Archives for November 2012 | Pärnumaa\nKoronaar.ee on abiks infarkti ohu ja selle järelmõjude korral\nPõhja-Euroopa maades esineb südamehaigusi tunduvalt rohkem kui lõunapoolsetes riikides. Koronaar.ee on mõeldud kõigile, kellele südame tervis korda läheb. Eesmärk on aidata inimesi, kes soovivad südamelihase infarkti vältida, on infarkti läbi elanud või kelle lähedasi on see haigus tabanud.\nAleksander Kask, Vello Paluoja portree\nÕpilaskonverents on dekoreeritud kooli, Sindi ja Eesti lippudega ja nende kõrval meenutab Vello Paluoja portree Aleksander Kaske\nJuhannes Kask ja Aleksander Kask senior oma isa pildi kõrval\nPäästeamet: teadvustagem lumetormiga kaasnevaid ohte\nLund tuleb lakkamatult juurde\nPäästeameti pressiesindaja teatel ei ole ilmaolud praegu erakordsed, kuid Eestit tabavas lumetormis peituvad riskid võivad siiski muutuda ohtudeks. Öösel ja hommikul sadav lumi võib liiklemise muuta raskeks, prognoosi järgi võib teedel esineda tuisuvaale ennekõike Virumaal ja Põhja-Eestis. Teel olles hätta jäädes tuleb hinnata ohtu inimese elule või tervisele ning otsustada, kas oht on piisav hädaabinumbrile 112 helistamiseks või on vaja puksiirabi.\nElektrilevi hinnangul võivad jäide ja tuules murduvad puud tekitada tavapärasest enam rikkeid ka õhuliinidel. Rikkebrigaadid on viidud kõrgendatud valmisolekusse. Elektrikatkestustest ja katkenud liinidest tuleb teada anda Elektrilevi telefonil 1343.\nPäästeamet soovitab inimestel hoida end ilma- ja teeoludega kursis ning homme hommikul enne kodust teele asumist vaadata õue ja hankida infot meediakanalitest. Et hommikul võib ka elekter puududa, tuleb mobiiltelefon täna õhtul ära laadida.\nKõrvalises kohas elavatel inimestel tuleks lahti hoida maja juurde viivad teed, et võimaldada vajadusel juurdepääs pääste- ja kiirabiautodele, rasketes teeoludes abi kohale jõudmine viibib.\nTeeolude kohta saab infot maanteeinfokeskuse lauatelefonilt 6140500 või mobiiliga helistades ka tasuta lühinumbrilt 1510. Internetist saab teeolude kohta infot maanteeameti kodulehelt www.mnt.ee\nPerearsti ööpäevaringne tasuta nõuandetelefon on 1220, kui tegemist on aga eluohtliku seisundiga, helista hädaabitelefonil 112.\nSüüdatakse tuled Pärnu jõulukuusel\nEsimesel advendil, 2. detsembril süüdatakse tuled Pärnu jõulukuusel, nii Rüütli platsil kui Keskväljakul. Sarnaselt möödunud aastaga leiavad tänavugi esimese advendipühapäeva sündmused aset Rüütli platsil.\nÕpetaja Enn Auksmann esimesel advendil Rüütli platsil\nEsimesel advendil, 2. detsembril kell 14.30 ootame kõiki Eliisabeti kirikusse kuulama kaunimaid jõululaule. Kell 15.30 alustab advendituli teekonda Eliisabeti kirikust Rüütli platsile.\nLinnaelanikke oodatakse Rüütli platsile kell 16.00. Jõulumuusikat mängib puhkpilliorkester Saxon, sooja jõulujooki ja piparkooke pakuvad Lions klubi Koidulad.