Kas Düünis oli Kuldrada tõesti vajalik?\nPüüan mõista põhjust, miks Leto III liitus Dune Children liiva forelliga ja miks ta oli nii pühendunud Kuldsele teele.\nLõpetasin just esimesed kolm raamatut ja ma kardan, et mul on puudu punkt, miks prescience on nii halb. vikipeediakirje järgi tahtis Leto inimkonnale stagnatsiooni vältimiseks õppetundi anda nii palju, et karistas neid 3500 aasta jooksul jõhkra keisrina olemisega.\nMis pole minu jaoks selge, kuidas see inimkonda tegelikult päästab? Arvestades Muad'Dibi püha sõja õudusi ja Leto võimu, võiksite arvata, et kui mõni ettenägelik aadlik inimene ringi jookseks, poleks nii hull. Ja miks peab ta selle saavutamiseks liivaga minema sulanduma ja laskma siis Sandwormidel välja surra? aspekt lihtsustaks Leto pühendumuse selgitamist, kuid ka selle selgitamiseks ei tehta head tööd, tundub, et see on lihtsalt Leto sõnavõttude ülevaade selle kohta, miks see tee vajalik on.\nKuidas jõudsite jumala keisriks kutsuda "Leto III?" Nõustun selle mõistega, arvestades väikelapse Leto II mõrva, kuid näen seda erinevust harva.\nVäikelaps ei olnud kunagi hertsog ega valitsenud, mistõttu pole õige neid Leto II-ks nimetada.Mittevalitsevate laste nummerdamine on lihtsalt ameerika asi.Jumala keiser oli Leto II.\n@OrangeDog - ma usun, et olen selle pärast ebamääraselt solvunud.Lugupidamisega PoloHoleSet I.\nBTW, raamatus „Düüni lapsed“ nimetas keegi Letot Leto III-ks ja IIRC Alia preestrid pidasid seda jumalateotust.\nKuldne tee oli vajalik sündmuste tõttu, mida nähakse ettenägelikkuse kaudu ja mis on täielikult realiseeritud alles pärast peatükk: Düün .\nIlma kuldse teeta inimkond soiku jääb: see kasvab üha enam melanžist ja Arrakist, Spacing Guildist, Bene Gesseritist ja teistest tulevastest jõududest. Mõistke, et melange kontrolli ja Kwisatz Haderachi tõuaretusprogrammi abil kontrollivad Düün Universumi peamised jõud sõna otseses mõttes inimkonna jätkuvat arengut.\nMõlemad Paul Muad'Dib ja Leto II näevad inimkonna lõplikku hävitamist ette tundmatu võim oma rahulolu tõttu. Niisiis, Leto üritab sisendada sellist viha tsentraliseeritud võimustruktuuri vastu, mis on inimkonna stagnatsiooni keskmes, nii et inimesed teeksid kõik, mis nende võimuses, "hajutamiseks": minna teadaoleva Universumi kõige kaugematesse kohtadesse, et vältida seotust ühega. keskasutus. Selle tõttu kaotavad väljakujunenud väed inimkonna edusammude ja tuleviku suhtes hoiaku.\nHajutamisel on üks suur lisamõju: inimkonna võime ennetustöö vältimisele areng, mis võimaldab mõnel inimkonnal ettenägematust jõust mööda hiilida universumis, mis need lõpuks hävitab. See kõrvalmõju mängib suuresti sarja kirjutamata viimast peatükki, mis on hiljem kohandatud luitekütid ja luideliivad .\nSee tähendab, et kui ma tean, mida teete enne, kui seda teete, ei saa te mind kunagi võita. Prescience vältimise võime arendamine võimaldab inimkonnal võidelda tundmatu jõu vastu.\nnüüd tahan kogu sarja üle lugeda. Hea vastus!\nPrescience'i nähtamatuse areng ei olnud hajumise kõrvalmõju; see oli midagi, mida Leto teadlikult aretas. Keisri jumalas ütleb Siona ärkamise ajal järgmist: "Aga ma nägin teist asja! Te ei saa minu jälgi jälgida!", Millele Leto vastab: "Seetõttu peate seda paljundama ja säilitama."\n@technophile on täpselt õige. Jõhkra türannia põhipunkt on panna inimesi proovima teda mõrvata. Leto oli ettenägelik, nii et ta teadis, et õnnestus, kui tal õnnestus aretada inimene, kes oleks võimeline teda mõrvama.\n@technophile minu poolne halb sõnavalik: Ma mõtlesin, et see tähendab kõrvaltoimet, kui vaatleja seda vaatab, mitte et see oleks tahtmatu. Parandatud.\nOluline on ka see, et uus standard on nii võimeline erinevates keskkondades ellu jääma kui ka immuunsus iseenda suhtes, vähendades seeläbi nende võimet sattuda hüdraulilisse despotismi ja seega on nende toode (vürts) inimkonnale üldiselt kasulikum, kuna ei ole nii kergesti hävitatavad ja seega on nende toodet (vürtsi) võimalik toota rohkemates kohtades, ilma et see näeks pressi.\n@user366 Sõna on "eeltingimus".\nVastused teie küsimustele leiate lehelt Luite jumala keiser , kui Leto II viib Siona kõrbesse.\nKas kuldne tee on vajalik? Ta ütleb Sionale:\n"Ilma minuta poleks praeguseks olnud kuskil ühtegi inimest ega kedagi. Ja tee selle väljasuremiseni oli kohutavam kui teie kõige pöörasemad ettekujutused."\nKas prescience on tõesti nii halb? Ta annab talle kontsentreeritud vürtside olemuse ja jälgib tema vürtside jälgi, mõeldes sellele, mida ta kogeb:\nTa kannaks selged igavesti selged vaatamisväärsused, helid ja lõhnad. Seal oleksid otsivad masinad, vere ja sisikondade lõhn, kurnavad inimesed oma urgudes, teades ainult, et nad ei pääse. . . mehaaniline liikumine lähenes kogu aeg, lähemale ja lähemale ja lähemale ... valjemale ... valjemale!\nja pärast tema ärkamist ning hakkas leppima nägemused:\nnagu selle apokalüptilise nägemuse kohutavad masinad, võis kiskja jälgida kõiki olendeid, kes jäljed maha jätsid.\nLeto II väidab, et inimliik oleks ilma temata juba välja surnud. Tema võim on selle ära hoidnud, kuid prescience'i eemaldamise eesmärk on kaitsta inimkonda igavesti selle konkreetse ohu eest.\nBrian Herberti romaanid segavad seda punkti. Ähvardus, mille eest ta on neid päästnud, ei ole väline, vaid oleks tulnud olemasoleva impeeriumi seest. Tema range kontroll tuntud universumi vastu ei lase inimestel leiutada tehnoloogiat, mis annaks masinatele ettenägeliku võime, kui nad on endiselt haavatavad. Tema aretusprogramm tagab, et seda ei saa kunagi kasutada, kui see oleks leiutatud.\nMinu poolt suur +1 selle eest, et olen ainus vastus, mis tegelikult tsiteerib jumala keisrit.\nKas need ei pidanud olema Ixani petturitest jahimeeste masinad?Ma arvan, et sellist täiendavat detaili mainiti ...\nKuldne tee on ainus viis, kuidas päästa inimkond väljasuremisest.\nSellel on mitu seletust koos või eraldi. On kahju, et Herbert suri enne, kui tema kaks viimast osa olid kirjutanud. Tema poeg jääb minu tagasihoidlikust arvamusest alla.\nMa usun, et Kuldse tee peamine eesmärk on takistada ühe võimu kontrollimist inimsoo üle. Inimesed on universumis seni laialt levinud, et vältida süstemaatilist hävitamist ja et neid ei kontrolli üks ressurss ega talent.\nPrescience nähtamatus on kaitsemehhanism, mis takistab ettenägelikel vaatlejatel inimkonna tulevase ajaloo kontrollimist. Ixiani navigatsiooniseade purustab Spacing Guildi kosmosereiside monopoli. Tleilaxu "axlotl tankid" takistavad melange monopoli. Samuti võivad uued vürtsiussid püsida paljudes erinevates keskkondades.\nTundub, et Herbert tähendas väljasuremisohuna ka mõtlemismasinate tagasitulekut. Ma oleksin Herbertis pettunud, kui see oleks Kuldse tee ainus eesmärk. Butleri džihaadi säilinud masinad põgenevad kaugesse maailma, et ehitada tohutut kosmoselaevastikku. Tuhandeid aastaid kestnud ehituse ajal naasevad nad inimkonna hävitamiseks.\nKalakõlarite eesmärk on universumi üleujutamine sõjalise laienemisega, lõpuks masinatega kokku puutudes. Pikas protsessis muutuvad nad austatud matriteks. Austatud Matres taandub tagasi, et sulanduda Bene Gesseritiga.\nMa usun pigem, et lõplik häving tuleb seestpoolt: mädanik südamikus levib väljapoole. Ma tahan, et masinaelement oleks teisejärguline, mitte et see tingimata oleks. Pange tähele, et kaasaegses maailmas juhivad paljusid meist masinad. See lihtsustab väheste valitsemist paljude üle.\nÄra alahinda võimu rolli. Inimesed soovivad seda rohkem kui midagi muud. Harkonnenid esindavad võimulolijate halvimat stsenaariumi. Ma arvan, et Kuldse tee eesmärk on ülima jõu võimalike allikate purustamine.\nNõustun enamusega öeldust. Üks lihtsamaid seletusi võib olla ka kehtiv punkt. Eneseteostatava ettekuulutuse idee on see, mille Paulus lõi ja mida leto üritas vältida. Pauluse džihaad ei olnud täiesti vajalik ja see tekkis Pauluse ülemeeliku meelest arvates, et ta suudab tulevikku kontrollida. Kui Leto kirjeldab kuldse tee vajalikkust, teatab ta räigelt, et loodab luua ettemääratud saatusest vaba maailma, mis on vaba ühe inimese nägemusest. See näib mulle ütlevat, et ettenägelikkus, kui viia Pauluse äärmusse, on "lõks", kui ta ütleb, et esimene samm lõksu vältimiseks on selle olemasolu teadmine. lühidalt öeldes on kuldne tee inimkonna saatust kontrolliva prescience väljajuurimine.\nDune Jumala keisris kirjeldab Moneo õudust, mida kuldne tee väldib, öeldes, et see oli nii kohutav, et teadmised peaaegu hävitasid / tapsid ta. Soovitaksin teil jätkata lugemist! See on imeline sari ja minu arvates läheb see paremaks alles pärast "Lapsi"\nPean aus olema.Lugesin kogu esimese seeria läbi.Ma ei saanud kunagi aru, mida kuldne rada üritas vältida ja kuidas seda vältida, kuni lugesin seda siin foorumis.Lihtsalt öeldes: "Te kõik surete, kui ma ei juhi teid 3500 aastat kogu aeg teie väärkohtlemisel", pole rahuldav.\nPrescience näitas talle, et ikslased leiutavad "surimasina", mis hävitab inimkonna. Leto II tühistab selle tulevase sündmuse, tuues impeeriumi oma kontrolli alla. Kontrollides vürtsi ja Düüni, kontrollib ta kõiki rühmi ja nende mahhinatsioone. Samuti kasutab ta aretusprogrammi uue inimese loomiseks - immuunsus südametunnistuse suhtes. Ta ei näe Sionat ja tema järglasi ega ka surmaseadmeid. See on kuldse tee olemus. Kõigi päästmiseks ohverdas ta kõik. Ta ei ole tiraan, ta on märter - tõeline kangelane! Minu lemmik väljamõeldud tegelane. Baar-pole. Ta korraldab muide ka omaenda mõrva ... kaval enesetapp geniaalsest ja vaevatud olendist. Vaene Leto ... et mul oleks kõik ja üldse mitte midagi. Ohverdamine !!\nMa ei usu, et inimkonna väljasuremise põhjust algses sarjas käsitleti.Taaskäivitamisel (tema poja poolt) saame teada, et ähvardus oli Omnius, tehisintellekt, mille Butlerian Jihad kavatses hävitada.\nMa arvan, et kõigil on puudu see, mis toodi välja Brian Herberti romaanides.\nLetol oli juurdepääs ka inimkonna minevikule ja ta mõistis inimkonna tõelist päritolu; et nad olid juba ammu põgenenud mõtlemismasinate eest, kes neid orjadena kontrollisid. Lisaks avastas hajutamise tagajärjel Ominous austatud Matres, kes ajas nad tagasi vanasse impeeriumi.\nEhkki impeerium arvas, et austatud matrid on vallutajad, olid nad tõesti põgenenud, mis tähendab, et Siona geen ei aidanud austatud matride puhul, vaid aitas Ominousest mööda hiilida. Nii teadis Leto, et inimkond peab ellujäämiseks minema kuldset rada.


