Nädal 13: 27.03-02.04.17 - Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus - Nädal 13: 27.03-02.04.17 -Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus\nNädal 13: 27.03-02.04.17\nEesti ANK büroo- ja rahvusvaheliste suhete juht Stiina Kütt osaleb 27.-29.03 Erasmus+ strateegilise koostööprojekti “Boost your possibilities – Youth Centres for youth mobility and intercultural learning” lõpukohtumisel ja konverentsil Nuori 2017 Tamperes, kus tutvustatakse projekti raames valminud rahvusvahelise noorsootöö mõju uuringut. Uuringu Eesti raport on leitav: https://ank.ee/…/uurimuse-impact-of-internationality-raport/ Eesti esinduse koosseisus sõidavad projekti lõpukohtumisele ja konverentsile osalema veel: Angelika Alström (Rõuge noortekeskus), Reelika Lodjak ja Daiga Paršova (Lille Maja noortekeskus), Merle Linno (Tartu Ülikool), Urve Sarapik (Ridala vallavalitsus), Lea Pullerits (Mustamäe avatud noortekeskus), Reelika Ender.\nEesti ANK tegev- ja tugimeetme Noorte Tugila juht Heidi Paabort osaleb KÜSK poolt toetatud Eesti EL eesistumise konkursi projektide algusseminaril Tallinnas. Peale lõunat kohtub Anders Bergströmiga, kes koordineerib School2Work võrgustikku (Norden Association). Kohtumise eesmärk on arutada ühisplaane aastatel 2017- 2019.\nEesti ANK koordineerimisel ja HTM toel saavad alguse noorteinfo koolitused. Noorteinfo koolituste peaeesmärk on tagada noorteinfo teenuse pakkumisega seotud teadmised ja oskused, mis vastavad noorsootöötaja kutsestandardi 6-le ja 7-le tasemele. Koolitustel osaleb kokku 110 noortevaldkonna spetsialisti üle Eesti. Esimene kooltusmoodul toimub 28.-29.03 Pärnumaal, Sauga Avatud Noortekeskuses. Noorteinfo I koolitusmooduli Eesti ANK esindaja on noorsootöö spetsialist ja projektijuht Ivika Uslov.\nEesti ANK coach-superviisor Anne Õuemaa coachib HMN poolt toetatud projekti „Selge suund“ raames programmis osalevaid juhte Tartus ja osaleb individuaalsupervisioonis.\nNopi Üles projektijuht Riin Luks kohtub ENL esindaja Heiki Viisimaaga läbi Skype – teemaks projektifondid.\nNopi Üles projektijuht Riin Luks “Teeme Ära “noortejuhtide kokkusaamisel, kus esitab ettekande noorte kaasamise ja noorte omaalgatuste teemal. Jooksvalt viiakse läbi Skype-nõustamisi.\nNoorte Tugila spetsialist Kerli Kõiv tegeleb tugilate tegevuste tulemuste seirega, nõustamistegevustega.noorte huvikeskus), Egle Kõva (Haanja noortekeskus).\nEesti ANK coach-superviisor Anne Õuemaa kavandab järgnevaid meeskonna coaching’u kohtumisi ja 30.03.-02.04. täiendab end ISCI superviisor/coach’i väljaõppes Tallinnas.\nSel nädalal on meil hea meel tutvustada TÕRVA AVATUD NOORTEKESKUST.\nTõrva Avatud Noortekeskus tegutseb 2014 aasta aprillikuust. Kuni tänase päevani on oldud samades ruumides, kuid 2011 aastal läbis hoone väga põhjaliku rekonstrueerimise ja endisest Patküla Põhikooli ühes tiivast on kujundatud suur ja multifunktsionaalne hoone. Kokku on majas kolm korrust, mis kõik on noorte päralt. Tõrva ANK täidab ka omamoodi kultuuri ja spordikeskuse funktsiooni, siin käivad oma tähtpäevi pidamas Tõrva eakad, toimuvad ka koolitused ja seminarid ja tegutsevad treeningrupid täiskasvanutele. Kuid põhiliselt on maja ikkagi avatud noortele, kes käivad siin oma vaba aega veetmas, osalevad bändiringis, treenivad Taekwondod, tantsivad tantsuklubides ja kokandusringis. Majal on bändiruum koos salvestusruumiga, siit on läinud eetrisse Tõrva Noorteraadio ja andnud intervjuud president. Spordisaalis käivad tänavatantsu, Taekwondo ja Zumbatreeningud, kolmanda korruse saali kasutatakse mitmesuguste ürituste tarbeks, majas tegutseb teatriring, lisaks siin on hästi sisustatud fotostuudio. Vaba aja veetmiseks on olemas piljardilaud, õhuhoki, lauajalgpall, lauatennis ja palju lauamänge. Arvutihuvilistele on olemas kolm arvutit ja x-boxi mängukonsool. Noorte päralt on ka köök, kus saab omale süüa valmistada.\nLisaks on noortekeskusel avar väliala, kus saab sportlikult aega veeta. Siin on jalgpalliväljak, korvpalliplats, skatepark ja madalseiklusrada. Lisaks saab mängida disc- golfi.\nTõrva Avatud Noortekeskuses töötab põhikohaga kolm töötajat- noorsootöötaja, administraator ja juhataja. Lisaks tegelevad noortega ringide juhendajad ja treenerid\nTõrva noored tulevad noortekeskusesse hea meelega, sest siin on palju tegevusi, toredad töötajad ja lahedad sõbrad kõik koos.\nSel nädalal algava Noorteinfo koolitusprogrammi valguses soovitab Eesti ANK lugeda “Noorteinfo teenuse kättesaadavuse ja kasutajamugavuse tõstmise analüüs”.


TÜ tudengid astusid mugavustsoonist välja ja tulemuseks on fotonäitus : Koolielu\nAvaldaja:Madli Leikop19. November 2018\nfotonäitus, galerii noorus\nKategooriad:Huvitegevus, Kasulik teada, Digipädevus koolis, Digivärskendus, Kõrgharidus\nTartus Nooruse galerii projektiruumis on avatud fotonäitus „Fotograafi ei lööda“.\nNäitusel on välja pandud Tartu Ülikooli tudengite fotolood, mis valmisid loovkirjutamise ainekursuse raames. Näituse kuraatorid on Kõrgema Kunstikooli Pallas rektor Vallo Nuust ja fotograafia osakonna õppejõud Vallo Kalamees.\nNäitusel saab näha Tartu Ülikooli erinevate erialade tudengite töid. Nooruse galeriis on fotonäitus üleval 8. detsembrini, hiljem on võimalik töödega tutvuda Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudis.\nAllikas: galerii info


Glukosamiini kondroitiin WHO tootja - A. GLÜKOOSAMIIN KONDROITIINIGA TBL N90\nPaljud liigestele mõeldud tooted sisaldavad mittesteroidseid ja põletikuvastaseid NSAID ühendeid, seda selleks et blokeerida valu, kuid selliste ühendite kasutamine võib põhjustada veelgi rohkem kahju. Annab vajaminevaid toitaineid liigestele ja liigesevedelikule. Kuradi küünis sisaldab kolme olulist koostisosa kuuluvate iridoid glükosiidid pere: harpagoside, harpagide ja procumbide.\nGlükoosamiin stimuleerib organismi valmistamiseks kollageen, valguosa kiud- aine, mis hoiab liigesed kokku ja näeb tõukesummutusamortisaator nimetatakse liigesekõhre - valge sile pind, mis hõlmab otsad body liigesed - nagu need randme, sõrmede, varvaste pahkluud, põlved, puusad ja ketaste vahel selg. Glükoosamiin on oluline sidekoe moodustumist.\nSee stimuleerib glükosaminoglükaanideks ja proteoglycans, kaks olulist ehitusplokkide kõhre.\nKuradi küünis sisaldab kolme olulist koostisosa kuuluvate iridoid Glukosamiini kondroitiin WHO tootja pere: harpagoside, harpagide ja procumbide. Harpagoside ja muud iridoid glükosiidid leidub taime võib olla vastutav ürdi põletikuvastane ja valuvaigistav tegevusi, vähendada liigesevalu.


Naise verega uriini väljanägemise põhjused - Haiget ureter uriini verega\nHaiget ureter uriini verega, Uriin verega - Haigused June\nVere esinemine uriinis põhjustab mõnikord põletikuvastaseid ravimeid, aspiriini ja antibiootikume. Kõigepealt on vaja läbi viia uriini, vere laboratoorsed uuringud. Haigestunud elundi ravimiseks peate kõigepealt mõistma, mis on haiguse olemus: bakteriaalne või viiruslik. Rikkaliku verejooksu korral tekib patsientidel aneemia, mis viib hüpoksia - elutähtsate elundite hapnikunälga.\nEesnäärme adenoomide eemaldamisel jaguneb operatsioonijärgne periood statsionaarseks ja ambulatoorseks jälgimiseks. Transuretraalne resektsioon on vähem traumaatiline kui klassikaline kõhuoperatsioon. Haiglas viibimine pärast adenoomi eemaldamist Kui eesnäärme adenoom eemaldatakse, hoitakse patsienti pärast operatsiooni haiglas mitu päeva.\nKateeter paigaldatakse vahetult pärast operatsiooni. See on vajalik uriini eemaldamiseks, kuna esimesel päeval takistab urineerimissüsteemi põie lihaste spasm.\nKateetri kaudu uriini normaalse voolu tagamiseks tuleb uriinikogumiskonteinerit hoida põie tasemel. Esimesel tunnil ja päevadel pärast operatsiooni võib mees kogeda: urineerimisraskustega; ebamugavustunne anus; uriini väljavoolu katetri kaudu.\nHaiget ureter uriini verega paigaldamisest tingitud urineerimisprobleemid. Tavaliselt läheb see mõne tunni pärast iseseisvalt ära. Mõningate kirurgiliste operatsioonide ajal, näiteks TUR adenoom, on põis täidetud soolalahusega.\nMõningatel juhtudel on põletiku spasmide ja krampide ilmumine esimestel päevadel pärast operatsiooni.\nSee on tingitud limaskesta reaktsioonist sekkumisele. Sellised sümptomid ei vaja ravimit, kuna need mööduvad mõne päeva pärast. Tavaliselt eemaldatakse kateeter tunni pärast, sõltuvalt operatsiooni keerukusest ja adenoomide suurusest. Pärast kateetri eemaldamist võib jälle ilmneda põie spasmid, mis tekivad vastusena muutustele lihastoonuses. See ebamugavustunne läbib piisavalt kiiresti. Sageli pärast kateetri eemaldamist täidetakse põie spetsiaalse lahendusega urineerimisprotsessi hindamiseks.\nKui inimesel oli BPH pärast operatsiooni, tuleks soovitada eesnäärme adenoomit, mida arst peab järgima kodus.\nTaastumisperiood pärast eesnäärme adenoomide eemaldamist venib tavaliselt kaks kuud.\nKodus peab patsient järgima soovitusi ja külastama regulaarselt uroloogi. Järgnevad üldised reeglid on järgmised. Suurenenud vedeliku tarbimine. See on vajalik, et taastada uriini normaalne vool ja normaliseerida põie lihaste toon. Rasvaste ja raskete toiduainete tagasilükkamisest tulenev toitumine. See meede on vajalik kõhukinnisuse vältimiseks, mis võib taastumisperioodi jooksul halvendada üldist tervislikku seisundit.\nKehalise aktiivsuse puudumine. Piiramine kestab umbes kuu. Sugu puudumine esimese nädala jooksul.\nSee meede on vajalik eesnäärme funktsiooni kiireks taastamiseks. Kõigepealt tuleb suurendada vee kogust. On vaja taastada urineerimine.\nSageli esineb esimestel nädalatel uriinisurve märkimisväärne suurenemine, kuid aja jooksul taastuvad põie ja kusiti lihased normaalseks. Tasakaalustamata toitumise korral esineb kõhukinnisuse oht.\nPärast eesnäärme operatsiooni taastumist tuleks vältida soole liikumist. Kui kõhukinnisusega moodustunud tahked väljaheited läbivad eesnäärme ärritust.\nSee võib põhjustada verejooksu ja verd uriinis, valu ja haiget ureter uriini verega taastumisaega. Pärast eesnäärme adenoomide eemaldamist on operatsioonijärgsel perioodil keelatud kasutada: mis tahes vürtsikas toit; köögiviljad, mis põhjustavad kõhupuhitust kapsas, kaunviljad ; rasvased toidud; kohv; alkoholi.\nKuni eesnäärme täielik taastumine on keelatud. Selle reegli järgimine ei ole üldse raske, sest enamikul meestel ei ole taastumisperioodi jooksul erektsiooni. See on tingitud eesnäärme kahjustamisest operatsiooni ajal. Ärge muretsege erektsiooni leidmise pärast.\nUreteral Obstruction - Insertion of stent.\nErektsiooniprobleemid on ajutised. Võimalikud tüsistused Kui taastusravi ajal pärast eesnäärme adenoomide eemaldamist seisab mees silmitsi mõne mittespetsiifilise sümptomiga, pidage nõu oma arstiga. Urineerimise rikkumine, erektsiooni ja valu puudumine esimese 10 päeva jooksul pärast operatsiooni, komplikatsioonid ei ole.\nMiks tsüstiit ei saa õlut


