul hiljem enam olla valikut, et liikuda oma otsingutel mõnes muus suunas, sest nemad oma saagist naljalt ei loobu."\nSee lause on hirmutav. Ja jube.\nMüstik, ei teadnud, kuhu postitada, nii et vabandust. Ja ma olen tegelikult 14. Lihtsalt mainisin....\n(selle postituse viimane muutmine: 24-03-2013 22:10 Darkness.)\nHeh, ilmselt seda m6eldigi - seal valjas kaib v6itlus sinu hinge parast aga see kes otsustab, oled Sina ise - ja yhtegi , seda enam nii tahtsat otsust, naljalt ymber ei tee. Vaata, see /hingede valja kutsumine/ ja muu tulevikku v6i minevikku piilumine pole lihtsalt mang - ma v6rdlen seda hetkel narkootikumide tarbimisega, et m6istaksid kui t6sine v6ib olla massamine asjadega, millest sa pariselt ettekujutust ei oma. Pahad nagu pahad ikka, mitte ainult ei loo kyyned sisse, et mitte kunagi vabatahtlikult lahti lasta vaid rikuvad ka k6ik ilusa, mida tead.\nJärgi alati Valgust, järgi alati Jumalat!\nÄra kummarda langenud ingleid, kuna need röövivad viimaks su enda hinge!\nPigem kui sa nüüd tõesti soovid kedagi kummardama hakata, siis mine koju ja kummarda Jumala ees ja palu Tema käest juhendust, et kuidas oma vaimsel teel edasi liikuda.\nPalu näiteks nii:\n"Jumal, minu Looja, ma langen mõtteis Sinu ette põlvili ja palun, et Sa näitaksid ja juhendaksid mind minu arenguteel edasi, ükskõik, mil moel Sa seda mulle ka ei ilmutaks või ei näitaks. Ma ei oska Sinu poole õigesti paluda, kuid Sina, minu Looja tule mulle südamesse ja juhenda mind kuidas ma peaksin seda kõike tegema! Jumala ja kogu Valguse nimel ma palun Sinult seda!"\nÜhest palvusest tavaliselt ei aita, kuid mine tea! Kui sa aus ja väga tugevalt kindel oma soovis seda kõike teada saada oled, siis Jumal sulle seda ka ilmutab kiiresti. Kui sa seda kõike palud, siis pane ka elu oma ümber tähele, sest vastused võivad tulla igal võimalikul moel (näiteks raamatuid lugedes, filme vaadates, inimestega rääkides, juhuslikult mingeid plakateid nähes jne jne).\nAlgatuseks loe ka läbi näiteks Ptahhotepi 3 esimest juhendust, mida ma olen ümber tõlkinud. Ehk toob see sulle Valgust sinu teel.\nPtahhotepi Juhendused I - Tema. Ptahhotep.\nÜlejäänud osad leiad teema alt - Paranormaalsed internetiraamatud\nValgust sulle sinu teel!\n(selle postituse viimane muutmine: 25-03-2013 01:57 Arlich.)\n(22-03-2013 11:32 )TuuleMarta Kirjutas: Sinult aga ootan enda aadressil loomulikult sama - hoolimata ka sinu arvamusest "et minul kogemused välisilmlastega puuduvad". Vastasel juhul tekib veel mulje, et pead ennast teistest paremaks?\n(24-03-2013 22:08 )VironShaman Kirjutas: Kas nüüd jäid vahele, oled kohtunud? Sinu jutustust kohtumiskogemusest ootavad pikisilmi sajad paraveebud.\nMina ka ootan neid jutustusi suure huviga , vahest ikka saab viimaseid natuke ka siin kirjeldada enne raamatu avaldamist (Postitus: #62), kuid kui vaadelda seda reklaamina, siis tuleb igati kasuks.\nKahjuks on mõned raamatukirjutajad vist tänaseks me juurest lahkunud (ära ka viidud ) seoses selle eelmise aasta nn "maailmalõpuga".\n(selle postituse viimane muutmine: 25-03-2013 08:42 Eithea.)\n(22-03-2013 23:57 )Darkness Kirjutas: Niisiis, ma ei tea, kas see on õige teema, aga jah..\nSelline asi, et mind on hakanud see satanism ja taolised teemad huvitama. Kõik need saatanavärgid, rituaalide tegemised, langenud inglite kummardamine.\nJa viimasel ajal on miski mind justkui seestpoolt närimas.. Nagu rott.. Õgib mu sisikonda.\nJa ma hakkasin mõtlema; kas taoliste asjade tegelemine on väga hull?\nLihtsalt huvi on nii suur ja ma ei tea, üleüldse tundub see teema VÄGA põnev, kuid kindlasti ka mingil määral ohtlik olevat.\nKuid kas keegi teab midagi rohkemat nende rituaalide, langenud inglite kummardamise ja taoliste värkide kohta?\nJa mida teha, et sellest suuremast huvist lahti saada? Ma samas tahaksin taolise teemaga tegeleda, kuna see tundub vägagi põnev valdkond olevat, kuid samas ma ei julge ka, sest see on suur risk ja selliste asjadega ei mängita.\nOeh, ma ei teagi..\nOotan vastuseid! [/align]\nMingit absoluutset valet pole olemas, nagu pole ka absoluutset täiuslikkust mitte kuskil. Vigu teevad kõik ja isegi need on vaimsusest kantud. Samuti minu kehameeled ja loomalik nauding sisaldavad vaimsust. Lõpuks kõdunevad kõik kehad ühtemoodi ja vaimud kustuvad, seega oleme vaid üürikeseks hetkeks tõusnud deemonid ja surmatolmu langevad jumalad. Deemonid ja jumalad on väga üldises pildis üks ja sama Vaim - maduussi 2 otsa. Must Madudeemon minu Südames tõuseb spiraalina Taevastesse kõrgustesse, süües võõrad rotid seest, kuni langeb tagasi Põrguleekides - nagu mere lainetused või keerutused Jaanitule lõkkes.\n(23-03-2013 00:02 )Darkness Kirjutas: No, mina näiteks usun üleloomulikesse asjadesse ja arvan (tegelikult mingil määral lausa kardan), et langenud inglid ehk deemonid eksisteerivad. Ja nendega seotud rituaalid ja asjad on TÕSISELT põnevad, kuid ma kardan proovida järele. Saaks aru, kui oleks keegi, kellel oleks kogemusi, keegi asjatundja. Sest ise ma suudaksin kogu selle asja ainuüksi p*rsse keerata. Vabandust väljenduse pärast!\nKui kardad, siis tähendab sa pole asjast teadlik ja asjades kindel, seda kurjem pool just sinult ootabki ja satud nende meelevalda, parimal juhul lihtsalt läheb kogu rituaal untsu. Kordan nagu ikka: teadmistest, instrumentidest ja riitusest on veel vähe, tarvis on ka vastavat meeleseisundit ja selles osas peab palju pingutama. Tee endale esmalt selgeks, milleks selliseid riituseid tarvis? No jah, kui lihtsalt husvist, siis maailmas on paljugi veel huvitavat mida peaks siis ise järgi proovima, näiteks mõnele pakub huvi suremine - kas prooviks õige järgi?!\n(23-03-2013 22:30 )Darkness Kirjutas: Issand, kui keeruline tekst siin vahepeal on ja ma vahin seda kõike nagu idioot pealt.\nIgatahes - tõesti, ma tahaksin hakata deemoneid kummardama. See tundub suhteliselt põnev olevat (kuid see ei ole kindlasti piisav põhjus, miks seda tegema hakata, puhas rumalus, eksole!) ja ma ei tea, lihtsalt.. tahaks. Ma ei teagi sellist konkreetset põhjust.\nKuid minu arust on natuke imelikuvõitu ju see, kui ma ise usun Jumalasse, inglitesse ja säärastesse asjadesse ning järsku tahan tegeleda deemonite ja taoliste asjadega, mis on inglite, Jumala, jne, täielik nö. "vastand".\nJa see oleks justkui reetmine. Nii et, ma ei tea. Selline tunne, nagu ma kaotaksin Jumala "usalduse" i g a v e s e k s, kui ma hakkan deemoneid kummardama, jne. APPI, SEE KÕIK ON NII KEERULINE!\nKui vana sa oled Darkness, et sellist juttu ajad? Miks on vaja kummardada mingeid deemoneid? Su juttu lugedes tuleb vägisi silme ette 14 aastane emost poisinolk, kes kaua salaja klassiõesse armunud olnud ja nüüd kus ilmnes, et huviobjektil on suhe tekkinud, oled kogu maailma peale vihane ja plaanid mingeid mõttetuid lollusi tegema hakata. Sorri kui midagi muud siin teistes postitustes peaks välja kooruma, viitsisin ainult paar ülemist läbi lugeda...\n(selle postituse viimane muutmine: 25-03-2013 18:08 RiENNa.)\nOut of the darkness and into the light!\nNojah. Ma tahaksin teada, mis teema selle 3 tilga verega on? Et Sa saad "ohverdada" 3 tilka verd, jne. Aga üleüldse ma tahaks teada - kas ma vahepeal peaksin midagi ohverdama ka deemonitele? Või siis mitte?\nEnne, kui ma kavatsengi neid kummardama hakata, tahaksin ma siiski endas täiesti veendunud olla ja mõelda kõik hoolikalt läbi.\nTäna koolis olles mõtlesin ma ka kogu aeg langenud inglite kummardamisele, jne.\nWilholmensis, tõesti, ma ei ole asjades päris kindel ja ma löön veidi kõhklema, kuid siiski..\nKatakaroliina, nojaa, aga see otsustamine on nii keeruline. Ma nii väga tahaksin samas selle süngema poolega tegeleda, sest mind huvitavad taolised asjad, aga oh.. Ma ei teagi nüüd.\nriENNa, Sinu kurvastuseks pean ära ütlema, et ma pole mingisugune emost poisinolk. Olen üldse naissoost ja enda teada küll pole kogu maailma peale vihane, mistõttu tahaksin "lolluseid" korda saatma hakata. Kui Sa asjaolusid ei tea, siis parem ära üldse topi oma nina kuhugile. Võisin tunduda nüüd ülbe, aga ma arvan, et see on ikka minu enda asi, mida ma teen ja kuidas ma teen. Või mida?\nMeri on põlvini ja jalad alati kindlal pinnal, mis sellest, et pea vee peale ei ulatu.\nLausa igavusest pole kah m6tet rumalusi teha ... eks?\n(25-03-2013 21:28 )Darkness Kirjutas: aga ma arvan, et see on ikka minu enda asi, mida ma teen ja kuidas ma teen. Või mida?\nOn küll, aga ainult sinnamaani kus sinu teod teisi ei mõjuta seega proovi mõelda ka tulemuste/tagajärgede peale.\nKatakaroliina, ei ütleks küll, et teeksin seda kõike igavusest.\nKage, jah, ma tean. Ma olen arvestanud tagajärgedega ja mõtlen ikka enne läbi, milline võib tulemus olla ja milliseks võivad kujuneda tagajärjed.\nDarkness, ega sinu taga pole kogemata mõni grupp, kes lihtsalt uudishimust tegeleb nn musta poolega. Vanus on paras, et ennast peab hästi tundmiseks mingi seltskonnaga samastama, ja kui seal veel mingi kutt, kes vägaväga meeldib aga nõuab teatud rituaale, siis on asi nii nagu ta on. Vaevalt et keegi teist eriti endale halba suudab teha kui tegu pole narkootikumide või alkoholiga.\nReaalse tigeda poole väljakutsumiseks on ikka tavalistest rituaalidest vähe, selleks peab grupi juht olema juba väljakujunenud tugev teispoolsuses tegutseja, et õigeid söödikuid külla kutsuda ja kedagi neile ohverdada millegi saavutamiseks. Nii et mõtle, kas süütud teismeliste mängud või tugev liider, kes peaks sel juhul ka kooli õpetajatele silma jäänud olema. Sellistest võiks enne täiskasvanuks saamist küll kaugemale hoida ja parem mõnda nohikut limpsida. Mõtlemiskoht igatahes, kel on reaalne kasu tehtud rituaalidest..\n(selle postituse viimane muutmine: 25-03-2013 23:36 VironShaman.)\nDarkness, kust sellised mõtted-plaanid pärit?\nOled mõnda raamatut lugenud - ütle meilegi, milliseid?\nSoovitaksin ka natuke rahulikumalt võtta, pimeduse ja deemonitega võid soovi korral terve elu tegeleda. Ainult et enne proovi natuke rohkem lugeda, mida selliseid kogemusi omavad inimesed ka kirjutavad.\nSinuvanustel on tõesti vahepeal..ma ei tahakski öelda, et probleemid..aga selline..teravnenud vajadus kuhugi kuuluda, olla defineeritud kuidagi muudmoodi, kui seni. Ja see vajadus viib inimesed tõesti..tegema, proovima, katsetama, uurima, jne jne.\nKõik, mida sa ette võtad, põhineb sellel, mida sa senini oled kogunud - väärtused, teadmised, kogemused... Saad isegi aru, et kui hüppelaud on kehvakene, ei saa oodata mingit erilist kõrgust ega kaugust.\nKui sa kunagi oled otsustanud, midas ja kuidas teha, proovi sealjuures oma tegevustega mitte haiget teha neile inimestele, kes sind armastavad.\nJa veelkord - rahulikku ja tasakaalukat meelt.\nDeemonid on kõigest minu erinevad tahud, mis tahavad elada ja areneda. Nad ei vaja muud ohverdust, kui et nendega piisavalt tegeletakse, hoolitsetakse ja läbi mängu õpitakse. Kui ohverdatakse „3 tilka verd“, siis seda saab mitmeti teha. Siiski on selge, et sellega pigem antakse ära elujõudu – kas siis takerdutakse kuhugi, ei mõisteta midagi või siis eitatakse mingit osa endast.\nMida mõista deemonite kummardamise all? Kui omaenda tunnete ja mõtetega kontakteerumist, nende mõista püüdmist ja ausat jaatamist, siis oleks see kokkuvõttes pigem positiivne. Kui aga kummardamist kui pimedat ja ühekülgset allaandmist, siis oleks see tasakaalu ühte äärmusesse laskumine, kus loomulik areng seiskub ja veab vaikselt tagasi labasesse rumalusse. Sellisel juhul tuleks vahelduseks elus väike kannapööre teha või kellegi targema poole samm seada. Niisamuti ka kiirtee Taeva inglite poole viib tegelikult Põrgusse. Lõpuks tulebki nii edasi kui tagasiviiva vooluga, kivide ja kärestikega, lisaks aeglasema kalda seisuveega, koos arvestada. Oma valikud või valimata jätmised teeme vastavalt hetkevõimalustele ikka ise.\n(selle postituse viimane muutmine: 26-03-2013 16:06 Krt.)\n(25-03-2013 21:28 )Darkness Kirjutas: Nojah. Ma tahaksin teada, mis teema selle 3 tilga verega on? Et Sa saad "ohverdada" 3 tilka verd, jne. Aga üleüldse ma tahaks teada - kas ma vahepeal peaksin midagi ohverdama ka deemonitele? Või siis mitte?\nNo tee mis sa teed, nagunii kõik teed endale...\nKolme tilga oma vere andmine esineb tihti Eesti mütoloogias umbes, et lähed neljapäeva keskööl kahe tee ristumiskohta, vilistad kolm korda... ilmub Vanapagan. Edastad talle oma soovi, tema võtab sinult 3 tilka verd. Sinu soov täitub kuid varsti peale seda viib ta su hinge põrgusse. Kaup on aus ja mõlemad osapooled rahul\nHea uudis on see, et juba ülehomme saad ära proovida. Good luck with that!\nAga miks sa tahad just satanismiga kampa lüüa? Miks sa ei tahaks näiteks mõne kirikuga ühineda või alternatiivliikumisega, näiteks Vicca`ga?\nVironShaman, miks Sa midagi sellist üldse arvad? Mis grupist Sa jahud? Minu taga pole mingisugust gruppi. Kahjuks või õnneks.\nSamir, raamatuid olen lugenud küll, jne, ja need annavad mu mõtetele aina uusi tõukeid juurde. Kuid siiski..\nSee on hea mõte, et ma võiksin enne lugeda teiste inimeste kogemusi ja ilmselt ka rohkem selle kohta. Ma usun, et vanaema juures ma külastan raamatukogu ja võtan mõne raamatu, kuid nüüd on mul tarvis välja nuputada, mida ma vanaemale ütlen, kui too küsib, miks ma taolisi raamatuid laenutada soovin. Ta ise on usklik, usub Jumalasse, inglitesse, jne. Ma mäletan, kui ma ühte tema raamatut lugesin, mis rääkis Jumalast ja deemonitest. Kui ma talle aga õhinal rääkisin, mida ma sealt deemonite kohta lugesin, ütles ta mõrudalt: "Ära parem loe selliseid asju."\nAga ma olen vägagi veendunud, et enne, kui ma tõepoolest tahan selliste asjadega tegelema hakata, tuleks mul selle kohta hoolikalt uurida. Raamatuid deemonite kohta (ja üleüldiselt) peaks vist nagu raamatukogus olema.\nWilholmensis, ma tõesti ei tea. See kõik tundub nii süütu ja igav olevat. Satanism ja deemonid on aga sügavam ning müstilisem teema. Ja kindlasti mõnevõrra huvitavam. Kuid ma nagu ei teagi konkreetset põhjust, miks ma just satanismiga tegeleda tahan.. Ju siis ma pean selles selgusele jõudma.\n(selle postituse viimane muutmine: 01-04-2013 14:54 Darkness.)\nMind kah huvitab demonoloogia ja vicca, kuigi ise roomakatoliiklane. Aga ainult nimetatud valdkondadest teadmisi hankida, muutub seegi igavaks lõpuks, pealegi kitsendab maailmavaadet. Kui sa algul sisened vaid deemonite valdkonna teadmiste omandamiseks, siis lased sa neil enda üle võimust võtta. Ehk siis, enne õpi "ohutustehnika" selgeks, siis mine lahinguväljale!\nMöödaminnes mainin, et näiteks luterluses pole seda teemat tänapäeval enam ei käsitseta, roomakatoliikluses kõige enam, ortodoksis mingil määral, islamis kah enamvähem, new-age tüüpi sektides on pilt väga kirju, valdkonna uurimine pärandita või siis laenatakse teavet teistelt konfessioonidelt ja tõlgendatakse omamoodi. Aga selgeltnägijad ja ra vitsejad, kes ei kuulu New Age konfessioonidesse, nende kohta täpselt ei tea mainida. Need, kes on saanud oma teadmised audentsetest allikatest, nemad on ka üsna teadlikud ja need, kes on lihtsalt soolapuhujad, need blufivadki.....\nKuna satanism on ka religioon, siis peaks selle vaatlemisele lähenema religioonide seisukohtadest.\nLaVey Satanism ei ole religioon, pigem ratsionaalsus. Ratsionaalsus on religioossusest aste kõrgem level.\nLaVey põle neh religioon, see nagu pseudosatanism, vanema põlvkonna satanistid tema algusajal ei tunnustanudki teda ja ta eraldus tavapärasest satanismist....\n"Jumala usaldusega" on asjad kahte moodi.\nÜks äärmus kuulutab tõesti, et sind praagitakse igaveseks välja pelgalt 1 pisikese eksimuse tõttu. Selle järgi võib arvata, et juba oma mõtteavaldusega antud teemas oled "seal üleval" lindpriiks kuulutatud ning kuna tagasiteed sinna enam pole, siis on valik - kas jääd elu lõpuni unistama ja paradiisi taga igatsema, või heiskad purjed ja seilad julgelt tundmatuisse vetesse.\nTeine äärmus leiab aga, et sa võid "pattu" teha nii palju, kui süda soovib - tähtis on vaid peale iga "patuakti" andeks paluda ja ehk ka korrapäraselt pihil käia. "Jumal on niikuinii tugevam, kui kurjus, ja samas ülimalt halastav" - nii see äärmus oma teguviisi põhjendab. Suhtle deemonitega, kui tahad, küll sulle see andestatakse.\nSeega sul on valikuvabadus. Hirmu kiiks üritab sind veenda "jumala juurde jääma", aga mingi teine huvi kisub sind muudele radadele. Kuid mis mõtet on karta, kui sa enam niikuinii paradiisi ei pääse? Või mis mõtet on karta, kui nagunii tead, et sulle halastatakse? Tulebki välja, et hirm vaid pidurdab sind. Kui sa hirmu likvideerid, saad kasutada oma õigust uurida ja vaadelda.\nMillisena näed sina deemoneid?\nArvesta sellega, et tõsikristlane paneb deemonite hulka kõik, mis "pole jumalast". Pole vahet, kas see "jumalaväline" on loov, neutraalne või hävitav - kristlase meelest on ta deemon. Nii lähevad samasse patta antiikmaailma jumalad, voodoo-vaimud, aasid ja vaanid Põhjalast, meie oma metsahaldjad jms. Nad on inimesega sarnased, sest neil on tujud, emotsioonid, soovid jne. Jumala inglitel väidetavalt puudub igasugune oma tahe, neil pole emotsioone, isiklikke soove. Nad on loodud vaid bossi poolt antavat infot vahendama, "ülevalt" saadetud nänni maa peal laiali jaotama ja surelikelt "makse" koguma.\n(selle postituse viimane muutmine: 01-04-2013 20:16 paadikapten.)\nSa pole vast ise kunagi pihil käinudki. Pärast absolutsiooni ütleb preester mine, ja ära tee enam... See tähendab, et sult nõutakse meelepärandust ja andestus on antud sulle tingimusel kui sa muudad oma meelt....\nOeh, selge. Ma ei tea, mida teha..\nLähen lolliks. Hulluks. Mida iganes!\nMa pean mõtlema.