Soolise ebavõrdsuse probleemid Eestis – HARIDUS JA SUGU\nEestis on võrreldes EL liikmesriikidega kõige suuremateks probleemideks:\nMõistega palgalõhe tähistatakse üldist meeste ja naiste keskmiste palkade erinevust. Seda arvutatakse EL-s nais- ja meestöötajate keskmiste tunnipalkade alusel ja esitatakse naistöötajate keskmise palga protsendina meestöötajate keskmisest palgast või naiste ja meeste keskmise tunnipalga vahe osakaaluna meeste keskmisest tunnipalgast. Eestis on see ligi 30%.\nPalgalõhe näitab, kas naistel ja meestel on tööturul võrdsed võimalused või väärtustatakse traditsioonilisi nn. meeste valdkondi rohkem. Palgalõhe põhjuseid on palju – alates laste sotsialiseerimisest, stereotüüpsetest ettekujutustest selle kohta, milliseid naisi ja mehi peaks ühiskonnas/kultuuris kasvatama, sh. ühiskondlikest ootustest nende eri- ja kutsealade valikutele jms.\nTänu väiksemale palgale saadakse ka väiksemaid pensione ja töötuabirahasid ning teisi sotsiaalkaitseteenuseid.\nTööturu jagunemine nn. naiste ja meeste töödeks e. tööturu sooline segregatsioon.\nHorisontaalne sooline segregatsioon tähendab, et mingit tüüpi töö- või kutsealal domineerib üks sugupool. Traditsiooniliselt domineerivad naised hooldavates ja teenindavates ametirühmades – haridus, kaubandus ja tervishoid, mehed masinatega seotud tegevusaladel nagu ehitus, veondus, laondus, side.\nVertikaalne sooline segregatsioon näitab, et juhtivatel ja kõrgemalt tasustatud ametikohtadel töötab rohkem mehi. Näiteks on koolide direktorite seas rohkem mehi , õpetajate hulgas aga enamus naised.\nEestis on keskmiselt vaid kolmandik selliseid ettevõtteid ja organisatsioone, kus on nais- ja meestöötajate sooline tasakaal.\nSee, kui majandussektorid ja kutsealad on traditsiooniliselt jagunenud naiste ja meeste vahel, tähendab seda, et noortele võivad olla piiratud pooled valikud ainuüksi nende soo tõttu. Teada on, et naistel on kergem liikuda nn. meeste valdkondadesse kui vastupidi. Selgelt naiste ja meeste töödeks jaotunud tööturg kitsendab ka tööandjate võimalusi leida kõrgelt kvalifitseeritud ja motiveeritud tööjõudu.\nTööturu sooline segregatsioon on seotud ka palgalõhega – kõrgem positsioon tähendab kõrgemat palka.\nNaiste väiksem osalemine otsustustasanditel\nKõrgkoolides on 70% naisi, kuid juhtide hulgas on naisi ca 30%. On ebaõiglane, et kõrgem kvalifikatsioon ja haridus ei too kaasa kõrgemaid ametikohti.\nRiigikogus on täna 80% mehi, riigi- ja börsiettevõtete nõukogudes on neid üle 90%.\nEestis on arvuliselt 53,9 % naisi ja nende huvid jäävad poliitilise ja majandusliku otsustamise tasandil alaesindatuks, otsuste puhul ei võeta arvesse naiste erinevaid kogemusi ja teadmisi. See tähendab demokraatia puudulikkust.\nNaiste vähesus juhtide seas on suures osas seotud aegunud hoiakutega, mis toetavad arvamust, nagu oleksid naised vaimselt vähem võimekad või töövõimelised kui mehed ning et mehed sobivad juhtideks paremini.\nSoolise ebavõrdsuse teema, eelkõige naiste olukorra ja staatuse küsimused on ajalooliselt seotud industriaalühiskonna ja kapitalistliku tootmisviisi tekkega. Kuni 17. sajandini olid perekonnad nii tootmis- kui ka tarbimisüksused. Industriaalrevolutsioon tõi kaasa meeste liikumise tööle väljapoole kodu ja muutis naised oma meestest sõltuvaks. Elusfääre hakati jagama kaheks – avalikuks ja era-, e. koduseks sfääriks. Naiste seotus koduga ja meeste liikumine avalikku sfääri muutis ka naiste ja meeste suhteid.\nMõte, et mehe palk peab võimaldama pere ülalpidamist pärineb 19. sajandi keskelt.\nSiis oligi nn. ”majanduslik võim” meeste käes. Seda perekonnaideoloogiat kannab praegugi edasi tavanorm, mille kohaselt laste ja perede eest peaksid rohkem vastutama naised (vrd. emapalk vs vanemahüvitis), aga ka meedia ja reklaam.\nSotsialiseerimisega taastoodetakse sama ideoloogiat ka juba kodus, kus tütarlaste mänguasjad seostuvad pigem koduga ja poiste omad koduvälise sfääri ja tehnikaga.\nEestis kestab tasustatud lapsepuhkuse (vanemahüvitise) periood koos rasedus- ja sünnituspuhkusega kokku peaaegu poolteist aastat. Kuigi meestel on samasugune õigus olla lapsehoolduspuhkusel, kasutavad seda võimalust enamasti naised\nEestis kaalutakse anda isale individuaalne õigus kasutada vanemapuhkust. Isale mõeldud individuaalne periood vanemapuhkusest leevendaks Eesti naiste pikki karjäärikatkestusi ja tähendaks riiklikult isa kui lapse kasvataja ja hooldaja rolli väärtustamist.\nMilliste soolise ebavõrdsuse probleemidega on silmitsi rohkem naised?\nMilliste soolise ebavõrdsuse probleemidega on rohkem silmitsi mehed?\nMis on kõige suurem soolise ebavõrdsuse probleem Eestis?\nLinke ja allikaid – rahvusvahelised uuringud


Kommentaar: ärge olge nii hoolimatud! - Arvamus - Lõuna-Eesti Postimees\nKommentaar: ärge olge nii hoolimatud!\n18. juuli 2018, 0:07\nCatlin Saar Foto: Arvo Meeks / Lõuna-Eesti Postimees\nMind teeb tihti päris kurvaks inimeste ükskõiksus teineteise suhtes. Ei, ma ei mõtle kindlasti kõiki inimesi, sest tean, et on ka väga lahkeid ja hoolivaid inimesi, kuid siiski tunnen, et just seda ükskõikset inimest on tänavapildis rohkem näha.\nKäisin mõni aeg tagasi poes. Maksin oma kauba eest ja ladusin selle kotti. Minust järgmisena alustas maksmist vanaproua, kes soovis osta õli ja paar tomatit. Ta tundus veidi mureliku näoga ning kui nägin, et ta kallas kõik oma sendid rahakotist leti peale, arvasin kohe, et miski on valesti. Peaaegu kõik sendid, mis ta sinna letile asetas, olid ühe-, kahe-, ja viiesendised.\nTekkis küsimus: äkki jääb tal rahast puudu? Üritasin jääda kuulatama tema ja poemüüja vestlust. Selline teguviis pole ilmselgelt viisakas, kuid tundsin, et sellel hetkel on see vajalik.\nÜhel hetkel ütles vanaproua: «Viige need siis tagasi.»\nSain aru, mis toimub. Teenindaja hakkas oma toolilt püsti tulema, kuid minu jaoks tundub elementaarne aidata neid, kes seda vajavad. Peatasin müüja ning ütlesin, et maksan kauba ise kinni. Müüja ei olnud kindel, mis ma ütlesin ja küsis üle, mille peale ma endiselt vastasin, et jah, maksan kinni.\nTeel koju, kuhu mul oli parasjagu kiire, hakkasin juhtunule mõtlema. See tegi mind samaaegselt pahaseks ja kurvaks. Tundsin end halvasti, kuna ei mõelnud sellel hetkel, et võiks rohkem aidata.\nErinevaid olukordi, kus näen inimeste hoolimatust, on olnud mitmeid.\nPahameelt tundsin veidi aga inimeste tõttu. Just seepärast, et mitte keegi teine, ka see naine, kes vanaproual kohe taga seisis, ei teinud mitte midagi. Ma siiralt loodan, et nad vähemalt kas või korraks mõtlesid, et äkki aitaks teda.\nJah, ma saan aru, et keegi ei pea hakkama rahaliselt kedagi teist aitama, kuna kindlasti kõigil on raha endal vaja. Kuid tasuda paari tomati ja õli eest, mis läksid kokku maksma veidi üle euro, pole ju raske. Lihtsalt selleks, et sel moel kellegi päev paremaks teha.\nSee oli üks kõige värskem näide, mis mul meelde tuli, kuid erinevaid olukordi, kus näen inimeste hoolimatust, on olnud mitmeid. Näiteks kui mõni laps kukub rattaga ümber ja hakkab nutma – mine aita teda ning näita, et hoolid! Või ava inimestele uks, ulata kellelegi tema mahakukkunud asjad. Tunnen, et selline elementaarne viisakus ja üksteisest hoolimine on juba nii harv nähtus, et on lausa kurb.\nMa tean, et tegelikult on ka väga hoolivaid ja lahkeid inimesi olemas, kuid seda võiksime olla me kõik. Näita, et hoolid ja aita abivajajat!


Reedel langesid Tallinna ja Vilniuse börsiindeksid 0.97% ja -0.91%, kuid Vilniuse börsiindeks tõusis 0.16%. Kauplemisaktiivsuse poolest oli tegemist keskmisest pisut aktiivsema börsipäevaga – kokku sooritati Balti põhinimekirjas olevate aktsiatega 447 tehingut koguväärtuses 900 tuhat eurot, millest ligikaudu 730 tuhat eurot (262 tehingut) tehti Tallinna börsil ning 94 tuhat eurot (147 tehingut) Vilniuse börsil.\nEnim kaubeldud aktsiaks oli reedel Olympic EG (-0.59%), millega sooritati 122 tehingut kogumahus 254 tuhat eurot. Olympic EG-le järgnesid Tallink Grupp (-1.88%) ja Tallinna Vesi (-0.76%) vastavalt 195 ja 93 tuhande euroga.\nSuurimateks tõusjateks olid reedel LSC Group (+2.25%, käive EUR 0,4), Baltika (+2.06%, käive EUR 506) ja Vilkyškiu Pienine (+1.53%, käive EUR 7,1k). Enim langesid Utenos Trikotažas (-12.28%, käive EUR 501), SAF Tehnika (-5.56%, käive EUR 937) ja Pieno Žvaigždes (-5.00%, käive EUR 152).\nKolmapäeval toimub Olainfarmi aktsionäride erakorraline üldkoosolek (börsiteade).


Kuidas imikule imetada keedetud mune\nImikutel keedetud munade tutvustamine on aeglane ja järk-järguline protsess. Kuigi teie laps võib enne 6-kuulist sünnipäeva eksperimenteerida teiste tahkudega, peetakse mune potentsiaalseks allergeeniks ja oodake natuke kauem, et need saaksid lapse toidule kaasa. Ärge kunagi laske oma beebil süüa tahkeid aineid, kui ta pole valmis, ja teavitage oma lastearsti viivitamatult allergilise reaktsiooni võimalikke sümptomeid, nagu nõgestõbi, oksendamine või turse.\nOodake, kuni teie laps on 4-6 kuud vana, näitab huvi tahkete ainete söömise vastu, on täiesti kaotanud oma keele refleksi ja suudab istuda püsti ja toetab enne mis tahes tahket toitu.\nEnne keetnud munade liigutamist laske oma beebil kasutada toidus ja neelamisel tahkeid aineid, pakkudes talle riisi teravilja ja puuvilju ja puuvilju ja puuvilju, nagu näiteks õunakook, purustatud porgand ja koor banaan.\nKeeda muna, kuni see on põhjalikult küpsetatud või umbes 12 minutit, kui teie laps on umbes 9 kuud. Jahutage muna, enne kui munakollast välja tõmbate. Muna valge visake ära.\nPühkige munakollane lusikaga ja segage see pisut rinnapiima või valemiga, kui see on liiga väike, et laps neelata saaks.\nOodake mitu päeva pärast lapse munakollase andmist enne uue toidu sisseviimist, et kindlaks teha, kas teie laps reageerib muna halvasti. Kui ei, siis võite lisada munaraku oma lapse toidule.\nAnna oma beebile purustatud munakollase sõrmejoogi koos pehmete puuviljarakkide ja küpsetatud makarontoodete tükkidega.\nPaku oma beebile terveid kõvaks keedetud mune, kui otsite, et tal ei ole munarebiks negatiivset füüsilist reaktsiooni. Kui teie beebil ei ilmne kogu munale allergilisi sümptomeid, hakake serveerima sepistatud ja muid hästi küpsetatud munarooge.\nOodake enne, kui teie beebi esimene sünnipäev on munavalgede esilekutsumine, kõige levinum toiduga allergia allikas imikutel, kui teie laps kannatab teiste toiduallergiate all või kui teil on muna allergia. Teie lastearst võib soovitada oodata kuni teie lapse teise sünnipäeva enne munavalgete turuletoomist.\nPrevious Previous post: Kuidas külmutada terveid virsikuid ja ploome\nNext Next post: Kuidas saada selgeid silmi


Commodore, Riccione, Emilia-Romagna, ItaaliaSihtkoht\nVilla Mussolini – 17 min jalgsi\nPiazzale Azzarita 3, Riccione, 47838, RN, Itaalia\nPalazzo Del Turismo konverentsikeskus – 18 min jalgsi\nViale Ceccarini (peatänav) – 23 min jalgsi\nLõõgastavaid hooldusprotseduure pakub kohapeal asuv täisteenindusega spaa. Saadaval on näohoolitsused, kehamähised, kehahoolitsused ja maniküür ja pediküür. Selles spaas on massaaživann. Spaas pakutakse raviprotseduure, sealhulgas aroomiteraapia.\nKas Commodore võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Commodore pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Commodore ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Commodore pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Commodore lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Commodore kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas söögikoht.Lähiümbruse söögikohti: L'Angolo della Piada (3 min jalgsi), La botte (4 min jalgsi), Da Lele (5 min jalgsi).\nMida majutuskohas Commodore ja selle ümbruses teha saab?\nSoojematel kuudel saab ümbruskonnas nautida võimalusi nagu jalgrattarent. Naudi hoolitsusi spaas ja rahusta oma meeli mullivannis. Commodore pakub ka järgmisi võimalusi: välibassein ja aed.\ngian pablo, 6 ööd, reis perega, 14. juuli 2019


Isikukaitsevahendid - deterchem.ee\n3-kihiline Anti-mikroobsest kangast näomask\n3M C111 respiraator FFP1 klapiga\n3-kihiline näomask kummiaasadega 50 tk\n3-kihiline korduvkasutatav kangasmask antimikroobse viimistlusega. Tapab 99,9% bakteritest ja kontrollib arvukalt lõhna põhjustavaid mikroorganisme, mis võivad nahaga kokkupuutel ja pesemisel kiududesse koguneda. Sisemine puuvillane riie kogu päeva mugavuse tagamiseks. Elastsed reguleeritavad kõrva-aasad. Masinpestav 60 kraadi juures. Lamedaks volditud mask on pakitud eraldi kilekotti.\n3M™ C100 seeria FFP1 tolmurespiraatorid pakuvad efektiivset hingamiskaitset keskkondades, kus töötajad puutuvad kokku õhus leiduvate tolmuosakestega ja mittelenduvate vedelate osakestega.\n•Kumer kuju ninaklambri ja kahe paelaga.\n• Vastupidav, ei muuda kuju.\n• Efektiivne kaitse peente osakeste eest.\n• Väljahingamisklapp võimaldab kergemat hingamist.\nKlapiga respiraator vastab standardile EN 149:2001 FFP1 – kaitse tolm ja udu eest.\n3-kihiline polüpropüleenist näomask mõõtudega 17,5 x 9 cm on mugavalt kinnitatav elastsete kummiaasadega, ebemevaba ja nahasõbralik. Maski ülemise serva sisse on paigutatud hästi vormitav ninaklips tagamaks maski õige asetuse. Vastab EN 14683 nõuetele.\n3-kihiline korduvkasutatav kangasmask antimikroobse viimistlusega. Tapab 99,9% bakteritest ja kontrollib arvukalt lõhna põhjustavaid mikroorganisme, mis võivad nahaga kokkupuutel ja pesemisel kiududesse koguneda. Sisemine puuvillane r... Rohkem infot\n3M™ C100 seeria FFP1 tolmurespiraatorid pakuvad efektiivset hingamiskaitset keskkondades, kus töötajad puutuvad kokku õhus lei... Rohkem infot\n3-kihiline polüpropüleenist näomask mõõtudega 17,5 x 9 cm on mugavalt kinnitatav elastsete kummiaasadega, ebemevaba ja nahasõbralik. Maski ülemise serva sisse on paigut... Rohkem infot