1 BET et JPY ᐈ Hind 1 BetaCoin sisse Jaapani jeen\n1 BET et JPY\nTe olete konverteerinud 1 BetaCoin et 🇯🇵 Jaapani jeen. Summa sõnades: üks (BetaCoin). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 1 BET et JPY. Kui palju 1 BetaCoin et Jaapani jeen? — ¥1.367 JPY.Vaata tagasikäik JPY et BET.Võibolla võite olla huvitatud BET JPY Ajalooline diagramm, ja BET JPY Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nHind 1 BetaCoin et Jaapani jeen\nHindamise järgi: ¥1.367 JPY\nInverse: 0.732 BET\nKas sa teadsid? Aasta tagasi, sellel päeval valuutakurss BetaCoin et Jaapani jeen oli: ¥3.052. Sellest alates on vahetuskurss vähenes aastaga -1.69 JPY (-55.22%).\n50 BetaCoin et Jaapani jeen100 BetaCoin et Jaapani jeen150 BetaCoin et Jaapani jeen200 BetaCoin et Jaapani jeen250 BetaCoin et Jaapani jeen500 BetaCoin et Jaapani jeen1000 BetaCoin et Jaapani jeen2000 BetaCoin et Jaapani jeen4000 BetaCoin et Jaapani jeen8000 BetaCoin et Jaapani jeen20075 Ultimate Secure Cash et USA dollar230 USA dollar et euro64 USA dollar et Ultimate Secure Cash10000 USA dollar et Nigeeria naira1 USA dollar et PinkCoin135000 USA dollar et Nigeeria naira1 Lõuna-Aafrika rand et Austraalia dollar1 USA dollar et Uus-Meremaa dollar90 USA dollar et Ultimate Secure Cash90 Ultimate Secure Cash et USA dollar64 Ultimate Secure Cash et USA dollar20150 Ultimate Secure Cash et USA dollar100 EagleCoin et USA dollar185 euro et Ghana sedi\n1 BetaCoin et USA dollar1 BetaCoin et euro1 BetaCoin et Suurbritannia naelsterling1 BetaCoin et Šveitsi frank1 BetaCoin et Norra kroon1 BetaCoin et Taani kroon1 BetaCoin et Tšehhi kroon1 BetaCoin et Poola zlott1 BetaCoin et Kanada dollar1 BetaCoin et Austraalia dollar1 BetaCoin et Mehhiko peeso1 BetaCoin et Hongkongi dollar1 BetaCoin et Brasiilia reaal1 BetaCoin et India ruupia1 BetaCoin et Pakistani ruupia1 BetaCoin et Singapuri dollar1 BetaCoin et Uus-Meremaa dollar1 BetaCoin et Tai baat1 BetaCoin et Hiina jüaan1 BetaCoin et Jaapani jeen1 BetaCoin et Lõuna-Korea vonn1 BetaCoin et Nigeeria naira1 BetaCoin et Venemaa rubla1 BetaCoin et Ukraina grivna


Kes peab esitama 1041 Form IRS ? - Tips for you - Tipsed.Com\nKes peab esitama 1041 Form IRS ?\n1041 kujul on tulumaksu aruandluse vormi, et pärandvara või usalduse faile.IRS nõuab pärandvara või usalduse manager esitada sellisel kujul igal aastal.Teatud tüüpi loodab tulu läbib otse abisaajatele nii usaldust või kinnisvara ei maksa makse, vaid usaldus on veel esitada tuludeklaratsiooni.\nKui vara omanik sureb, usaldusega seotud haldab kinnisvara.Pärijad võivad palgata advokaat või muu ametialase usaldusisik, või üks pärijad võivad olla usaldusisiku.Usalduskohustusi vastutab esitamise vorm 1041. Vastavalt IRS on usaldusisiku tuleb esitada sellisel kujul, kui kinnisvara saab tulu üle $ 600 või kui üks mõisa abisaajad on välisriigi kodanik, kes elab teises riigis.\nUsaldus tuleb esitada sellisel kujul, kui tal tekiks tulumaksukohustust, isegi kui see teenib vähem kui 600 $.Usaldus peab esitama Vorm 1041, kui ta teenib rohkem kui $ 600 brutotulu, isegi kui ükski selle tulu suhtes usaldada tulumaksu.Vastavalt Georgia ülikoolis, u\nsaldust saab maha arvata maksed see teeb saajatele oma maksustatavast tulust, kuna abisaajad maksavad maksud sissetulekule ise.\ntahe, või kohus võib määrata testamenditäitja hallata kinnisvara.Kui on testamenditäitja, testamenditäitja peab esitama 1041 kujul.Vastavalt IRS, testamenditäitja kohustatud esitama selle vormi igal aastal kogu perioodi, mille läbiviija on luba juhtida kinnisvara, isegi kui testamenditäitja kannab kõik vara kinnisvara saajatele.\nUsaldus võib ka raha kaotada aasta jooksul.Kui usaldusisiku ei pea esitama Vorm 1041, sest usaldus kadunud raha, usaldussuhte peaks siiski esitada kujul niikuinii.IRS võimaldab maksumaksjal kanda üle teatud tüüpi kahjusid, luues maha, et maksumaksja saab kasutada, et vähendada maksukohustust tulevastel aastatel.\nMõned riigid on riigi versioon vorm 1041. Riigi toetuse saamise nõuded erinevad;Ohio osariigis vabastab teatud tüüpi loodab, nagu andja loodab, pensionile usaldab ja kvalifitseeritud matustel usub, riigieelarvest esitamise nõue.Usalduskohustusi kes peab esitama föderaalse Form 1041 vastutab ka esitamise ühegi riigi vorm 1041.\n75. Ranger treeningu