\tKIRIN J CALLINAN KIRJELDAB LUGU 'TAGASI KESKUSESSE' - SÜNDINUD SELLISENA\nKirin J Callinan teeb keskpunkti tagasituleku\nViirusartistid on tagasi kaaneplaadiga, mis on õigem kui kõik, mida ta varem on teinud.\nTe ei pruugi teada Kirin J Callinan nime järgi, kuid on tõenäoline, et olete tema tööd näinud. Aastaid enne, kui sellest sai 2019. aasta kuumim trend, sõitis Callinan oma Yeehaw Momentiga koos 2017. aasta tohutult viirusliku riigi / EDM-i sulandumisega Piisavalt suur . ' Loo video oli nagu homoerootiline Tim ja Eric eskiis, kus riigipööre on Austraalia rokilegend Jimmy Barnes, kes karjub kirglikult mägede kohal. See oli video, mis sisaldas meemi sööta ja Internet märkas.\nKuid Kirin J Callinan on veel midagi, mis on lihtsalt meem. Tema 2017. aasta album, Bravuuritsemine , oli tahtlikult juustukas, mille eesmärk oli Callinanile väljakutse võtta kõige räigemaid helisid ja kõige rängemaid sõnu, mida ta ette kujutas, ning õppida selle absurdsust armastama. Tulemuseks oli veider popplaat, mis kõndis paroodiajooneni, mistõttu oli raske kindlaks teha, kas Callinan oli tegelikult tõsine. Kuid see tekitab küsimuse, kas see on tegelikult oluline?\nSeotud | Te pole kunagi midagi sellist kuulnud, nagu 100 geeki\nJätkumisel Bravuuritsemine , Callinan taaskord siputab just siis, kui me eeldame, et ta kippub. Kõigil eesmärkidel Naaske keskusesse on kaaneplaat, kus esinevad Callinani enda ansamblid nagu Laibach, Randy Newman, Spectral Display, Momus ja Waterboys, kuid see on ka palju muud. Callinan on oma kättetoimetamisega sama toretsev ja juustuvärske kui kunagi varem, asetades selle paksule viisil, mis tundub sobiv tema eranditult 80ndate algmaterjalile. Naaske keskusesse koosneb lauludest, mis tõenäoliselt ei võta ühegi kriitiku peagi 80ndate edetabelit, kuid tõesõna tundub see aastakümne ausam esindatus kui paljud sellised kogumikud.\nMis seab Naaske keskusesse peale selle ütleme krõbeda sularaha haaramine, mis on Weezer Teal Album , on käegakatsutav armastus nende laulude vastu. Callinaniga vesteldes on peaaegu kuulda, kuidas see temast välja tormab, kuna tal on enam kui hea meel üksikasju Laibachi kummalise ajaloo üle selgitada ja selgitada, kuidas 'Life Is Life' kvaasiarmeeline marss oli tegelikult Austria diskoteek outfiti edetabel 'Live is Life'. Igal albumi lool on võrdselt, kui mitte rohkem, põhjalik tagaplaan, kuid veelgi tähelepanuväärsem on asjaolu, et kogu projekt pandi kokku vaid 14 päevaga, nii et selle lõpuks võiks Callinan ikkagi naasta kogu varustus, mida kasutati kitarrikeskuses täieliku raha eest.\nNaaske keskusesse on hämmastav projekt, mis muutub keerukamaks ja sügavamaks iga kihiga, mille te oma välisküljelt eemaldate. PABER istus Callinaniga maha rääkima Tagasi keskusesse, tunne end valesti mõistetuna ja mis tunne oli olla meem.\nMiks teha kaaneplaati?\nPõhjuseid on mitu. Tunnen, et see album on minu jaoks isikupärasem ja asjakohasem kui minu varasemad plaadid või originaalid. See tundub enesele õigem. See on terviklikult tagasipöördumine selle juurde, mida ma armastan, „tagasi keskele”. Minevikus koos Bravuuritsemine , Üritasin tahtlikult teha albumit, mis tõmbaks halvimate sõnade ja halvimate laulude pealkirjade poole. „Laul narkootikumidest” oli sõna otseses mõttes halvim loo pealkiri, mis mul mõelda osati.\n'Ma arvan, et paljud inimesed arvavad, et see on kuidagi kunstiliselt vähem asjakohane või kuidagi vähem huvitav, kuid see esindab mind isiklikult rohkem kui ühelgi originaalplaadil kunagi olnud.'\n'See terve linn' oli kindlasti isiklik lemmik Bravuuritsemine .\nHindan seda väga. See oli proovimine kasutada neid muusikapalasid, millest ma ei teadnud midagi ja pidasin alati väga räiget ja madalat. Proovin kasutada koledaid ideid ja koledaid helisid ning loodetavasti neis ilu leida, aga ka lihtsalt uurida koledust, saada üle omaenda kultuurilisest elitismist, saada üle omaenda maitseideedest, mis muidu mu loomingulisuse seisukohast kahjuks kahjulikud olid. See oli omamoodi terapeutiline asi ehk, aga lõpptulemus polnud minu jaoks eriti kuulatav.\nÄrge saage valesti aru, ma leidsin küll ilu ja koledust, tõde ja absurdi. Mulle meeldib plaat, kuid see ei esinda mind tegelikult ja arvan, et sellest sai palju valesti aru. Võib-olla saab sellest ka valesti aru. Ma arvan, et paljud inimesed arvavad, et see on kuidagi kunstiliselt vähem asjakohane või kuidagi vähem huvitav, kuid see esindab mind isiklikult rohkem kui ükski originaalplaat kunagi varem on. Laulud kõlavad mulle vastu, kuidas ma neid esimest korda kuulsin või millesse sattusin. Samuti on see, et ma seadsin endale kitarrikeskuse helipiduritele tagasipöördumise poliitika pöörase tähtaja. Mul oli selle albumi tegemiseks 14 päeva. Iseenda sõnade arutamine oleks võtnud palju aega, nii et pidin omamoodi tegema päeva jooksul laulu, et see lõpule viia, see ära lõpetada, asjad kokku pakkida ja Kitarrikeskusesse tagastada.\nOh, ma ei teadnud seda.\nJah, nii et see on kontseptsioon. Algne ja põhimõte protsessist ning sellest, kuidas album tekkis, oli mõte Naaske keskusesse . Ma läheksin maailma kõige korporatiivsesse, geneerilisse muusikapoodi, kulutaksin kogu eelarve varustusele ja siis oleksin tagasipöördumispoliitika pikk, et proovida albumit teha. Siis saab kogu raha tagasi, olles leidnud leidliku viisi tasuta albumi tegemiseks. Ühest küljest kasutan seda partisanipunkti plaati, et ma seda korporatsiooni ära kasutan, kuid teisalt tähistan ka seda korporatsiooni ja nende tagasipöördumispoliitikat. Olen sellest rääkinud nii, nagu oleks see minu ettevõtte vaimne rekord. Nii isiklik tagasipöördumine keskusesse kui ka sõna otseses mõttes tagasipöördumine [kitarri] keskusesse.\nTulles tagasi albumi moodustamise juurde, siis milline oli teie protsess, mille valisite, milliseid lugusid soovite kajastada?\nJah, see oli spontaanne. Mul oli pikk-pikk laulude nimekiri. Olen läbinud nii palju erinevaid etappe seoses sellega, mis mul on olnud, ja minu jaoks on see kuidagi huvitav, et peaaegu kõik lood on pärit 80ndatest aastatest, see on minu sündinud kümnend. Võib-olla on mingi tagasipöördumine, sest see on muusika, millega ma üles kasvasin, kuid see polnud nii tahtlik. Nende laulude valimise protsess oli nii üllatav. Minu nimekirjas oli hunnik laule, millega olin kindel, et teeme seda, mida me lõpuks ei lahendanud. Albumis on ka paar lugu, mida nimekirjas polnud, aga kui raha maha panin, oli eelarve 8888 dollarit, see sai reaalseks. Ma olin nagu 'mul on selleks ainult 14 päeva.' Kõik plaanid läksid aknast välja. Asutasime ennast ja see muutus lihtsalt väga spontaanseks. Kui ma ärkasin ühel hommikul laul peas, siis annaksime sellele võimaluse. Ma kõndisin alla, et saada endale üks Viini laulev kohv ja seda ei olnud nimekirjas, kuid tulin tagasi ja ütlesin: 'laseme selle maha.' Seal on ka hunnik laule, mida ma kindlasti kavatsesin teha, 'Elu on elu', on minu vana, vana lemmik, nii 'See võtab musklit armumiseks' kui ka 'The Homosexual' olid laulud, mis tabas mind esimest korda, kui neid esimest korda kuulsin.\nMillal saite aru, et soovite projekti ka originaaltööd süstida?\nNoh, seal on ainus tõeline originaal nimilugu 'Return to Center', mis on improviseeritud instrumentaalne kitarripala keskel. Tundsin, et see on oluline. See on albumi keskpunkt, see on nimilugu. See oli plaadi viimane lihv. See oli viimane asi, mida ma viimasel päeval tegin. Kuid teadsin, et ka see pole täielik. Teadsin, et see instrumentaalpala vajab midagi muud ja idee tekkis siis, kui olin Minneapolises ja mängisin Prince'i vana esinemiskohta First Avenue. Olin Growleritega ringreisil ja [lasin neil] pärast heli kontrolli ja enne uste avanemist kinnitada mind keset toimumiskohta põrandale, mikrofon otse minu kohale ja hakata mind tiksuma. Seal on see maniakaalne, hüsteeriline naer, mis tuleb lihtsalt nii naudingust kui valust, lõbususest ja puhtast piinamisest, mis oli omamoodi hea keskpunkt albumile, mida arvasin. See pöörane naer, mida te ei osanud öelda, oli nauding või valu, see oli keskmisena natuke mõlemat. Ma pole seda täielikult lahti pakkinud, kuid mulle meeldis.\n'See, et midagi on naljakas, ei tähenda, et see oleks nali.'\nMis pani teid tahtma lisada ARIS-i poleemikat käsitlevaid uudisklippe „Tõuse?” Alguses\nTundsin, et pean albumis seda kuidagi käsitlema. Kui seda ei lahendatud, oleks see sellest eemale hoidnud. Mul poleks sellega mugav olnud. Kui see juhtus, siis kui ma välgutasin mõnda fotograafi ja järgnenud meedia järgnes, tabas mind peaaegu iga riigi suurem ja väiksem uudisteväljaanne, kes soovis sellest rääkida, ja ütlesin kõigile ei. Tahtsin sellest rääkida, kuid arvan, et kõigi ümbritsevate inimeste nõuanded olid lasta sellel mängida. Mulle tegi vastus haiget - mis juhtus mõne fotograafi üsna kahjutu vilkumisega, mis oli mulle sõna otseses mõttes öelnud: 'Hei Kirin, anna meile oma kiltide all välk', tead? Minu jaoks oli see mänguline.\nAlastust ei maksa karta. See on minu enda viis oma kehaga rahulikult olla. Olen teinud palju paljaid võrseid. Nii et kui fotograaf ütleb 'hüppa', hüppasin mina. Minu jaoks oli keeruline seda kontekstist välja jätta ja seksuaalseks, agressiivseks asjaks muuta. Parim viis sellega toime tulla on kogu aeg läheneda sellele kunstiliselt, nagu mul oleks elus midagi muud. Ma ei tahtnud selle pärast mingit suurt möllamist jätkata, ennast kaitsta ega isegi vabandust paluda, see oli spontaanne asi. Ma ei tahtnud tegelikult seda tsirkust põletada. Ma pole kindel, ausalt öeldes tundus see õige. Me ei saanud lõpuks originaalset uudisteklippi kasutada. Püüame teha kõike raamatu järgi, nii et lasin inimestel osad uuesti läbi lugeda ja see andis sellele laulule veel ühe pöörde. Algselt oli see laul kirjutatud millestki palju raskemast, apartheidist, mis räägib Põhja-Iirimaast. Võib-olla mõni inimene solvuks, et ma võtan midagi nii tõsist ja väänan seda nii tühiseks, mis juhtus.\nMa arvan, et mind huvitab otsus omaks võtta see osa oma isiklikust ajaloost ega pruugi sellest tingimata põgeneda ega lasta sel ennast määratleda.\nSa väljendasid seda kõnekamalt kui mina.\nRääkides asjadest, mis võivad teid määratleda, tahtsin rääkida 'Piisavalt suure' viiruslikkusest. Milline oli elu enne seda ja pärast seda?\nNoh, ma ei saa öelda, et elu oleks kuidagi märkimisväärselt muutunud. Mul on vist hittlugu. See on see lugu, mida tunnen enim ära. Ka see polnud üllatus. Asusin tegema mini-ooperi, mis oli täiesti pommirohke ja absurdne. Läksin sisse, kavandasime Dannyga videot, seadsime üksteisele verbaalselt eesmärgi, tahtsime saada miljon vaatamist. Oleme selle nüüd ületanud 40 paaritu miljoni vaatamise võrra. Kui me Alexiga laulu kirjutasime, sai see väga kiiresti kokku, kuid teadsin pikka aega, et see vajab midagi muud. Kui Jimmy Barnes karjub riikliku ikoonina, on Austraalia rock n 'roll Hall of Fameris 17 sooloalbumit, kaks enimmüüdud raamatut - ta on legend. Selleks, et ta isegi seda teeks, tema karjumiseks, mille poolest ta on kõige kuulsam, tahtsin lihtsalt seda destilleeritud versiooni temast kõige absurdsemas keskkonnas. Me teadsime alati, et see saab olema asi, ma lihtsalt ei arvanud, et see on nii suur asi nagu Venemaal või Kagu-Aasias, Lõuna-Ameerikas, kus ma pole kunagi käinud, pole järgneb ja Jimmy ka mitte. See on minu jaoks üsna hämmastav. Mul pole piinlik, ma olen selle üle väga uhke ja tean, et ka Alex on ja Jimmy on. Kummalisel kombel olin ma selle pärast kõige rohkem mures, kas ma olen kuidagi tema pärandit määrinud? Mul oli mõni päev temaga intervjuu ja ta peab seda hüsteeriliseks. Ma arvan, et ka tema naine Jane armastab seda väga, mis aitab.\nMis tunne oli näha meemiks saamist?\nKõige meelitavam oli see, et inimesed arvasid, et ma olen meemi loonud, olid neid meeme teinud, mis minu arvates oli geenius, kui ma oleksin seda teinud. Enamik neist olid üsna tummad, aga mulle meeldis. Oli ka päris ebaselgeid, mis tundusid mulle väga naljakad, sügavalt naljakad. Ma võtan selle täielikult omaks, tahtsin luua selle mini-ooperi ja sellel oli kogu maailmas kultuuriline hetk. Minu eesmärk ei olnud saada meemiks ja ma arvan, et see ei määra mind. Tegin nüüd uue plaadi, töötan ka paljude inimestega palju muusikat, kuid mul on hea meel, et see juhtus, see on tegelikult hämmastav.\nKuidas kirjeldate oma kunstilist vaatenurka inimestele, kes avastasid teie muusika „piisavalt palju” kaudu? See ei pruugi ilmtingimata olla paroodia- või naljalaulud, kuid pole ka ülitõsine, vaid veidi segane, kuid samal samal põhjusel tõesti huvitav.\nSeda on raske sõnadega sõnastada ja seda kellelegi selgitada, eriti kui tal pole võrdluspunkti, kuid te naelutasite selle kuidagi, kui ütlesite, et see on segane. See oli omamoodi teatatud kavatsus selle tegemisel Bravuuritsemine . Mulle meeldib asju avastada, kui ma sellest aru ei saa. Mulle tundub, et see on põnev, see on inspireeriv, ma ei tahtnud, et see oleks nali, kui ma arvan, et see läks selles suunas liiga kaugele. Olen seda mitu korda öelnud, see, et midagi on naljakas, ei tähenda, et see oleks nali. Olen alati püüdnud kõike huumorimeelega sisustada. Ma arvan, et igal sammul on lustlikkus ja ma arvan, et kui suudame sellisele elule läheneda, teeb see sellest nauditavama kogemuse. Ausalt öeldes on mul väga raske kõhtu tõmmata midagi, millel puudub huumorimeel, sest see tundub minu jaoks pisut vale.\nNaaske keskusesse on 21. juunil kohutavatel plaatidel.\npildi autor Yana Yatsuk\nmida süüa, et kiimas olla\nEdgar Allan Poe vaatab paberimeemi