Näitan 30 postitust - vahemik 421 kuni 450 (kokku 464 )\nRohelinetee, mul jah need valuhood lühikesed (aga intensiivsed) ja mõni päev ei ole üldse, hea teada, et teistelgi sarnane kogemus. Sain arsti ka kätte ja ta vastas, et raseduse alguses võivad tekkida munasarjades tsüstid, mis põhjustavadki valu, aga need lähevad üle. Kuna võtan progesterooni,siis kõht ka nii gaasi täis ja paistes, mis veel omakorda tekitab ebamugavust.\nKuna esimene rasedus siis ikka paneb iga ootamatu valu muretsema, aga katsun nüüd rohkem aega ja energiat panustada raseduse nautimisele, mitte muretsemisele 🙂\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 19.10 15:58; 22.10 08:25; 25.10 14:41;\nTere.Olen pikalt teie toimetamisi lugenud.mina toimetan ITK.Olen läbi teinud 2 täisringi ja ühe külmaringi.Panen kitja oma teise täisringi katse mis tehti lühikese skeemi alusel.Menstruatsiooni teisest päevast 27.09 hakkasin süstima õhtuti Gonal-F ja seda 10 päeva.03.10 tuli juurde hakata süstima hommikuti Orgalutrani ja seda 5 päeva.07.10 pidin tegema täpselt 21.30 õhtul S.Diphereline 2 ampullise süsti.09.10 tehti puntsioon hommikul, mis tehakse narkoosi all.Peale punktsiooni tehti Ovitrelle süst mille pidin ise välja ostma ja kaasa võtma.Peale puntsiooni pidin võtma Medrolit 6 päeva, kuna oli kahtlus munasarjade hüperile.Nüüd võtan hommikul ja õhtul Estrofemi ja õhtuks on siis Crione tuppe panekuks.Punktsioonil saadi 23 rakukest millest kaks ainult viljastus ja need ka siirdati 15.10 aga kahjuks laupäevase seisuga hakkas menstruatsioon😥\nmehe sperma kvaliteet\nKas kellelgi on ka mehel määratud normaalsete hulk 0 ja määratud ravimeid ning on tulemused paranenud? Olen saanud kahetist infot, justkui vitamiinide, toidulisandite regulaarne võtmine siiski näitu väga palju ei muuda. Oleksin tänulik, kui keeg jagaks oma kogemust.\nEelmisele- Jah, mul mehel ainult kohapeal siblivaid olid niiet otsiti “nagu nõela heinakuhjast”. Näit aastatega suurt ei muutunud, küll aga leiti alati midagigi mida kasutada sai ja hetkel teise lapse ootel (mõlemad ivf)\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 05.10 14:24; 12.10 11:22; 22.10 12:55;\nSelge, loodame, et meil ka paraneb niipaljugi. Hetkel mees 3 kuulisel ravil.\nMinu mehel oli ka suht sama seis. Vitamiini kuurist märkimisväärset kasu kahjuks ei olnud.\nMees tegi ülepäeva Gonalit ja vahepeal Ovitrellet pluss hunnik vitamiine ja 2 aastaga ikka märgatavalt paranes. Skeeme muidugi muudeti jooksvalt, eks meestearst vaatab ja katsetab.\nTere! Kas keegi on juba PGS uuringu ka teinud? Kuidas tulemuse on olnud? PGS siis embrüo siirdamiseelne kromosoomianalüüs.\nKahjuks ei ole proovinud, sest arst ütles, et siis peaks palju rohkem embrüoid saama. Samas tõesti, kui saaks teada, et ka kõik need vähesed ei kõlba siirdamiseks, jääks siirdamise vaev ära. aga uuringu hind on kallis ja tulemuste ootamise aeg pikk. Samas erinevates artiklites soovitatakse seda uuringut just vanematel, kuna neil rohkem kromosoomivigu munarakkudes, mida pealtnäha ei näe ja pole mõtet tühja neid katkisi siirdada, mis niikuinii edasi ei arene. Teisalt on aga risk, et võttes rakust proovi ja saades teada, et see on ka seest terve rakk, võidi proovi võtmise käigus ikkagi rakku vigastada ja siis jällegi tühi vaev.\nMu arst ka ütles, et 1 või 2 embrüoga nad väga ei soovita, sest võivad hävineda. Naised ka enamasti pigem siis siirdavad, sest tulemuse saab teada varem või samal ajal ja maksab see uuring omajagu.\nMeil oli plaan järgmise ringiga teha PGS. Ma ise juba tahtsin, sest sain aru, et kui selle 2nädalase ootamise ja kurvastamise ebaõnnestumise pärast elan lihtsalt üle, siis peetumist rohkem ei taha üle elada.\nMunarakkude kvaliteedist: lugesin raamatut It Starts With The Egg ja seal olid mõned nõuanded munarakkude kvaliteedi, hulga, viljastumise tõenäosuse jne tõstmiseks. Ei tea, kui tõsiseltvõetav, aga autor oli kõva tööd teinud, viitab teadusuuringutele jne.\nPõhisoovitused tal – hoiduda enne rasedust ohtlikest kemikaalidest (BPA, ftalaadid – nt tuleks loobuda plastnõude ja parfüüme sisaldava kosmeetika ning teatud kodukeemia kasutamisest) ja süüa vitamiine, sh ubikvinooli. Üsna põhjalikult selgitab lahti, kui palju ja mida ja milleks see hea on.\nVeelkord – ei tea, kui palju sel ka päriselt teaduslikku põhja on, aga kahju ka vast ei tee.\nKas Q10’st ei olnud seal juttu? Olen kuulnud, et seda võetakse kvaliteedi parandamiseks..\nQ10-st oli raamatus juttu küll, see ongi see ubikinool 🙂 Seal rõhutatakse, et Q10 on kahes versioonis saadaval – ubiqinol ja ubiquinone, võtta tuleks pigem esimest (ka meie apteekides on mõlemad saadaval). Oluline mõju munarakkude hulgale ja munarakkude hulgale ja kvaliteedile on raamatu järgi ainult juhul, kui alustada 4-6 kuud varem. Annuse kohta kirjutatakse seal: 300 mh ubiqionol või 600 mg ubiquinone, kasulik võtta koos hommikusöögiga.\nQ10 kohta lugesin nüüd muudest allikatest, et kui juba rasedus tuvastatud, siis ei soovitata igaks juhuks enam edasi võtta, riskid ei ole selged. Toote pakendil selle kohta infot ei ole.\nMul ka esimene, ja raske on mitte muretseda. Tore näha teiste positiivset suhtumist 🙂 Ma küll muretsen järjest vähem, mida nädal edasi (hetkel 7+3), aga kuna nüüd olen nädal aega iiveldanud ja silme eest läheb pidevalt mustaks, siis nautida on keeruline 😛\nTäitsa rumal küsimus, aga kas ivf võidake teha ka loomulikku tsüklisse (et ei võta ravimeid ja ei stimuleerita midagi)?\nEt lähen arstile ja parasjagu ov tulekul…\nSa ajad vist praegu IVF-i IUI või külmaringiga sassi. IUI-d saab jah teha ka loomulikku tsüklisse (ehk sind viljastatakse õigel ajal mehe spermaga) või siis kui oled juba IVF-i teinud ning embrüod külmas, saab ka loomulikku tsüklisse siirdada.\nIVF on in vitro, ehk munarakud viljastatakse laboris. Kuna tegu on invasiivse protseduuriga (punktsioon ehk nende kättesaamine), kasvatatakse ravimite abil korraga rohkem munarakke kui üks. Kui juba ravimitega stimuleeritakse, läheb nagunii kõik kehas paigast ära, seega süstitakse munarakkude kasvuhormooni ja ovulatsiooni tagasihoidvat hormooni (et folliikulid enne piisavalt suureks kasvamist välja ei tuleks), siis süstitakse ovulatsiooni ettekutsuvat hormooni kui folliikulid on väljavõtmiseks valmis ning peale siirdamist tuleb veel võtta progesterooni kuna stimuleeritud tsüklis oma keha ei hakka seda kohe ja piisavalt tootma. 🙂\nMina see, kel IUI on tulekul, kuid eile saime teada, et mehel poisid ei liigu… (tal võeti munandisiselet narkoosi all).\nSeega ilmselt IUI jääb ära ja edasi IVF.\nNeljap. pidin minema arstile UH-le ja oli lootus, et esmaspäeval oleks saanud protseduurile.\nKuna ma IVF asjadest eriti ei tea, siis tekkis küsimus, et kas on võimalik, et punkteeritakse ovulatsiooni ajal folliikuleid nii, et eelnevalt ei ole ravi saanud, ehk siis loomuliku tsükli ajal ja siirdamine siis uuel tsüklil… Ahh, eks ma saan aru, et need asjad nii ei käi. Olen hetkel lihtsalt väga löödud selle spermapoiste uudistest…\nPalun targemate nõu. Siirdati 5ndal päeval peale punktsiooni, olin nii õnnelik, et midagi arenes ja unustasin kvaliteedi kohta küsida. Nüüd ootan ja aega muretseda ja loen paberilt:2 embrüot:BI.4AA; 2BC. Saan ma õigesti aru, et üks hea kvaliteediga ja teine selline kehvem?\nOled õigesti aru saanud. 4AA on ideaalse kvaliteediga. Pikemalt neid hindamise tasemeid seletatud nt siin: https://www.newhopefertility.com/about-us/embryology/embryo-grading/\nVõtan ka ritta ja liitun – jälgin ja loen huviga teie tegemisi, et ennast eesseisvaks kurssi viia.\nMinu/ meie IVF teekond hakkab pihta veebruarist, lühike skeem.\nMul jäi arusaamatuks, et mis puhul tehakse pikk või lühike skeem ja mis nende vahe üldse on?\nHetkel tundub, et küll on pikk aeg oodata, kuid võtangi seda aega nii, et saan ennast vitamiinidega turgutada.\nkas oskate öelda, kaua see viimane Ovitrelli süst võib kehas olla. Tegin selle küpsetamise viimase süsti 13.oktoober õhtul, kas see võib veel täna hommikul anda testile valepositiivset?\nArvan, et pigem mitte. Kuni 10 päeva peaks minu teada olema kehas.\nEks nad katsetavad, mis skeem töötab. Ja muudavad siis kui eelmine ei töötanud. Minul esimene lühike skeem ei töötanud, nüüd katsetame pikka. Kahjuks ei saanud ka midagi külma. Seekord ehk läheb paremini:) Suurim vahe siiani oli, et pika puhul sain tsükli 21. päeval esimese süsti, mis surus maha hormoonid. Ravim, mida uue tsükli alguses süstin on sama kui lühikesel skeemil. Ka Ovitrelle süst on samal ajal kui lühikeses skeemis. Lühikese skeemi puhul oli mul lisaks ka veel süstimise teises pooles orgalutrani süst, mis takistas folliiklite liiga varajast küpsemist.\nMinu arst kommenteeris, et nad proovivad tavaliselt lühikesega, sest siis ei ole hüperi oht nii suur. Aga kvaliteetsemad ja samal ajal küpsemad munarakud pidi saama pikema skeemiga. Kuna mul PCOS, siis ta kardab liiga suuri doose panna, et ei tekiks hüperit ja rakke on pigem vähe. Eelmine kord oli 11 folliiklit, millest sai 5 munarakku. Ilmselt osad ei olnud veel valmis saanud ja embrüoks arenes vaid 2. Algne ravimi doos oli väike ning hiljem doosi suurendades tekkis juurde. Seekord on lootust rohkemaks, praegu tundus et eelmise korra esimese ultraheliga võrreldes oli 4 folliiklit rohkem.\nKirjutasin enne kogemata oktoobri triibupüüdjatesse, kuid pidinsiia minema.\nUuriksin juba eos teadjamatelt. Nimelt sel tsüklil (järgmise nädala keskel) ITKs IUI tulemas, kuid kuna ebaõnnestumise korral ei taha piltlikult öeldes puuga pähe saada, siis uuriks IVFi kohta.\nKes teinud ITKs ehk oskab rääkida kulude kohta ja kas on ka enne protseduuri nõustamine koos mehega? Mina võin end küll emotsionaselt süstimisteks valmis panna, aga tean, et ka meespoolel ei ole kerge seda kõrvalt vaadata. Samuti kui läheb süstimiseks, siis ilmselt palun mehel nö puusavolti teha need.\nKuna enda arst järgmine nädal ära ja tean, et tsükli teisest päevast peaks ju süstima hormoone, siis kas peaksin ise retsepte küsima temalt? Samuti olen kuulnud, et ise pead vaid rohtude eest maksma ja seda ka minimaalselt, sest kõik soodustused lisatud juba retseptile. Kas saab ka kuidagi ise rohkem valmistuda IVFiks? Nippe/trikke ehk?🙂\nKas sa mõtled IVFi süsti retsepte arstil küsida? Arvesta, et seal on järjekord alates 4 kuud ning ilmselt kohe peale IUId järgmisel tsüklil sa ei saa IVFi teha.\nOlen teinud ise ühe lühikese IVFi, mis kahjuks ebaõnnestus ja nüüd on käsil teine pika skeemiga. IVF on alates sellest aastast haigekassa kulul. Ise maksad retsepti tasu, mis on 1,25 või 2,50 retsepti kohta (ei mäleta täpselt, viimane kord oli 2 retsepti ja 2,50 kokku). Pärast siirdamist lisandub progesteroon, seda kahjuks haigekassa ei kompenseeri ning 2 nädalat crinonet läks 90 eurot kui õigesti mäletan. Lisakulu on foolhape, mida soovitatakse võtta. Ise makstes ütles arst, et arvestama peab umbes 2500 euroga koos ravimitele kuluva rahaga.\nEnne protseduuri on ämmaemanda nõustamine, kuhu saab mehe kaasa võtta. See on pigem protseduuri tutvustus, aga annab hea ülevaate kui ise aktiivselt küsida. Näidatakse ette, kuidas süstida, räägitakse lahti, mis juhtuma hakkab.\nEtte saad valmistada nagu ikka – foolhape, tervislik eluviis, positiivsed mõtted. Ise kartsin enne esimest IVFi just süstimist. Aga õnneks Gonal hea väikse nõelaga, Ovitrellega sarnane pliiats, kui seda kasutanud oled. Mõned teised süstid olid natuke valulikumad. Aga ehk saan ka seekord nendega hakkama. Süstida tuleb etteantud doos kõhul nabapiirkonda ja selle ümbrusesse kindlatel kellaaegadel. Mina teen ise kuigi kardan nõelu. Teadsin, et enne punktsiooni on süstimine, aga kahjuks määrati mulle verevedeldaja, mida tuleb süstida ka peale punktsiooni igapäevaselt. Mul lõi see korra jalad alt, kuna ei olnud arvestanud sellise võimalusega ja süstlahirm võttis võimust 🙂 Aga sain hakkama ning seekordsel skeemil olen end vaimselt valmis pannud.\nArst tahab mitu korda 2 nädala jooksul sind näha ning ka vereproove on mitu selle aja jooksul. Minu jaoks suurim ebamugavus just vereproov – jälle need süstlad onju :))\nSüstimise ajal enne punktsiooni võid arvestada, et eriti hea ei pruugi olla enesetunne. Midagi hullu ei ole, aga selline vastik paistes tunne on küll ja energiat võibolla mitte nii palju. Samas on hormoonidest minul seekord vähemalt mingi imelik rahutunne. Eelmine kord oli pigem üles-alla meeleolu kõikumist rohkem. Punktsioon ei olnud eriti valus. Narkoos kerge ning üleelatav. Samal päeval küll oli veidi uimane olla, aga see on individuaalne. Vahetult peale protseduuri oli valus, aga õde pakkus paracetamoli küünalt ning see leevendas ära. Pärast enam ei olnud. Minu jaoks oli kanüül suurem draama 🙂\nSiirdamine oli ebamugav, aga mingit eriti tugevat valu ei mäleta. Pigem tuikas. Siirdamise järgselt oli progesteroon, mis tekitas huvitavaid kogemusi – vahepeal oli 2 korda päevas rinnasuurendus ja vähendus sõltuvalt progesterooni manustamisest 🙂 Enesetunne just 100% ei olnud, aga oma osa andis ootusärevus ning teadmatus, et mis nüüd juhtuma hakkab. Igasuguseid torkeid ja imelikke tundeid kõhus oli omajagu.\nArstid kahjuks väga põhjalikult ei räägi. Lugesin ise internetist inglise keelset kirjandust juurde ja foorumeid. Mind rahustab info teadmine, ka negatiivse teadmine 🙂\nKäole, kes võttis aega, et väga põhjalik tutvustus kirjutada. Esiteks aitäh!\nMa tegelikult seal IVF jäjrekorras peaks juba olema – augusti lõpust juba vist. Arstiga oleme varasemalt plaani paika pannud. Aga kunagi jälle ei tea.\nSüstimine on ka minu jaoks pigem hirmu tekitav, aga Ovitrellega olen juba tuttav ning vast saan hakkama.\nVähemasti on tore teada, et ravimitele suurt ei kulu ja protseduur ka haigekassa poolt.\nAga loomulikult soovin ja loodan, et IUI õnnestuks.\nLugesin pisut nende järjekordade ja testide kohta mis tuleb enne IVFi teha. Selgub, et IUIks on samad protseduurid vaja teha kuna kvalifitseerub kunsrliku viljastamise alla ning siis mul vaid konsultatsioon tegemata enne IVF.\nOlen nüüd külmaringiga hõivatud.. närin siin igapäev hunnik rohtusid – mis toetab limaskesta, mis surub meessuguhormooni alla (näitaja on gramm kõrgem). Prolaktiin tõuseb mul ka kohe kui rohud ära jätan. Diagnoos – polütsüstilised munasarjad. Huvitav on see, et selle diagnoosi tunnuseid mul ei ole – ei ole liig karvakasvu, ei ole tsüklihäireid kunagi olnud, ei ole vererohkeid päevasid. Sulatamisele läheb 2 mammut (5-6 päevased). Loodame parimat! Siirdamine 02.11.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 8 korda. Täpsemalt 17.09 19:26; 17.09 20:11; 18.09 10:04; 07.10 20:05; 15.10 13:50; 15.10 13:55; 16.10 20:15; 28.10 09:35;\nKuna ma nii roheline ivf-i teemal, siis ehk keegi teab vastata:\nMul ivf algus pandud veebruaris. Olen siiani aru saanud, et veebruaris alates päevadest hakkan oma munarakke küpsetama ja veebruaris on punktsioon, kus võetakse follikuleid. Ja siirdamine siis alles märtsis uuel ovualtsioonil. Minul lühike skeem.\nNüüd lugedes mingit teist teemat, tekkis küsimus, et kas on ka võimalik, et veebruaris toimub nii punktsioon kui ka siirdamine??\nSee oleks super, kui nii 😀\nSee on see, et kui ise arstil küsida ei oska, siis ega ei räägita ka 🙁\nOn küll võimalik, et punktsioon ja siirdamine toimuvad mõlemad veebruaris. Kui sul tekib hüperi oht tänu süstimisele, siis lükatakse edasi siirdamine. Aga see selgub alles asjade käigus, ette ennustada seda ei ole võimalik. Arstil kontrollis käies arst informeerib sind igakord, kuidas munasarjad reageerivad ja kuidas munarakud küpsevad\nKasutaja on kirjutanud teemasse 5 korda. Täpsemalt 14.09 17:14; 27.09 19:12; 29.09 08:50; 14.10 21:30; 30.10 11:00;\nTavapärane on, et kõik toimub ühes tsüklis, st siirdamine 3-5 päeva pärast punktsiooni. Edasi lükatakse siis, kui on hüperi oht, nagu eelmine kägu juba kirjutas.\nMeie neljas katse, mis algas tegelikult juba juunis, siis lükkus augustisse ja siis oktoobrisse on hetkel jõudnud väikse positiivse arenguni. 23 oli meil siirdamine, homseks on vereproovi saatekiri. Aga eile käisin ise vereproovil (nädal siis siirdamisest) ja näit 32,2, kodune test samuti kahe triibuga. Homme lähen siis saatekirjaga testi tegema, eks siis paista ole 🙂\nMul on homme siis FET. Kel on juba olnud, sinna lähengi niisama oma riietega, mingit öösärki kaasa ei pea võtma ega midagi? Kaua umbes aega võtab see protseduur?