Yamaha XTZ 750 Super Tenere, Yamaha TDM 850 - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 22 Veebr 2018, 01:08\nEsimene lugemata postitus • 1587 postitust\n1. leht 53-st\nLugemata postitus #1 Postitas nolev » 26 Jaan 2007, 21:03\nPlaan siis omale ratas soetada. Tahaks midagi matkaenduuro klassist. Afrikan Twini kohta leidsin foorumist väikese ülevaate, kuid Motodepoo lehelt on silma jäänud veel Yamaha XTZ 750 Super Tenere ja Yamaha TDM 850. Sobiksid ka hinna poolest. Kas kellelgi on sõidukogemusi nimetatud ratastega. Oluline on kindlasti ratta läbisõit, kuid kuidas sellise aastakäiguga rattad vastu peavad ja kuidas on nende sõidumugavused Eesti teedel aga ka pikematel otstel.\nLugemata postitus #2 Postitas suits » 26 Jaan 2007, 21:37\nmina tegin oma subjektiivse valiku peale istudes suht kiirelt endale selgeks - samas oli mul eelnevalt juba üks yamu kodus olemas (võrdlesin AT'd ja TDM'i). Kerele sobis rohkem Honda. Margieelistust ei oskagi soovitada, et võta see või teine, eks nac on see honda sära see, mille eest tuleb vahel maksta - Yamaha ju klaverivabriku toode (aegajalt väga rajud lahendused).\nLiitunud: 05 Jaan 2006, 09:35\nTsikkel: Suzuki V-Strom\nLugemata postitus #3 Postitas Habib » 27 Jaan 2007, 10:01\nÜsna lihtne valik. Sõidad rohkem asfaldil - TDM, sõidad rohkem kruusal/maastikul - XTZ.\nTDM tundub maanteel stabiilsem, sõidumugavust minu nägemist mööda kuhjaga rohkem. Samas paneb metsarajal Tenere TDM-ile pika puuga... kui teda kasutada oskad\nIse valisin TDM-i. Lihtsalt võrdlesin keskmist asfaldi/maastiku läbisõidu vahet ja see otsustas.\nPS. kui ikka päris kahevahel oled, vaata lihtsalt kummagi konkreetse masina tehnilist seisu ja otsusta selle põhjal.\nLambad on siin ja... lambad on sääl...\nLugemata postitus #4 Postitas nolev » 27 Jaan 2007, 21:52\nKuidas Tenere ka kiirust arendab? Kas maanteedel kannatab pikemaid matkaotsi sellega ka teha? Afrikan Twini kohta lugesin siit foorumist, et peale 120 km/h võtab väikese vibra sisse. Tean et lubatud kiirus on 90 km/h, kuid möödasõitudel kasvab see vahel paraku natuke suuremaks. Samuti kurdeti siin foorumis Afrikan Twini ebamugava sadula üle just pikematel otstel. Kas see on kõigi enduurorataste viga? Kindlasti on siis foorumis palju enduurorataste kasutajaid. Ehk oskate kommenteerida. Kummal neist mudelitest oleks parem järelturg, kui aasta pärast tekib soov ratas uuema vastu vahetada? Tundub, et TDM on üldse vähe liikumas. Neid vist eriti ei osteta!\nLugemata postitus #5 Postitas pritsu » 27 Jaan 2007, 22:04\nEheheheh. TDM ostetaks küll kui müüjaid oleks.... Olen just tdm ostmas. valisin just mugavuse ja rohke asfaldi-sõidu tõttu. Ta nagu rohkem matkakas. Teine siis "krossikas". Klubikaaslane ka just aafriklast müümas, ei kannatanud pikka otsa sõita. Väsis vaene mees ise ära.\nLugemata postitus #6 Postitas Raigo » 27 Jaan 2007, 22:25\nnolev kirjutas: Kuidas Tenere ka kiirust arendab? Kas maanteedel kannatab pikemaid matkaotsi sellega ka teha? Afrikan Twini kohta lugesin siit foorumist, et peale 120 km/h võtab väikese vibra sisse. Tean et lubatud kiirus on 90 km/h, kuid möödasõitudel kasvab see vahel paraku natuke suuremaks. Samuti kurdeti siin foorumis Afrikan Twini ebamugava sadula üle just pikematel otstel. Kas see on kõigi enduurorataste viga? Kindlasti on siis foorumis palju enduurorataste kasutajaid. Ehk oskate kommenteerida. Kummal neist mudelitest oleks parem järelturg, kui aasta pärast tekib soov ratas uuema vastu vahetada? Tundub, et TDM on üldse vähe liikumas. Neid vist eriti ei osteta!\nTegelt on foorumis sarnase sisuga teema olemas ja ka twini kohta mitu teemat. Tenere on väga hea ratas, enda küll väga väike kogemus sõitmisel,kuid jõud poolest on ta twinist kindlasti üle ja sellega pole mingit probleemi sõita väga kiiresti. Kuid sellel jõul on üks aga antud mootoril on 5 klappi silindri kohta ( seibidega regull) ) vs twini 3 klappi ja "kruvidega".\nSamas ei pea klapiregulli igaõlivahetus tegema\nLugemata postitus #7 Postitas nolev » 27 Jaan 2007, 22:50\nSaan aru, et TDM Eestis lihtsalt vähe müüa. Motodepoos paar tükki on aga suht vanad mudelid. Eelmisel aastal korra oli ka üks uuema keremudeliga aga see osteti suht ruttu ära. Hinda ja valmimisaastat ei mäletagi. Peab vist sammud Motodepoosse suunama ja TDM selga ronima. Siis saan ehk tunde kätte, kas sobib või ei. Mis aastast TDM välimus uuenes?\nMis puutub teemasse, siis otsisin foorumist ja leidsin ainult ühe postitusega teema TDM kohta. Tahtsin aga asjatundjate arvamust eelmainitud kahe isendi kohta. Vabandan, kui sooritasin foorumi pisirikkumise.\nLugemata postitus #8 Postitas kalle » 27 Jaan 2007, 23:13\nRaigo kirjutas: Kuid sellel jõul on üks aga antud mootoril on 5 klappi silindri kohta ( seibidega regull) ) vs twini 3 klappi ja "kruvidega".\nJust nimelt ei pea iga õlivahetus tegema. 48000km klapiregulli välp ei lase sellel küsimusel eriliseks agaks kerkida. Kuigi seibidega regull võib olla töömahukam (ka TDMi puhul eeldab seibide vahetus nukkvõlli eemaldamist) meeldib mulle seibidega regull siiski kohkem... konkreetne värk\nKuigi TDM pole enam kaugeltki Tenere klassi ratas on ehk just tänu "põlvnemisele" tegu rattaga, mis sobib päris hästi sellistele teedele nagu kevadel Tallinnas näha ja tunda saab. Vägagi matkaratas (nagu kõik mootorrattad hea tahtmise korral ei väsi ma kordamast; )\nnolev kirjutas: . Mis aastast TDM välimus uuenes?\nAlates 96 uuenes. 99 tehti veel väiksemaid muudatusi, aga välimus jäi kuni 900 tulekuni samaks Siin 98 lõpu mudel väiksel tiirul.\nhttp://www.emmk.ee/janc/album/2006/tuni ... /R200.html\npritsu kirjutas: Klubikaaslane ka just aafriklast müümas, ei kannatanud pikka otsa sõita. Väsis vaene mees ise ära.\nSiinkohal peaks vist siiski rohkem toonitama, et ratas ei sobinud füüsisega. Pole just väga palju rattaid, mis sobiks meie kerale tiiru peale tegemiseks paremini, kui AT\nLugemata postitus #9 Postitas puhh » 29 Jaan 2007, 09:45\nTDM on iseenesest tore ratas, kuid mõningate omapäraste "kiiksudega", näiteks bensunäidukut peal ei ole. Bensukraani kah ei tuvastanud peale paari tiiru ümber ratta (see oli just mark II puhul). Kuna peaks olema tegu kuiva karteriga, on õli sissevalamise kork samuti kuskil kummalise koha peal (vähemalt mitte-TDM-omanikule), aku asus kah nigela koha peal (mark II). Kuid eks need tegelikult ei häiri selle ratta häid sõiduomadusi . Ja tegelikult plusse on päris palju.\nAaa ja - see välimus, eriti 900 puhul (noh natuke ka mark I puhul) - tunduks nagu oleks Yamu disainerid permanentselt pudel saket hinge taga hoidnud, kui visandasid ratta jooniseid paberile (loodame, et naljast ikka aru saadakse).\nLugemata postitus #10 Postitas zwanes » 29 Jaan 2007, 14:04\n97 a TDM-i omanik (küll väga lühikest aega). See bensiininäidiku puudumine on jah tüütus - tänu vigasele kraanile õnnestus mul 2xpaak tilgatumaks sõita. Samuti ühinen aku asukoha kriitikaga. Kui seda pole vaja näppida, ei ole ka muret, aga kui on vaja kätte saada, siis on tükk urgitsemist. Minu kasvu puhul (190 cm) tekivad õhukeerised natuke pahasse kohta - end natuke upitades on aga vaikus kiivris. Maastikule vist ei sobi, kuna on teine suht madal. Käigukasti kolksumine olevat eripära. Õlitaseme jälgimiseks peab ratas enne pikalt seisma, muidu ei ole sellest aknast suht midagi näha.\nSee-eest linnas on väga mugav ja ka maanteel on mõnus. Isteasend on mõnusalt püstine. Mootorile veab ka madalalt hästi. Suht rahulik ja stabiilne elukas tundub olevat. Disainile 5+ ja bensiinikraani leidsin esimesel ringil . Palju infot saab siit http://www.carpe-tdm.net.\nLugemata postitus #11 Postitas Virx » 29 Jaan 2007, 16:44\nOman ise Super Teneret ja olen rahul. Matkata kannatab ka.\nSadulat kannatab ju ka mugavamaks teha aga eks see ole ju harjumise asi kaua tagument vastu peab. kiiruse kohapealt ei ole üle 165 lasknud, mis sa ikka kihutad. Tõsi 160 kipub kähku tulema. Kruusapeal püsib hästi. Eks tal ole kaalu ka ju. See oleks lühidalt minu arvamus. Aga eks mees teab mis mees teeb.\nLugemata postitus #12 Postitas onu Reemus » 29 Jaan 2007, 20:39\nPaar aastat tdm omanik.Need paar kiiksu,mis eelpool mainitud,ongi vist kõik,mis selle ratta kehvem pool.Ülejäänud juba puhas kiidulaul.Metsa temaga ka suurt asja pole,selle määrab kaal aga teepeal pole muud,kui puhu ja pigista.Eelmisel suvel läksime Rostockist üle Alpide Parma alla(1300 kopikatega) 11,5 tunniga ja oleks võinud veelgi minna aga sihtpunkt tuli ette.Mägedes oli ka täitsa vägev kallata.Kaks korda käis jalaraud asfaldis\nNüüd uus põlvkond selga tulemas,Benelli Tre k,Triumph Tiger aga neid vaatame üheskoos reedel.\nLugemata postitus #13 Postitas pärnakas » 29 Jaan 2007, 22:01\nMina annan ka oma hääle TDM'ile!\nOli au lühikest aega seda ratast omada(94aasta pill oli mul), aga hea ratas oli ja ära ta osteti\nÜhinen eelpool toodud postitajate plussidega! Julgustuseks veel sedagi, et kui TDM'ile alla panna korralikud metsarehvid, siis püsid sõpradel vabalt kannul(oleneb muidugi sõprdest ). Minul olid metsaretkedel head/kiired sõbrad, ja minu TDM'il all kehvad/linna rehvid Vaatamata sellele ei nurise läbivuse üle ja sain puhkepauside ajal taas sõbrad kätte Madal ja raske on ta võrreldes "hardendurodega küll". Välimus on maitseasi aga mulle meeldis\nLugemata postitus #14 Postitas totu » 02 Veebr 2007, 17:31\nPärnakas saaks millega iganes, kus iganes hakkama (pealehakkamine on enamus osa võidust). S-Tenere kohta- nõus eelkõnelejatega, maanteel vast tuulemure kõige suurem (120+), ressurssi ja minekut jatkub. Hea tihendiga kannatab ka üsna sügavale metsavahele pöörata, kuigi raske on ta küll. Ja avastamisrõõmu pakub pikkadeks kilomeetriteks.\nLugemata postitus #15 Postitas MIKKK » 02 Veebr 2007, 18:00\nise sain eelmisel suvel tdm 900-ga sõita. See ratas on küll mugav, võibolla veidi äkiline, aga sellega harjub pikapeale ära. Igaljuhul soovitan osta tdm-i.\nLugemata postitus #16 Postitas lysty » 12 Veebr 2007, 18:01\nMinagi omanud TDM-i kaks hooaega ja väga rahul!!See et neid Eestis suht vähe on/müügil/ tuleneb selle isendi hindadest Saksas jne.Suht soolased nad seal.\nNüüdseks proovinud nii mõndagi teist ja jõudnud ikkagi tõdemusele TDM on hea ning mugav ratas ja vaja endalgi uuesti soetada.\nLugemata postitus #17 Postitas pritsu » 05 Apr 2007, 19:02\nJuhuse tahtel sai täna juttu aetud ühe TDM-mehega. Kuna rääkimist oli, siis mõtlesime, et teeks selle teema rohkem TDM kesksemaks? Võib-olla moded aitavad teema pealkirja muuta?\nLiitunud: 29 Dets 2006, 09:29\nLugemata postitus #18 Postitas sõjahunt » 05 Apr 2007, 19:16\nLugemata postitus #19 Postitas pritsu » 05 Apr 2007, 19:38\nsõjahunt kirjutas: :evil:\nAlguses ei saanud arugi... Su allkiri seletab kõik. Lihtsalt siin nagu TDM-st rohkem juttu, aga miks mitte- ehk saavadki kaks ratast ühes teemas hakkama?\nLugemata postitus #20 Postitas nolev » 05 Apr 2007, 23:17\nOlen nüüd siis juba poolteist kuud ´93. a Yamaha TDM omanik. Sai jalad selga võetud ja Tartu Motodepoosse end lohistatud just parajal ajal - üks ja ainus TDM oli pesulasse veeretatud, et seejärel kasituna müügisalongi veeretada. Mitukümmend Jakobsoni lauale ja ratta omanik oligi vahetunud. Esimesed sõidudki tehtud. Sõidumugavuselt tõesti väga hea ratas. Tehnilise poole pealt ei ole veel vigu esinenud peale esiamordi tihendite ja pukside kulumise. Tänaseks need vahetatud. Ratas oli toodud Itaalist ja need spagetivennad on tõelised "remondimehed". Pensupaak oli kinni ainult ühe poldiga ja elektrijuhtmeid oli väga huvitavalt paigatud. Nüüdseks needki oma käe järgi korda tehtud. Vigade ilmnemiseks on ilmselt vähe kilomeetreid veel läbitud, kuid loodan et et mõistlikukasutamise juures olulisi vigu ei tulegi. Peaks nüüd veel kohvrid koos kinnitustega muretsema. Päris kallid teised uuena. Nädalavahetusel ilusa ilmaga jälle tuuritama ja remonditud amorte katsetama.\nLugemata postitus #21 Postitas pritsu » 05 Apr 2007, 23:27\nKarpade sünkronnimise käigus selgus, et karpa kummilutid lahti, ülemised nimelt. Kiskusime maha ja karpad pessu. Tagasi pannes selgus, et tuleb üldse uued kummid osta, sest vanad liiga jäigad ja alumised lisaks murenenud ka. Õlivahetusel avastasime, et sealt kaane alt oli puudu üks metallsilinder (mingi 1,5 cm pikk). Samuti Itaalia masin. Seega vaata need asjad ka üle, saad muretuma suve!\nLugemata postitus #22 Postitas nolev » 05 Apr 2007, 23:41\nMilliseid kummilutte silmas pead? Mulle meenub üks pisiviga veel. Nimelt õhufiletr ei olnud karpade külge korralikult kinnitatud. Oli lihtsal pensupaagiga vastu karpasid surutud. Üritasin õhufiltert karpade otsa sokutada aga see plastmass oli nii jäik, et ei saanudki hakkama. See on vist TDM-de üks tüüpvigadest. Ostdin paraga läbimõõduga lõdviku ja lõi paar klambrit. Lõdvik juppideks, klambrid peale ja karbade külge. Ja see viga sai ka ellimineeritud.\nLugemata postitus #23 Postitas pritsu » 05 Apr 2007, 23:43\nNeed samad jah. Tellisin depoost uued. Alumised olid mõranenud.\nLugemata postitus #24 Postitas nolev » 06 Apr 2007, 22:03\nTäna sai siis veel mõned kilomeeetrid spidokale juurde lisatud. Remonditud amordikad töötasid väga hästi. Piiskagi õli ei väljunud neist enam. TDM on sõidumugavuselt ikka päris hea ratas eriti just linnas. Väljaspool linna surematel kiirustel võiks tuuleklaas natuke kõrgem või suurem olla. Aga see väike viga. Ka krusateel liigub normaalselt, kuigi eriti suureks kiirust ei keeranud, jäi sinna 60 kanti. Mootori kohal paiknevast plastkarbist immitsb natuke tosooli välja. Tundub esmapilgul termostaadi karp olevat aga pean manuaalist täpsemalt järgi vaatama. Ilmselt on mingi tihend seal kergelt otsad andnud. Lähipäevil lammutan lahti ja üritan vea kõrvaldada.\nLugemata postitus #25 Postitas nolev » 08 Apr 2007, 12:34\nKas keegi oskab öelda, mis auk on TDM silindrikaane vasakus küljes? aeg ajalt tekib sinna tosooli tilk. Kas see on küünlasüvendite mingi kanal? Termostaadi tihend lekib natuke ja see paikneb täpselt parempoolse küünla kohal. Kas on võimalik, et tosool imbub silindrikaane küünla süvendisse ja sealt mingit kanalit mööda väljub selle augu kaudu? TDM manualis on piltidelt see auk ka näha, kuid ei ole leidnud selle tähendust. Või võib lekkida hoopis termostaadist silindrikaande minev toru tihend ja sealt immitsev tosool väljub eelpool nimetatud avause kaudu. Sellel torul on manuali järgi kummist rõngastihend, mis võib "surnud" olla.\nLugemata postitus #26 Postitas zwanes » 09 Apr 2007, 16:59\nKüsimus TDM-de omanikele järgmine, et kas kellelgi on sarnast probleemi olnud, et täisgaasiga kiirendades hakkab 5000 pöörde peal kuidagi puterdama ja kiirendus kaob? Rutskat kuni poole ulatuses keerates tõmbab ilusti punase alani välja ja mingeid probleeme pole. Küünalde vahetusega midagi ei muutnud.\nTegemist 97 aasta 850-ga.\nLugemata postitus #27 Postitas pärnakas » 09 Apr 2007, 17:11\nEi pretendeeri küll absoluutsele tõele, kuid minul oli analoogsete sümtomitega viga TDM'il. Probleemi lahendus -bensiinipaagi õhutus oli umbes\nLugemata postitus #28 Postitas pritsu » 09 Apr 2007, 21:26\nnolev kirjutas: Või võib lekkida hoopis termostaadist silindrikaande minev toru tihend ja sealt immitsev tosool väljub eelpool nimetatud avause kaudu. Sellel torul on manuali järgi kummist rõngastihend, mis võib "surnud" olla.\nSõber arvas nii: See toru mis suubub silindri peasse(läbi klapikambri kaane) on suht hellakese tihendiga jah, ja tasuks üle vaadata/vahetada(neid kummirõngaid saab igalt poolt suht tasuta kätte.)\nLugemata postitus #29 Postitas zwanes » 09 Apr 2007, 21:53\nÕhutus? Uurin. Ise oleks esimese hooga pakkunud, et mingi düüs on umbes või mõni muu karpa probleem. Muide, manuaalis (mis on küll 96a ratta oma) näitab, et paagil on üks õhutustoru, mille ots on paagil kraani juures. Minu ratta paagil on aga veel üks õhutustoru - see asub rohkem paagi keskosas, umbes õhupuhasti kohal. Lihtsalt hakkas huvitama, et kas näiteks mingist aastast hakati teist tüüpi paake kasutama?\nLugemata postitus #30 Postitas TDM » 09 Apr 2007, 22:50\nzwanes kirjutas: Õhutus? Uurin. Ise oleks esimese hooga pakkunud, et mingi düüs on umbes või mõni muu karpa probleem. Muide, manuaalis (mis on küll 96a ratta oma) näitab, et paagil on üks õhutustoru, mille ots on paagil kraani juures. Minu ratta paagil on aga veel üks õhutustoru - see asub rohkem paagi keskosas, umbes õhupuhasti kohal. Lihtsalt hakkas huvitama, et kas näiteks mingist aastast hakati teist tüüpi paake kasutama?\nSee keset paaki olev voolik on paagi ülevool, ehk kui üle täidad või nii siis voolab seda vollat kaudu alla.\nNagu eelpool mainiti on tegu bensu kättesaamisega, paagi tuulutus, või paagi ses olevad sõelad(proovi kas sama viga nii reservi kui sõidu asendis kraaniga) kui eri kraani asendis ei muutu siis paagis olevate sõelte viga vähe tõenäoline.\nKolmas variant kas ujuki kambris tase madal.\nÜks variant on ka bensu pumba membraani või klappide kala.\nHakka lihtsamatest pihta!


MEP Yana Toom - Kas vangi voodi kohal võib olla Putini pilt?\nKas vangi voodi kohal võib olla Putini pilt?\nSeoses kirjadega, mida Euroopa Parlamendi liikme Yana Toomi Eesti büroo on saanud Tallinna vangla vangidelt, saatsime päringu selle asutuse direktorile, et ta selgitaks, milliste piltide eksponeerimine ei ole vangile keelatud ja miks vangla poes on n-ö Stockmanni hinnad.\n1.Kas ja kuidas reglementeeritakse vangide ruumide seintel olevate fotode ja piltide temaatika, suuruse, nendel jäädvustatud inimeste, loomade, esemete, muude objektide valikut? Kas vangi voodi kohal võib olla nt VF president Putini pilt? Kui ei, siis millest lähtudes ja mis põhjusel?\n2.Kas selgitaksite hindade kujundamist Tallinna vangla kaupluses, missuguse dokumendi alusel see käib?\n1.Seintele mis tahes piltide kleepimine ei ole Tallinna vanglas üldjuhul lubatud. Vangidel on võimalik kleepida esemeid selleks ette nähtud liimtahvlile. Kehtiv õigus ei reguleeri üksikasjaliselt, milliste inimeste, loomade või esemete pilte võib tahvlile kleepida, kuid seejuures tuleb arvestada, et pilte ei kasutataks vaenu õhutamiseks (KarS § 151), teiste inimeste ähvardamiseks (KarS § 120) ega häirimiseks (VangS § 67 p 2). Ajalooliste isikute, välismaa riigitegelaste ja muude inimeste piltide omamine ei ole vangile keelatud, kuid nende eksponeerimisel tuleb arvestada eesmärki ja konteksti, miks seda tehakse.\n(Yana Toomi büroo esitas täpsustava küsimuse: „Te kirjutasite,et “tuleb arvestada, et pilte ei kasutataks vaenu õhutamiseks (KarS § 151), teiste inimeste ähvardamiseks (KarS § 120) ega häirimiseks (VangS § 67 p 2).” Kes vanglas otsustab, et vang kasutab pilti just mainitud eesmärgil? Kas seda ei peaks tegema kohus?).\nVangla ülesanne on eelkõige õigusrikkumiste ennetamine ning vangla on õigustatud vajadusel vangidele vastavalt vangistusseadusele distsiplinaarkaristuste määramiseks, mida vangid võivad soovi korral hiljem kohtus vaidlustada.\n2.Tallinna vanglas peab kauplust CargoExpert OÜ, kes valiti riigihanke põhjal. Vastavalt seadusele (VangS § 48 lg 1) tohib vangla kaupluses müüdava kauba hind olla sisseostuhinnast kuni 20% kõrgem. Kuna vangidele tagatakse tasuta toitlustamine ja muu elementaarselt eluks vajalik, siis ei ole vangla kaupluse käive eriti suur. Seetõttu ei ole ka sisseostetavad kaubakogused võrreldavad suurte kaubanduskettidega, kes aeg-ajalt kampaaniahindu pakuvad.