14:15 03.09.2019 (Uuendatud 12:33 04.09.2019)\nTeist maailmasõda nimetatakse "maailmasõjaks" sellepärast, et see hõlmas peaaegu kogu maailma. Pärast võitu mõisteti fašism ühemõtteliselt hukka ja tundus, et juhtunu ei tohiks tekitada mingeid küsimusi ega ebaselgust, kirjutab raadio Sputnik autor Maria Baljabina.\nAga ei - mida aeg edasi, seda rohkem ilmub sel teemal erinevaid arvamusi. Eesti president Kersti Kaljulaidile pole näiteks võidupäev 9. mai üldse mingi tähtpäev. Ta nentis, et tema riigi jaoks lõppes sõda alles 1994. aastal, kui Vene sõjavägi Eestist lahkus.\nSiin oleks hea koht Eesti sõjaväe "kiire tegutsemise" üle, kes lõpetasid sõja hiljem kui kõik teised, nalja visata aga tegelikult pole üldse naljatuju. Kaljulaid ei meenutanud oma kõnes, kui palju Nõukogude ja Vene sõjaväelasi Balti riikide kaitsmisel natside-sissetungijate eest langes.\nMuidugi mõista, ta tegi oma pehmelt öeldes vastuolulise avalduse Poolas, kuhu NATO, EL ja idapartnerluse riigid kogunesid Teise maailmasõja algust tähistama ja seal pole kombeks rääkida, et Nõukogude Liit päästis Euroopa fašismist.\nSamal ajal käitus seesama Kaljulaid Moskvas mõnevõrra erinevalt. Ta mitte ainult ei palunud ise kohtumist Vladimir Putiniga, vaid teatas ka, et võimalus "oma mõtted otse Venemaa riigipeale välja öelda" teeb Eestist "tõelise riigi". Ja avaldas lootust dialoogiks kahe riigi vahel kõigil tasanditel.\nKuid niimoodi need asjad ei toimi. Kui soovite arendada dialoogi Venemaaga - väga hea, arendame siis. Kuid kui kõik taandub taas monoloogiks teemal, milliseid koletuid kannatusi te taluma pidite, kui Punaarmee natsid välja ajas, siis ärge imestage, et räägite vaid iseendaga.


VIDEO: Kes on presidendiks pakutav Kersti Kaljulaid? - DELFI\nVIDEO: Kes on presidendiks pakutav Kersti Kaljulaid?\nTäna kogunes taas erakondade fraktsioonide juhte ning kolmeliikmelist juhatust koondav riigikogu vanematekogu, mis tegi ettepaneku esitada presidendikandidaadiks Kersti Kaljulaidi.\nAvalikkuse ees suhteliselt vähe tuntud Kaljulaid on sündinud 1969. aastal Tartus. 1992. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli geneetika erialal ning sai 2001. aastal samuti TÜ-s ärijuhtimise kutsemagistri kraadi.\nAjavahemikul 1998–1999 töötas Kaljulaid Hansapank Markets'is investeerimispanganduse osakonnas projektijuhina.\n1999. aastal asus aga Kaljulaid tööle peaministri majandusnõunikuna. Tema tööülessanneteks olid seal büroo, Eesti Panga, rahandusministeeriumi ja suurima eelarvega ministeeriumide töö kooskõlastamine, samuti suhete koordineerimine Rahvusvahelise Valuutafondi ja teiste mitmepoolsete finantsasutustega. Ta osales koos rahandusministri ja sotsiaalministriga ka pensionireformi ettevalmistamisel ning nõustas peaministrit iga-aastastel ministritega peetavatel eelarveläbirääkimistel.\nKaljulaid nimetati 2002. aasta veebruaris Eesti Energia Iru elektrijaama juhtimisarvestuse osakonna juhatajaks ning 2002. aasta septembris sama ettevõtte direktoriks.\nKersti Kaljulaiu ametiaeg Euroopa Kontrollikojas lõppes, kuid ta jääb valitsuse otsustamatuse tõttu ametisse ega saa asuda Praxise juhiks (35) 06.05.2016\nVIDEO: Kersti Kaljulaid: mulle meeldib mõte kahest miljonist inimesest, kes on Eestiga seotud (47) 17.01.2016\nKaljulaid on esindanud valitsust ka Eesti Geenivaramu nõukogus ning olnud aastatel 2002–2004 Kuku raadio "Keskpäevatunni" üks saatejuht. Kaljulaid on 2011. aastast ka Tartu Ülikooli nõukogus.\nAlates 2004. aasta maist töötab Kaljulaid Euroopa Kontrollikojas. Avalikkuse ees käiski Kaljulaiu nimi läbi viimati seoses kontrollkojaga, kuna tema ametiaeg seal hakkas lõppema ja väidetavalt taheti pukki aidata tema asemel Juhan Partsi, mis tekitas valitsuses pingeid.\nEnne kontrollikoja liikmeks saamist kuulus Kaljulaid 2001-2004 toonasesse Isamaaliitu, kuid valimistel ta osalenud ei ole.\nSeptembris 2016 valis riigikogu kantselei juurde moodustatud arenguseire nõukoda Kaljulaiu oma esimeheks ning suvel alustas Kaljulaid tööd ka Praxise nõukogu uue liikmena.\nKaljulaid on valitud 2009. aastal ka Aasta Eurooplaseks.