Slava Ukrainil võib mõne nädala pärast saada raha otsa. „Muutume kõige paremaks siis, kui vahendid otsa saavad” - Maaleht\nSlava Ukrainil võib mõne nädala pärast saada raha otsa. „Muutume kõige paremaks siis, kui vahendid otsa saavad”\nMTÜ Slava Ukraini nõukogu liige Jaan Puusaag ütles, et annetajate ja vabatahtlike abiga on Ukrainasse saadetud peagi 50 kiirabiautot. Abi rindelegi viiv organisatsioon vajaks Puusaagi sõnul valitsuselt otserahastust.\nSlava Ukraini on tänu annetajatele ja vabatahtlikele Ukrainasse peagi saatnud 50 kiirabiautot.\nSlava Ukraini tegevjuht Johanna-Maria Lehtme ütles teisipäeval, et Ukrainasse on saadetud 41 kiirabiautot. Abivajadus on Ukrainas meeletu, aga kui suur abi on 41 kiirabiautost?\nLoomulikult on see piisk meres, aga meie pluss on operatiivsus. Me oleme väiksed, kiired, paindlikud seega abi jõuab kiirelt sinna, kus seda on kõige rohkem vaja ja abi on just see, mida küsitakse. Nädalas saadame sinna keskmiselt kaheksa autot, selle nädalaga peaksime jõudma 50 kiirabiautoni. Ühe auto hind on keskmiselt 10-15 tuhat eurot, sinna pannakse lisaks erinevaid meditsiinitarvikuid 20-40 tuhande euro väärtuses.\nMillistesse Ukraina paikadesse on kiirabiautod saadetud?\nSõltub sellest, kust tellimused tulevad. Enamus on neist linnadest, mis on rindeuudistest läbi käinud. Üks hulljulge juht viis auto isegi kahe rindejoone vahelisele eikellegimaale. Harkov on üks levinumaid sihtpunkte olnud.\nMida arvate sellest, et Johanna-Maria Lehtme kõne ajal oli teisipäeval riigikogu saalis palju puudujaid?\nUsume, et puuduvad poliitikud jälgisid ettekannet tähelepanelikult oma toast. Kahjuks on see formaat nii välja kujunenud, et olulise tähtsusega riiklik küsimus on opositsiooni projekt ja esinevad nende poolt kutsutud külalised. Eks koalitsioon käitub siis vastavalt, millest on kahju, sest vähemalt antud küsimuses ei tohiks olla meie ja teie projekte, vaid me peaks kõik olema ühe asja eest väljas. Slava Ukraini ei seo ennast ühegi erakonnaga, vaid eeldab, et toetuses Ukrainale ollakse ühtsed. Poliitikud peaks siin oma ego tagaplaanile jätma.\nMeelis Oidsalu käis ERR-i arvamusportaalis välja, et MTÜ Slava Ukraini vajab otserahastust valitsuse lisaeelarvest. Kas nõustute?\nTäielikult. Slava Ukraini on sõja algusest saadik protsesse lihvinud, oleme teinud palju vigu, millest ka kiirelt õppinud. Tööl on professionaalne meeskond, paigas organisatsiooni struktuur ja kvaliteedijuhtimise protsessid. Meil on võrgustik nii Eestis kui Ukrainas ja koostöö toimib teiste üheduste ja organisatsioonidega. Iga nädal muutume paremaks ja just siis, kui oleme kõige paremad, saavad meil vahendid otsa, aga karta on, et sõda mitte.\nMillal lähevad järgmised kiirabiautod Ukrainasse?\nKolmapäeval läks neli ja reedel läheb neli või viis. See sõltub, kui kiiresti saame komplekteeritud. Mõnes mõttes on see nagu töö konveieril.\nMitme kiirabiauto ostmiseks on praegu MTÜ-l vahendeid?\nPalju sõltub sisust, aga kui samas tempos edasi, siis veel mõni nädal ja ressursid on otsas.\nMiks olete otsustanud Ukrainat toetada kiirabiautode ja meditsiinitarvikutega?\nSee on kõige efektiivsem viis, kuidas väikeste ressursidega saavutada võimalikult suur ja kiire mõju.\nKust peamiselt kiirabiautosid ostetakse?\nOleme enamvähem kõik kokku ostnud, mis on Eestis ja Soomes saadaval. 14 kiirabiautot saime Taanist, kus oli just toimunud masinapargi vahetus. Sobivate autode leidmine läheb järjest keerulisemaks ja kaugelt nende ühekaupa toomine on ressursimahukas. Peab olema ka kindel, et tegu on töökorras masinaga või masinaga, mille saab mõistliku pingutusega töökorda viia.\nKuidas leiate inimesi, kes on valmis abi pommirahe alla viima?\nSeni pole vabatahtlike leidmisega probleeme olnud. Tahtjaid on rohkem, kui suudame rakendada. Toimetame siit autod piirile, kus need viiakse üle ja siis tulevad juhid, kes need sihtpunktidesse toimetavad. Suurem probleem on olnud just piirilt edasi toimetamisega, aga ka sinna oleme leidnud lahenduse.\nMTÜ Slava Ukraini tegevjuht Johanna-Maria Lehtme tegi teisipäeval riigikogu ees emotsionaalse avalduse\n"Lugupeetud Riigikogu liikmed! Enne, kui ma alustan, tekib mul küsimus, et me arutame riikliku tähtsusega küsimust. Ma olen lennanud eile õhtul Ukrainast tagasi, et pidada seda kõnet – ja saal on tühi. Ma tean, et ühel teie riigikogu kaaslasel on sünnipäev. Ma siiralt loodan, et praegu ei sööda torti kuskil kabinettides," alustas Lehtme kõnet.\nTa rääkis, kuidas tema ja MTÜ Slava Ukraini on koostöös teiste organisatsioonidega Ukrainat seni aidanud, kuid lisas, et Pagulasabi, Päästeliit, Mondo, Slava Ukraini ja teised vabatahtlikud organisatsioonid on olukorrale suutnud reageerida kiiremini ja paindlikumalt kui riik.\nLehtme loetles asju, mida Ukraina vajab: toitu, kütust, relvastust, kuuliveste, ballistilisi kiivreid, meditsiinitarvikuid, ravimeid. Ta lisas, et tekkidest, patjadest ja kaisukarudest seal puudust ei tunta.\n"Lubage meil aidata. Meie vajadus on väga lihtne. Me vajame tegutsemiseks rahalisi ressursse. Kui rahaline ressurss saab otsa, siis kõik meie loodud kontaktid, võrgustikud, teadmised, kompetents jääb lihtsalt kasutult seisma. Kuulake, mida ukrainlased teilt paluvad! Aidake meil aidata!" ütles ta kõne lõpus.\nJärgnesid saadikute küsimused ja Lehtme vastused. Küsijate seas oli ka Andres Metsoja (Isamaa), kes päris, kuidas saaks Eesti Lehtme arvates veel rohkem panustada ja mida me peaks muutma?\n"Ma kordan jällegi: kuulake, mida ukrainlased küsivad. Saatke seda, mida küsitakse. Ärge tegelege asendustegevustega, seda ei ole vaja, selle jaoks ei ole aega. Täna öösel surid minu sõbranna ja tema laps. Mul ei ole enam nendega aega. Saatke seda abi, mida teilt küsitakse, ja tehke seda kohe! Ma vabandan," ütles Lehtme, kui oli nutma hakanud.\nLehtme lisas, et "Ukraina heaks" loodi juba 2014. aastal ning sõda ei alanud tänavu, vaid ammu. Seal on koos Mondo, seal on koos Pagulasabi ja Ukraina Kultuurikeskus. Neile saab annetada. "Te võite meile annetada, meil on selle üle väga hea meel. Minge palun lehele slava.ee. Miks ma olen niimoodi riides? Sellepärast, et ma pean kiirabisid ostma minema. See auto on ka rehve täis, seal on ilmselt väga palju sodi sees, mis on saadetud. Nii et saatke kiirabide jaoks raha. Saatke abiraha," ütleb Lehtme.\nNimekiri esemetest, mida Ukraina haiglad hetkel vajavad:\nKuivad steriilsed sidemed\nGlütseriini rektaalsusposiidid 1G/2G N10\nKanderaam (mobiilne, pehme)\nKaasaskantav gaasipliit koos gaasiballoonidega\nKanister valamisotsaga 10L\nKanister valamisotsaga 20L\nPatareid - Krona, AA, AAA\nPüreesupid - näide Salvest Presto - väga hea pakend!