Eesti keele koolitused — Paevakera\nPakume igale kontoritöötajale igapäevatööks vajalikke teadmisi ja oskusi aktiivses vormis – ei mingit pikka loengut!\nKorrektne ja sujuv eestikeelne suhtlus\nMeilt saate eestikeelse kirjaliku suhtluse oskuste lihvimiseks tellida\nvalmis standardkoolituse – eelised on kiire tellimine ja soodne hind\nrätsepatööna valminud süvakoolituse – lähtekohaks on teie töötajate teadmised-oskused ja teie organisatsiooni tekstinäited\nPäevakera keelekoolitusel saate teadmisi ja oskusi kogenud koolitaja juhendamisel praktilise harjutamise käigus. Töölehed koosnevad põhiliselt harjutustest. Anname hea meelega kaasa ka nõuanded, kust ise keeleabi otsida. Soovitame koolituse kestuseks kuni 5 akadeemilist tundi.\nKui soovite, et koolituse aluseks on just teie töötajate vajadused ja keskenduksime teie valdkonna sõnavara, on ideaalne tellida süvakoolitus. Harjutustiku koostame teie töötajate kirjutatud tekstide (kliendikirjad, veebitekstid jm) põhjal ning seda kasutame ainult teie koolitustel. Süvakoolituse ettevalmistamine käib tihedas koostöös teiega, et selgitada täpselt välja teie soovid ja vajadused. Standard- ja süvakoolitust saab ka kombineerida. Küsige lisateavet.\nKas soovite anda oma töötajatele võimaluse tunda end klientidele vastates ning dokumente, veebi- jm tekste koostades kindlalt? Valmiskujul keelekoolituse tellimine on kiireim viis aidata neil ladusamalt ja kiiremini töötada. Küsige lisateavet.\nPakume praegu nelja tüüpi standardkoolitust.\n1. Mida oleks kindlasti vaja teada ärikirja õigekeelsusest? 1\nOmandatud oskused: esmased teadmised-oskused e- ja paberkirja koostamisest, sh netiketist ning numbritest ja lühenditest tekstis.\nMis on veebis viisakas ja mis mitte?\nKuidas vormistada korrektselt kirja algust, sisuosa ja lõppu?\nMilliseid keelevigu tehakse kirjades kõige sagedamini?\nNõuandeid numbrite kirjutamise kohta (summad, kellaajad, telefoninumbrid jm)\nKuidas lühendeid moodustada ja tekstis kasutada?\nTulemus: harjutamise käigus\nvärskendatud teadmised peamistest õigekeelsusreeglitest ja heast stiilist,\nomandatud oskus tunda kirjades ära keelekonarusi ning aidata oma kolleegidel ärikirju paremini sõnastada ja vormistada.\n2. Mida oleks kindlasti vaja teada ärikirja õigekeelsusest? 2\nOmandatud oskused: põhjalikumad teadmised-oskused e- ja paberkirja kirjutamisest, sh isiku- ja ärinimedest, kirjavahemärkidest ja sõnavalikust. Sobib hästi neile, kes on juba osalenud ärikirjakoolitusel nr 1.\nEesti ja välismaa isiku- ja ärinimed tekstis; perekonnanimede käänamine\nMillal on vaja ülakoma? Kuidas käituvad tekstis nimed Swedbank ja Skype?\nSuure ja väikse algustähe põhireeglite kordamine\nKuhu panna jutumärgid?\nPaberliku keelekasutuse (kantseliidi) vältimise nõuanded: kuidas kirjutada lihtsamalt?\nMida panna tähele sõnavaliku ja lausete moodustamise juures?\nMis vahe on väljenditel kohe ja koheselt?\nLiigsed mine-vormid, v- ja tav-kesksõnad\n3. Selge sõna teeb mõtte selgeks\nOmandatud oskused: parem orienteerumine eestikeelse ametisuhtluse sõnavaras, kindlustunne valikuid tehes ja tekste koostades. Oskus märgata ja asendada kulunud, ületarvitatud või vales tähenduses tarvitavaid väljendeid.\nLühiülevaade keelesüsteemist rõhuasetusega sõnavaral\nMida teevad tekstiga võõrsõnad ning vales tähenduses ja ülekasutatud omasõnad? Mis nende asemele sobib?\nEsmateadmised nn moesõnadest (tüütuseni kulunud väljendid, sageli vildakas tähenduses)\nMida arvab keeletoimetaja ja keeletundlik inimene näiteks sõnadest praktiliselt, täna ja väljakutse?\nvärskendatud teadmised sõnavaliku ja -tähenduse kohta,\nomandatud oskus tunda tekstis ära ülearuseid võõrsõnu ja kulunud omasõnu ning tutvustada parema sõnastuse võimalusi ka kolleegidele.\n4. Kuidas koostada arusaadavat tarbeteksti?\nOmandatud oskused: kindlustunne teksti koostades, tehes valikuid nii sõnade seas kui ka teksti üles ehitades. Värskendatud teadmised nii teksti vormistamise kui ka sisu kohta.\nMilliseid sõnu valida?\nHead ja halvad, viisakad ja stampsõnad\nKuidas tekst liigendada?\nMissugune on hea loetelu ja paras lausepikkus?\nMiks ja kuidas pikki lauseid lühendada?\nMis on tähtis info, mis mitte?\nvärskendatud teadmised teksti koostamise kohta,\nomandatud oskus tunda ära keele- ja stiilikonarusi tekstitasandil ning aidata ka oma kolleegidel kirju paremini sõnastada ja vormistada.


Beausta UV Protector Suncream\nAvaleht » Nahahooldus » Beausta UV Protector Suncream\nMudel: Beausta UV Protector Suncream\nParim enne: 14.07.2022\nPikatoimeline niisutav päikesekaitsekreem päikesekaitsefaktoriga SPF50+ / PA++++ näole ja kehale, mis kaitseb UV-kiirte eest samal ajal nahka niisutades. Tegu on 2in1 tootega - kreem kaitseb päikese eest ja samal ajal hooldab ja niisutab nahka.\nKreem on suurepärase imendumisega, ei jäta kleepuvat valget kihti ja imendub suurepäraselt ka niiske nahaga. Sobib nii näole kui ka kehale.\nKeramiidid - niisutavad nahka, tekitavad nahale nähtamatu kaitsekihi, mis ei lase nahal kuivada.\nTaimsed ekstraktid (nõiapuu, päevalill, portulak) - rahustavad nahka ja toidavad vitamiinidega.\nKandke toode ühtlaselt nahale, mis puutub otseselt kokku UV-kiirtega (nt nägu ja käed) ning laske tootel imenduda.\nWater, Ethylhexyl Methoxycinnamate, Octocrylene, Alcohol, Butyl Methoxy dibenzoylmethane, Dibutyl Adipate, Polymethylsilsesquioxane, 1,2-Hexanediol, Niacinamide, Ceteth-10, Acrylates/Beheneth-25 Methacrylate Copolymer, Potassium Hydroxide,Fragrance, Ethylhexylglycerin, Hamamelis Virginiana (Witch Hazel) Water, Houttuynia Cordata Extract, Adenosine, Laureth-9, Disodium EDTA, Glycerin, Helianthus Annuus (Sunflower) Seed Oil, Sodium Laureth Sulfate, BHT, Butylene Glycol, Caprylic/Capric Triglyceride, Ceramide NP, Centella Asiatica Extract, Portulaca Oleracea Extract, Hydrogenated Lecithin


Koolikokk aitab: kuidas laps salatit sööma keelitada? - Köök - sõbranna.ee\nKoolikokk aitab: kuidas laps salatit sööma keelitada?\n8. märts 2018, 18:56\nKuigi vitamiinirohked salatid ei ole paljude laste lemmiktoiduks, teab Saku Gümnaasiumi koolisöökla kokk-juhataja Mare Akkatus omast kogemusest kinnitada, et ka kõige isepäisem sööja on võimalik krõmpsuva rohelise usku pöörata.\n«Kui pere noorimad vabatahtlikult salatit kausist taldrikule ei tõsta, tuleb selles osas olla järjepidev ning pärast esimesi kordi mitte alla anda. Konarlik teekond viib iga vanema lõpuks sihile ning paneb lapsed hilisemas eas tervislikke ja mitmekesisemaid toiduvalikuid tegema,» kinnitas Daily koolikokk.\nSUUR ÜLEVAADE ÜLERIIGILISTEST VALIMISNIMEKIRJADEST: vaata, kes kandideerivad riigikokku (5) Loe artiklit Vaata galeriid\nSUUR ÜLEVAADE: erakondade üleriigilistes nimekirjades troonivad tugevad ankrumehed (5) Loe artiklit Vaata galeriid


Euroopa kosmoseprogramm Galileo valmib Eesti ettevõteteta\nPaljuräägitud Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteem Galileo hakkab täies hiilguses, 30 satelliidiga ümber Maa tiirlema aastal 2013, selgub eelmise nädala lõpus laiali saadetud majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi pressiteatest.\nÜhest Euroopa aegade suurimast kosmoseprogrammist jäävad Eesti ettevõtjad aga kahjuks eemale, sest kuigi ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi tarbeks oleks väike arv Eesti ettevõtjaid nõus oma teenuseid pakkuma, ei teki neil selleks tõenäoliselt võimalust. Esiteks ei ole nad piisavalt küpsed Euroopa Kosmoseagentuurilt akrediteeringu saamiseks ning teiseks ei pruugi need, kel vajalikud load olemas, just eestlaste firmadelt allhanke korras tooteid tellida.\n"Saksa firma, kellega koos me töödekonkursil osalesime, kaotas. Seega kaotasime ka meie," tunnistab maapealseid satelliitantenne tootva Vertex Estonia juht Aleksander Kulkov.\nMehe juhitav firma on üks kahest ettevõttest, mis Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) hinnangul omab suuremal või väiksemal määral kompetentsi programmis allhanke korras osalemiseks.\nFirmajuhi sõnul nad seda kompetentsi aga tõenäoliselt demonstreerida ei saa, kuna kuigi projekt pandi rahapuuduses mõneks ajaks seisma, said tööde tegijad juba enne seda kindlaks määratud. Ühtegi kohalikku ettevõtet tema teada nende seas polnud.\nTeine siiani määratletud võimalikust töötaotlejast on aga mikrokiipe tootev Artec Group, mille juhi Gustav Poola sõnul on nemad oma resümee kosmoseagentuurile saatnud, kuid ei oota vastust enne järgmise aasta kevadet.\n"See on väga teoreetiline asi ja selles on väga palju ehkusid sees," räägib Poola, kes jätab saladuseks, millisele firmale nad allhanget teha võiksid ning mis summa eest. "See võiks olla mingi firma euroliidust, kes arvab, et võiksime neile promilli suurust asja teha," arvab ta.\nSamas ei kõla mehe ootused agentuuri otsuse suhtes eriti positiivselt. "Eestist ei valita tõenäoliselt niipea mitte kedagi," arvab Poola.\nSamal arvamusel on ka EASis projektiga tegelev arenduskonsultant Urmas Uska. "ESA (Euroopa Kosmoseagentuur) poolt esitatakse ettevõtetele väga spetsiifilised ja kõrged nõuded, mistõttu on vähetõenäoline, et praegusel ajal oleks Eestis palju ettevõtteid, mis oleksid võimelised ESA programmides osalema."\nTeiste riikide kogemused näitavad, et kosmosevaldkonna potentsiaali omavad ettevõtted saavutavad arendustöö tulemusena taseme, mis võimaldab neil osaleda vastava valdkonna programmides alles pikema aja pärast.\n"Minimaalne eeldatav aeg ESA liikme staatuseni jõudmiseks on 10 aastat," räägib Uska.\nTeisisõnu, kui Galileo peaks olema valmis 2013, siis Eesti saab ESA liikmeks neli aastat pärast seda.\nNii viitab Uska samuti, et Eesti alles sõlmis ESAga koostöölepingu ning järgmiseks tegevuseks olevat uurimine, millised Eesti ettevõtted pikemas perspektiivis tulevikuprogrammides osaleda võiksid. "Kuni Eesti ettevõtetel pole suurt midagi ESA-le pakkuda, pole otstarbeks ka tasuda kõrget liikmetasu," märgib Uska veel.\nUurides eelpool mainitud ettevõtetest, kui suurest osast üle 50miljardilisest projektist neil saamata jääda võib, ei oska keegi otsest vastust anda. Vertex Estonia juht Aleksander Kulkov mainib vaid, et mängus polnud ainult raha vaid ka prestiiž.\nEestist leiab neidki, kes Galileo täielikku valmimist pikisilmi ootavad.\n"Kindla peale kasutaksime Galileod, aga sinna läheb veel palju aega," on visuaalnavigatsioonilahendusi pakkuva Cybernetica ASi juht Ülo Jaaksoo elevuses.\nMehe sõnul on süsteemil täpsemalt kolm funktsiooni, mis nende ettevõttele huvi pakuks. "Kogu seire asi ehk pildid, teiseks positsioneerimise pool ja kolmandaks telekommunikatsioon."\nPraegu kasutatakse enamasti USA satelliitide GPSi, kuid selle signaal ei pruugi alati täpne olla. Põhjuseks süsteemi sõjaline ja poliitiline kallutatus. Nii on sõja korral USA jätnud endale vabaduse GPS-signaal salastada. Ning veel Galileo projekti alustades 2000. aastal moonutas USA GPSi signaali tavaklientidele.\nGalileo puhul taolist muutmist ette tulla ei tohiks.