Esimene merelsõit - meiemaa.ee\nEsimene merelsõit (2)\nAutor: Rein Tomson, kutseline autojuht\nEsmaspäev, 13. detsember 2010.\nAutod jääteel 60-ndate alguses. Foto: SMF\n1954. aasta hilissügisel asusin treialina tööle Pärnu 7. autobaasi Enno uulitsa värkstoas. Küünlakuul aga, saanud autolukksepa kvalifikatsiooni, püherdasin samal õuel autode all poris ja lumes.\nUUS! Enamus kauplustest suletakse ja kehtima hakkavad ranged liikumispiirangud (9)\nUUS! Saaremaa Südamekodu 22 elanikul ja kolmel töötajal avastati koroonaviirus (43)


Tartu pikendas võiduseeria seitsmemänguliseks - Sport\nTänavu juba kolmanda viiegeimilise lahingu pidanud Tartu Ülikool/Eeden suutis sarnaselt kahele eelmisele korrale magusa võiduni jõuda, kui Jonava Achema mängiti koduväljakul üle 3:2 (12, -19, 19, -24, 10), kirjutab volley.ee. Kertti Külm ja Ingrid Kiisk panustasid tänavusel hooajal esimest korda Tartu Ülikooli Spordihoone peaväljakul mänginud koduvõistkonna võitu 17 punkti. Laura Reiter assisteeris 12 ja Renate Pikk 10 punktiga. Liiga teine punktitooja Valeria Sobol vastas leedulannade ridades 18 silmaga. Tartlannad saavad eriti rahul olla blokitegevusega, kus jäädi peale punktidega 12-5, ja pallinguga, kus ületati vastast punktidega 12-4. Igati korralik oli ka võõrustajate 60,5-protsendiline pallingu vastuvõtt.\nEelmises kuues mängus vaid kaotusi tunnistanud Kohila Võrkpalliklubi/E-Service läks täna koduväljakul vastamisi seni ühe mängu võitnud Daugavpilsi miLATssiga, kellega heideldi neli geimi. Hooaja esimest võitu püüdnud võõrustajad ülesannet siiski täita ei suutnud, jäädes lätlannadele 1:3 (26, -20, -20, -14) alla. 28-st tõstest täpselt pooled maha löönud Anni-Ly Abel tõi kohilannadele 15 punkti. Hanna-Loore Õunpuu lisas 11 ja Agnes Karm 10 punkti. Eile Leedu võistkonna Achema vastu 30-protsendilist rünnakuefektiivsust näidanud Kohila suutis täna enamat, realiseerides 38,7% tõstetest. Võitjate sama näitaja oli 47,8%. Pallingu vastuvõtul esinesid omakorda kindlamalt võõrustajad, kui vastase 29 protsendi vastu näidati 48,9-protsendilist täpsust. Blokis jäid lätlanande peale seitsme (9-2) ja pallingul kuue (18-12) punktiga.\nTurniiritabeli tipus paiknevad Tallinna Ülikool ja Leedu võistkond Alytaus-Jotvingiai, kes on vastavalt seitsmest ja kaheksast mängust kogunud 19 punkti. Ainsana kaotuseta püsiv Tartu Ülikool/Eeden järgneb 18 punktiga. Viis punkti kogunud TTÜ/Tradehouse langes kaheksandaks, Kohila Võrkpalliklubi/E-Service hoiab ühe punktiga kümnendat kohta. Taaskord saavad võistkonnad punkte püüda 2. detsembril.\nSaaremaa lõpetas tiitlikaitsja võiduseeria, Selver kerkis kolmandaks


PRESSITEADE: Südamehaiged lapsed ja nende pered peavad Lastefondi toel kommunikatsioonipäeva - Lastefond\nLastefond > Uudised > PRESSITEADE: Südamehaiged lapsed ja nende pered peavad Lastefondi toel kommunikatsioonipäeva\nPRESSITEADE: Südamehaiged lapsed ja nende pered peavad Lastefondi toel kommunikatsioonipäeva\nPostitatud detsember 12, 2016\n18. detsembril korraldab Eesti Südamelaste Tugiühing südamehaigetele lastele ja nende peredele kommunikatsioonipäeva. Eesti Rahva Muuseumis toimuvat üritust toetab 1800 euroga ka TÜK Lastefond koos M Room Baltic OÜga.\nMTÜ Eesti Südamelaste Tugiühing koondab kaasasündinud südamerikkega laste vanemaid ja nende toetajaid. Kommunikatsioonipäeva eesmärk on pakkuda südamerikkega lastele ja nende vanematele võimalust kogemusi jagada, üheskoos aega veeta ning kontakte vahetada.\n“Samade muredega perede nägemine ja edulood annavad südamehaigeid lapsi kasvatavatele peredele elujõudu,” usub laagri peakorraldaja, ühingu liige Eva Harak. 2015. aasta augustis korraldas ühing südamelastele ja nende peredele kolmepäevase kommunikatsioonilaagri Rõuges, pärast mida liitus MTÜ-ga 51 uut liiget. Haraku sõnul ilmneski just toonases laagris, et kõige suurem puudus on neil peredel omavahelisest suhtlemisest, kogemuste vahetamisest ja üheskoos veedetud hetkedest.\n“Suur osa kommunikatsioonilaagrites läbiviidavatel koolitustel ja treeningutel omandatust on osutunud nii südamelastele kui ka nende vanematele asendamatuks teadmiseks. Samas on paraku ka kurvastavalt tihti ilmnenud, et nii mitmedki potentsiaalsed ja kõrgelt motiveeritud kommunikatsioonilaagris osalevad pered ei saa majanduslikel põhjustel selles osaleda,” räägib ta.\nKogu pere transpordi-, ööbimis-, toitlustus- ja koolituskulud on osutunud Eesti perede majanduslikku toimetulekut silmas pidades liiga kõrgeks. Eriti arvestades, et südamehaiget last kasvatavatel peredel on lapse puudelisusest johtuvalt võrreldes keskmise perega niigi oluliselt keerulisem perekonna eelarvet tasakaalus hoida.\nSeetõttu otsustatigi toetajate abiga korraldada ühepäevane kohtumine, et võimaldada üritusel osalemist ka neile, kellele laagris osalemine üle jõu käib. Kommunikatsioonipäevale oodatakse 70 osalejat üle Eesti ning päevakavas on noorte muusikute kontsert, ühingu visiitkaartide meisterdamise töötuba, maiustuste jagamine lastele, ühine fotode vaatamine ning muuseumiekskursioon.\nLastefondi toetusjuht Eveli Ilves peab raskelt haigete laste ja nende perede ühisürituste toetamist väga oluliseks. “Oma töös oleme saanud tihti tagasisidet, et kõige raskem on peredel oma murekoormaga üksi toime tulla ning tuntakse puudust suhtlemisest saatusekaaslastega,” räägib ta. “Lisaks väga praktilistest teadmistest, mida sama kogemusega inimesed oskavad jagada. Seetõttu toetab Lastefond selliseid ettevõtmisi meeleldi.”\nLastefond toetab kommunikatsioonipäeva 1800 euroga, millest 800 eurot annetas selleks juuksurisalong M Room.\nTee ühekordne annetus Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondi annatuskontodele, lisades selgitusse “südamelapsed”


Uulu Raamatukogu: november 2017\nKadripäev on 25. novembril, aga Uulu Kultuuri- ja Spordikeskuses kõlasid kadirlaulud juba täna. Pärast kadride pidu külastasid lasteaiarühmad erinevaid asutusi. Nad lugesid ilusa luuletuse ja soovisid raamatukogule head raamatute õnne ja palju lugejaid ning küsisid mõistatusi. Aitäh, kaunid kadrid, ilusate soovide eest!\nPostitaja: Uulu Raamatukogu kell 16:15 Kommentaare ei ole:\nPõhjamaade raamatukogunädal kutsub lapsi noori ja täiskasvanuid seiklema saarelt saarele 2017. aasta teemaga "Põhjala saared". Seoses Soome riigi 100. juubeliga on sellel aastal ettelugemiseks valitud raamatud soome autoritelt. Mauri Kunnase "Aarete saare" kangelased seiklevad otsides piraatide kadunud aaret. Maria Turtschaninoffi raamatus "Maresi" ongi väikene saar Menos oma elanikele sünonüüm kodule ja turvalisusele. Ulla-Lena Lundbergi poolt kirjutatud raamat "Jää" räägib loo noorest kirikuõpetajast ja tema perest, kes kolivad väikesele saarele nimega Örarna.\n16. novembril, kell 9.30, lugesid 5. klassi õpilased lugusid põhjala saartest lasteaia rühmades. Kõige pisematele on oluline, et nad tunneksid Eestimaa saari. Lisandra (pildil) lugeski väikestele Sipelgatele loo Meeliki Saarna raamatust "Roosi Saaremaa suvi". Mesimummidele loeti ette katkend muinasjuturaamatust "Uljas Trolle Pennikogu saarelt". Igale rühmale oli välja valitud üks raamat. Veel kuulati lugusid Hiiumaast ja Kihnu saarest, aga ka raamatust "Aarete saar".\nPärast võimlemise tundi, kell 11.30, kogunesid raamatusõbrad (pildil) raamatukokku, kus nad lugesid ette küünlavalgel lugusid soome autorite teostest. Veel tunti huvi "Minu..." sarja raamatute vastu, mis on seotud Põhjamaadega. Laenutati järgmisi raamatuid: "Jää", "Minu Ahvenamaa", "Minu Eesti", "Minu Helsingi". Ettelugemise tund pakkus huvi kõigile ja arvati, et järgmisel aastal loeme jälle.\n17. novembril, kell 8.30, tähistati Põhjamaade raamatukogunädalat Uulu Põhikooli raamatukogus. Üritust viis läbi õpetaja Maie, lugejaid juhendas õpetaja Ly. 5. klassi poisid lugesid ette küünlavalgel järgmistest raamatutest: Elliki Liina "Uljas Trolle Pennikogu saarelt", Kunnas, Mauri "Aarete saar", Jõgisalu, Harri "Maaleib". Kuulajateks olid 1.-4. klassi õpilased (pildil).\nÕpetaja Gerlil (pildil) on laupäeval sünnipäev ja lapsed otsustasid, et lõpetavad koosviibimise sünnipäevalauluga.\nRaamatukogu külastajatele, ürituste korraldajatele ning osalejatele kingiti Põhjamaade raamatukogunädala kaarte.\nSuur tänu, Kersti Liiva, et jagasid meile ilusaid plakateid, kaarte ja häid raamatuid!\nPostitaja: Uulu Raamatukogu kell 11:39 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Uulu Raamatukogu kell 13:14 Kommentaare ei ole:


Maailma rikkamad kaotasid tänavu miljardeid dollareid - Juhtimine - Majandus\n29. detsember 2015, 14:27\nWarren Buffett (vasakul) ja Microsofti asutaja Bill Gates Microsoft Buffetti juhitava Berskhire Hathaway aktsionäride koosolekul laautennist mängimas.\nTegu on esimese korraga alates Bloombergi edetabeli loomisest 2012. aastal, mil 400 rikkama inimese varanduste koguväärtus on aasta lõikes vähenenud. Selle põhjusena näeb Bloomberg mitmete oluliste börsikaupade hinna langust ning tänavu Hiina majandust tabanud probleeme.\nMaailma rikkama viie inimese seas oli suurimaks kaotajaks Mehhiko telekomimagnaat Carlos Slim, kes veel kaks ja pool aastat tagasi hoidis edetabelis esimest positsiooni. Käesoleval aastal kaotas ta oma varanduse väärtusest pea 20 miljardit dollarit ning asub hetkel edetabelis alles viiendal kohal. Microsofti asutaja Bill Gates, kes on alates 2013. aasta maist maailma rikkaima inimese tiitlit kandnud, kaotas tänavu oma varandusest 3 miljardit dollarit. Suurte kaotajate hulka kuulus ka legendaarne investor Warren Buffett, kes peamiselt oma valdusfirma Berkshire Hathaway kahjumi tõttu kaotas 11,3 miljardit dollarit. Hea aasta oli aga rõivaketi ZARA loojale Amancio Ortegale, kes kasvatas oma varandust 12,1 miljardi dollari võrra, tõustes teisele positsioonile. Kõige edukamaks oli ülirikkurite seas Amazoni tegevjuht ja asutaja Jeff Bezos, kes on tänaseks 31 miljardi dollari võrra rikkam kui aasta alguses, tõustes sellega edetabelis neljandale positsioonile.