Uus amet parandab looduskaitsekorraldust\n– 01/11/2008Rubriik: Arvamus\nMilleks selline muutus?\nMuutused toovad ikka kaasa vastuseisu. Nii on seegi kord – ministeeriumi ja ministrit on asutuste ühendamiskava pärast tublisti nuheldud. Tõsi, omavahelistes vestlustes on paljud pahandajad tunnistanud, et muutused on vajalikud ning aja nõue.\nNii ongi, aeg seab meile uusi tingimusi ja ülesandeid, millega toimetulekuks tuleb üle vaadata tegevus, võimalused ja töökorraldus ning leida edasiminekuks paremad lahendused.\nMeie vaatasime tulevikku esmajoones nende inimeste pilguga, kes peavad meie kaudu keskkonnaküsimusi lahendama, ja lähtusime eesmärgist, et neil oleks meiega lihtsam ja selgem suhelda.\nVastastikune mõistmine tagab ka looduse ja kogu keskkonna tõhusama kaitse.\nPraegu on keskkonnaküsimuste lahendamisel seis rohkem kui segane. Keskkonnaministeeriumil on küll igas maakonnas rodu esindajaid (riiklik looduskaitsekeskus, keskkonnateenistus, keskkonnainspektsioon), aga kes, kus ja mida korraldab?\nNäiteks tahab keegi kaitsealal mingit tööd teha ja vajab selleks keskkonnaametnike arvamusi-lube-kooskõlastusi. Sel puhul võib juhtuda (ja juhtubki!), et inimene jääb hätta, sest vajalikke allkirju tuleb tal koguda nii keskkonnateenistusest kui ka looduskaitsekeskusest. Vahel isegi ministeeriumi looduskaitseosakonnast.\nSeejuures ütleb üks ametnik üht ja teine teist. Sageli ei saagi asja muidu klaaritud, kui erinevate ametkondade esindajad sõidavad – ikka igaüks eraldi – vaidlusalust kohta või objekti oma silmaga kaema…\nMilleks ressurssi raisata\nKui see ei ole inimeste närvide ja aja ning rahva raha raiskamine, mis see siis on? Miks ei võiks looduskaitse- ja keskkonnakorraldus olla lihtsam ja ökonoomsem? Arvestada tuleb ju sedagi, et riigil on rahaga kitsas.\nEriti annab see tunda meie looduskaitsekeskusele, mis pole riigieelarvest vajalikus mahus raha kunagi saanudki, vaid nende töid on valdavalt rahastanud keskkonnainvesteeringute keskus (KIK).\nSee ei ole aga õige asi, et looduse kaitsmiseks loodud riigiasutus peab rahasaamiseks projekte kirjutama. Pealegi pole KIK-i tengelpung põhjatu, sealt võtab sadu miljoneid kroone suurte europrojektide riigipoolne kaasrahastamine.\nLooduskaitsekeskuse pihud jäävad üsna tühjaks ehk looduskaitseks vajalikud tööd satuvad ohtu. Kes neid teeb?\nKes ja kuidas kaitseb loodust?\nLahendusi otsides algataski keskkonnaministeerium oma valitsemisalas ümberkorraldused. Meie soov on selgelt ära jagada looduskaitse juhtiv ja korralduslik pool.\nTeisisõnu – kavandatavasse keskkonna- ja looduskaitseametisse ühendame looduskaitsealase tarkuse ehk looduskaitsekeskuse ning maakondlike keskkonnateenistuste need ametnikud, kes langetavad sisulisi otsuseid ja juhivad looduskaitse korraldust.\nUuest ametist tulevad siis looduse kaitseks vajalikud suunad, strateegiad, arengu- ja kaitsekorralduskavad.\nLooduses tehtavad praktilised tööd läheksid aga üle RMK-le, kes hakkaks tähistama kaitstavaid objekte, hooldama elupaiku ja maastikke (võsalõikamine, niitmine, vaadete avamine jms), korrastama matkaradu, vaatetorne jne. Osaliselt metsamehed neid töid juba teevad, ja mis peaasi – RMK-l on selleks raha. Igati loogiline tööjaotus.\nLooduskaitse korraldamise muudatusplaanidele on külge poogitud halvaendelist reformikõla ja hoiatatud loodava superasutuse eest, kuid hirmujuttude levitamine on asjakohatu.\n400–500 töötajaga asutus küll supersuur ei ole, kuid ülesandeid ja vastutust saab seal töötavatel looduskaitsespetsialistidel tõesti palju olema. Saavad nad ju struktuurimuutusega võimu juurde, sest just nemad hakkavad andma looduskaitsele sisu, juhivad selleks vajalike tööde tegemist ja väljastavad kõiki keskkonnaalaseid lube, kooskõlastusi jne.\nSelline tööjaotus aitab tõhusamalt täita ka looduskaitse arengukavas, keskkonnastrateegias ja valitsuse tegevusprogrammis seatud keskkonnakaitse ülesandeid.\nVõimu lisandub ka uue asutusega liidetavatele kiirguskeskuse ametnikele. Ennekõike sellega, et nad saavad õiguse ise otsast lõpuni tegeleda kiirgustegevuslubade väljaandmisega. See lihtsustab ka nendega suhtlevate ettevõtete asjaajamist.\nMeie rikkus on inimesed\nLooduskaitse ei põhine ammu enam keeldudel-käskudel, vaid üliolulised on usalduslikud suhted kohalike elanikega. Meie looduskaitse tugevus on meie inimesed oma teadmiste ja kogemustega.\nMuudatusi tehes ei tohi me neid kaotada. Põhimõte on, et keskkonna- ja Looduskaitseamet tuleb mehitada oma töötajatega ja valdavalt kõik jäävadki oma tööd tegema. Küll aga tuleb üle vaadata ülesanded ja koormused, mis on maakonniti väga erinevad.\nNäiteks annab ühe teenistuse ametnik aastas välja kaheksa luba, teine kümme korda rohkem.\nKohalikud omavalitsused on tundnud muret, kas keskkonnaametnikud ei hakka pärast muudatusi kohalikust rahvast kaugenema.\nEi hakka. Igasse maakonda jäävad bürood, jätkub inimeste teenindamine võimalikult elukoha lähedal ja regioonide eripära arvestades.\nOlen ise ülemeremees ja tean väga hästi, mis tähendab, kui riigiasutused kolivad kaugele ja nendega suhtlemiseks tuleb ette võtta pikk tee.\nKavandatav struktuurimuudatus ei too kaasa tarbetut rabelemist ja massilist ametnike ümberkolimist. Üleöö ei juhtu midagi, töö jätkub sissetallatud rada mööda.\nLisatud: 01.11.2008 / 06:59\nkaitse rahvast kaitsjate eest.\nLisatud: 01.11.2008 / 07:58\nkui rahvas suudaks möelda,et nemad pole looduse kroon ja et inimene on osa loodusest,mitte selle valitseja,poleks ühtegi sellist asutust vaja.eelmine kommentaar näitab,et oleme see väga alguses.\nLisatud: 02.11.2008 / 18:29\njaanus on õigel teel. büroktaate vähem – asjalikum asjajamine\nLisatud: 02.11.2008 / 19:22\n.. või siis ühe suure otsuse taga ainult 1 inimene, kelle tujust ja meelsusest oioi kui palju sõltub.. jõudu, Tamkivi, aga tegelt võiksid juba välja rääkida ka selle, et milline asutus täpselt tuleb: kui palju büroosid ja kus need asetsevad näiteks.. kui palju mingeid spetsialiste on jnejne.. kahe kuu pärast peaks uus asutus tööle hakkama, aga ettevalmistuste seis on väga alguses.. või seisnebki uue asutuse tekitamine kõigepealt võimalikult paljude inimeste koondamises ja siis ülejäänute (kui jääb üldse keegi) vahel kogu selle hirmsuure töökoormuse jaotamisest lihtsalt kes-ees-see-pumba juures meetodil?


Arstide ütlemata tõde - Televisioon\nArstide ütlemata tõde\nGetty pildid Kõrval Brian Boone /8. mai 2018 17:08 EDT\nKõigi kohtunike näituste, mängude, seebiooperite, vestlussaadete, kus tõelised inimesed üksteisele toole viskavad, jutusaadete vahel, kus kuulsused räägivad Ellen DeGeneresele, kui väga nad teda armastavad ja vastupidi, ning Seadus ja kord: SVU, seal on päevatelevisioon, mis on pisut teistsugune kui ülejäänud. Alates 2008. aastast Arstid on olnud pisut kõrgema meelega vestlussaade, kus miljonitele vaatajatele on valesti läinud meditsiinilisi nõuandeid, terviseteavet ja inimkeha õuduslugusid.\nJuhib dr Travis Stork, Arstid on paneelvestlussaade - saate neljas toolil on istunud erinevad erialade arstid - nii et see on omamoodi Vaade , kuid tervise ja heaolu fookusega, mis sarnaneb Dr. Phil või Oprah Winfrey show . Kuid päeva lõpuks Arstid on telesaade, mitte meditsiinikool ega meditsiiniajakiri, mis tähendab, et kulisside taga on asjad sama veider, skandaalne ja halb mäng Arstid tsüsti hüppamise episood.\nSiin on mõned asjad, millest te ehk ei teadnud (või isegi ei osanud kahtlustada) Arstid.\nDr Stork pole dr Love\nKiirabi spetsialist dr Travis Stork (kes tegelikult oleks pidanud olema sünnitusarst, nii et uued vanemad võiksid öelda, et toonekurg tõi oma lapse sündi) pole võõras hoolikalt koreograafilistele andmetele televisioon . Nähes, kuidas ta on korralikult atraktiivne, puhta raseerimisega valge tüüp, kes on ka arst, oli ilmselt paratamatu, et ta annab võimaluse olla poissmees Poissmees , mis juhtus 2006. aastal.\nPäris paberil püütud saates mõtlesid tema südamele rohkem kui kaks tosinat daami, kuid ta võis valida ainult ühe naise, kes lubas, et ehk abiellub, ja see naine oli lasteaiaõpetaja nimega Sarah Stone. Kui ametlik ettepanek ei jäänud teleris alla, alustasid Stork ja Stone suhteid, kuid siis lõppesid asjad kõige paremini Bakalaureusekraad romansside lõpp: Toonekurg ja kivi jagunesid tükk aega pärast seda, kui kaamerate veeremine lakkas\nJulia Robertsi huuled\nToonekurg jõudis tagasi tutvumishobusele ja laskis end varsti kuulsale sõbrannale: Ameerika iidol võitja ja riigi superstaar Carrie Underwood . Ka see ei kestnud, kuid dr Stork abiellus lõpuks. Ta abiellus mitte kuulsustega, lastearst Dr Charlotte Brown , kuid lahutas kolme aasta pärast.\nPeate olema kaks asja, et arstina edasi liikuda Arstid . Esiteks ja mis kõige tähtsam, peate olema mingisugune arst (või vähemalt meditsiiniekspert). Teiseks peate olema lihvitud, meediasäästlik inimene, kes teab, kuidas ennast televisioonis juhtida. Dr Wendy Walsh sobib arvega. Ta on laitmatu professionaalse mandaadiga psühholoog ja ulatusliku teleülevaatega algustäht. Viimase osas on ta võõrustanud segmente ja saateid Investigation Discovery, CNN, HLN ja Fox News'is, kus ta oli kaastöötaja O'Reilly tegur.\n2017. aastal paljastusid dr Walshi kogemused Bill O'Reillyga veteranide uudistemajja armuelul. Aasta raporti kohaselt The New York Times (kokku võtnud The Washington Post ), Nõustus Walsh kohtuma O'Reillyga õhtusöögiks 2013. aastal Los Angelese hotellis Bel-Air. Kuni nad einestasid, ütles O'Reilly väidetavalt dr Walshile, et ta võib saada talle Fox Newsi silmapaistvamaks kaastöötajaks kõrgelt makstava kaariku. Pärast taldrikute puhastamist kutsus O'Reilly Walshi väidetavalt oma hotellituppa; Dr Walsh ütles ei ja just siis sai ta väidetavalt hulluks. Vastavalt Ajad , Väitis Walsh, et O'Reilly 'muutus vaenulikuks, öeldes talle, et ta võib unustada kõik talle antud karjäärinõuanded ja et ta on üksi.' Väidetavalt ütles O'Reilly dr Walshile isegi, et tema must nahast rahakott oli kole, mis on lihtsalt väiklane.\nSee hämmastav toode, millest nad räägivad, on koos hinnaga\nOleme kõik hakanud televisioonis reklaame vastu võtma. Ehkki nad on sageli põnevat pausi tegevuses, on see ka põhjus, miks teleülekandeid on tasuta vaadata, mida siis ette võtta? Vähemalt on sisu ja reklaami vahel selge piir, välja arvatud siis, kui seda pole, ja just siis tuleb mängu tooteasetus. Ettevõtted maksavad show produktsiooniettevõttele toote mainimise, pildi või arutelu lisamise eest saatesse. See võib olla ebamugav - nagu osa episoodis Luud, kus kuritegevusega võitlejad võtavad hetke oma päevast et arutada väljamõeldud omadusi uue Priuse peal - või võib see olla nii sujuv, et on salakaval.\nUuringu kohaselt läbi viidud arstide poolt avaldatud Terviseuudiste ülevaade 2018. aastal said osa neist imetoodetest ja tõhusatest ravimeetoditest Arstid võidakse arutada ainult seetõttu, et saadet makstakse nende arutamiseks. Uuringus vaadeldi 18 episoodi Arstid ja leidis, et kahel kolmandikul oli reklaame, mis olid seotud selle etenduse sisuga ja et peaaegu 85 protsenti episoodidest sisaldasid võõrustajaid, kes nimetasid tooteid nime järgi. See on eriti visandlik ja potentsiaalselt ohtlik meditsiinipraktika, mis näitab, et eesmärk on keskenduda meditsiiniliste nõuannete ja väärtusliku teabe jagamisele.\nVõtke nende nõuandeid väga suure soolaga\nSee pole mitte ainult palju teavet ja nõuandeid Arstid potentsiaalselt lihtsalt õhukeselt varjatud reklaamid, kuid näib, et märkimisväärne osa saates esitatud meditsiinilistest väidetest on just sellised: väited, nagu ka need, pole meditsiiniliselt kehtivad.\nAastal 2014 analüüsis arstide meeskond seda, mida tegelikult räägiti meditsiiniliste telesaadete sarjas (näiteks Arstid). Nende järeldused, mis on üksikasjalikult kirjeldatud akadeemilises kirjutises 'Televisioonil põhinevad meditsiinilised vestlussaated - mida nad soovitavad, ja tõendid nende soovituste toetuseks: perspektiivne vaatlusuuring', avaldas ajaleht Briti meditsiiniajakiri . Raport paljastas mõned šokeerivad tõed nende tõeliste arstide poolt sageli võltsitud 'teabe' kohta Arstid . Kindel 14 protsenti ajast olid tõendid, mis arstide sõnul tegid toote või praktika tegemise, vastuolus tegelike, seaduslike meditsiiniringkondade järeldustega ning 24 protsenti ajast polnud varem väidetud ega varem avaldatud meditsiinilist alust.\nUuringust selgub, et näitus lihtsalt moodustab osa neist asjadest.\nKuule, vaata ainult sellepärast, et paneelid on kohal Arstid on tõsised meditsiiniprofessionaalid, see ei tähenda, et neil poleks võimalik natuke nalja teha! Samuti on neil viis tundi lennutundi nädalas, et neid täita ja seal on ainult nii palju avalikult maitsvat ja asjakohast tervise-, spordi- ja toitumisteavet, mida jagada. See tähendab, et saade peab kasutama ebamääraselt teemakohaseid trikke.\n2012. aastal oli show eetris nendest sumoülikondadest, täispuhutavatest vabaajarõivastest, mida duod kandsid võitluseks; need olid lahedamad kolledžilinna baaride pakutavad lõbusad tegevused 1997. aastal või nii. Igatahes Arstid ütles, et sumoülikonnal hüppamine on suurepärane võimalus natukene treenida ja treenimine on tervislik asi, mida arstid julgustavad. Saatejuht dr Drew Ordon poetas ühe ülikonna demonstreerimiseks, kuid 2014. aastal esitatud kohtuasjas , väitis ta, et natuke ta vigastas.\nVäidetavalt asus dr Ordon tülli sumovarustuse välja laenutanud ettevõttega. Ta väitis, et äri oli hoolimatu, kuna väidetavalt ei koolitatud teda õigesti ülikonna kandmise osas ega hoiatatud teda võimaluses ülikonnas vigastada. Kõlab nagu ta peaks võõrustama Advokaadid, mitte Arstid.\nKui kleitist saab ülikond\nDr Rachael Ross (mitte segi ajada Dr Monica Chandler ) vasakule Arstid aastal 2016, kuid ta pidi ikkagi oma Daytime Emmy nomineeritud show nimel minema sellel aastal Daytime Emmy auhindadele. Nimetatud stilist Ross väitis, et suurürituseks valmistumine oli ilmselt kõige kõrgem jama Aga Levine . Kummut riietas Rossi spetsiaalselt valitud ainulaadsesse beebi-sinisesse kleiti, mille on teinud disainer Pia Gladys Perey ... mis Levine'i sõnul rikkus Ross ära selle, et ta meik oli kogu selle peale määrdunud.\nLevine ütleb, et ta tuli välja mõne teisega, sama heade võimalustega, kuidas dr Ross saaks auhindu kanda, kuid selle asemel Arstid Väidetavalt tuli arst liimimata, lükkas tagasi kõik muud kleidid ja vallandas Levine'i. Stilist esitas kohtuasja, väites, et dr Ross võlgneb oma aja eest endiselt 559,75 dollarit.\nZitsi uskumatu saade hävitas selle mehe elu\nOsa apellatsioonkaebuse osa Arstid on see, et see on midagi enamat kui hunnik munapead koorimistes, mis räägivad meditsiinilisest värvust - saade toob tõelisi inimesi arutama ja isegi ravima nende erinevaid ja mitmesuguseid valusid, valusid ja halba enesetunnet.\nÜks selline inimene: 21-aastane Minnesota mees, kelle nimi oli Taileri bowling . Tema teekond Arstid sai alguse 2009. aastal, kui ta võttis kosmeetikakirurgi dr William Groffiga ühendust laserraviga nakkuse eemaldamiseks pärl peenis papules see pahandas tema erastajaid (ehk häbememokke.) Groff pakkus 4500 dollarit tasuta loobumist, kui Bowling räägiks oma pärlmutteritest Arstid. Bowling ütles, et nõustus, väites, et talle öeldi seda Arstid oli meditsiiniseltskonna jaoks haridussari ja tegelikult ei olnud see riiklikult sündikaadist koosnev telesaade elava stuudiopublikuga.\nKui ta sai teada Arstid, Keegel küpses. Ta ütleb, et dr Groffi sekretär 'asus teda niikuinii lohutama, rahustama ja veenma' teda saadet tegema. Bowling ütleb, et ta kiirustati siis allkirjastama vabastamisvorme ja visati selle komplekti Arstid rääkida oma suguelundite kõrvalekalletest televisioonis.\nMe teame Bowlingu juttu, kuidas see kõik langes, kuna see on üksikasjalikult esitatud kohtuasjas, mille ta esitas dr Groffi, tema kirurgiakeskuse ja tootmis- ja turustusettevõtete vastu Arstid. Bowling otsib rahalist kahju eraelu puutumatuse, pettuste ja emotsionaalse stressi rikkumise eest, mis on seotud tema näituse ilmumise tõttu järeleandmatu piinlikkuse ja ahistamisega.\nKui näitus tõi kaasa koera kadunud ime\nPsühholoogia on omamoodi ravim ja seega on see aus mäng kõigile Arstid kajastada etenduses sügavalt paiknevaid psühholoogilisi küsimusi meditsiinilise järelepärimise nimel ja potentsiaalselt vaatajate abistamiseks. Saate elanik OB / GYN, Dr Nita Landry , lubas ühel korral olla patsient ja katsealune. Arst nimetas elukestvat hirmu koerte ees nii tugevat hirmu, et ta pole kunagi nii palju kordagi isegi kutsikat kutsunud.\n'Kui ma näen koera, kiireneb minu pulss ja ma suudan mõelda ainult sellest, kuidas sellest koerast pääseda,' ütles dr Landry, tõdedes, et tema foobia on nii piinlik kui ka ebapraktiline, kuna ta teab enamikku koeri on korras, eriti need, mis kuuluvad tema sõpradele ja perele.\nTema intensiivravisessioonid koos 'elustrateegiga' nimega Gary Coxe olid saade eetris Arstid , mis kulmineerus sellega, et Coxe pani kutsika dr Landry sülle. Pärast paljude karjumist ja paljude väljapuhanud sõnade karjumist suutis ta kutsikat kinni hoida. Barktastic!\nVaha sisse, vaha välja\nKindlasti üks viimase aastakümne kõige vastuolulisemaid ja vaieldavamaid meditsiinilisi mõttevahetusi: vaksida või mitte. Lühidalt: on välja kujunenud suur rohujuuretasandi liikumine, mis koosneb vanematest, kes keelduvad nakatamast oma lapsi surmavate, peaaegu likvideeritud haiguste, näiteks poliomüeliidi vastu rutiinsete odavate vaktsineerimistega, mis on Ameerika Ühendriikides olnud tavapärane tava juba aastakümneid. Põhjused: mõnede vaktsiinivastaste ravimite sõnul põhjustavad vaktsiinides kasutatavad ained autismi - kontseptsiooni, mis on olnud laialt levinud debunked ; teised lihtsalt ei taha oma lapsi meditsiinilise kogukonna ajakava järgi süstida, ilma et nad oleksid eelnevalt teinud hoolsuskohustust ja uuringuid.\nEhkki vaktsineerimata jätmine on endiselt meditsiiniline mõte, on üks silmapaistev telearst - dr Rachael Ross Arstid - on vahavastases liikumises väga seotud. Ta on rääkinud paljudel vaktsineerimisvastastel üritustel ja rallidel ning tema kirjutatud kiri ilmub Vaxxed, vaktsineerimisvastane dokumentaalfilm, milles ta vabandab laste vaktsineerimise eest tema karjääri jooksul.\nDr Phil on arstide vanaisa\nTeleajalugu on koormatud edukate spin-offidega, mis kasvasid nii populaarseks, et nad peaaegu varjutasid oma televanemaid. Näiteks, Simpson s algas 1987. aastal Fox's animeeritud vinjettide sarjana Tracey Ullmani saade ; Frasier viis pretensioonika psühhiaatri Bostoni baarist välja Terviseks ja istutas ta Seattle'i kõrghoonesse; ja Dr. Phil kujunes välja regulaarselt planeeritavate psühholoogia abil töötavate eneseabisegmentide seeriast, mida võõrustas dr Phil McGraw Oprah Winfrey show . Samamoodi Arstid on ka spin-off ja see on spin-off Dr. Phil.\nPaneelid sellest, millest saaks Arstid ilmus Dr. Phil Näitus meditsiiniliste teemade arutamiseks ja see oli nii populaarne, et tootjad lõid 2008. aastal uue show. See teebki Arstid spin-off, aga ka spin-off, spin-off, veider joonealune märkus telesaadete ajaloos. (Kolmanda põlvkonna spin-off on ka narratiivsetes telerites vähe mõiste. Harv näide on kuidas Kõik perekonnas sündima Maude, mis sündis Head ajad. )\nkas sarah michelle gellar on kunagi alasti olnud?