Teekond teadmatusse | L@SSIE - Kas siga ja kultuur võivad abielluda?\nAnts oli aus külamees. Ehkki ta omas isiklikku jõuvankrit, ei olnud ta seni sellega kaugemale sõitnud kui vallakeskusse poodi.\nAnts oli aus ja noor mees. Enda kohta oskas ta öelda, et oskab juhtida ka purjus peaga, ka siis, kui üle 4 promilli sees on. Tõepoolest, oma vanaisalt päritud “Moskvitš” -i ei olnud ta veel kordagi mõlkinud. Nagu ka sõprade käest laenuks saadud autosid.\nKuid nüüd oli Antsul suur mure. Tuli kuri kiri, mille kurjuse leevendamiseks pidi ära käima.\nTegelikult Antsu külast olid paljud seda teed läbi sõitnud. Mõned isegi mitmeid kordi. Mõned olid ka pärast mitut korda terved ja täies elujõus. Ja julgesid veelgi minna.\nKuid paljud olid ka kadunuks jäänud. Kadunukesteks saanud. Tavaliselt toodi nad tagasi väikestes ilusasti töödeldud puust kastikestes. Külamehed ei mõistnud veel kremeerimise kunsti. Nemad matsid oma surnud vana kombe kohaselt kolhoosikeskuse taha maha. Kuid kaugetes suurtes linnades huugasid krematooriumiahjud ööpäev läbi.\nTeistel vedas veel halvemini. Valge kiirabiauto tõi neid kodu. Heal juhul koos karkudega. Halval juhul ratastoolis.\nKabla Jaan aga toodi hullusärgis. Muidu tundus täitsa normaalne mees olevat, lõikas metsa talvel ja pilliroogu suvel, kuid niipea, kui nägi naisterahvast autorooli istumas, jooksis ta valjult kisendades vanaema suitsusauna ja puges lava alla. Ja ei tulnud enne välja, kui tema onu pani endale selga tuukrikostüümi ja lavalauad lõikekettaga puruks lõikas.\nTegelikult oli see sõitmine külameeste seas mehisuse sümboliks. See, kes polnud kordagi teel käinud, seda ei peetudki meheks.\nÕhtul enne ärasõitu käis Ants saunas. Pesi ennast korralikult puhtaks. Jagas oma kalleimad asjad lapsepõlvesõpradele: “Näed, sina Peeter, hea poiss, käisime koos kalal, sina saad need saapad. Paul, vana semu, sinule annan kirve. See on mul üsna uus kirves veel, vanaisa tsaariajal Tartu turult ostis.”\nKa küla õigeusu papp tuli ka oma noosi järele. Paraku oli ees juba hiietark Lembit, kes lõi meeleolu ülevalhoidmiseks šamaanitrummi. See vihastas isa Aleksandrit niimoodi, et ta kohemaid hiietargale natti kargas. Kähmluses purunes ka hiietarga trumm. Hiietark läks nuttes koju. Sest selliseid trumme siinkandis teha ei osatud ja uue trummi saamiseks pidi ka tema seitsme maa ja kuue vere – lõpulise kohanime taha järjekordselt teele asuma. Hiietark oli julge mees. Ta oli kuus korda sõitmas käinud.\nKülakaunitar Anne nuttis terve öö Antsu rinna naal. Alles vastu hommikut virgus ta, kohendas make – uppi ja teatas, et kui Ants tervena tagasi tulema ei peaks, hakkab ta naabri Erviniga käima.Naabri Ervin pole küll veel võrrieast välja kasvanud, aga vanem vend on tal tervelt seitse korda ära käinud ja vaid ühel korral mõlkis uksega tagasi tulnud.\nEma ja isa seisid pisarsilmi kollase puumaja ees. Ants ulegi tükkis pisar silma, kuid ta tahtis näidata, et läheb võimalikule surmale vastu nagu tõeline mees. Ta istus autosse, käivitas mootori, proovis pidureid. Seiskas mootori, tuli välja, kallistas veel korra ema ja isa, läks autosse tagasi, pani mootori käima, turvavööd peale ei pannud, nii pole kombeks, vallandas gaasipedaali ja lahkus tagasivaatamata külast.\nAnts lükkas oma Moskvitšil varbaga sisse neljanda käigu ja keeras suurele teele. Tartu -Tallinn maanteele.\nPühendatud kõigile tuttavatele ja sõpradele, kes sellel teel surma või vigastada on saanud.\non aprill 1, 2008 at 6:57 p.l. 2 kommentaari\nThe URI to TrackBack this entry is: https://lassie.wordpress.com/2008/04/01/teekond-teadmatusse/trackback/\nOn aprill 5, 2008 at 10:00 p.l. Ulrika said:\nHea, et alati sinu blogi lugedes kaob endl bolig kirjutamise tahtmine ära..\ntänx (ja seda heas mõttes)\nL@SSIE: Vat jah, tavaliselt see inimestel ikka tekib…\nOn aprill 5, 2008 at 10:01 p.l. Ulrika said:\nendl bolig = endal blogi\nL@SSIE: Munajoodikute keel?


Kiilto Silikoonieemaldusvahend - Vuugitäited ja silikoonid - Kiilto Estonia\nGeeljas, kasutusvalmis silikoonieemaldi. Muudab kõvenenud silikooni pehmeks ja lihtsustab silikooni eemaldamist vuukidest.\nkasutusvalmis silkoonieemaldi käepärases pakendis koos pealekandmispintsliga\nsobib igat tüüpi silikoonide eemaldamiseks\nAvamata originaaltaaras temperatuuril üle +1°C, 24 kuud.\n100 ml plastpudel sisseehitatud harjaga\nKõigepealt eemaldage vana silikoonhermeetik korralikult, nt terava noaga. Raputage pudelit. Kandke ohtralt Kiilto silikooni eemaldusvahendit silikoonhermeetiku jääkidele. Seejärel jätke 20–30 minutiks mõjuma. Eemaldage jäägid näiteks puupulgaga. Vajadusel korrake. Lõpuks peske vee ja seebiga ning laske kuivada.