Riik tahab leevendada alaealiste karistamise korda - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nRiik tahab leevendada alaealiste karistamise korda\n19. veebruar 2017, 15:39\nArestimajja saatmine peaks noore karistamisel olema kõige viiamne võimalus.\nSamal ajal alaealiste komisjonide kaotamisega luuakse Eestis uut süsteemi alaealiste õigusrikkujate kohtlemiseks, muu hulgas on kavas vähendada alaealistele määratava aresti pikkust.\nKehtiv karistusseadustik lubab väärteo eest kohaldada karistusena kuni 30 päeva aresti, seda nii täiskasvanule kui ka alaealisele, selgub karistusseadustiku muutmise eelnõu seletuskirjast. Väärteo eest karistamiseks on arest raskeim variant.\nNüüd soovib justiitsministeerium muuta karistusseadustikku nii, et senine kolmekümnepäevane maksimumpiir väärteo puhul karistamisel jääb kehtima üksnes täiskasvanutele, alaealistele määratakse ülempiiriks kümme päeva aresti.\nMis põhjusel saadeti alaealised arestimajja?\n13% karistusseadustiku rikkumised\n8% avaliku korra rikkumine\n3% alkoholiseaduse rikkumised\nAastatel 2013–2015 jõustunud kohtulahendite järgi mõisteti aresti alaealistele põhikaristusena 267 juhul. Arestikambris sattunud noored olid keskmiselt 16-aastased. Samas ütleb Euroopa Liidu alaealiste õigusrikkujate direktiiv, et alaealiste vabaduse piiramist tuleb vältida ja kui vabadust piirata, siis võimalikult lühikeseks ajaks. Aastatel 2013–2015 mõisteti alaealistele keskmiselt üheksa päeva aresti. Kuni 10 päeva pikkune arest mõisteti alaealistele ligi kolmveerandil juhtudest. Maksimumtähtajaga (30 päeva) aresti määrati üksikutel kordadel.\nLiiklusrikkumiste eest arestimajja\nEelnõu seletuskirjast nähtub, et ligi kolmveerand arestiga karistatud alaealistest olid muude rikkumiste hulgas toime pannud liiklusväärteo.\nLiiklusväärteo puhul on aresti laialdasema kohaldamise põhjus justiitsministeeriumi spetsialistide hinnangul ilmselt see, et liiklusrikkumisi menetlevad erinevalt enamikust teistest väärtegudest alaealistele mittespetsialiseerunud menetlejad, kellel puuduvad eriteadmised alaealiste erikohtlemise nõuetest ja ka võimalustest.\nPolitseil tuleb tulevikus tagada, et otsuseid alaealiste liiklusrikkujate osas teeksid vastava eriväljaõppe saanud ametnikud. Samuti tuleks eraldi tegeleda arestini viivate rikkumiste ennetamisega ehk vähendada võimalusi juhtimisõiguseta sõitmiseks.\nNoori püütakse vanglakultuurist eemal hoida\nSama eelnõuga on kavas muuta ka kriminaalmenetluse seadustikku. Nimelt antaks kohtule õigus vahistamise asemel paigutada alaealine kinnisesse lasteasutusse. Nii soovitakse vähendada alaealiste kokkupuuteid vanglasüsteemi ning nn vanglakultuuriga. Ühtlasi võimaldab kinnine lasteasutus vangla asemel pakkuda alaealistele paremaid tingimusi erikohtlemiseks.\nSee võimalus ei välista muude vahistamise alternatiivide (nt elektrooniline valve) kohaldamist. Kui aga alaealine ei järgi kinnises lasteasutuses reegleid või põgeneb sealt, siis on võimalik vahistus kinnises lasteasutuses asendada tavapärases korras vahistusega vanglas.\nAlgajatele täiskasvanutele leebem regulatsioon\nSamuti näeb eelnõu ette uue regulatsiooni, mille kohaselt oleks võimalik alaealise mõjutusvahendeid kasutada ka 18–21-aastaste noorte puhul. See ei tähendaks aga seda, et see oleks kohustuslik kõigi noorte täiskasvanute puhul, vaid annab võimaluse kasutada erikohtlemise printsiipe, kui selgub, et isik sarnaneb arengutasemelt pigem alaealise kui täisealisega.\nNoore täiskasvanu erikohtlemise kaalumisel tuleb kindlaks teha, kas isiku kõlbelise ja vaimse arengu tase vastab tema eale või on põhjendatud alaealistele mõeldud eriregulatsiooni kohaldamine tulenevalt isiku ebaküpsusest.\n2015. aastal vahistati 40 alaealist, see on kaks protsenti kõigist vahistatutest. Alaealistest vahistatutest 13 kahtlustati röövimises või väljapressimises, sama paljusid varguses või muudes varavastastes kuritegudes, ühte tapmises ja kaheksat muus isikuvastases kuriteos. 2015. aastal vabanes vahi alt 39 alaealist, kes viibisid vahi all keskmiselt 123 päeva ehk neli kuud. Alates 2016. aasta 1. septembrist võib kohtueelses menetluses hoida alaealist kahtlustatavat vahi all senise kuue kuu asemel kuni kaks kuud. Üle kahe kuu (üle 60 päeva) viibis 2015. aastal kohtueelses menetluses vahi all 29 alaealist.


See blogi on sisuliselt surnud ja ma ei tahaks kah kalmistul eksitavat lärmi tekitada. Aga kuna Sirbi kirjandustoimetus põlgas ära loo, mis ma neile oma hiljutisest Hiina-reisist kirjutasin (Doris Kareva on kaks aastat tagasi samast festivalist mahedapoolse loo avaldanud), panen selle siiski siia üles. Sest muljeid on kahju jagamata jätta. Tõenäoliselt on see blogi viimane [...]\n18. oktoober, 2011 Maarja Kangro\tKommentaarid välja lülitatud\nTäna kella 11.30 paiku suri Conegliano haiglas 90-aastaselt luuletaja Andrea Zanzotto, itaallaste viimaste aastate pidev Nobeli-lootus (ja Stefania Parmeggiani sõnul ka 2008. aasta Nobeli preemia kandidaat). Eelmises postituses mõni päev tagasi kirjutasin naljaga pooleks, kuidas itaalia meesluuletajad elavad kaua. Nüüd tundub see nagu halb enne, nii et sellist totrat nalja ei taha enam kunagi teha, [...]\nKategooriad: Ajalugu, Kirjanik, Luule, Mälestused, Tõlkimine\tSildid: Itaalia kirjandus\n16. juuni, 2010 Maarja Kangro\t2 kommentaari\nKasutan jälle võimalust vanu asju üles riputada, sest ega nad siin blogis leiba küsi. Seekord panen lugemiseks välja mõned killud rohkem kui kuu aja eest Käsmus toimunud luuletõlke töötoast, kus osales selle blogi teinegi liige Tõnu Õnnepalu. 1. – 6. maini kostitasid Eesti Kirjanduse Teabekeskus, Kulka ja Literature Across Frontiers meid veini, toidu ja meelelahutusega [...]\nKategooriad: Luule, Mälestused, Telgitagused, Tõlkimine\tSildid:


CGI suvepraktika: tööturu lävepakk IT valdkonnas | CGI Estonia\nPraktika käigus töötavad praktikandid projektitiimidena Tallinna ja Tartu kontorites ning loovad kogenud arendajate juhendamisel toimiva prototüübi või demorakenduse, mis aitab lahendada mõnda kliendi elulist probleemi. Töö tellijana on klient arendustegevusse tihedalt kaasatud ning juhendajad jätavad praktikaperioodiks muud tegevused kõrvale, et praktikantide jaoks olemas olla. Praktilise töö kõrval korraldatakse tudengitele programmi jooksul ka tehnilisi seminare, mis aitavad arendustöö parimate praktikatega tutvuda.\nCGI on praktikantide seast värvanud 30 arendajat\nPraktika annab tudengile reaalse ettekujutuse meeskonnatööst tarkvarafirmas: praktikandid löövad kaasa kogu tarkvaraarenduse protsessis alates eeltööst ja kliendiga kohtumisest, rakenduse arendamise erinevatest etappidest kuni töö kliendile üleandmiseni välja. Ja nagu päristöö, on ka CGI suvepraktika loomulikult tasustatud.\nPraktikale tulles ei maksa arvata, et loodud lahendused hiljem tolmu koguma jäävad: paljud projektid on jätkunud ka pärast suvepraktikat. Sageli pakutakse tudengitele võimalust pärast praktikat päriselt tööle jääda, sest paindlik töökorraldus lubab töötada ülikooli kõrvalt. Näiteks enamik eelmise suve praktikantidest jäi ka peale praktikaperioodi CGIsse tööle ning nad töötavad meil tänaseni.\n2021. aasta suvepraktikandid Robert Leht ja Hendrik Ütt, kes praegu CGI nooremarendajatena töötavad, tõid oma kogemustest praktika eelistena välja suurepärase tiimitöö ja kiire arengu. „Põhilise plussina õppisin lühikese aja jooksul palju juurde erinevatest valdkondadest, nagu UI, UX, backend, testimine ja pilveteenused,” sõnas Hendrik.\nRobert leidis, et motiveerivad olid ka kohtumised kliendiga, mis lisasid tööle vastutus- ja missioonitunnet. „Kõik oli väga professionaalne ja põhjalik ning praktika esimestel päevadel oli juba tunne, nagu oleksin osa firmast,” lisas ta.\nMiks tulla CGIsse praktikale?\nTasustatud praktika oma ala ekspertide käe all\nVõimalus töötada reaalse rakendusega, mis muudab maailma\nVõimalus CGIsse tööle asuda\nToetav meeskond ja mõnusad töötingimused\nKandideeri ainulaadsesse programmi!\nCGI personalijuhi Ursula Altmetsa sõnul on CGI suvepraktika tudengite seas aasta-aastalt järjest populaarsem. „Tavaliselt laekub ühele praktikakohale ligi 20 sooviavaldust erinevate ülikoolide tudengitelt. Seetõttu pääseb meie suvepraktikale kandideerimisprotsessi kaudu, kus tuleb oma oskuste näitamiseks lahendada ka praktiline ülesanne. Praktikale saamiseks tuleb seega veidi pingutada, kuid tulemuseks on see, et kokku saavad alati väga motiveeritud, nutikad ja võimekad noored inimesed, kes sõbrunevad praktika käigus omavahel ning õpivad ühiselt ja üksteiselt,” selgitas ta.\nEelmistel aastatel on praktikantide, juhendajate ja klientide tihedas koostöös valminud näiteks päikeseenergia potentsiaali arvutamise lahendus Eesti Gaasile (2020), E-Kodaniku mobiilirakenduse prototüüp RIA-le (2021) ning maastikuanalüüsi kaardirakenduse prototüüp RMK-le (2021). Selle aasta projekte valmistatakse hetkel veel ette, kuid ka need pakuvad tegijatele väljakutseid ja lahendavad mõne kliendi või laiemalt ühiskonna reaalelulise probleemi.\nCGI on Sinu järgmine töökoht, kui soovid õppida, areneda ja kaasa lüüa paljudes põnevates rahvusvahelistes ja kohalikes projektides, oled meeskonnamängija, hea suhtleja, teed oma tööd pühendunult ning suurepärane tulemus pakub sulle sisemist rahulolu.\nSuve saabudes on paljudel tudengitel puhkuseplaanide asemel mõtteis vaid üks küsimus – kuidas leida endale sobiv suvepraktikakoht? Praktikakoha otsinguid võib võrdsustada töökohale kandideerimisega – tihti tuleb praktikasoov saata erinevatele tööandjatele, käia läbi mitmeid vestlusvoore ning lahendada lisaks ka katseülesanne. Lihtsam oleks tuttava juures vajalikud praktikatunnid paberil ära teha ning koolis linnukene kirja saada. . . ...