ZOLI, müük, kuulutus 83040994 - Kuldne Börs\nID: 83040994, muudetud 11:16 13.02.2020\nAutor(id): Colum McCann, Kujundaja: Katrin Kaev ja Sigrid Pavel, Kirjastus: Eesti Raamat, Linn: Tallinn, Aasta: 2007, Originaalkeel: inglise keel, LK: 279, Seisukord: kaaned pisut kulunud, kuid kiletatud, leheservad natuke määrdunud, templid ja kirjed sees (raamatukogust kustutatud), muidu korralik raamat, Suurus: tavaformaadis, pehmete kaantega, Sisu: Romaanitaoline fiktsioon Slovakkias sündinud mustlaslauljast ja poetessist Zoli Novotnast, kes erinevalt romi tavadest oli õppinud lugema ja kirjutama. Varakult tärkas temas huvi mustlasviiside vastu, nii et ta liitus juba tüdrukuna rändmuusikutega. Tema teadlik elu langes Teise maailmasõja järgsesse aega, mil ta saavutas suure populaarsuse nii esineja kui ka omaloodud laulude autorina.\nVaatamata rahvusele võeti ta omaks valitsusringkondades ja teda kutsuti esinema poliitilistele üritustele. Kuid teda kasutati ka plakatitüdrukuna, et sundida mustlasi loobuma oma vabast elustiilist ja kolima neile määratud asundustesse.\nKuidas aga suhtus mustlaskogukond oma väljapaistva tütre teguviisi ja kas suutis Zoli nautida kuulsusesära, mis talle osaks langes?


Eesti eksport vähenes - Tööstusuudised\nAutor: Äripäev • 11. november 2019\nEesti eksport vähenes\nEkspordi vähenemist mõjutas enim just mineraalsete toodete ja elektriseadmete väljaveo kahanemine.\nKui esimeses kahes kvartalis Eesti kaupade eksport kasvas, siis kolmandas kvartalis vähenes see 2 protsendi võrra, teatas statistikaamet.\nPeamised ekspordi sihtriigid olid Soome (17 protsenti kogu kaupade ekspordist), Rootsi (10 protsenti) ja Läti (9 protsenti). Eksport vähenes enim USAsse (58 miljonit eurot) ja Singapuri (32 miljonit eurot), suurenes aga Taani (21 miljonit eurot). USAsse veeti vähem elektriseadmeid ja Singapuri mineraalseid tooteid. Taani suurenes mineraalsete toodete väljavedu.\nKõige rohkem eksporditi Eestist elektriseadmeid, mineraalseid tooteid ning põllumajandussaaduseid ja toidukaupu (kõik moodustasid 12 protsenti kogu kaupade ekspordist). Vaatamata eelnevale mõjutas ekspordi vähenemist enim just mineraalsete toodete (66 miljonit eurot) ja elektriseadmete (55 miljonit eurot) väljaveo kahanemine. Kõige enam suurenes aga põllumajandussaaduste ja toidukaupade (49 miljonit eurot) väljavedu.\nKõige rohkem kaupu imporditi Eestisse Soomest (13 protsenti kogu kaupade impordist), Saksamaalt ja Leedust (mõlemast 10 protsenti). Kaupade sissevedu suurenes kõige enam Lätist (19 miljonit eurot), Saksamaalt (18 miljonit eurot) ja USAst (14 miljonit eurot). Lätist suurenes enim mineraalsete toodete (mootorikütus), Saksamaalt transpordivahendite (sõiduautod) ja USAst elektriseadmete (kommunikatsiooniseadmete osad) sissevedu. Enim vähenes import Venemaalt (31 miljonit eurot), kust toodi vähem sisse mineraalseid tooteid.\nEestisse imporditi enim elektriseadmeid ja mineraalseid tooteid (mõlema osatähtsus moodustas 12 protsenti kogu kaupade impordist) ning mehaanilisi masinaid (11 protsenti). Kõige enam suurenes põllumajandussaaduste ja toidukaupade ning keemiatööstuse tooraine ja toodete (mõlemad kasvasid 24 miljonit eurot) ning transpordivahendite (21 miljonit eurot) sissevedu. Enim vähenes mineraalsete toodete (49 miljonit eurot) ja elektriseadmete (14 miljonit eurot) sissevedu.\n2019. aasta kolmandas kvartalis eksporditi kaupu 3,5 miljardi euro väärtuses ja imporditi ligi 4 miljardi euro eest. Kaubavahetuse puudujääk oli kolmandas kvartalis 458 miljonit eurot, mis on 86 miljoni euro võrra suurem kui 2018. aasta kolmandas kvartalis. Kolmandas kvartalis eksporditi kaupu 162 riiki ja imporditi 114 riigist. Tänavu on üheksa kuu jooksul kaupade eksport kasvanud 2 protsenti ja import 1 protsendi võrreldes eelmise aasta sama perioodiga.


EAS toetab uudseid kõrvaklappe 16 000 euroga\n10. detsember 2013 kell 8:25\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutus toetab Saaremaa firma Groo Headsets OÜ traadita kõrvaklappide projekti 16 000 euroga.\nKaarma vallas tegutseva Groo Headsets OÜ juhi Raino Raasukese sõnul kulub raha uuringuteks, ent lähemalt ta projekti tutvustada ei soovinud. "Kuna kavatsen võtta sellele projektile kaitse peale, siis ei tohi ma sellest midagi rääkida – see võib rikkuda mu võimalused kaitset saada," põhjendas ta Saarte Häälele.\nSA Saaremaa Arenduskeskus juhataja Piret Piheli sõnul antakse innovatsioonitoetust ettevõttele, mis soovib teadusasutusest teatud teenust osta. "Seda raha ei saa toetust taotlenud firma ise kasutada, vaid see läheb teadusasutusele uuringute tegemiseks ja tootearenduslikuks tööks," selgitas ta.


Jimi Hendrix ei ole süüdi! | Bioneer\nJimi Hendrix ei ole süüdi!\nSilmatorkava sulestikuga ja nutikad papagoid on ka armastatud lemmiklinnud, mistõttu viivad inimesed sageli neid algsest levilast uutesse paikadesse. Uuel kodumaal võivad aga linnud puurist põgeneda, kohaneda, moodustada uue asurkonna ning halvemal juhul muutuda nuhtluseks.\nFoto: Papagoi Helsinkis. Janek Jõgisaar, Bioneer.ee\nNäiteks elab Inglismaal invasiivne kaeluspapagoi (Psittacula krameri), kelle looduslik levila asub hoopis Indias ja selle naaberriikides ning Sahara kõrbe lõunaosaga piirnevas regioonis. Inglismaal on kaeluspapagoi kanna kinnitamise kohta liikvel mitmeid legende. Üks neist väidab, et asurkond sai alguse filmi „The African Queen“ (1951) võtetelt põgenenud lindudest, teine, et asurkonnale pani aluse linnupaar, kelle lasi Londonis vabadusse Jimi Hendrix 1960. aastatel. Kindel aga on, et kaeluspapagoi on papagoiliikidest kõige edukam uute tingimustega kohaneja ning tänaseks on sissetalutud linnud moodustanud püsiasurkonna vähemalt 35-s riigis viiel kontinendil.\nSiiski – esimesed kirjalikud märked kaeluspapagoide vaatlustest Inglismaa looduses ulatuvad juba 1855. aastasse, arvukamalt kohtab märkmeid alates 1930. aastatest. Paraku ei ole asurkonna päritolu ja levikut nende põhjal üheselt võimalik kindlaks teha, kuid sigiv püsiasurkond tekkis tõenäoliselt alles 1960. aastatel.\nKas seniste kaeluspapagoide leidude ajalis-geograafilised andmed perioodist 1968–2018 heidavad valgust lindude algsele päritolule? Selleks kasutasid teadlased meetodit, mis on levinud kriminalistikas näiteks sarimõrvarite, -vägistajate ja -süütajate tabamisel, kuid mida on viimasel ajal rakendatud ka looduskaitses ehk lähtuvalt sündmuspaikade ajalisest mustrist püüti leida tõenäolisemad piirkonnad, kust süüdlast – antud juhul siis kaeluspapagoi esialgset vabastamiskohta – otsida.\nAnalüüsid linnalegende ei kinnita: filmi ja Jimi Hendrixi süüdistamisel ei ole alust, pigem näitavad andmed, et püsiasurkond on tekkinud mitmetes erinevates kohtades vabadusse lastud või pääsenud lindudest. Seda kinnitavad ka ajakirjandusest leitud arvukad märkmed puurist pagenud papagoide kohta. Oma osa võis asurkonna suurenemisse anda ka 1987. aasta torm, mille tõttu pääses puuridest vabadusse suurem hulk linde.\nPärast asurkonna moodustumist on Inglismaal kaeluspapagoide arvukus kiiresti kasvanud, näiteks 1997. aastal pesitses riigis 3500 paari, kuid 2013. aastal juba 8600. Edukas on liik seetõttu, et tegu on sünantroobiga – liigiga, kes suudab edukalt ära kasutada inimese pakutavaid hüvesid, näiteks pargipuude ja hoonete õõnsusi pesitsuseks, ning nautida aastaringset toiduküllust lindude toidumajades. Ka Eestis on kaeluspapagoid vabadusse pääsenud ning talvisel ajal just lindude toidumajadest süüa leidnud (loe Tiirutaja nr 32, lk 9).\nTavapärasest levilast inimese abil (või ka inimrumaluse tõttu) uutesse piirkondadesse jõudnud liikide arvele võib kirjutada kolmandiku liikide kadumise Maalt alates 1500. aastast – see on kaalukaim kui ükski teine väljasuremisi põhjustanud tegur. Eelkõige on sissetalutud liigid kohalikele kiskjad või konkurendid (on teada, et näiteks Belgias on kaeluspapagoi piirkonniti välja tõrjunud puukoristaja), võivad hübridiseeruda või olla uudsete haiguste levitajad. Kuid samas võivad mitmed väikesed linnud papagoidest ka kasu lõigata, sest nende lähistel on turvalisem pesitseda.\nÜks, mis kindel – kaeluspapagoi on väga kohanemisvõimeline ning ei vaja asurkonna rajamiseks filmi- või popstaaride abi.\nHeald OJN, Fraticelli C, Cox SE, Stevens MCA, Faulkner SC, Blackburn TM, Le Comber SC (2020). Understanding the origins of the ring‐necked parakeet in the UK. Journal of Zoology 312: 1-11. doi:10.1111/jzo.12753\nLugu on pärit Linnuvaatleja teadusuudisteportaalist, mida toimetab Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi linnuökoloog Marko Mägi,\nHakkas massiliselt paljunema