Valitsuse 8.9 istungi kommenteeritud päevakord | Eesti Vabariigi Valitsus\n08.09.2021 | 20:36\nValitsuse istung algab Stenbocki majas neljapäeval kell 9. Kell 12 toimub Stenbocki maja pressiruumis valitsuse pressikonverents. Kava kohaselt osalevad pressikonverentsil peaminister Kaja Kallas, tervise- ja tööminister Tanel Kiik, maaeluminister Urmas Kruuse ja sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo. Koroonaviiruse leviku ohu maandamiseks palume pressikonverentsil osalejatel esitada majja saabumisel COVID-tõend.\n1. Õppetoetuste ja õppelaenu seaduse ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu\nEelnõu peaeesmärk on reformida doktoriõpet selliselt, et doktorandid oleksid alustavad teadlased, kes teevad ülikooli või tööandja juures teadustööd. Lisaks muudetakse riigi tagatud õppelaenu tingimusi õppurite jaoks soodsamaks ja kutsehariduse põhitoetuse määramist paindlikumaks.\nKujundatakse ümber doktorantide töötingimused ja keskkond, mis võimaldaks selget ja ühetaolist doktoriõppega seonduvate tööülesannete fikseerimist ja tasustamist ja tõstaks seeläbi doktoriõppe läbimise efektiivsust.\nEelnõu kohaselt kaotatakse doktoranditoetus ja see asendatakse nooremteaduri töötasuga.\nEelnõu koostamise ajendas senise doktoriõppe ebaefektiivsus, madal lõpetamiste ja doktorikraadi kaitsmiste määr. OECD riikidega võrreldes oli Eestis 2016. aastal tuhande tööealise inimese kohta keskmiselt kaheksa doktorikraadiga inimest, samal ajal kui OECD keskmine näitaja oli kümme inimest ning Soome näitaja oli 12,6 inimest. Vaatamata doktorikraadi kaitsmiste arvu ja akadeemiliste töötajate osakaalu mõningasele suurenemisele on doktoriõppe lõpetajate arv Eestis endiselt madal ning majanduse struktuuri muutmiseks ja ühiskonna vajaduste täitmiseks ebapiisav.\nEelnõu kohaselt jõustub seadus 2022. aasta 1. septembril.\nMuudatustega kaasnevad iga-aastasele riigieelarvele otsesed rahalised kulud. Lisavajadus täielikul üleminekul uuele süsteemile võrreldes 2020. aastaga on 13,5 miljonit eurot, mida soovitakse katta haridus- ja teadusministeeriumi teaduse ja kõrghariduse valdkonna vahenditest, sealhulgas valituse poolt sihiks seatud 1 protsent SKP-st teadus- ja arendustegevuse kuludeks riigieelarves eraldatavatest vahenditest.\n2. Finantsinspektsiooni seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu\nEelnõuga tehakse kehtivatesse finantssektori õigusaktidesse kolme liiki muudatused, mis on seotud Euroopa Liidu õigusaktide rakendamise ja ülevõtmisega.\nEsiteks nähakse ette alused, mille kohaselt ühisrahastusteenuse osutajad saavad hakata finantsinspektsioonilt tegevusluba taotlema ja finantsinspektsioon saab hakata nende üle järelevalvet teostama. Antud muudatus puudutab üksnes ettevõtetesse investeerimisvõimalusi pakkuvaid ühisrahastusplatvorme, kes saavad tegevusluba taotlema hakata alates 21. novembrist. Lisaks nähakse ette ka alused, mille põhjal hakkavad ühisrahastusteenuse osutajad maksma finantsinspektsioonile järelevalvetasu.\nTeiseks saab finantsinspektsioonile volituse teha järelevalvet teabe üle, mida pangad jt finantsturuosalised esitavad keskkonnasäästlikkuse ja jätkusuutlikkusriskide kohta.\nKolmandaks täpsustatakse seda, mis infot tuleb välismaistele börsifirmadele anda nende Eestis asuvate aktsionäride kohta ning millist teavet jagada nende ettevõtete Eestis asuvatele aktsionäridele.\n3. Vabariigi Valitsuse 3. jaanuari 2017. a määruse nr 1 „Ajateenija ja asendusteenistuja toetuse, reservväelasele õppekogunemisel osalemise aja eest makstava toetuse ning ajateenija ja asendusteenistuja lapse toetuse ulatus ja maksmise kord“ muutmine\nValitsuse määruse muudatusega suurendatakse kõrgendatud kaitsevalmiduse ajal õppekogunemisel reservväelasele makstavat toetust.\nÜldise kaitsevalmiduse ajal makstakse reservteenistuses toetust sõltuvalt isiku sõjavälise auastmega ametikohast 37, 40 või 50 eurot päevas. Eelnõu kohaselt on kõrgendatud kaitsevalmiduse ajal makstav toetus kaks korda suurem – vastavalt 75, 80 või 100 eurot päevas.\nSuurendatud toetus aitab kaasa, et reservis olev isik ei otsusta pere heaolu tagamiseks reservteenistusest kõrvale hoiduda ja annab inimesele suurema kindluse, et teenistuses olemine ei mõjuta tema majanduslikku olukorda negatiivselt. Toetus laieneb kaitseliidu liikmetele kui nad on kaasatud õppekogunemise või lisaõppekogunemise vormis.\nKõrgendatud kaitsevalmidus on riigi kaitseseisund, mille eesmärk on tõrjuda Eesti riigi julgeolekut ähvardavat suurenenud ohtu ja tagada riigi toimimine. Kaitsevalmiduse kõrgendamise järel asuvad selleks ettenähtud asutused ja isikud oma põhitegevuse kõrval tegema ettevalmistusi riiki ähvardava ohu tõrjumiseks.\nMuudatus jõustub üldises korras.\n4. Vabariigi Valitsuse 27. novembri 2020. a määruse nr 89 "Kutselise kalapüügi võimalused ning lubatud aastasaak Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel, Läänemerel ja Liivi lahel kaluri kalapüügiloa alusel ning kalapüügiõiguse tasumäärad 2021. aastaks" muutmine\nKehtiva määrusega on Läänemere avaosa räimevarust kaluri kalapüügiloa alusel püütav kogus jagatud kaheks – ühisosa, 1161 tonni Harjumaa, Ida- ja Lääne-Virumaa, Hiiumaa, Läänemaa ja Saaremaa rannakaluritele ning väiksem osa 300 tonni eraldi maakonnasiseseks kasutamiseks kõigile eespool nimetatud kuuele maakonnale.\nSeoses räime rannapüügi ühiskvoodi ja maakondliku kvoodi täitumisega peatas maaeluminister juunist räimepüügi ja kalapüügi kastmõrdadega Ida-Viru ja Lääne Viru ning Lääne maakonnas. Praeguse seisuga on Läänemere avaosa kehtestatud räime lubatud aastasaagist püütud kokku 1416,86 tonni ehk 97%, mis tähendab, et nimetatud alarajoonides on räime püüda jäänud veel 44,1 tonni ehk 3%.\nSelleks, et Ida-Viru, Lääne-Viru ja Lääne maakonna kaluritel oleks võimalik sügispüügihooajal püüda nakkevõrkudega räime ja kasutada maksimaalselt ära seni välja püüdmata jäänud kvoot, on lahenduseks maakondadevahelise jaotuse kaotamine 2021. aasta sügispüügihooajaks.\nEelnõu kohaselt jääb edaspidi sel hooajal Läänemere avaosas räime püügiks ühiskvoot ja maakondade vahelist jaotust ei ole, et kasutada maksimaalselt ära seni välja püüdmata jäänud kvoot.\nMuudatust on toetanud kõik eelpool mainitud piirkondade kalanduse algatusrühmad ühise pöördumisega.\n5. Töötuskindlustusmakse määrad aastatel 2022–2025\nKehtestatakse töötuskindlustusmakse määrad aastateks 2022-2025.\nTöötukassa nõukogu teeb valitsusele ettepaneku jätta kehtivad töötuskindlustusmakse määrad muutmata. Eelnõu kohaselt jääb kindlustatu töötuskindlustusmakse määraks 1,6% ja tööandja töötuskindlustusmakse määraks 0,8% (kokku 2,4%). Kui töötuskindlustusmakse määr on 2,4%, laekub töötuskindlustusmakseid 2022. aastal 246,5 miljonit eurot. 2023. aastal laekub ligi 261,6 miljonit eurot ning 2024. ja 2025. aastal vastavalt 275,7 ning 289,9 miljonit eurot. Töötuskindlustusmakset makstakse seaduses ette nähtud summadelt (töötasult, palgalt ja muudelt töö eest makstud tasudelt).\nKuna „Töötuskindlustusmakse määrade arvestus aastateks 2022-2025“ oli 2021. aasta kriisimeetmete (töötasu toetus, töötasu hüvitis) osas arvestatud kulud algse eelarve, mitte tegelike kulude järgi, on vastavaid kulusid Eesti Töötukassa juhatuse ja sotsiaalministeeriumi poolt korrigeeritud ja esitatud täpsustatud arvestus. Täpsustus ei mõjuta Eesti Töötukassa nõukogu otsust. Eesti Töötukassa 2021. aasta tulem ja netovarad kogu vaadeldava perioodi vältel on 24,3 miljoni euro võrra suurem, kui on seletuskirjas kajastatud. Esialgses prognoosis oli kriisimeetmete kuluks töötuskindlustusvahenditest arvestatud 60,9 miljonit eurot, lähtudes kriisimeetmete kinnitatud eelarvest. Uues versioonis on arvestatud kriisimeetmete tegeliku kuluga, milleks oli 24,3 miljonit eurot.\nTöötuskindlustusmakse määrad kehtestab valitsus igal aastal 1. oktoobriks.\n6. Tööturuteenuste ja -toetuste sihtkapitali ülekantavate vahendite määr 2022. aastal\nKehtestatakse tööturuteenuste ja -toetuste sihtkapitali ülekantavate vahendite määr 2022. aastaks.\nEelnõu eesmärk on tagada töötukassale tööturuteenuste osutamiseks ja tööturutoetuste maksmiseks vajalike vahendite olemasolu 2022. aastal.\nTöötukassa nõukogu teeb valitsusele ettepaneku kanda 2022. aastal tööturuteenuste ja -toetuste sihtkapitali 19,8% nii kindlustatute kui tööandjate sihtfondist, kokku 48,8 miljonit eurot. 2021. a on sihtkapitali ülekantavate vahendite määr 30% nii kindlustatute kui tööandjate sihtfondist. Töötuskindlustuse seaduse järgi võib laekunud töötuskindlustusmaksest sihtkapitali üle kanda kuni 30% mõlemast sihtfondist.\nKui sihtkapitali ülekantavate vahendite määr on 19,8%, kantakse sihtkapitali kokku ca 48,8 miljonit eurot, sellest kindlustatute sihtfondist 31,7 miljonit ja tööandjate sihtfondist 17,1 miljonit eurot.\nKuna „Töötuskindlustusmakse määrade arvestus aastateks 2022-2025“ oli 2021. aasta kriisimeetmete (töötasu toetus, töötasu hüvitis) osas arvestatud kulud algse eelarve, mitte tegelike kulude järgi, on vastavaid kulusid Eesti Töötukassa juhatuse ja Sotsiaalministeeriumi poolt korrigeeritud ja esitatud täpsustatud arvestus (lisatud eelnõu dokumentide juurde). Täpsustus ei mõjuta Eesti Töötukassa nõukogu otsust. Eesti Töötukassa 2021. aasta tulem ja netovarad kogu vaadeldava perioodi vältel on 24,3 miljoni euro võrra suurem, kui on seletuskirjas kajastatud. Esialgses prognoosis oli kriisimeetmete kuluks töötuskindlustusvahenditest arvestatud 60,9 miljonit eurot, lähtudes kriisimeetmete kinnitatud eelarvest. Uues versioonis on arvestatud kriisimeetmete tegeliku kuluga, milleks oli 24,3 miljonit eurot.\nSihtkapitali ülekantavate vahendite määra kehtestab valitsus igal aastal 1. oktoobriks.\n7. Volitus Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse ühendamiseks Sihtasutusega KredEx\nEttevõtlus- ja infotehnoloogiaministrit volitatakse otsustama Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) ja Sihtasutuse KredEx (KredEx) ühendamine.\nEASi ja KredExi ühendamise tulemusel loodava uue organisatsiooni eesmärk on toetada ettevõtlust Eestis, Eesti rahvusvahelist konkurentsivõimet ning atraktiivsust. Rohe-, digi- ja innovatsioonipööre on Eesti strateegiline eesmärk ja konkurentsieelis. Uus organisatsioon pakub ettevõtjale terviklahendusi nõustamisest rahastamiseni.\nÜhendamisega seonduvad kulud kaetakse majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, rahandusministeeriumi ning ühendatavate sihtasutuste vahenditest.\n8. Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist Maaeluministeeriumile (kalandussektori toetamiseks seoses COVID-19 levikuga)\nMaaeluministeerium taotleb valitsuse reservist 1, 8 miljonit eurot kalandussektori toetamiseks, et hüvitada COVID piirangutest tulenevat kahju. Tegemist on erakorralise toetusega mageveekalade töötlemisega tegelevatele ettevõtetele suuremahulise toidukao ennetamiseks. Euroopa Komisjon andis juulis selleks riigiabi ajutise raamistiku alusel oma heakskiidu.\nToetus on mõeldud 2019. ja 2020. aastal püütud ahvena filee eest, mille ettevõtjad on sunnitud läheneva realiseerimiskuupäeva oma ladudest välja viima.\nCOVID piirangud mõjutasid eriti raskelt hotelle, restorane ja catering sektori tööd, mis omakorda mõjutas kalamajanduse tarneahelat ja jättis ettevõtjatele kätte välisturgudele mõeldud suured kala laovarud.\nToetuse saamiseks ja toidukao ennetamiseks peab ettevõte andma kala tasuta üle Eesti kaitse-, haridus-, kinnipidamis-, tervishoiu- , sotsiaalabi- või hoolekandesüsteemi asutusele, nende toitlustust korraldavale ettevõttele või sihtasutusele või mittetulundusühingule, kes tegeleb toiduabi organiseerimisega.\nEesti päritolu ahvena laovaru on Eestis hetkel 150 tonni külmutatud fileena väärtusega 1 350 000 eurot ning 400 tonni külmutatud terve kalana väärtusega 1 200 000 eurot. Terve külmutatud kala koguse töötlemisel on võimalik saada veel umbes 150 tonni fileed. Seega kokku on Eesti päritolu toiduks kõlblikku ahvenafileed külmladudes tänaseks hinnanguliselt 300 tonni.\nEesti Konjunktuuriinstituudi toidukaupade jaehindade ülevaatest selgub, et keskmine ahvenafilee kilohind oli viimastel kuudel Eesti kauplustes 32,50 eurot ning turgudel ligemale 17 eurot.\nToetusega kompenseeritakse tasuta üle antud külmutatud ahvenafilee omahinnast 70 protsenti, mis tasuta üleandmise korral on maksimaalselt 6,30 eurot kilogrammi filee kohta. Selliselt on ettevõtjatel võimalik osaliselt katta tootmiskulusid.\nToetuse taotlemine ja menetlemine käib läbi PRIA - põllumajanduse registrite ja informatsiooni ameti, kes otsustab toetuse ühikumäära.\nSiseminister teeb ettepaneku mitte anda Eesti kodakondsust isikule, keda on ühel korral karistatud kriminaalkorras ja kes on toime pannud 21 väärtegu. Tema karistatus ei ole kustunud.\nSiseminister teeb ettepaneku mitte anda Eesti kodakondsust isikule, keda on kahel korral karistatud kriminaalkorras ja kes on toime pannud neli väärtegu. Tema karistatus on praeguseks kustunud.\nSiseminister teeb ettepaneku mitte anda Eesti kodakondsust isikule, keda on neljal korral karistatud kriminaalkorras. Tema karistatus on praeguseks kustunud.\nSiseminister teeb ettepaneku mitte anda Eesti kodakondsust isikule, keda on kolmel korral karistatud kriminaalkorras ja kes on toime pannud kaheksa väärtegu. Tema karistatus on praeguseks kustunud.\nSiseminister teeb ettepaneku mitte anda Eesti kodakondsust isikule, keda on kuuel korral karistatud kriminaalkorras ja kes on toime pannud 11 väärtegu. Tema karistatus on praeguseks kustunud.\n10. Ministri kehtestatavate toetusmeetmeid käsitlevate määruste eelnõude heakskiitmine\n1) COVID-19 puhangust tingitud erakorraline toetus kalapüügitoodete töötlemisega tegelevale ettevõtjale\nMaaeluministri määruse eelnõu kohaselt kehtestatakse kalapüügitoodete töötlemisega tegelevale ettevõtjale COVID-19 puhangust tingitud erakorralise toetuse andmise ja kasutamise tingimused ning kord.\nToiduraiskamise ennetamiseks saavad ettevõtjad taotleda riigiabina erakorralist toetust toiduks kõlbliku ahvenafilee eest, mis antakse üle Eesti kaitse-, haridus-, kinnipidamis-, tervishoiu-, sotsiaalabi- või hoolekandesüsteemi asutustele või sellisele sihtasutusele või mittetulundusühingule, kelle põhikirjas sätestatud eesmärk on Eestis kodanikuühiskonna edendamine tasuta toiduabi organiseerimise kaudu.\nMinistri määruse kohaselt toetatakse kala, vähilaadsete ja limuste töötlemise ja säilitamise tegevusvaldkonnas kala käitlemisega tegelevaid ettevõtjaid, kelle turutõrke tagajärjel müümata jäänud, kuid tasuta üle antud toiduks kõlbliku Euroopa Liidu päritolu ahvenafilee koguse omahind hüvitatakse kuni 70% ulatuses otsetoetusena.\nMaaeluministeerium taotleb Vabariigi Valitsuse reservist kokku 1 820 700 eurot, millest makstakse erakorralise toetusena ettevõtjatele kuni 1 785 000 eurot ning eraldatakse PRIA-le menetluskuludeks kuni 35 700 eurot.\n2) Psühholoogi palga- ja juhendamistoetus kohalikule omavalitsusele ja esmatasandi tervisekeskusele\nSotsiaalkaitseminister algatab toetuse, mis suurendab psühholoogilise abi osutamise võimalusi kogukondades. Kavandatava toetuse maht on 100 000 eurot.\nToetusega soovitakse tõsta kohalikul tasandil ja esmatasandi tervisekeskustes psühholoogilise abi pakkumise mahtu, et leevendada COVID pandeemia negatiivset mõju Eesti elanike vaimsele tervisele.\nSelleks tutvustatakse valitsusele ministri määrust, millega kehtestatakse kohalikele omavalitsustele ja esmatasandi tervisekeskustele psühholoogi palga- ja juhendamistoetuse andmise tingimused ja kord.\nToetust rahastatakse 2021. aasta lisaeelarvest eraldatud vahenditega elanikkonna vaimse tervise toetamiseks.\nMeedet rakendatakse samaaegselt vaimse tervise teenusetoetusega kohalikule omavalitsusele.\n3) Vaimse tervise teenusetoetus kohalikule omavalitsusele\nSotsiaalministeeriumil on kavas kutsuda ellu COVID-19 toetusmeede „Vaimse tervise teenusetoetus kohalikule omavalitsusele“, et parandada kohalikul tasandil psühholoogilise abi osutamist ja leevendada pandeemiast tulenevat negatiivset mõju Eesti elanike vaimsele tervisele.\nToetust rahastatakse riigi 2021. aasta lisaeelarve seadusega sotsiaalministeeriumile ette nähtud vahendite meetmest elanikkonna vaimse tervise toetamine seoses COVID-19 olukorraga. Meedet rakendatakse samaaegselt toetusmeetmega psühholoogi palga- ja juhendamistoetus. Toetusmeetme kavandatud maht on 400 000 eurot.\n11. Informatsioon peaministri asendamise kohta\nSeoses rahandusminister Keit Pentus-Rosimannuse tööle naasmisega määrab peaminister ta oma teiseks asendajaks. Rahandusministri äraolekul oli peaministri teine asendaja justiitsminister.\n12. Eesti seisukohad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 258 alusel Eesti vastu algatatud rikkumismenetluse kohta (EL lähetatud töötajate direktiivi 2014/67/EL mittenõuetekohane ülevõtmine)\nEesti sai 15. juulil 2021 Euroopa Komisjonilt ametliku kirja rikkumismenetluses, milles komisjon heidab Eestile ette Euroopa Liidu lähetatud töötajate direktiivi 2014/67/EL mittenõuetekohast ülevõtmist.\nKomisjon esitas Eestile neli etteheidet:\n1) Eesti õigusnormides ei ole konkreetset sätet, mis tagaks lähetatud töötajatele kaitse ebasoodsa kohtlemise eest, kui ta on algatanud oma tööandja vastu kohtu- või haldusmenetluse.\n2) Riigisiseses õiguses sätestatud kaasvastutust kohaldatakse üksnes juhul, kui töövõtja on piiriülene teenuseosutaja, mitte aga juhul, kui töövõtja on riigisisene teenuseosutaja.\n3) Riigisiseses õiguses sätestatud kaasvastutust kohaldatakse üksnes tavapärase teenuse osutamise, mitte aga allhanke korral.\n4) Riigisiseste õigusnormide kohaselt võib lähetatud töötaja esitada teenuse tellinud isikule maksmata töötasu nõude alles pärast kuuekuulist ooteaega, mis on aga liiga pikk aeg\nEesti nõustub komisjoni etteheidetega. Sotsiaalministeerium on kavandamas muudatusi riiklikes meetmetes, et viia need direktiiviga kooskõlla 2022 aastal.