MÕISTA KÕRGE KORTISOOLI JA SELLE TAGAJÄRGEDE PÕHJUSEID - ÜLDINE PRAKTIKA\nKõrgkortisooli põhjustab kortikoide tarbimine rohkem kui 15 päeva jooksul või selle hormooni suurenenud tootmine neerupealist kroonilise stressi või mõne kasvaja tõttu.\nKui selle probleemi kahtlustatakse kortisooli liigse negatiivse mõju, näiteks kehakaalu, kõrge vererõhu, diabeedi ja osteoporoosi tõttu, võib üldarst määrata kortisooli uurimise vere, uriini või sülje annustamise teel.\nSelle hormooni kontroll toimub näiteks stressi ja veresuhkru kontrolli all hoidvate toitude füüsilise aktiivsuse ja tarbimisega, nagu nt jamss, kaer, muna, linaseemne ja piim ning derivaadid. Kui aga kortisooli kõrge sisaldus on tõsine, on vajalik ravida neid ravimeid või isegi operatsioone, juhindudes endokrinoloogist.\nKortikoidsed ravimid, nagu prednisoon või deksametasoon rohkem kui 15 päeva jooksul, on kortisooli ülekaalulisuse kõige levinum vorm veres, kuid muud põhjused on:\nKrooniline stress ja ebaregulaarne uni : nad võivad reguleerida kortisooli produktsiooni ja põhjustada selle suurenemist kehas;\nNeerupealiste närvisüsteemi häired : on põhjustatud mõne kasvaja esinemisest või selle rakkude dereguleerimisest, mis võib põhjustada kortisooli liigset tekke;\nAju kasvaja : see võib stimuleerida kortisooli sekretsiooni neerupealiste kaudu.\nStress põhjustab tavaliselt kortisooli väärtuste kerget muutust, samas kui intensiivsemad ja raskemad tõusud on tingitud neerupealiste ja aju otsestest muutustest.\nKõrge kortisooli mõju kehale\nNeerupealiste tootmisel vabaneb kortisool organismi funktsioonide reguleerimiseks vereringesse. Kuid üleliigse ja pikema aja jooksul võib see põhjustada halbu tagajärgi, näiteks:\nSuurenenud kaal, vööümbermõõt ja turse, vedelikupeetus ja keharasva ümberjaotamine;\nDiabeet ja veresuhkru taseme tõus, stimuleerides maksa toimet glükoosi tekitamiseks;\nSuurenenud stress, ärrituvus ja depressioon, põhjustades adrenaliini vabanemist ja otsest tegevust ajus;\nKõrge kolesterool, suurendades rasvade tootmist maksas ja vabanedes ringlusse;\nLihaste vähenemine ja nõrkus, sest see vähendab valkude tootmist ja degradeerib valke kudedesse;\nKõrge vererõhk, põhjustades naatriumi ja vedelike säilimist ning suurendades adrenaliini vabanemist vereringesse;\nKeha kaitsete vähendamine põletiku ja immuunsuse pärssimisega;\nSuurenenud meeste hormoonide sisaldus kehas, mis naistel võib põhjustada soovimatuid märke, nagu liigne juuksed, paksene hääle ja juuste väljalangemine;\nMenstruaaltsükli muutmine ja rasestumise raskendamine naiste hormoonide reguleerimisega;\nNaha hõrenemine, haavade suurenemine, naha lehed ja venitusarmid, alandades kollageeni ja vähendades keha tervendavat toimet.\nKortisooli kroonilise kasvu põhjustatud muutuste nimeks on Cushingi sündroom. Selle sündroomi või kortisooli suurenenud kahtluse korral võib üldarst või endokrinoloog taotleda vere-, uriini- või süljeekspertiisi, mis näitavad selle hormooni suurenemist organismis.\nKui need katsed on suure väärtusega, uurib arst seejärel kortisooli liigse põhjuse kliinilise hindamise ning kõhu ja aju tomograafia või magnetresonantsuuringu abil.\nKuna kortisool on tihedalt seotud emotsionaalse süsteemiga, on kortisooli reguleerimise hea viis stressi ja ärevuse vähendamiseks psühhoteraapia ja vaba ajaga. Lisaks sellele võib aidata ka füüsilist tegevust ja süüa toitu, mis kontrollib suhkrut ja stressi, näiteks munad, piim ja piimatooted, kala, kaer, mandlid, pähklid, chia seemned ja linaseemned.\nJuba kortikosteroidide kasutamisest põhjustatud kortisooli ülemust tuleb see üldarsti või endokrinoloogi juhendamisel järk-järgult ära võtta mitme päeva jooksul.\nKui kortisooli tõusu põhjuseks on raskem, näiteks kasvaja, siis ravitakse ravimitega hormooni koguse, nagu metürapoon, aminoglutetimiidi ja selle kasvaja eemaldamise operatsiooni kontrollimiseks, mis otsustatakse ja programmeeritud patsiendi, endokrinoloogi ja kirurgi vahel.\nVaadake, kuidas teha looduslikku ravi, mis aitab kontrollida kõrge kortisooli.\nKõrge kortisooli mõju rasedusele\nLisaks sellele, kui raske on rasestuda, võib kõrge kortisool põhjustada mõningaid tagajärgi emale ja beebile, kuna see suurendab kõrge vererõhu ja rasedusdiabeedi riski ning soodustab enneaegset sünnitust. Beebis suurendab liigne kortisool tulevikus esinevate häirete, nagu depressioon, ärevus ja skisofreenia, riski.\nSeega, kui rasedal naisel esineb kõrge kortisooli sümptomeid, peaks ta teavitama oma sünnitusarsti.\nKortisooli tõusu vältimiseks peavad rasedad naised sööma tasakaalustatud toitumist ja vältima stressist tingitud olukordi raseduse ajal, samuti vaba aja veetmise hetki, mis võimaldab neil võimaluse korral lõõgastuda ja lõõgastuda.\nLisateave stressi kohta raseduse ajal.\nSilte: hormonaalsed haigused ilu ja kosmeetika Rasedus\nMis on Tetraplegia ja kuidas seda tuvastada\nDigitaalse mammograafia eelised tavapärasest\nVaadake, milline väljaheitevärv võib teile oma tervist kirjeldada\nKõrgkortisooli põhjustab kortikoide tarbimine rohkem kui 15 päeva jooksul või selle hormooni suurenenud tootmine neerupealist kroonilise stressi või mõne kasvaja tõttu. Kui selle probleemi kahtlustatakse kortisooli liigse negatiivse mõju, näiteks kehakaalu, kõrge vererõhu, diabeedi ja osteoporoosi tõttu, võib üldarst määrata kortisooli uurimise vere, uriini või sülje annustamise teel. Selle hormooni k\nCopyright 2020 https://www.ahealthportal.com Kõrge kortisooli peamised põhjused ja kuidas ravida


Sprinter Peeter Kümmel treenis tulevikulootusi - Sport - Tartu Postimees\nSprinter Peeter Kümmel treenis tulevikulootusi\n22. oktoober 2011, 11:47\nPeeter Kümmeli (pildil esiplaanil) trenn ei olnud lihtne. Mitu korda tuli suusaklubi lastel harjutust uuesti teha, et esisuusataja sooritusega rahule jääks.\nKolmapäeva pärastlõunal kogunes maaülikooli spordihoone juurde Tartu suusaklubi tublimaid noori, kellele hakkas trenni tegema suusatamise A-koondise liige Peeter Kümmel.\n«Näitan sellist treeningut, mida ma ise teen. Koordinatsiooni ja plahvatuse tüüpi treeningut,» selgitas Kümmel. «Kõigepealt rullidel erinevaid harjutusi, kuidas tasakaalu ja tehnikat omandada, siis sammhüppeid.»\nKümmel võttiski suusanoored sappa ning rullide vurinal veereti laululava parklasse.\n«Peeter on meie klubi liige ja igal aastal leiab ta kolm-neli korda aega noortele treeninguid teha,» ütles Tartu suusaklubi treener Kerstin Margus, «ta on ka terve ühislaagri teinud.»\nTegusamatele suusanoortele on mees juba tuttav. Tõsi, Marguse sõnul on neil küsitlustel selgunud, et osale noorematest suusalastest on Peeter Kümmeli nimi tundmatu. «Me oleme nüüd üritanud ikka rohkem oma esisuusatajaid lastele tuttavamaks teha,» rääkis ta.\n«Nad käivad meil alati ka hooaja lõpupidudel autasustamisel ja lastele on väga oluline ühine klubitunne – hea on näha, kui Eesti koondise suusataja on samuti samasuguses dressis kui sina.» Peale Kümmeli on suusaklubis kogemusi jaganud ja noori harinud ka Karel Tammjärv ja Vahur Teppan.\n«Sõidame esialgu tempovarianti, aga jalgadega. Kätega sõidame tõusuvarianti, näitan ette,» haris Kümmel tulevasi suusakuulsusi.\nEsimesed kaks ringi ei õnnestunud nii, nagu koondislane näha oleks tahtnud: «Nüüd teeme uuesti. Sõidame tempovarianti, aga nii, et käed silmade kõrgusele. Igal löögihetkel tõstate käed sama kõrgele.»\nJa läksidki noored uuele ringile. Kõrval võttis üks tütarlaps kogu trenni videosse. Neile, kes pidid puuduma.\n«Nüüd tõstate käed üle pea,» õpetas Kümmel. Tuleb järgmine ring. «Hästi!» jäi Kümmel esialgu rahule, ent muutis siis meelt, «teeme uuesti, paljud ei tõstnud käsi üle pea.»\n«Ega me ei ole sellist asja varem teinud,» kommenteeris Margus kõrvalt, «ma tahakski pärast Peetri käest küsida, miks ta seda teeb. Tegelikult pole see üldse ökonoomne, mis nad teevad.»\nMargus kiitis väga Kümmelit kui pedagoogi. Eks need teadmised ja omadused ole päritud õpetajast emalt. «Kui Karel Tammjärv käib noori õpetamas, kipub ta rohkem intervjuud andma või esinema,» sõnas ta.\n«Arvan, et sellest seltskonnast võib tõusta mitu talenti,» hindas Kümmel treenitavaid, «aga ma ei ütle ühtegi nime, ei hakka noortele kohustuskoormat õlgadele panema.»\n«Meie klubis on palju noori, kes on nõus loobuma arvutist ja tegelema sihipäraselt spordiga,» kiitis Margus. Ta möönis, et noorte suusatamist silmas pidades pole Tartu just Eesti parim, aga kindlasti üks paremaid.\n«Täiskasvanute saavutuste järgi hinnatakse ka noortesporti,» selgitas ta, «klubidele on hästi tähtis teatesõidu võit. Meesteklassis oleme selle saanud, sel aastal püüame naiste medalit. Loodame, et ka õnnestub.»\nNoored suusatasid maaülikooli spordihoone juurde tagasi. Plahvatuslikke hüppeid tegema.


EMTA Külaliskontserdil musitseerib viiuldaja Marina Chiche (Prantsusmaa) | Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia\n25. oktoober 2016 EMTA Külaliskontserdil musitseerib viiuldaja Marina Chiche (Prantsusmaa) kommenteerimine on välja lülitatud\nHomme, 26. oktoobril kell 19 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kammersaalis toimuval Külaliskontserdil musitseerib viiuldaja Marina Chiche (Prantsusmaa). Koos temaga astuvad publiku ette vioolamängija Sandra Klimaité (Leedu), viiuldaja Triin Ruubel ja tšellistid Henry-David Varema ning Marcel-Johannes Kits. Kontserdil kõlab Biberi ja Schuberti looming.\nMarseille’s sündinud ja Berliinis elav viiuldaja Marina Chiche oskab publikut kütkestada ja vaimustada – Marina on kodus igas valdkonnas alates ajaloolisest interpretatsioonist kuni nüüdisteoste ettekanneteni, esitades iga nooti nakatava energia ja kirega. Tema kunstiline tegevus hõlmab esinemisi solisti, kammermuusiku ning ansamblijuhina. 2013. aastast töötab ta ka viiuliprofessorina Trossingeni muusikakõrgkoolis (Saksamaa). Muusika oma erinevates vormides, olgu siis pillimäng, kontserdil kõnelemine või ülikoolis õpetamine, on Maria sõnul kui vajadus, osa tema kunstilisest identiteedist ja suhtluslaadist.\nViiuldaja Triin Ruubel alustas muusikaõpinguid Tallinna Muusikakeskkoolis, mille lõpetas 2007 õpetaja Tiiu Peäske klassis. Ta jätkas oma õpinguid Saksamaal prof. Petru Munteanu käe all esmalt Rostocki kõrgemas teatri- ja muusikakoolis ning seejärel Augsburgi Leopold Mozarti instituudi magistrantuuris. Alates 2015. aastast töötab Triin õppejõuna Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias ning samast aastast ka Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri kontsertmeistrina.\nLeedu vioolamängija Sandra Klimaité alustas muusikaõpinguid oma kodulinnas Vilniuses. Alates 2012. aastast on tema elupaigaks Tallinn – siin on ta omandanud bakalaureuse kraadi (U. Ulijona ja M. Tampere-Bezrodny) ning jätkab hetkel oma haridusteed magistrantuuris (M. Tampere-Bezrodny). Sandra mängib mitmetes orkestrites: Junges Musikpodium, Animato, Järvi akadeemia orkester, Klaaspärlimäng sinfonietta, FIMM. Käesolevast sügisest on Sandra ka ERSO orkestrant, samuti võtab ta aktiivselt osa siinsest kammermuusikaskeenest.\nTšellist Henry-David Varema on olnud Berliinis resideerunud keelpillikvarteti Petersen Quartett liige, samuti on ta kuulunud Tallinna Keelpillikvarteti koosseisu. 2014 töötas Varema ühe hooaja Sydney Sümfooniaorkestris tšellorühma abikontsertmeistrina, lisaks on ta mänginud külalis- soolotšellistina Royal Northern Sinfonia kammerorkestris (Inglismaa), Carl Philipp Emanuel Bachi-nimelises kammerorkestris (Saksamaa), Müncheni Kammerorkestris ja Auckland Philharmonia sümfooniaorkestris (Uus-Meremaa). 1995. aastast on ta olnud Rahvusooper Estonia Sümfooniaorkestri liige (1997. aastast tšellorühma kontsertmeister). 2001. aastast töötab Henry-David Varema Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias tšello- ja kvartetiõppejõuna ning 2016. aastast täidab samas arendusprorektori kohustusi.\nMarcel Johannes Kits on Eesti silmapaistvamaid noorema põlvkonna tšelliste. Ta on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli (õp. L. Leichter ja õp M. Laas) ja tudeerib alates 2014. aasta sügisest Trossingeni muusikakõrgkoolis (Saksamaa) Francis Goutoni klassis. Marcel on olnud edukas mitmetel konkurssidel, võitnud mh „Klassikatähed 2013“, vabariikliku keelpillimängijate konkursi 2015 ning hiljuti Johannes Brahmsi konkursi esikoha ja kaks eripreemiat Pörtschachis, Austrias. Aastatel 2010-2014 oli ta Astona rahvusvahelise suveakadeemia (Šveits) stipendiaat. Marcel on soleerinud mitmete Baltimaade orkestrite ees, sh. ERSO ja Tallinna Kammerorkester. Lisaks on ta soleerinud erinevate orkestritega Saksamaal ja Venemaal, ees seisavad kontserdid Iisraeli Sümfooniaorkestriga.\nHeinrich Ignaz Franz von Biber (1644 – 1704) Passacaglia in g sooloviiulile (kogumikust „Roosipärjasonaadid“, 1676?)\nFranz Schubert (1797-1828) Keelpillikvintett C-duur op. post. 163, D 956\nH.I. F. von Biberi müsteeriumi- ehk roosipärjasonaadid on barokse viiulirepertuaari nõudlikumaid ja omapärasemaid teoseid. Lisaks tehnilistele ja polüfoonilistele väljakutsetele nõuab iga kogumikus sisaldav pala ka viiulikeelte tavalisest erinevat häälestust – skordatuuri. Kolme gruppi jaotatud viisteist sonaati viiulile ja basso continuole kujutavad stseene Jeesuse ja neitsi Maarja elust.\nF. Schuberti kahe tšellopartiiga keelpillikvintett valmis septembris 1828, paar kuud enne helilooja surma. Schuberti kammermuusikalises luigelaulus sisalduvad tema küpse stiili parimad omadused: sümfooniline vorm, kaasahaarav kõlailu ja dramaatilised kontrastid. Kogu romantismiperioodi ühe kaunima teose kohal näib hõljuvat noorelt surnud inimese täitumata unistuste traagika. Kaks äärmust – illusioon igatsetud õnnest ja tegelikkuse fataalne eristumine sellest – iseloomustavad ka nimetatud kvinteti helikeelt.