ÕHTULEHE VIDEO | Emil Rutiku: "Ma pole isa veel lahti lasknud, kuigi ta on juba pikka aega ära."\nÕHTULEHE VIDEO | Emil Rutiku: "Ma pole isa veel lahti lasknud, kuigi ta on juba pikka aega ära." (25)\nKaja Roomets, 20. oktoober 2015 07:00\nMuusik ja telenägu Emil Rutiku ütleb, et mehe jaoks on isa surm murdepunkt – korraga on ta suguvõsa vanim mees. Või peaaegu vanim. Nagu Emil, kelle vennal on temast rohkem aastaid turjal. "Ma ei ole isa veel lahti lasknud, kuigi ta on juba pikka aega ära. Ma ei lase teda lahti, ma räägin temaga edasi," tunnistab artist.\n"On teatud kohti, kus ma pean temaga rääkida saama, nii mõnigi kord pean isaga nõu." See toimib, see on oluline. Poja ja isa suhe.\n"Palume lavale!" erikülalisteks olid Padar ja Rutiku (7)\nEmil Rutiku: "Ainult meie, tavalised inimesed, saamegi riiki paremaks muuta!" (66)\nPALJU ÕNNE! Emil Rutiku sai vanaisaks (8)\nEmili isa lahkus elust 2003. aasta aprillis. "Arstid lasid isal ära minna, see oli perele suur probleem. Ema oli see, kes proovis võidelda ja õiglust jalule seada – tulutult. Ikkagi tehti sellest järeldus, et mis sa tuled üldse rääkima. Paraku see juhtus."\nAeg parandab kõik haavad. Emili sõnul oli tema muusikust isa tegelikult meditsiiniline ime: "Mu isa sõdis Saksa mundris, oli Venemaal vangilaagris, seal lõigati tal välja kaheksa roiet ja osa kopsu. Ta pani 75. eluaastani välja, kuigi arstid ütlesid, et inimene niimoodi koos ei püsi, see ei ole võimalik."\nEmil usub, et isa tundis oma surma ette.\n"Ta ütles otse: ma enam ei jaksa. Ta oli solvunud selle peale, et kas tõesti peab niimoodi minema. Tehti paar meditsiinilist viga, ei arvestatud... ükskõiksus, ligadi-logadi laaberdus, vanust ka, mida sa üldse..."\nMaailm on väga äge koht\nEmil lisab, et isa oli tohutu ornungiinimene: "Isal oli saksa kasvatus ja ta nõudis seda meilt, lasteltki. "Poiss, kas sa tuled minut varem või täpselt!" Olen kasvanud peres, kus ema-isa said kokku, jah, mõnikord tülitsesid, aga nad olid elu lõpuni koos, kuni surm nad lahutas."\nEmil pole rahul kuvandiga, mida tänapäeval meedias kohtab – kaks kuud elan ühega, kahe kuu pärast juba teisega.\n"See foon on loodud sellise alatekstiga, et nii see peabki käima, see on õudselt äge."\nJuubilar Rutiku vallutas võitluskaaslasetega Nokia Kontserdimaja (2)\nMiks 50aastane eesti mees elust ära väsib?\n"See on samasugune küsimus nagu see, miks me üldse elame. Kui me ei tunne ennast olulisena selles ühiskonnas ja selles kohas, kus me oleme, siis me muutumegi ükskõikseks, mõne aja pärast jääme aga haigeks," lausub Emil.\n"Mina olen saanud oma isalt väga lihtsa arusaama – inimene on niikaua noor ja püsib elus, kui teda mingi asi üllatab ja huvitab. Kui sul huvi kaob ära, siis pikka joru pole."\nEnergilisel ja emotsionaalsel muusikul on oma elufilosoofia: "Oluline on olla iseenda vastu aus, sellest algab inimeseks olemise põhi. Tihtipeale on unelmate tagaajamine enesepettus."\nEmil lisab, et unelmad on siinsamas – "Kas või need inimesed, kes su ümber on. Selles samas maailmas, mis on kõige vingem koht üldse, mis on sulle elamiseks antud."\nEmili sõnul on temagi elus olnud momente, kus ta on mõelnud: miks ja kas üldse olla.\n"Nüüd, vastupidi, kõigil on tähtsus, kõigil on olulisus. Veel kord – hoia enda ümber alati neid, kes on olulised, tähtsad, kellest pead lugu, keda armastad."\nKui Emilil kaks aastat tagasi 50 eluaastat täitus, suhtus ta enda sõnul sellesse numbrisse stoilise rahuga. Ei mingit paanikat, toidulisandeid ega jõusaali, vaid mõni meditsiiniuuring, et kindel olla olulises – süda ja meestevärk funktsioneerivad laitmatult.\n"Pigem toimus murrang 44aastaselt. Selles mõttes on teatud tsüklilisus olemas. 33aastaselt – noorus hakkab otsa saama, 44-45 – esimest korda mõtled, et ka sina oled surelik. Iga inimene oma sisemuses ju vaeb oma elupäevi."\n47 aasta vanuselt jõudis kohale arusaam, et palju head ja ilusat on veel ees.\n"Aga ma ei ole iga päev pidanud ennast selleks veenma, ma olen teinud endale otsuse ja see on ikka ja uuesti mind toitnud."\nNimelt olevat maailmas kahte sorti inimesi – ühed, kes tänavad öösel magama minnes loojat ehk kõige vägevamat, teised hommikul ärgates. "On ka neid, kes tänavad mõlemal korral – hea, et sain magama, ilus päev on läbi, või ärkavad üles ja tänavad. Mina olen mõlemat usku, tänan õhtul ja hommikul, mulle nii meeldib."\nTablette ei söö\n"Just praegu tegin valmis musta leedri siirupi, ülioluline asi igas peres! Siis näiteks unustatud lodjapuumarjad, tõeliselt väega asi. Paljud ei tea, et tinktuuri ei pea vaid alkoholi baasil tegema, paljud seda ei kannata. Väga hästi saab tinktuuri valmistada õunaäädikaga."\nKuumavereline Rutiku puistab rahvatarkusi nagu varrukast ning see pole pelgalt loetud tarkus. Õunaäädikasse poetatud päevakübaradroog ja üheaastase puju juur, see tekitab huvi ja küsimuse: kui üks mees selliste asjadega süvitsi tegeleb, siis kas on see profülaktika või siiski ravikuuriks mõeldud?\nÜhe legendi järgi olevat Rutikul südameprobleemid, aga ta naerab selle kahtluse välja: "Iga inimene peab teadma, et vananemine on loomulik protsess. Ise tuleb endaga tegeleda, on mul õigus?"\nKüüslauk, tšilli, koriander ja basiilik on Rutikute koduköögis toidutegemise juures väga olulised. Tuju saab lausa minutiga paremaks, kui nuusutada maitsetaimi, või veel parem – nende segust teed valmistada.\nVeel teab Rutiku, et harjutusi tehes saab koguni nägemist korrastada: "Vanusega silmalihased lõtvuvad. Meil soovitatakse minna prillipoodi ja prillid osta. Aga juba eelmisel sajandil õpetati inimesi silmaharjutusi tegema, neid harjutusi on avaldatud, kel huvi, saab materjalid igal juhul kätte."\nHarjutuste tegemisel on vaja järjekindlust. "Tean inimesi, kes on nende harjutustega oma +3 nägemise korda saanud ja prille pole vaja."\n"Me oleme sotsiaalsed loomakesed, meil on vaja omavahel rääkida. Kui olete tähele pannud, siis me ei käi enam eriti koos, külas ei käi, enam ei kohtu, noored plõksivad ainult lühivorme "tsau-pläu".\nHoolimatus on see, mis Emili sõnul teeb inimesed haigeks: "Me oleme keeranud mitmed olulised sõnad ja mõisted pahupidi, me ei tea enam, mis on austus, mis on lugupidamine. Vaatad ümberringi: inimesed ei taha enam kellegagi suhelda – "ah, saada mulle meil"."\nSelles suhtes arvab Emil, et ta on erand. Enamasti on inimesega silmast silma kokku saada etem kui Facebookis sõnu ritta seada. Enda sõnul pole Emil mitte millegi vastu, vaid on parema homse poolt.\n"Mitte midagi ei muutu meie elus enne, kui kõik me peame iseendas aru saama – sina oledki riik. Riik ei ole mingi abstraktne mõiste. Igaühel on kohustused, vastutus, õigus," astub muusiku varjust hetkeks välja poliitik.\nRutiku sõnul ei igatse ta telesse tagasi, ei meelelahutusse ega kokasaadet tegema. See aeg on möödas, kuid kahetseda pole midagi. Samas: "Ma puutun kokku igasuguste huvitavate toiduteadlastega. Miks on inimene jõudnud kohta, kus toidu puhul on olulised mugavus ja pakend, mitte sisu? Kui jälgime teatud teooriat, siis me oleme primaadi järglased, kasvame kedagi jäljendades – oma vanemaid, liidreid. Ma ei taha sel teemal vaielda. Jumala pärast tehke, sööge. Suhkru ja energeetiliselt tühja toidu üleküllus."\nEmil Rutiku kinnitab, et kui inimkond ei suuda mõelda sada aastat ette, siis me hukkumegi. "Me oleme lihtsalt selle hetke tarbijad."\nElu on parim õpetaja\nVarasemast oma keevalisuse ja kompromissitusega tuntud artist on väidetavalt viimastel aastatel taltsam. Oskavat juba teisi kuulata. Ei kõnni kohe minema, kui miski on vastukarva.\n"Aga jäärapäine on ta ikkagi," räägib inimene, kes Emiliga telepäevil kõvasti ragistanud.\nKüsimusele, millal ta viimati vihastas, tuleb Emililt näitlejameisterlikkusega esitatud vastus: "Vihastan üsna kergesti, vererõhk on – põmps! – üleval. Aga ma olen õppinud – sekund hiljem ma räägin iseendaga: mis see nüüd on, nalja teed või... Emil, ma tunnen, et see ei tee sulle head." See õppimine olevat tulnud tal aastatega. Ja kõige paremini aitavat sel puhul rõhku alandada klaas külma vett. Jood lonkshaaval nagu head veini. "Varem urisesin, nüüd suudan end rahulikuks sundida."\nAga veejoomisega on nii, et Emil ei kõnni sugugi plastpudel näpus ringi: "Puhast vett joon enne sööki, pärast sööki. Organismis on vett 80%, inimene on nagu kahel jalal kõndiv värske kurk. Seepärast peab vesi tema sees olema balansis."\n"Palume lavale!" erikülalisteks olid Padar ja Rutiku\nPALJU ÕNNE! Emil Rutiku sai vanaisaks


Privaatsus | Airobot\nAirobot OÜ hindab kasutajate privaatsust ja pühendub sellele, et kõiki andmeid kaitsta. Kirjeldatud privaatsuspoliitika kehtib kõikidele Airobot teenustele, toodetele ning mobiilirakendustele.\nKogume teie isiklikke andmeid, et hallata, hooldada ja pakkuda teile teenuse funktsioone ja funktsionaalsust, tellimuste töötlemiseks ja saatmiseks, klienditeeninduseks, suhtlemiseks otse teiega, meie teenuse jälgimiseks ja täiustamiseks ning uute toodete ja teenuste väljatöötamiseks.\nAirobot mobiilirakenduses kasutajakonto loomisel kogume ja salvestame isiklikke andmeid nagu teie nimi, e-posti aadress, parool, asukoha riik ja telefoninumber.\nAirobot toodete internetti ühendamisel saadavad tooted Airobot serveritesse infot nagu: toote mudel, seerianumber, tarkvaraversioon. See on vajalik selleks, et teie tooted saaksid automaatselt tarkvarauuendusi.\nMobiilirakenduse kasutamiseks on oluline lisada Airobot toode mobiilirakenduses enda kasutajakonto külge. Et mobiilirakenduses kuvada toodetega seotud infot, parameetreid ning seadistusi ja et neid muuta ja üle võrgu juhtida, on oluline Airobot toodetel edastada serverisse lisaandmeid: toote mudel, seerianumber, tarkvaraversioon, toote tööparameetrid (õhukvaliteedi näitajad nagu õhutemperatuurid, õhuniiskused, süsihappegaasi sisaldus õhus jms, mootorite töökiirused, erinevad toote seadistused). Edastatud andmeid hoitakse serveris kuni 12 kuud, mis on oluline mobiilirakenduses kasutajale statistika kuvamiseks.