Kõik uus Apex Legendsi 9. hooaja pärandis: uus legend, relv, mängurežiim, emotikonid ja palju muud - Sporti\nKõik uus Apex Legendsi 9. hooaja pärandis: uus legend, relv, mängurežiim, emotikonid ja palju muud\nApex Legendsi 9. hooaeg on peaaegu siin ja arendaja Respawn Entertainment avaldas enne käivitamist ametlikult Legacy plaastri märkmed. Tõenäoliselt suurim uuendus pärast mängu ilmumist 2019. aastal, toob Legacy kaasa hulgaliselt sisu nii veteranidele kui ka uutele mängijatele.\nUue legendi, vibu ja mängurežiimi abil on mängijatel oodata palju uusi põnevaid funktsioone. Siin on kõik uus, mis lisatakse Apex Legendsi pärandvärskenduse osana.\nKõik uus Apex Legendsi 9. hooaja pärandis\nUus mängurežiim: Arenas\nArenas lööb mängijad üksteise vastu 3v3 ümmarguses mängurežiimis (Pilt elektroonilise kunsti kaudu)\nkuidas minecraftis peedisuppi valmistada\nMängud lähevad põranda alla uue püsirežiimi kasutuselevõtuga: Arenas. Apex Games'i sära ja glamuuriga täielikult kokku pandud ja muljetavaldav endine Apex Predator Ash viib konkurentsi tagasi oma juurte juurde, mis on Apex Legendsi jaoks puhtam võitlusvorm.\nReeglid on lihtsad: 3 versus 3. Vooru võitmiseks kõrvaldage vaenlased. Kuhugi joosta, kuhugi varjuda. Mängijad võidavad või surevad.\n'Arenas' sisaldab uut kohandatud kaartide komplekti, mis on kohandatud lähivõitluseks (tulevikus on neid rohkem). Meeskonnad alustavad iga ringi kudemisruumis, kus nad saavad relvi, varustust ja võimeid ning oma strateegiat muutes oma koormust kohandavad.\nVõitjaks kroonitakse esimene meeskond, kes on võitnud kolm vooru vähemalt kahepunktilise eduga-välja arvatud juhul, kui nad võitlevad nelja-nelja viigini. Siis on neil au osaleda Ashi lemmikmängus: äkksurmas.\nLoe ka: Apex Legendsi 9. hooaja pärand: Arenase majandus üksikasjalikult\nUus Apexi legend: Valkyrie\nKairi Imahara , Apexi kiskja Viperi tütar, päästis isa Northstar Titani jäänused aastaid pärast tema surma. Ramparti abiga kujundas ta sellest uue klanitud jetpacki, mis austab tema perekonna pärandit. Nüüd sisenes ta mängudesse nime allValkyrie.\nPassiivne: VTOL Jets\nKasutage oma reaktiivkotti kõrgete kohtade ümberpaigutamiseks või jõudmiseks. Kütus on piiratud ja te ei saa lendamise ajal relvi kasutada.\nmida teeb kiviraidur minecraftis\nVallandage sülem minirakette, mis kahjustavad ja häirivad vaenlast.\nÜlim: Skywardi sukeldumine\nPöörake taevasse, et pikamaa kaardil ümber paigutada. Teie meeskonnakaaslased saavad sellega liituda.\nUuringu majakate skaneerimine paljastab järgmise ringi asukoha.\nUus relv Apex Legendsis: Bocek Bow\nBocek Bow on uus relv, mis lisatakse Apex Legendsi 9. hooaja värskendusse: pärand (pilt elektroonilise kunsti kaudu)\nUus Bocek (hääldatud vibukontroll) kombineeritud vibu on täppislaskurrelv, mis premeerib Apex Legendsi oskuslikku ja enesekindlat kätt. Tule hoidmine tõmbab vibu lühikese aja jooksul, suurendades lasu võimsust, maksimaalne võimsus tagab optimaalse kahju ja mürsu kiiruse.\nBoceki korduv laskmine paremale, kui see saavutab maksimaalse võimsuse, põhjustab kõige püsivamat kahju. See on Apex Legendsi ainus relv, mis suudab varustada mõlemad hüpped korraga.\nHüpped ja vaatamisväärsused:\n3x hcog optika\nTuli valimine, et lülituda tavarežiimi ja purunemisrežiimi vahel. Purunemisrežiimis jagunevad raundid tulistamisel lööklaineks. See hüpe on varustatud 30-30 kordaja ja Bocekiga.\nOlympus - kadunud laevastiku värskendus\nApex Legendsi viimane kaardimuutus on nakatumise vormis Olympus (Pilt elektroonilise kunsti kaudu)\nSalapäraste laevade laevastik on jõudnud teele Olümposele ja toonud endaga kaasa teispoolsuse, parasiititaime, mis on hakanud piki pinda juurduma.\nJuhtlaev The Icarus on linnaga dokkinud ja maastikku lõplikult muutnud. Mängijad peavad võitlema kummituslaeva klaustrofoobsetest saalidest, otsima surnukehadelt salapärast võtmekaarti ja minema minema viimase seisva meeskonnana.\nIgal Apex Legendil avatakse käivitamisel üks emote ja täiendavaid emotikone saab hankida Apexi pakettide kaudu või neid meisterdades.\ngta 5 telefonis\nMängijad saavad emotsioonid rattaga varustada ja painduda! Väga tore on Arenase stardiruumis meeskonnakaaslastele uhkeldada ja loomulikult neid võitja poodiumil kasutada.\nApex Legendsi uus piilumisvastane funktsioon töös (Pilt elektroonilise kunsti kaudu)\nKuna emotsioonid lükavad kaamera tagasi kolmanda isiku vaatesse, mõtlevad mõned Apex Legendsi mängijad juba nurgapeksmisele.\nKonkurentsivõimeline terviklikkus on endiselt esmatähtis ja „piilumisvastase” vastasega ei näidata vaenlasi, keda tegelane esimese isiku vaates ei näinud, kui mängija on kolmandas isikus.\nLoe ka: Kuidas alla laadida Apex Legends Mobile beetaversiooni Android -seadmetesse\nNinasarvikud põhjustavad suurt liiklusummikut\nmillal urf tagasi tuleb 2019\npuuvillane suu vs lõgismadu\ngrand theft auto vice linna mäng


Vapra naise teekond: vaata, mis tunne on haiguse tõttu kiilaneda - naine24.ee\nVapra naise teekond: vaata, mis tunne on haiguse tõttu kiilaneda\n18. jaanuar 2016 17:10\nFOTO: BuzzFeed / Kuvatõmmis\nBecky põeb autoimmuunsüsteemi häiret ning 17aastaselt tekkisid tema peanahal kiilakad kohad. Seda haigust nimetatakse Alopecia areata ehk koldeliseks juuksekaoks ning tõve kannatajatel tekivad üle pea tühjad juusteta laigud.\nBecky räägib selles emotsionaalses ja liigutavas videos, kuidas tal ei lähe kunagi meelest üks jõulueelne õhtu, kui tema keskkooliaegne kallim oli külas ning libistas käega läbi tütarlapse juukse. Aga poisi pihku jäi suur juuksesalk ... Becky jooksis nuttes ema juurde, palus poiss-sõbral lahkuda. «Ma tundsin, et kaalul on mu ilu ja naiselikkus,» meenutab Becky teda sel hetkel vallanud emotsioone.\nNüüdseks on ta püüdnud üheksa aastat leiutada erinevaid soengustiile, mis varjaks kiilaid kohti tema peas, samuti on ta saanud steroidravi, et haigusega võidelda. Iga kolme nädala tagant süstis dermatoloog steroidi otse Becky peanahka. «Ma olen väga õnnelik ja tänulik inimene, aga juuste kaotamine sakib,» ütleb naine siiralt. «Ma olen üheksa aastat iga kolme nädala tagant pidanud taluma süste, kuid ma tunnen, et olen jõudnud murdumispunktini. Ma olen väsinud. Ma tahan oma juuksed maha ajada, kanda parukaid ja edasi elada.»\nBecky võttiski südame rindu ning ajas otse kaamera ees juuksed ära, toeks armastav mees. Hiljem tunnistab ta, et tunneb end hästi ning kahetseb, et juba noorena ei suutnud nii enesekindel ja julge olla. Vaata vapra naise teekonda BuzzFeedi videost:\nPosted by BuzzFeed Video on Saturday, 16 January 2016\ndermatoloog julge juuksed kaamera


Töö toob elu asulasse « Hiiu Leht\n12.aprill, 2016 Juhtkiri\nJuba igapäevaseks on saanud teated, et see või teine Eesti ettevõte pani uksed kinni ja koondas töötajad.\nHiiumaal on nüüd jõudnud järg lasteaiatöötajate kätte. Hiiu valla lasteaia Kõrgessaares asuva Vigri maja juhataja Sirje Garamaga tunnistas, et prognoos on kurb – selle aasta lõpuks jääb 2009. aastal kauniks remonditud avarasse lasteaeda koos sügisel lasteaeda tuleva nelja mudilasega 36 last. See on kolm korda vähem kui neil aegadel, kui kohapeal oli tööd ja töötas Kõrgessaare kalatehas. Siis käis lasteaias üle 100 lapse. Väheneb ka Kärdlas lasteaias käivate laste arv.\nHoopis teisem on olukord saare teises ääres Käina vallas, kus lapsed ei mahu laste-\naeda ja tehakse rühmi juurde.\nJa ikka jõuame sama järelduseni – kui on tööd, on ka noori peresid, kelle võsukesed lasteaiakohti soovivad ja koolis käivad.\nPlastitööstused, mis on praegu Hiiumaal suurimad tööandjad, on koondunud Kärdlasse, Käina ja Emmastesse. Jääb vaid soovida, et leiduks ettevõtlik inimene, kes leiaks ala, millega saarel kasumlik tegeleda, mis annaks tööd paljudele kätepaaridele ja tooks elanikke ka Kõrgessaare pooltühjadesse majadesse.


Müüa maja, 3 magamistuba, Tammiku tee 11, Jüri, Rae vald, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maja, 3 magamistuba - Tammiku tee 11, Jüri, Rae vald, Harjumaa\nJüri alevikus on müüki tulnud suurepärase asukohaga maja!\nLisainfo: köök, garderoob, ühistransport, toad eraldi, kinnine hoov, kõrvalhoone, eterniitkatus\nLinnalähedases Jüri alevikus on müüki tulnud hoolitsust otsiv maja. Märksõnadeks on suur keldrikorrus, palju avarust, soodsad ülalpidamiskulud (katlaküte ja soovi korral õhksoojuspump) ning suur ja privaatne hoolitsetud aiaosa.\nTerve esimese korruse alune pind on välja ehitatud. Palju erinvaid panipaikasi ja ruume hoiustamiseks. Vabalt võib käiku lasta oma hea visiooni ja ehitada sinna endale sobilikud ruumid.\nMajaosa on väga mugava ja peresõbraliku planeeringuga ning ruumide jaotus kahe korruse vahel arvestab parimal moel pere vajadusi.\nKodu südameks on suur ja valgusküllane elutuba, kust pääseb kinniehitatud verandale. Köögist pääseb privaatsesse magamistuppa. Sisseehitatud mööbli ja puuahjuga köögis on imeline teha endale meelepärast sööki.\nEsimesel korrusel paikneb ka pisike vannituba ja trepi esimesel tasandil tualett.\nMajja sisse astudes on kõigepealt tuulekoda ja sellele järgneb esik, mis on maja keskmeks.\nSissepääsu kõrval asub garaaž (vähemalt 1 auto jaoks aga pigem mahub 2), kus lisaks paiknevatele seadmetele on võimalik hoida aiatööriistu, jalgrattaid ja kõike muud tarvilikku.\n- Elutuba- köök ja magamistuba\n-Kinniehitatud veranda kahe toaga\n- Vannituba ja tualett\n- Garaaž ja lisaks terve maja alune kelder.\nTeiselt korruselt leiate 2 ruumikat magamistuba, eraldi garderoobidega ja panipaikadega, mis nutikalt seina sisse ehitatud.\nKüttelahenduseks on väga mugav ja ökonoomne keskküttekatel, mida saab kütta puitbriketi või puuhaludega. 3-e kuu briketikulu on umbes 170 eurot. Lisaks on elutoas olemas õhksoojuspump.\nTalveperioodil elektritarbimine ca 60-120 eurot, suveperioodil ca 30 eurot.\nLisandub prügivedu, veetarbimine.\nMüüdav maja on suurepärase paigutusega ilmakaarte suhtes, mis loob ideaalsed tingimused "grillmajas" ja hoovis päikese nautimiseks hommikust õhtuni. Hooviosa (1502 m2) on kenasti heakorrastatud ning lihtne hooldada. Autoga sissesõit otse majaette või garaaži.\nJüri alevik oma tuntud headuses ja ei vaja palju tutvustamist. Jüris on olemas nii lasteaiad kui lastehoiud, lisaks koolid (Jüri kool) jalutuskäigu kaugusel. Erinevad poed.\n~ 440 m Võsukese Lasteaed\nLähim kool ~ 540 m Jüri Gümnaasium\nLähim peatus ~ 250 m Veetorni 120 125 132A 134 135 135C 214 214A 244 244A\n~ 550 m Tuule 120 125 132 132A 135 135C 214 214A 244 244A\n190 000 € 1 712 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3191876 Kommentaar:


-- Vali ---7,0 -6,75 -6,5 -6,25 -6,0 -5,75 -5,5 -5,25 -5,0 -4,75 -4,5 -4,25 -4,0 -3,75 -3,5 -3,25 -3,0 -2,75 -2,25 -2,5 -2,0 -1,75 -1,5 -1,25 -1,0 -0,75 -0,5 -0,25 0,00 +0,25 +0,5 +0,75 +1,0 +1,25 +1,5 +1,75 +2,0 +2,25 +2,5 +2,75 +3,0 +3,25 +3,5 +3,75 +4,0 +4,25 +4,5 +4,75 +5,0 +5,25 +5,5 +5,75 +6,0\n-- Vali --8.5 8.8\n-- Vali ---7,0 -6,75 -6,5 -6,25 -6,0 -5,75 -5,5 -5,25 -5,0 -4,75 -4,5 -4,25 -4,0 -3,75 -3,5 -3,25 -3,0 -2,75 -2,5 -2,25 -2,0 -1,75 -1,5 -1,25 -1,0 -0,75 -0,5 -0,25 0,00 +0,25 +0,5 +0,75 +1,0 +1,25 +1,5 +1,75 +2,0 +2,25 +2,5 +2,75 +3,0 +3,25 +3,5 +3,75 +4,0 +4,25 +4,5 +4,75 +5,0 +5,25 +5,5 +5,75 +6,0\nHüdrogeelmaterjalist 1-kuused mitmevaatelised kontaktläätsed päevaseks kandmiseks. Mustust ja pisara jääkprodukte tõrjuv läätsematerjal. Patenteeritud nn Natra-Sight optika, mis tagab väga hea nägemisteravuse lähedale, kaugele ja keskdistantsile (40-120 cm). Läätsedisain, mis säilitab sügavustaju ja binokulaarsuse.\nLäätsed sobivad ealise kaugnägevuse korral. Ideaalsed läätsed neile, kel on hobid või amet, kus on vaja näha selgelt nii lähedale kui kaugele ja kes ei soovi lugemisprille kõikjal kaasas kanda.\nLäätsede kasutusaeg on 1 kuu. Läätsed tuleb igal õhtul silmast eemaldada ja puhastada. Järgi läätsede kasutamisel optometristi või silmaarsti soovitusi\npäevane, soovituslikult kuni 12 h\n+6,0 kuni -7,0\n8.5 ja 8.8


Ericssonil viis uut mobiili - Äripäev\nEricssonil viis uut mobiili\n26. märts 2001, 12:17\nEricsson esitles Saksamaal Hannoveris toimunud infotehnoloogia messil CeBIT viit uut mobiiltelefoni, teatas Postimees Online.\nEricsson T39 mobiilil on sisseehitatud bluetooth ehk sinihammas. See on raadiosidetehnoloogia arvutite, mobiilide, printerite ja muude seadmete omavaheliseks sidepidamiseks.\nUuel telefonil on ka sisseehitatud modem, telefon toetab GPRS (General Packet Radio Services) standardit. Andmesidekiirus GPRS-is on 56,6 kbps ja HSCSD-s 28,8 kbps.\nKolmesüsteemne mobiiltelefon töötab GSM 900/1800/1900 süsteemis.\nT39 kõneaaeg on 11 tundi ja ooteaeg 300 tundi. Lisavarustusena saab telefonile osta aku, mille puhul telefoni kõneaeg pikeneb 25 tunnini ja ooteaeg 750 tunnini.\nT68 on Ericssoni esimene värvilise ekraaniga mobiil. Mõõtmetelt väga väike kuid võimas T68 on samuti kolmesüsteemne mobiiltelefon ja tuleb Ericssoni teatel müügile tänavu neljandas kvartalis.\nT68 sisaldab endas nii bluetooth?i, GPRS-i kui ka multimeediaseadet MMS (Multimeedia Messaging Service). MMS on standard, mis võimaldab saata mobiililt nii teksi, audio kui videomaterjale weebi või teisele MMS-i toetavale telefonile.\nR520 mobiiltelefon teotab nii WAP (Wireless Application Protocol) uuemat versiooni 1.2.1 kui ka juba GPRS süsteemi. Telefoni sisse on ehitatud bluetooth. 105 grammi kaaluva telefoni ooteaeg on 300 tundi ja kõneaeg 11 tundi.\nT29 võimaldab kasutada WAP-I, lugeda ja saata elektronposti, kasutada internetipanka. Ka on T29-l EMS-süsteem (Enhanced Messaging Service), mis võimaldab lisaks tekstile saata mobiiltelefoniga ka heli ja pilte.\nKa T20e, millel on kõik eelkäija T20 funktsioonid, toetab EMS standardit. Lisaks on T20e-l T20-st suurem telefoniraamatu maht ja helinameloodiate valik, lisatud on ka uus mäng.