Põnev reedene häälemaailm\nPosted on 19. mai 2012 by kullapaid\nTervitus kõigile uudishimulikele!\nReedese päeva lastega mängisin, mürasin ja õppisin lasteaias mina, Saskia. Meil oli tõsiselt vahva ja teguderohke päev nagu alati!\nHommikuks oli meid rühma kogunenud tervelt 12 last ning lõbus päev võis alata. Hommikuringis kuulasime lastega tähelepanu äratamise muusikat, kus kostis erinevaid hääli ja pillimängu. Lapsed proovisid ära arvata, millised pillid parasjagu muusikapalas mängivad. Peale seda jutustasime kamba paele ka Punamütsikest. Tegin muinasjuttu sisse vigu ning lapsed parandasid neid hoogsalt (nt et Punamütsike on selleks Punamütsike, et tal on sinine müts jne). Lastele pakkus see palju nalja! Punamütsikese raamatust vaatasime ka pilte ning igaüks jutustas nii palju kui oskas, mida pildi pealt näeb. Kokku saimegi täispikka muinasjutu, mis on kõigi laste üks lemmikumaid! Peale seda tegime veel tähelepanu ja kuulamisoskust arendavaid ülesandeid. Tegin sirmi tagas erinevaid hääli: kortsutasin paberit, lõikasin seda kääridega, mängisin pilli, panin tööle laste mänguasja jne. Kõik lapsed kuulasid niiiiiiii vaikselt ja huviga, mis nüüd toimuma hakkab. Kõige rohkem meeldis lastele see hääl, kui puhusin kilekoti õhku täis ja siis tegin nö “pauku”. See ajas algus kõiki hirmule, kuid kui tegin seda sama asja nii, et lapsed nägid, mida teen, siis kõik naersid kõva häälega!\nÕuesoleku aeg oli eile mõnusalt parasjagu pikk (1,5h) ning selle aja sisse mahustasime nii liivakastis mängimist, kiikumist, turnimist kui ka jalutuskäigu. Uudistasime oma uut ilusat teed ning tegime seal väikse ringi. Esialgu peatusime muidugi teeotsas, kus masinad tegid jälle usinat tööd. Lapsed vaatasid, kommenteerisid ning kuulasid jällegi hääli. Proovisime neid hääli ka ise järgi teha ning see tuli hästi välja.\nJalutuskäigu lõppdes oli veel veidi aega õues mängida ning kõik kasutasid seda aega maksimaalselt müramise ja lõbutsemise peale! Lastel oli tõesti väga hea tuju ja super omavaheline läbisaamine. Üksteist aidati, puhastati teineteise jalanõusi liivast jne.\nKõht söödi täis, mindi magama – unenäod olid rahulikud ja pikad, kõik said end hästi välja puhata, et õhtul jälle asjalikult toimetada!\nÕhtupoolikul kuulasime ühte “Mina lugu” – http://www.meieoma.ee/mina/mina.php?avaja=meieoma. Kuulake teiegi seda veel! Mina lehelt võib leida huvitavat ja toredat kuulamist.\nPärast kuulamist voolisime veel veidi plastiliini ning mängisime kõigile tuntud nöörimängu. Paljud lapsed “jagavad” seda juba nii hästi, et ma ei jõua nii kiiresti uut nööri kätte anda, kui kõik augud on juba nööriga täidetud. Paljud valivad juba kujundeid ning värvegi, ega iga asi ei kõlbagi..\nÕhtul sai ka õues käidud ning mõnusat värsket õhku hingatud!\nHääli saab veel kuulata näiteks:\nKogu päev oli tore ning täis huvitavaid hääli! Loodan, et ka teie leiate oma päevades aega, et kuulata linnulaulu, vulisevat oja ning üksteise naeru ning vaikust! Meil on see õnn, et meie kõik lapsed kuulevad, aga õpetame neid ka läbi elu kuulama…


MUST PÄIKE: NANKINGI VÄGISTAMINE\nHong Kong, Hiina 1995\nKarm horror / Friigifilmid\nRežissöör: Tun Fei Mou\nRohkem pealkirja "Man Behind the Sun 4" all tuntud "Must päike: Nankingi vägistamine" on tinglikult järg 1988. aasta filmile "Man Behind the Sun" ja teine osa lõpetamata triloogiast, mis käsitleb jaapanlaste poolt sooritatud genotsiidi hiinlaste vastu Teise Maailmasõja eel ja ajal. Konkreetselt kujutab taivani režissööri Tun Fei Mou 1995. aastal valminud linateos ühte verisemat ja mõistusevastasemat vägivallaakti inimsoo vastu 1937. aastal Hiinas Nankingi linnas toimunud veresauna (sõjaajaloolased on võtnud genotsiidi iseloomustamiseks kasutusele mõiste „Nankingi vägistamine“) näol, mille pani toime Jaapani keiserlik armee ja mille tagajärjel hukkus mõne nädalaga üle 300 000 hiina sõduri ja tsiviilelaniku.\nVarem põnevikke, õudusfilme ja kung fu võitlusfilme lavastanud Tun Fei Mou seitsmes mängufilm „Man Behind the Sun“ (Hei tai yang 731) šokeeris oma realistlikena mõjuvate kaadrite tõttu kinopublikut sedavõrd, et selle demonstreerimine lõpetati peagi mitmetes riikides ja filmi sai endale soetada vaid videokandjalt. Nn šokumentaali (ingliskeelsest sõnast shockumentary) on hiljem liigitatud samasse ritta, kuhu ka näiteks 1. HÕFFil näidatud itaalia film „Cannibal Holocaust“, just ikka sellepärast, et publikul on raske vahet teha, kas ekraanil toimunu on mängitud või on tegu dokumentaalkaadritega.\nSeitse aastat hiljem valminud filmi tinglik järg „Must päike: Nankingi vägistamine“ tekitas samapalju poleemikat kui esimenegi film. Seda on kritiseeritud ülibrutaalse esitlemislaadi pärast, mistõttu armastatakse linateost eksklikult ka meelelahutusliku exploitation žanri filmide sekka liigitada. Enam vääriks tapmis- ja vägivallastseenidele tähelepanu osutada siiski filmi sõnumile, mis tänapäeva veriseid sõjakonflikte arvestades mõjub hirmutavalt reaalselt.\nFilmi linastusega juhib HÕFF tähelepanu, et äärmusteni viidud piinamine ning inimsusevastased kuriteod pole möödanik, vaid vägagi aktuaalne ning hukkamõistu vääriv nähtus. Sarnaselt traditsioonile eelneb linastusele ajaloolase ning filmikriitiku kommentaar, mis loovad linateosele konteksti.\n„Nankingi vägistamise“ teemal valmis 2007. aastal aastal lausa kaks filmi, üks neist on võtnud aluseks ka sõjaajaloo uurija Iris Changi rahvusvaheliseks menukiks kujunenud romaani „The Rape of Nanking“.\nLoe filmi kohta artiklit SIIT (Eesti Ekspress, 27.03, autor: Lauri Kitsnik)\nSts: Ho Mu Lee\nTootja: T.F. Film Company (Tun Fei Mou)\nMaailma müük: Cine Sales Inc


sealpool kuud ja p2ikest: oktoober 2011\nInimlikkus ja haavatavus on jõud\nPostitaja: Sol kell 03:39 Kommentaare ei ole:\nKelleks sa ennast õige pead???\nRaamist väljuvat käitumist on mulle terve elu ette heidetud. Koolis õpetajate ja teiste laste poolt, lapsepõlvekodus sugulaste suust ja hiljem tublide inimeste ja korralike kodanike käest.\n"Sa oled imelik!"\n"Nii ei tehta"!\n"Kui sa sellised riided selga paned, siis ükski soliidne poiss sind ei vaata"!\n"Kui sa oleksid kuulus kunstnik või kirjanik, siis sul oleks õigus selline olla, aga sa pole! Käitu nagu kõik teised!"\n"Peale ülikooli minekut oled sa nagu mingi... luuletaja!!!"\n"Sa oled nagu mingi raamatu tegelane, mitte päris inimene"!\n"Tule oma hipimaailmast välja ja hakka elama nagu normaalsed inimesed"!\nMa olen ennast normaalsete, väärikate, haritud, edasipüüdlike, töökate ja tublide inimeste maailmas alati väga halvasti tundnud. Minu õige koht ongi friikide,imelike, põlatute, vaeste, harimatute, tõrjutute ja välja naerdute seas. Miks ma peaksin tahtma kuuluda "normaalsete" maailma? Tean ju lapsest saadik,kui piiratud, arad ja kurjad need "normaalsed ja väärikad" inimesed tegelikult on.\nNing ma arvan tõesti, et igal inimesel on õigus olla nii imelik kui tahes. Ilma et selle õigustamiseks peaks endale ilmtingimata "kunstniku", "kirjaniku" või mõne muu vabandustiitli hankima. Õigus vabalt elada ja oma elust rõõmu tunda on igalühel, selleks ei pea nüüd küll kunstnik, kirjanik, luuletaja või laulja olema. Millegipärast aga on mõnedel ikka raame ja kaste vaja, et inimesi liigitada ja jaotada.\nMulle on varemgi tehtud üleskutseid käituda nagu "ametnikule kohane",näiteks kasutas seda retoorikat TT lasteaia juhataja, kes arvas, et riigiametnikule pole kohane olla ühtlasi puudega lapse ema. Puudega lapsed on asotsiaalidel. Rääkimata veel neist kordadest, kus mind on manitsetud "väärikusele", "eakohasele käitumisele" jne. Nii mind kui Mkiisi on ähvardatud "töökohta teatamisega" ja ma tean, et see on reaalne. Eestlased on pealekaebaja rahvas, nagu ajalugu on näidanud ja me kumbki pole nii kehvad inimesed, kellel vaenlasi ei oleks.\nSellepärast polnud mulle üllatuseks ka kommentaar eelmise postituse all, kus mind manitseti käituma, nagu "avaliku sektori töötajale kohane".\nUnustage ära. Saagige pekki, närige muru. Ma ei kavatsegi lasta ennast mingiks krunni ja kostüümiga ametnikutädiks teha, kes on ööpäev läbi rinnahoidjani välja avaliku sektori töötaja ja näeb maailma ainult läbi ühiskondliku, juriidilise, teadusliku ja moraalse blablabla. Ma ei arva, et ma sellepärast halvem töötaja olen. Tean väga hästi, et just minu töös on sooja südant ja vaba mõtlemist vaja palju rohkem kui mingisugust totakat väärikust.\nMa olen alati ja ka praegu arvestanud võimalusega, et võin oma töökohast ilma jääda. Kas iseenda käitumise või mõne kurja inimese tõttu, kuid ma olen sellega arvestanud. Ma usun, et ka isand MK on oma töökoha kaotamisega arvestanud, aga oma õigust vabalt mõelda,ennast väljendada, elust rõõmu tunda, suhelda kellega ise tahame ja rääkida seda, mida mõtleme, ei saa me paraku ohverdada. Isegi mitte laste nimel, leivaraha pärast ega ellujäämise huvides. Vabadus on kallim kui elu.\nNii et jah, seltsimehed!!! Tuleb teatada töö juurde, partei rajoonikomiteesse ja ametiühingusse! Moraal, väärikus, head kombed ja kapitalistlik ülesehitustöö on ohus!\nPostitaja: Sol kell 06:51 19 kommentaari:\nTuled hilisõhtul läbi hämaruse ja vihmasaju töölt, puruväsinud, külmetav ja näljane.\nAstud sooja valgesse tuppa ja lastekari jookseb sulle kilgates vastu. Mees kallistab, annab musi ja libistab käe...eee...kuhugi allapoole.\nLükkad käe eemale ja lapsed jalust, vaarud väsinult köögi poole.\nKöögi lävelt avanev vaatepilt naelutab su hetkeks paigale. Enne, kui pisarad silmi tulvavad.\nKÕIK ON SÄRAVALT PUHAS!!!\nja pliidi peal aurab õhtusöök.\nPostitaja: Sol kell 01:35 41 kommentaari:\nPiret ja mina.\nMeie keskmine tütar Piret on väga minu moodi. Tal on oma ema välimus, iseloom, nõrkused ja tugevused, sarnane fantaasiamaailm. Kummaline on vaadata 5-aastase iseenda silmadesse ja näha, kuidas maailm kordub...\nSiiski mitte päris kõik, sest oma last mõistes oskad teda ka kaitsta ja aidata.\nSellest sügisest võtsime Pireti lasteaiast ära. 2 aastat ootasime,kuna algab see paljuräägitud kohanemine ja sotsialiserumine, aga see jäigi tulemata...\nPiret on väga tore laps, aga ta ei sobi suurde kollektiivi. Väikeses, 3-5 lapselises kambas oskab ta nii sõprust sõlmida kui koos mängida, aga suures kollektiivis on ikka ja ajälle Piret see, kelle kallal võimukamad ja ülbemad tüdrukud nokkima hakkavad. Igas laste (ja ma julgen öelda, et ka täiskasvanute)grupis tekib alati mingi kamp alfaemaseid, kes teavad täpselt, kuidas on õige riides käia, laulda, joonistada, tantsida jne. ja kes muidugi teevad iga asja kõigist paremini.\nPireti rühma plikad olid äärmiselt moeteadlikud noored daamid. Esimesel aastal tehti Piretile selgeks, et üks õige tüdruk ei kanna pikki pükse ja narriti "poiste" soengu pärast.\nTeisel aastal ei julgenud Piret enam kleitegi selga panna. Väike viieaastane preili C, rühma kõige ülbem tüdruk, käskis kõigil "alluvatel" tüdrukutel ütelda, et Piret on inetu ning tema riided ka ja enamus tüdrukuid kuulas võimuka plika sõna.\nKuna kasvatajad probleemi ei näinud, siis soovitasime Piretil tüdrukute asemel hoopis poistega mängida ja tundub, et see sobis talle hästi.\nPiretit ei huvita absoluutselt tüüpilised tüdrukutegevused nagu tantsimine,laulmine, joonistamine, käsitöö, lobisemine,sõbrannatsemine, hilbud ja ehtimine. Lasteaias aga tüdruku kuulumist poiste hulka ei soosita, seega on ta meil nüüd kodune laps.\nKokkuhoitud raha eest panime Pireti lastekunstikooli mudilaste vabaklassi. 1 tund nädalas voolimist, 2 maalimist. Piret on küll pärinud oma ema absoluutse ükskõiksuse kujutava kunsti vastu, aga lastekunstikooli naudib ta väga. Esiteks on mudilaste rühmad hästi väikesed, korraga on kohal umbes 5 last. Teiseks on õpetajad head ja kiidavad last igal juhul, ükskõik mida laps ka valmis ei plätserdaks. Kolmas ja kõige tähtsam aga on võimalus isaga tööl kaasas käia ja nautida Õpetaja Lapse elumõnusid. Sel ajal, kui Margus (mr. Kiis) õpetab hilispuberteetikutele kunstiajalugu või varateismelistele fotograafiat, hängib Piret üksi kooli peal, laseb suurtel tüdrukutel ennast nunnutada või saab õpetajate toas uusi sõpru, näiteks direktori koera. See viimane on Pireti meelest parim asi kunstikoolis.\nArvestades Pireti piiritut ja palavat armastust looduse ja loomade vastu, oleksime pidanud talle mõne muu huvikooli leidma. Midagi,mis seostuks lüpsmise, sõnnikuloopimise,heinte, märja karva haisu ja muu taolisega. Või siis midagi enesekindlust tõstvat, nagu näitering või mõni tore spordiala.\nEnt waldorfpedagoogidki ütlevad, et lapsele on kasulik näha oma vanemate igapäevatööd, niisiis käib Piret isaga kaasas. Vähemalt saab ta aimu oma isa tööst, sest ema oma jääb talle küll arusaamatuks.\nPostitaja: Sol kell 06:53 32 kommentaari:


Martin Rump elas Taiwanis üle äreva hetke - Sport, Autosport - Postimees.ee\nMartin Rump. | FOTO: Sutton Images / Audi China\nNii mõlemas treeningsõidus kui ka kvalifikatsioonis parimat kiirust näidanud eestlane oli superkvalifikatsioonis napilt kolmas, saades esimeseks võistlussõiduks vastava stardikoha. Kuna eelneval etapil Koreas teenitud teise koha eest tuli seekord kanda 35kg lisaraskust, oli poodiumi kõrgematele kohtadele keeruline tõusta. Lisaraskustest ja rüselusest kaassõitjatega hoolimata lõpetas Rump esimese võidusõidu turvaliselt kolmandal positsioonil.\nTeise võistlussõitu startis Rump taas kolmandalt kohalt. Teises kurvis sai eestlase auto konkurendilt löögi mille tulemusena vigastasid teravad keredetailid Rumpi tagarehvi. Mõni ring hiljem oli sunnitud eestlane katkestama täiskiirusel lõhkenud rehvi tõttu.\n«Nädalavahetuse positiivne külg oli väga hea kiirus ning üha tugenev ja enesekindlam positsioonivõitlus. Õpin endiselt iga etapiga palju ja tegin ise võidusõitjana edusamme,» rääkis Rump.\n«Superkvalifikatsioonis on vaja neid sajandiksekundeid, millest seekord puudu jäi, oma kasuks sättida. Võistlussõitudes olime tugevad ja konkurentsivõimelised kohustuslikust lisaraskusest hoolimata ning topelt-poodium oli käega katsutav. Kahjuks pole autospordis kõik enda teha – lõhkenud rehviga ei saa võidu sõita. Võin õnnelik olla, et suutsin auto täiskiirusel kontrolli alla sundida. Punktiseisu üle ei saa enam õnnelik olla, aga Shanghaisse lähen täis enesekindlust,» lisas eestlane.\nRump hoiab üldarvestuses 110 punktiga 5. kohta. Juhib Alessio Picariello 151 punktiga.\nHooaja viimane etapp toimub 3 nädala pärast 4.-5. novembril Shanghai F1 ringraja.


ZERO madala kalorsuse-ja rasvasisaldusega siirup, Šokolaad mandlitega – Vitamins.ee\nValikud / ZERO madala kalor...\nZERO madala kalorsuse-ja rasvasisaldusega siirup, Šokolaad mandlitega (330 ml)\nMr. Djemius Zero šokolaadikaste mandlite ja magusainetega. Koostisosad: vesi, leeliseline kakaopulber, vanilje, sool, magustajad ((E968), (E960)), mandli pähklid, happesuse regulaatorid (Е330), looduslik polüsahhariid (E415), säilitusaine(Е200). Toode on rasvavaba, tootesse ei ole lisatud suhkrut (toode sisaldab loodulikult esinevaid suhkruid). Sobib alates 2st eluaastast.\nPakendi avamise järel hoidke toodet külmikus temperatuuril + (4 ± 2) ° C. \nMr. Djemius ZERO madala kalorisisaldusega tooted sisaldavad ainult looduslikke koostisosi ning ei sisalda kunstlikke värv-ega maitseaineid.\nMinimaalne rasva ja süsivesikute sisaldus;\nMadal kalorite sisaldus;\nGMO ja gluteenivaba;\nIlma lisatud suhkruta;\nKõrge kvaliteediga maitse;\nLooduslikud ja kalorivabad suhkruasendajad;\nLooduslikud marjad ja puuviljad.\nBodylab madala süsivesikute sisaldusega kaste (320 ml)\nProzis Zero ketšupit vürtsidega (270 g)\nProzis Zero Bolognese kaste (270 g)


Viljandimaa messistend osutus reisimessil rahva lemmikuks – Külauudised\nViljandimaa pinnal tutvustasid end Hilda Villa, Grand Hotel Viljandi, Energia talu, Olustvere mõis, Pärimusmuusika Ait, Bonifatiuse Gild ja Mulgimaa Arenduskoda. Vaatamist ja tegevust pakkusid meisterdamise ja pärimusmuusika õpitoad, messikülalistele oli maitsmiseks Olustvere lihaleiba, Viiratsi vorstitooteid ja Viljandimaal toodetud spordijooke, samuti mulgi putru ja kama. Kätt sai proovida suure Viljandi linnakaardi värvimisel.\nPalju elevust tekitas Viljandimaa esindajate sõnul Tourestil taas traditsiooniline Viljandimaa õnneloos, mille ühe atraktiivsema auhinna – Viiratsi Lihatööstuse suitsupõrsa – viis koju tallinlane Rauno Palm.\nViljandi messimeeskond tänab kõiki toetajaid, kes aitasid kaasa Viljandi õnneloosile ja maakonna tutvustamisele.\n17.–19. veebruarini Tallinnas Eesti Näituste messikeskuses peetud 21. rahvusvahelist turismimessi Tourest 2012 külastas korraldajate teatel kolmel päeval kokku 26 080 inimest. See on messi ajaloos külastajate rekordarv. Seni kõige enam – 23 734 külastajat – oli 2010. aastal. Tänavune mess tõi ühtlasi kokku ka rekordilise arvu, 468 põhi- ja kaaseksponenti kokku 26 riigist.\nTourest on Baltikumi vanim ja suurim reisimess. Alates 1991. aastast toimuvat messi korraldab Eesti Turismifirmade Liit, alates 2003. aastast tehakse seda koostöös EASi Turismiarenduskeskusega.\nEelmine Eelmine postitus: Rõuge rahvas kutsub reedel jääpiknikule\nJärgmised Järgmine postitus: Sännas tuleb suur jääralli


Tanel Leok saavutas Itaalias hooaja parima koha - Auto/Moto\nTanel Leok saavutas Itaalias hooaja parima koha\n15.mai 2016 19:53\nMotokrossi maailmameistrivõistluste kaheksas etapp toimus täna Itaalias Trentinos. MXGP klassis tegi hea võistluse Tanel Leok, kes sai etapi kokkuvõttes hooaja parima ehk üheksanda koha.\nMXGP klassi avasõidus tegi hea tulemuse Tanel Leok. Kõik klappis kohe stardist alates, eestlane tuli avaringilt tagasi koguni kuuendal kohal. Terve sõidu näitas ta väga head kiirust, distantsi jooksul suutsid temast mööduda vaid Ben Townley ja maailmameister Romain Febvre. Tanel finišeeruski nende järel kaheksandana. Sõidu võitis Antonio Cairoli, teise koha sai Max Nagl ja kolmanda koha Kevin Strijbos.\nMXGP klassi teises sõidus Tanel nii head starti ei saanud, kuid ta oli siiski esikahekümnes. Enamuse sõidust sõitiski Leok teise kümne keskel ning finišisse jõudiski ta korralikul 14. kohal. Sõidu võitis Febvre, teise koha sai Cairoli ja kolmanda koha Bobryshev.\nEtapi kokkuvõttes sai Leok üheksanda koha. Etapivõidu võttis kodupubliku ees Cairoli, teine oli Febvre ja kolmas Gajser. Üldkokkuvõttes tõusis Leok koha võrra ja on nüüd 16. (90 punkti). Liidrikohal on 335 punktiga Gajser.\nMX2 klassi avasõit kujunes tõeliseks maiuspalaks kõigile krossifännidele. Jeffrey Herlings ja Dylan Ferrandis võitlesid ratas-rattas esikoha nimel kuni finišini välja. Ferrandis suutis kõik Herlingsi möödumiskatsed tagasi lüüa ja võttis hooaja esimese sõiduvõidu. Herlings pidi leppima teise kohaga. Kolmandana lõpetas sõidu Pauls Jonass. Karel Kutsar jäi avakurvis kukkumisse kinni ja ta sõitis terve sõidu neljandas kümnes. Finšisse tuli Kutsar lõpuks 32na.\nMX2 klassi teist sõitu pääses kohe stardist juhtima Jeffrey Herlings ja sellega oli esikoha saatus otsustatud. Ta sõitis kiirelt kõigil eest ära ja võttis järjekordse sõiduvõidu. Teise ja kolmanda koha peale pidasid duelli Jonass ja Ferrandis. Lätlane suutis prantslase lõpuni enda seljataga hoida ja võttis teise koha. Ferrandis lõpetas kolmandana. Karel Kutsar oli selles sõidus 30s ja kokkuvõttes 34s.\nKa Erki Kahro tegi Itaalias klassis EMX250 oma senise hooaja parima sõidu. Eile kõrgelt kohalt tehniliste probleemide tõttu katkestama pidanud Kahrol täna kahjuks nii hästi ei õnnestunud. Avaringilt tulles hoidis ta 20ndat kohta. Korraks langes ta ka punktikohalt välja, kuid sealt edasi läks sõit tõusvas joones. Sõidu lõpus suutis Erki mitmest konkurendist mööduda ja sai senise hooaja parima, 17nda koha. Sõidu võitis taas Kjer Olsen, teisena lõpetas Sanayei ja kolmandana Prado Garcia.\nJärgmine MM-etapp toimub 29. mail Hispaanias.


Taevavõlv – Vikipeedia\nTaevavõlv ehk taevalaotus (heebrea keeles raqia‘, vanakreeka keeles stereôma, ladina keeles firmamentum) on taevas, niivõrd kui see näib kuplikujulise võlvina.\nTaevavõlvi kirjeldatakse matemaatiliselt taevasfääri abil. Taevavõlvi ja taevasfääri oluline erinevus on see, et vaatleja ei taju taevavõlvi mitte poolkera pinnana, vaid nõnda lamendunult, et taevaobjektid (nt Kuu, Päike, tähtkujud) paistavad vaatlejale horisondi lähedal suurematena kui seniidi lähedal.\nAjalooline ja religioosne arusaam taevavõlvistRedigeeri\nKujutlus, et taevas on tahke võlv, on olnud vanaajal üldine.\nMuinasegiptlased pidasid taevast rauast võlvlaeks, millest tähed on köite abil alla riputatud.\nBabüloonlased pidasid taevast tohutuks võlviks, mille kõige kõvemast metallist on sepitsenud Marduk. Seda võlvi arvati toetuvat maad ümbritsevale müürile.\nMuinaskreeklased ja muinasroomlased pidasid taevast suureks kristallvõlviks, mille külge tähed on kinnitatud. Mõned pidasid taevavõlvi materjaliks rauda või pronksi.\nKa juutidel oli sarnane kujutlus. Esimese Moosese raamatu loomisloos (1Mo 1:6–8) lõi Jumal laotuse, mis lahutas ülemised ehk taevased veed alumistest ehk maistest vetest:\nJa Jumal ütles: "Saagu laotus vete vahele ja see lahutagu veed vetest!" Ja nõnda sündis: Jumal tegi laotuse ja lahutas veed, mis laotuse all, vetest, mis laotuse peal olid. Ja Jumal nimetas laotuse taevaks. Siis sai õhtu ja sai hommik, teine päev.\nHeebrea keele sõna raqia‘ tähendab midagi, mis on välja taotud ning seejärel laiali laotatud. Septuagintas ja ka teistes kreekakeelsetes piiblitõlgetes vastab sellele sõnale stereôma 'kindlaks või tahkeks tehtu'. Taevalaotuse tahkusele viitab ka Hiiobi raamat, kus mainitakse taevast, mis on väga tugev, nagu ta oleks sulatatud pronksist.\nTaevalaotuse tahkus järeldub ka eesmärgist, milleks Jumal selle tegi: taevalaotuse kohal pidi olema vesi. Sellest on juttu ka loos ülemaailmsest veeuputusest: taeva luugid tehti lahti (1Mo 7:11) ja taevaluugid suleti (1Mo 8:2). Jesaja 42:5 ütleb: kes on loonud taevad ja on need võlvinud.\nLoomislugu jätkab: Ja Jumal ütles: "Saagu valgused taevalaotusse eraldama päeva ööst! Tähistagu need seatud aegu, päevi ja aastaid, olgu nad valgusteks taevalaotuses, valgustuseks maale!" Ja nõnda sündis: Jumal tegi kaks suurt valgust: suurema valguse valitsema päeval ja väiksema valguse valitsema öösel, ning tähed. Ja Jumal pani need taevalaotusse, et nad valgustaksid maad (1Mo 1:14–17) Seega on tähed kinnitatud taevalaotuse külge, nii et laotus peab olema tahke. Linnud lendavad laotusest madalamal, seetõttu õhk ei ole taevalaotus.\nTeoloogide üldine seisukoht on, et Piibel kirjeldab loomislugu ja taevast vastavalt vanaaja ettekujutustele. On ka teolooge, kes väidavad, et taevast on Piiblis tegelikult kirjeldatud õigesti ning meie arusaam, et laotuse all on mõeldud taevavõlvi, on ekslik.\n↑ H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 58.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Taevavõlv&oldid=5792527"\nLehekülje viimane muutmine: 7. jaanuar 2021, 19:33\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:33, 7. jaanuar 2021.