#maarjajaanits – Triinu raamatublogi\nFrancesca Zappia. Ma mõtlesin su välja (Päikese Kirjastus, 2016)\naprill 6, 2017 Triinu raamatublogi1 kommentaar\nTegemist on noortekirjanduse alla kuuluva teosega. Raamat on kirjutatud raskel teemal humoorikalt ja põnevalt.\nNimelt on siin kaante vahel lugu abituriendist Alexandrast, kes ei saa aru, mis on päriselt ja mis mitte. Alexil on skisofreenia. Ometi püüab ta hakkama saada reaalses maailmas ja reaalses keskkoolis. Tema unistuseks on minna ülikooli ja ta kardab, et peab selle asemel minema psühhiaatriahaiglasse.\nEt vahet teha, mis on päris ja mis mitte, siis ta kasutab selleks fotoaparaati ning teeb oma ümbrusest pidevalt pilte. Pärast kontrollib, kas pildid on muutunud. Üldse kontrollib ta enda lähedalt ümbrust, et ootamatusteks valmis olla. Samuti suhtub ta kahtlustavalt oma toitu, sest arvab, et kommunistid tahavad teda mürgitada. Isegi ema tehtud toidu kontrollib üle.\nAlexil ei ole koolis kerge. Ta on seal uus ja iga algus on raske. Ta leiab lõpuks koolist mõned sõbrad ja armub ühte poissi, kes on sama kummaline , kui ta ise. Ausalt öeldes olid need klassikaaslased ja õpetajad kohati isegi kummalisemad kui Alexandra. Koolis muidugi juhtub pidevalt midagi. Tülid, koolikiusamised ja muud pättused. Alex satub isegi ühele peole.\nKlassikaaslased ei tea alguses tema haigusest midagi. Alex sooviks muidugi, et see jääkski nii, aga kahjuks kellegi kurikaval sekkumine paljastab tõe teistele õpilastele. Võite isegi arvata, milline suhtumine siis Alexile osaks saab.\nMuidu on Alex tavaline teismeline oma draamade ja esimese armumisega. Raamatu lõpp on natuke ootamatu minu jaoks, aga siiski suurepärane.\nAlguses ma ei suutnud raamatusse sisse elada. Umbes 50-70-ndal leheküljel läks põnevaks. Mõtlesin, et milline kummaline raamat, aga mida rohkem lugesin, seda rohkem aru sain, et tegemist on suurepärase raamatuga.\nHoolimata raskest teemast ei ole teos masendav. Hoopis vastupidi. Raamat on naljakas ja samas paneb mõtlema ning avardab silmaringi. Paneb mõtlema, kui raske on psüühilise haigusega elada eelarvamustega, mis inimestel on. Vahepeal ei saa üldse aru, mis on päris ja mis on Alexi kujutluses.\nMul on tunne, et ma ei oska piisavalt hästi sellest raamatust kirjutada, sest raamat oli lihtsalt nii hea. Minu tekst siin kahvatub selle kõrval. Julgen soovitada raamatut “Ma mõtlesin su välja” nii noortele kui ka veidi vanematele lugejatele.\nTegemist on autori debüütromaaniga. Kohe kohe (täpsemalt mais 2017) avaldab ta oma järgmise raamatu. Loodan, et see tõlgitakse peagi ka eesti keelde. Mina igal juhul jään ootama.\nPosted in RaamatudSildistatud #francescazappia, #keskkool, #maarjajaanits, #mõtlesinsuvälja, #noortekas, #päikesekirjastus, #skisofreenia, #vaimnetervis\ninBoil. Kaheksakümmend üheksa (Elmatar, 2006)\nSarah J. Maas. Rooside ja okaste koda (Pikoprint, 2017)\nNarine Abgarjan. Manjunja (Tänapäev, 2018)\nDiana Palmer. Kullast kallim (Ersen, 2018)\nFjodor Dostojevski. Valged ööd (Eesti Raamat, 1971)\nArhiiv Vali kuu detsember 2018 november 2018 oktoober 2018 september 2018 august 2018 juuli 2018 juuni 2018 mai 2018 aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 august 2017 juuli 2017 juuni 2017 mai 2017 aprill 2017 märts 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016 oktoober 2016 september 2016 august 2016 juuli 2016 juuni 2016 mai 2016 aprill 2016 märts 2016 veebruar 2016


Kaubakeskuste parklatest saavad nädalavahetusel müügiplatsid? Drive-in müüki võivad pakkuda kõik, kel võimalik - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nKaubakeskuste parklatest saavad nädalavahetusel müügiplatsid? Drive-in müüki võivad pakkuda kõik, kel võimalik\nTallinn, 15.05.2020. Drive-In kino Rocca Al Mares.\nVastus on tegelikult lihtne ja konkreetne: drive-in müüki võivad pakkuda kõik kauplused ja ettevõtted, kellel selleks võimalus on, ja igal ajal. Tekib aga küsimus, kas selleks on kaupmeestele ettekirjutusi ning kuidas teenust läbi peaks viima. Selgub, et drive-in teenusele otsest juriidilist definitsiooni ei ole. “Drive-in teenus on kiire, kontaktivaba ja välistingimustes asuv võimalus e-poest tellitud kauba kättesaamiseks. Laupäeval ja pühapäeval võib kaupa väljastada ja ka müüa kaupluse õuealal asuval müügi- või väljastusalal, kus peab olema tagatud inimeste hajutamine, ” kommenteerib majandus- ja kommunikatsiooniministeerium.\nMõnel juhul välistab drive-in teenuse pakkumist näiteks asjaolu, et kauplusel ei ole eraldiseisvat laopinda. Üldjoones asuvad sissesõidupunktid keskuste esimesel korrusel, mõnel juhul ka kaupluste vahetus läheduses või sealsel parkimisplatsil. Kokkuleppel kaubanduskeskusega on see lubatud, kuid kaupade väljastamisel tuleb tagada klientide hajutamine.\n“Sätestatud on võimalus piirangu ajal kaubelda, kui ettevõtja tagab kauba väljastamise viisil, millega klient kaubandusettevõtte siseruumides asuvasse müügisaali ei sisene. Kaupade nimetatud viisil väljastamisel tuleb tagada klientide hajutamine, kasutades näiteks väljastuspunkti järjekorras 2-meetrise vahemaa märgiseid. Soovitatav on kasutada e-kaubandust ja kullervedu,” selgitab ministeerium.\nNädalavahetusel on mitte esmavajalike kaupluste siseruumides viibimine piiratud. Kaupu võib müüa ja väljastada üksnes kaupluste välitingimustes asuval müügi- või väljastusalal.\nJuhul, kui mõni drive-in teenus peaks olema avatud ka öösel, siis alkoholi sealt müüa ei tohi. Alkohoolse joogi jaemüük on keelatud ajavahemikul 22:00 kuni 10:00.\nEraldi sissepääsuga kauplused\nVõrreldes eelmise aasta piirangutega, mis puudutasid kaubanduskeskuseid, ei tehta sellel aastal vahet kaubanduskeskuste ja eraldi sissepääsuga kaupluste vahel. “Vahe tegemine ennast ei õigusta ning pigem tekitas see eelmisel kevadel küsimusi ja segadust,” kommenteerib Ülemiste keskuse turundus- ja kommunikatsioonijuht Tiia Nõmm. Rocca Al Mare ja Kristiine keskuse juht Kristjan Maaroos lisab, et seda erandit enam ei eksisteeri. “Tekkis ebavõrdne kohtlemine, kus mõnel üürnikul oli soodsam positsioon ja tagauks õue. Nüüd seda ei ole.” Eraldi seisab drive-in teenus, mis on ligipääsetav, kui kauplus seda koroonareegleid silmas pidades tagada suudab.\nAvatuks jäävad toidu- ja lemmikloomapoed, apteegid ning telekommunikatsiooni ettevõtted, restoranid tohivad pakkuda kaasamüüki. Võib ette tulla, et mõni toidupood müüb esmatarbekaupade kõrvalt ka näiteks elektroonikat, mis on samuti oluline osa inimeste igapäevastes toimingutes. “Esmatarbekaupadeks peame me ka šampoone või veekeedukanne ning seda, mida täpselt toidupoodides müüakse, ei reguleerita,” lisab Nõmm. Kui kaupluse põhitegevus on toidu müük, siis konkreetseid kaubagruppe kuskil piirama ei hakata. “Näiteks Prisma hüpermarketid, kus on suur tööstuskauba osa. Praeguse regulatsiooni kohaselt liigitatakse need ikkagi toidukauplusteks,” räägib Maaroos.


Saidil on 346 külalist\nAvaleht Tellimine Poolvääriskividest\nVärvide maailm on keeruline ja huvitav – värvidega seonduvad meie instinktid, tunded, mälestused, isiklikud kogemused ja värvide tähendus on seotud ka meie kultuurilise taustaga.\nVärvipsühholoogia koha pealt ei ole oluline, mida me arvame, et me näeme; värvi mõju meile seisneb meie kehasse sisenevas energias. Ka värvipimedad inimesed on värvipsühholoogia suhtes tundlikud. Sel põhjusel tasub jälgida, mis tooni kivimeid kannate või lähedastele kingite.\nHelesinised veekarva kivimid on alati olnud väga armastatud, kuna seostuvad värskendava jaheduse ja puhtusega. Helesinine värv rahustab, inspireerib ja ergutab loovust, väljendab igatsust, ustavust, taeva lõpmatust ja piiritut usaldust. Sinine on ka suhtlemise värv; uringute kohaselt on sinine maailma lemmikvärv.\nORANŽID KIVIMID — korall, kaltsedon, tsitriin, safiir, granaat, tuliopaal, tuliahhaat, merevaik, päikesekivi, karneool topaas\nOranž värvus on seotud loovuse, energia ja seksuaalse külgetõmbejõuga. See on „märka mind" värv. Kuna see on punase ja kollase kombinatsioon, on oranž stimuleeriv ning reaktsioon sellele värvile on füüsilise ja emotsionaalse kombinatsioon. Oranž suunab meie mõtted füüsilist lohutust pakkuvatele asjadele – toidule, soojusele, varjupaigale – ja sensuaalsusele.\nPUNASED KIVIMID — granaat, korall, safiir, jaspis, turmaliin\nPunane on seotud põnevuse, energia ja kirega. See värvus on erutav ja kuum. Punasest kivist kiirgab energiat, vaprust ja kirge, võimsust, jõudu ja uljust. Punane sümboliseerib tugevaid tundeid – see on armastuse ja vere värv. Punane vääriskivim on ilmselt kõige populaarsem valik ehtena (punane ja oranž on värvid, mida märkame esimestena). Punane seostub mehelike põhimõtetega ja võib aktiveerida „võitle või põgene" instinkti.\nPRUUNID KIVIMID — merevaik, ahhaat, suitsukvarts, topaas, safiir, teemant, turmaliin, tsirkoon\nValge on selguse, puhtuse ja tõe värv. Ühest küljest on see neutraalne värv, teistes aga olles teiste värvidega kontrastis, aitab nii luua erksat meelolu. Valge tähistab õilsust, elutarkust, avalat meelt, süütust, puhtust ning on ajast aega olnud rahu sümbol. Valge on puhas ja nii nagu mustki kompromissitu: see on puhas, hügieeniline ja steriilne. Visuaalselt edastab valge võimendatud arusaamise ruumist. Nii nagu must esindab täielikku imendumist, esindab valge täielikku peegeldamist. See peegeldab kogu spektri teie silmadesse. Seetõttu loob see ka tõkkeid, aga erinevalt mustast on seda sageli pingutav vaadata. Valge sõnum on: "Ära mind puuduta!"


Tuulte pöörisest uurimise alla — Sirp\nTuulte pöörisest uurimise alla\nKaduviku nimel on Rakvere teater toonud alanud hooajal publiku ette juba kolm uuslavastust: septembrikuus August Kitzbergi kiredraama „Tuulte pöörises” (lavastaja Andres Noormets), oktoobris Andrus Kiviräha antikomöödia „Papagoide päevad” (lavastaja Sulev Teppart) ning teatri noore kaardiväe ühistööna valminud lavastuse „Kunstveri ja -pisarad” (lavastaja Kertu Moppel).\nJärgmisi esietendusi selles teatris tuleb oodata peaaegu poolteist kuud. Rakvere teater jätkab oma jõuluettevõtmiste traditsiooni: 10. detsembril esietendub Rakvere kesklinna pangamajas Doris Kareva luulel põhinev lavastus „Unenäokohvik”, lavastaja Jaanika Juhanson. Unenäolises kabaree-kohvikus, kus vaatajad on täieõiguslikud osalised, mängib mõrumuusika ning loo keskmes on naine, kes selles unenäoloogikas lahendab oma elu, nii minevikku kui ka olevikku. Päev hiljem avab Rakvere teatri suures majas taas uksed jõulumaa, mille raames toob Toomas Suuman lavale ka Wilhelm Hauffi idamaise muinasjutu „Väike Mukk”. Väikese Muki teele satuvad kõrbed ja linnad ning palju inimesi, kellest igaüks on omal moel ainulaadne.\nEsietendusi jagub ka hooaja teise poolde. 19. veebruaril jõuab Peeter Tammearu lavastajakäe all esietenduseni Shelagh Stephensoni näidend „Eksperiment õhupumbaga”. Inglise kunstniku Joseph Wrighti maalist inspireeritud näidendi tegevustik hargneb paralleelselt kahes ajastus: 1799. aastal kihiseb üks Inglise maamõis teaduseksperimentidest, salajastest armulugudest ja dramaatikast; 1999. aastal, teaduskaosest, kloonimisest ja geenieksperimentidest küllastunud maailmas, paljastub sama maja keldris sinna paarisaja aasta eest maetud saladus. 11. märtsil esietendub islandlase Jón Atli Jońassoni näidend „Saja-aastane maja”, lavastajaks Peeter Rästas. Nüüdisaja islandi näitekirjanduse esiautori näidend viib vaatajad ööpäevaks vanadekodusse, mille asukad püüavad meeleheitlikult kinni hoida oma väärikusest ja mälestustest, igatsedes samas üht teist elu ühes teises maailmas. Üllar Saaremäe jätkab sel hooajal talle armsate iiri lugude jutustamist, märtsi lõpus või aprilli alguses toob ta lavale Martin McDonaghi Leenani-triloogia esimese näidendi „Mägede iluduskuninganna”, mida kümmekonna aasta eest mängiti Vanemuises.\nSuvesse on Rakvere teatris plaanitud kaks uuslavastust. Esimene neist valmib koostöös Viljandi Ugalaga ning toob üle mitme aja teatrisse lavastama Toomas Hussari, kes seekord pöördub Tammsaare noorpõlvejutustuste poole – Albu vallas esietendub Hussari dramatiseering „Uurimise all”. Teise suvelavastuse kohal lasub veel saladuseloor, kuid niipalju saab öelda, et käsitletakse eesti kirjanduse üht olulisemat rühmitust Noor-Eesti. Alanud hooajast liitusid Rakvere teatri trupiga kevadel kõrgema lavakunstikooli lõpetanud Kertu Moppel, Mait Joorits ja Lauri Kaldoja ning eelmisel aastal Viljandi kultuuriakadeemias näitlejapaberid saanud Natali Lohk ja Maarika Mesipuu. Rollilepingu alusel on uued tööd ootamas Liis Haabi ja Marko Lehte, kevadel pensionile siirdunud Volli Käro on saanud aga rolli „Unenäokohvikus”.