Forus aitab kliendil turvariske hinnata\n2. november kell 10:36\nRiskidega tegelemine on aina tähtsam, kuna ettevõtted soovivad kindlust, et nende töötajate ja varade turvalisus oleks tagatud.\nForus pakub turvateenuse osana kliendile territooriumi, hoone, töökeskkonna ja tuleohutuse riskianalüüside koostamist. Objektil viiakse selleks läbi riskide hindamine ja koostatakse turvaplaan, kuidas riske kõige paremini maandada. “Me pakume klientidele terviklikke turva- ja ohutusteenuste lahendusi, mille oluliseks osaks on riskide hindamine,” ütleb Foruse ohutusteenuste juht Ahti Kuusk, et klient ostab neilt turvatunnet ja selleks, et nad saaksid kliendile parimat teenust pakkuda, tuleb esmalt võimalikke riske hinnata.\nRiskide analüüsimine näitab, kus on nõrgad kohad ja mida saaks paremini teha. Lisaks aitab see kaaluda pakutavate meetmete tõhustust ja võitu kliendi jaoks. Kuusk toob näiteks, et kui klient soovib klassikalise mehitatud valve kulusid väiksemaks saada ja asendada selle tehniliste lahendustega, siis selle asemel, et lihtsalt läbi arutada, kuhu kaamerad panna, pakub Forus dokumenteeritud riskianalüüsi, kus vaadeldakse põhjalikult kõiki olulisi aspekte.\nKuuse sõnul on Foruses riskide hindamiseks välja töötatud spetsiaalsed küsimustikud, millega tuvastatakse kliendi juures võimalikud ohukohad. “Tihti on küll olemas mingit laadi turvameetmed, aga pole riskide hindamisega süvitsi tegeletud ning seetõttu pole kõik ohukohad kaetud või pole seda tehtud kuluefektiivselt. Kõigepealt tuvastame ohud, mis on riskide allikaks, seejärel vaatame koos kliendiga üle, milline on võimalik esinemise sagedus, kui suur on võimalik kahjujuhtumi suurus ja millised on tehnilised ning organisatoorsed lahendused, millega neid maandada,” tutvustab Kuusk.\nEhk põhimõtteliselt, enne kui kliendile kaamera paigaldatakse, analüüsitakse, milleks on seda vaja, millist kaamerat on vaja ja kui palju aitab see raha kokku hoida. “Sest riskidel on nii positiivsed kui negatiivsed tagajärjed, nagu ütleb riskide hindamise EVS- ISO 31000:2018 ja riskid peaksid tootma kliendile positiivset kasu ehk klient ei tohiks rahalises mõttes rohkem investeerida, kui see hiljem tagasi toob.”\nKuusk toob näiteks suure tuleohuga puidutööstuse. “Linnast 15-20 km kaugusel võtab öösel patrulli reageerimine kaua aega, võib-olla patrull ei pääse ka kohe objektile kontrollima, vaid tal tuleb enne oodata kontaktisikut, see kõik on tuleohu korral väga suur risk. Aga kui me paneme sinna videokaamera, pildid tulevad turvafirma juhtimiskeskusesse, paigaldatud on korralik tulekahjusignalisatsioon, mis annab häire, ja kui juhtimiskeskus näeb, mis tootmises toimub, siis kui on suitsu või leeki näha, saab kohe lähedal oleva päästekomando välja saata, ilma et peaks kulutama aega turvatöötaja reageerimisele. Lisaks läheb kohale ka meie ekipaaž, kes vajadusel abistab,” kirjeldab Kuusk tänapäevast lahendust.\nRiske kaardistades vaadatakse üle ka organisatoorsed küsimused, näiteks juhendid. “Kui asendame turvatöötaja elektroonilise valvega ja videoanalüütikaga, hindame riskianalüüsi käigus ka selle ära, mis dokumente ja mis ulatuses on vaja kliendil muuta ehk näiteks tuleohutusjuhendis, kui võtame turvamehed maha, siis mida tööjuhendites läbipääsukorralduses muutma peame, et kliendi olukord ei halveneks, vaid paraneks.”\nAnalüüsi käigus tulevad Kuuse sõnul välja ka sellised lihtsad probleemid, millele muidu ehk ei mõeldaks. “Näiteks on kliendil võtmed turvaruumis või on need aastaid olnud ühed ja samad.”.\nForus pakub paindlikku lähenemist - terviklahendust tellides ei pea ostma klient seadmeid välja, vaid see on osa teenusepaketist. “Ja kui kliendil midagi objektil töökorralduslikus mõttes muutub, näiteks ehitab ta midagi juurde, saame sujuvalt teenuseid muuta. Teeme väikese vahe riskianalüüsi, arutame kliendiga asjad läbi ja teeme muudatused, käime kliendi arenguga kaasas.”\nTeenust osutab Forus nii ühekordsete tellimuste alusel, kui sõlmitakse ka pikaajalisi lepinguid, mille raames külastatakse kliendi objekti regulaarselt vastavalt kokkulepitud sagedusele.\nKüsimuste korral pöörduge julgelt [email protected] ning aitame teie ettevõtte riskid ära hinnata!


Hotellid Arre - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nLinna Arre hotellid\nArre – populaarsemad vaatamisväärsused\nGalleri TjekKunstisõpradel tasub kindlasti üle vaadata otse südalinnas asuv Galleri Tjek.\nRousthoje KirkeRousthoje Kirke on vaatamisväärsus 5,2 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Arre. Arre pole vaene parkide poolest – kuigi kaugele ei jää näiteks Sport & Event Park Esbjerg.\nAarre KirkeAarre Kirke on vaatamisväärsus 0,5 km kaugusel südalinnast, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Arre.\nFaaborg ChurchKõikidele vanuseastmetele sobiv koht, kuid kaugeltki mitte ainus paik perega külastamiseks, on Faaborg Church (Arre, 5,8 km kesklinnast).\nSuure tõenäosusega võib Arre saada sinu lemmikpuhkusepaigaks. Arre on magnet omaette. Seetõttu leidub ka ümberkaudu hulk igale maitsele vastavaid majutuskohti, kus võib veeta öö või terve puhkuse. Kui sind huvitab Arre, saad hotelli valida ka Hotels.com kodulehel olevalt kaardilt. Meie kaardil on kogu Arre oma hotellidega, kaarti vähendades näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest, suurendades aga saad täpsemat aimu majutuskoha lähiümbrusest. Arre ootab! Siit leiad hotellide parimad pakkumised meie hinnagarantiiga.


Hinnakasv Arhiiv - Page 6 of 7 - Kukkur - Swedbanki blogi\nJuulis tõusid tarbijahinnad eelmise aasta sama ajaga võrreldes 3,6% võrra. Tarbijahindade kasvust andis kolmandiku toit. Hinnatõus jääb meie prognoosi järgi ...\nSwedbanki eluaseme taskukohasuse indeksi järgi vähenes Tallinna eluaseme taskukohasus selle aasta esimeses kvartalis võrreldes aastatagusega. Taskukohasuse languse taga on nii ...\nKui märtsis jäi inflatsioon veidi alla kolme protsendi, siis aprillis hindade kasv jällegi kiirenes ning kokkuvõttes oli keskmine tarbijakorv 3,2% ...\nInflatsioon oli märtsis veidi tagasihoidlikum kui veebruaris. Selle põhjuseks on nafta hinna kõrgem võrdlusbaas aasta varem. Keskmine tarbijakorv oli märtsis ...\nSwedbanki eluaseme taskukohasuse indeksi järgi vähenes Tallinna eluaseme taskukohasus eelmise aasta neljandas kvartalis võrreldes aastatagusega marginaalselt. Taskukohasuse languse taga on ...\nHinnad tõusid veebruaris märgatavalt nii eelmise kuu kui eelmise aasta sama ajaga võrreldes. Keskmine tarbijakorv oli 3,4% kallim kui aasta ...\nKaupade ja teenuste hinnatõus kiirenes jaanuaris oodatult. Tarbijahinnad kerkisid jaanuaris eelmise aasta sama ajaga võrreldes 2,7%. Hindade tõusu andis taas ...\nKaupade ja teenuste hinnad kallinesid novembris eelmise aastaga võrreldes 1,0%. Hindade tõusu andis taas suurima panuse kõrgemate aktsiisimäärade toel kallinenud ...


Tommy Cash vuras valge Hummeriga lavale ning viis täide ammuse unistuse\nTommy Cash vuras valge Hummeriga lavale ning viis täide ammuse unistuse (13)\nHenry Linnard, 9. juuli 2017 12:12\nTommy Cash XXL kontsert ÕllesummerilFoto: Alar Truu\n"Ma kuulsin, et Tommy pani ühel kontserdil terve publiku kükitama," räägib Õllesummerile Tommy Cashi vaatama tulnud fänn Taavi. "Laulis-laulis ja siis karjus inglise keeles, et kõik kükki ja mitu tuhat inimest korraga vajusid. Selline vaatepilt!" jätkab ta õhinal. "Ootused on kõrged, ta esines hiljuti üle 20 000 inimesele." tunnistab Taavi sõber Martin.\nPublikut kükke tegema Tommy Cash ei pannud, küll aga pani proovile helitehnika ning põhjustas peaaegu maavärina, kui andis publikule rütmi kätte ning pani kogu rahva sünkroonis üles-alla hüppama. Lauluväljaku laval olev helisüsteem oli niivõrd võimas, et Tommy Cashi räppmuusikale omane bass väristas ka kõige kaugemalt kaasa elavaid fänne. "Ma ei julge lähemale minna. Kardan, et minust ei jää seal midagi alles," tõdeb viimases reas koos sõbrannadega muusika saatel õõtsuv Kristiina.\nViis täide unistuse esineda laulukaare all\nTommy Cash pani Õllesummerile väärika punkti ning suure kontserdiga täitis ka ühe ammuse unistuse. "Ma olen juba kaua unistanud sellest, et saaks esineda laulukaare all," räägib Tommy Cash. "Mul on eriti hea meel, et ma seda siin teha sain ja ma olen tänulik korraldajatele, kes võtsid selle riski ja mind siia esinema kutsusid," tänab Tommy publikut ja korraldajaid.\nVõimsa lavasõuga pani Tommy Cash selleks korraks punkti 5.-8. juulini kestnud Õllesummerile.\nVIDEO | Tommy Cash õpetab, kuidas kanepist Eesti moodi teed teha


Kuidas Pakkumist Sisemuse Värvitöödel Teha | Töö kirjeldus - 2019\nPõhiline Töö kirjeldus Kuidas Pakkumist Sisemuse Värvitöödel Teha\nEhituses antakse töökohti pakkumismenetluse kaudu. Alltöövõtjad, nagu maalrid, hindavad, milline töö maksaks. Madalaima pakkumise teinud pakkuja võidab tavaliselt töö, kuid mõnikord mängib kogemus, suhted ja tööjõud. Interjööri värvi töö pakkumiseks on vaja projekti kohta võimalikult palju teavet, sealhulgas suurust ja ulatust. Põhjaliku pakkumise esitamisega saate parandada oma võimalusi saada tööd ja teha sellest ka teie ettevõtte edukas projekt.\nMäärake maalitava ruumi suurus. Seda saab teha skaleeritud jooniste või ruumi külastamise ja mõõtmistega. Kogu ruutmeetri arvutamiseks korrutatakse iga seina pikkus laiuse ja lae kõrgusega.\nKoguge teavet projekti ulatuse kohta. Kas lakke värvitakse? Aga uksed, ukseraamid, kapid või mööbel? Minge selle teabe hoolikalt läbi, et mõista selle ulatust ja olete lisanud kõik vajalikud elemendid.\nArvuta tööjõukulud. Uurige oma dokumente, et määrata, mitu ruutmeetrit iga teie töötaja võib tunnis katta. Otsustage, kui palju töötajaid ja inimtunde tööle vajatakse, seejärel korrutage see oma töötaja tunnitasu ja tööjõu koormusega. Kui pakute kaubanduslikul töökohal, vaadake, kas palgaastmestik peaks olema lisatud.\nSelgitage välja materiaalsed kulud. Galloni värvi katab umbes 350 ruutmeetrit. Otsusta, kui palju gallonit vajate ja millist värvi vajate. Näiteks maksavad munakoorevärvid või kohandatud värvid ekstra, nii et kui teil on vaja neid materjale, lisage oma pakkumisele lisaraha.\nLisage protsent üldkulude ja kasumi kohta. Sõltuvalt töö suurusest võib üldkulud ja kasum olla 10–30 protsenti projekti kogumaksumusest. Lisage vajadusel loa tasud, kindlustuskulud või võlakirjade lisatasud.\nEsitage oma pakkumine. Sisesta oma ettevõtte kirjaplangil oma hind ja üksikasjalik tööala. Märkige, kas müügimaksu arvestatakse, et aidata töövõtjal või majaomanikul oma pakkumist hinnata.\nMõtle partnerlusse välispindade tööle spetsialiseerunud ettevõttega. Oma teenuste kombineerimisel saate pakkuda pakkumisi täieliku värvipaketi jaoks, mis muudab tõenäolisemaks, et mõlemad teed tööd.