\nKC Pärnu Koidula pakub Rüütli platsil kuuma jooki\nPärnu Eliisabeti koguduse õpetaja Enn Auksmann pöördub linnarahva poole ning süütab esimese küünla, millest saab iga soovija tule ka koju kaasa viia, selgitab Pärnu Linnavalitsuse avalike suhete nõunik-teenistuse juhataja Maria Murakas. Esimese advendipühapäeva värv on valge- süüdatakse valge küünal, mis tähendab tänulikkust, rõõmu ning pidu.\nLinnapea Toomas Kivimägi annab edasi head soovid advendiajaks.\nTänavu kaunistavad Pärnut sinised, punased ning valged jõulutuled. Needki süttivad pühapäeval, esimesel advendil.\nÜllatustega mõõtmatu Hiina\nPärnu abilinnapea Jane Mets viibis 19.-27. oktoobrini Hiina Rahvavabariigis, kus osales Eesti kultuurilinnade võrgustiku delegatsiooni liikmena sealsete linnadega koostöövõimaluste arutamisel.\nHiina reisi illustreerivate fotode autor on Jane Mets\nPärnu, Paide, Põlva, Sillamäe ja Tallinna linnajuhtidest koosnev delegatsioon viibis Shanghais, Hangzhous ja Pekingis, kus tutvustati sealsetele kultuuri- ja turismiasutustele eelseisvaid kultuurisündmusi ning puhkevõimalusi Eestis. Pärnut esindanud Jane Mets nõustus rääkima Maalehe võrguväljaandele kokkuvõtvalt sellest, mida silmad ja kõrvad visiidi käigus tabasid.\nEsimene mõte Hiinast?\nHiinasse minnes mõistsin, milline on tegelikult kahe riigi suuruste vahe. Eestis elab 1,3 miljonit elanikku, mis ei anna Hiinas hästi isegi mitte ühe „väikelinna“ mõõtu välja. Hiinas elab seevastu täpselt tuhat korda rohkem inimesi ehk 1,3 miljardit.\nHiinlaste äriline huvi Eesti vastu?\nErinevatel kohtumistel jagati hiinakeelset Eestit ja Pärnut tutvustavat lugemist\nHiinlaste huvi on Euroopa riikides mingit ettevõtlust, eelkõige tootmist arendada. Varem orienteeruti rohkem riigisisesele majanduse elavdamisele. Oma majandusliku mõjuvõimu kasvatamiseks püüab sealne kapital praegu leida järjest uusi investeeringute võimalusi riigi piiridest kaugemal väljapool. Neid ei huvita mitte niivõrd mingi pisike hotellike või majakene, pigem suurem hästi toimiv ettevõte. Selle ostmise korral jätkaksid nad uute omanikena sama tootega. Tõenäoliselt soovitakse siinset tehnoloogiat ja Lääne tehnikat rakendades jõuda edasi Euroopa turule. Mina rääkisin eelkõige Pärnu nimel, aga nii rääkisid ka teisedki enda eest. Kõik ütlesid, et meil on seda ja teist pakkuda.\nMuidugi oleme linnavalitsuse tasandil olemasolevaid võimalusi arutanud. Kaubandusatašee Priit Martinson, kes on EAS-i välisesindaja Shanghai peakonsulaadis, ütles, et on sellel teemal rääkinud ka ettevõtlusarengu valdkonnas tegutseva Pärnumaa Ettevõtlus- ja arenduskeskuse juhatuse liikme Sulev Alajõega. Sellest olevat möödas küll päris pikk aeg, aga meie lubasime linnavalitsuse poolelt samuti soovitud infot jagada. Mõte seisne eelkõige selles, et Loode-Pärnus oleks võimalik olenemata valdkonnast mõnda tootmisettevõtet arendada, mitte küll raksetööstust. Hiinas on eriti laialt levinud kergetööstus, mis oleks meilegi vastuvõetav. Vaja läheks just investeeringut. Siiski väga konkreetsete ettepanekuteni me ei jõudnud. Loode-Pärnust oli küll juttu, aga seal on ainult kinnistu ja midagi enamat ei ole. Nemad eeldaksid ka teede, vee- ja kanalisatsioonitrasside olemasolu ning veel rohkem tahaksid nad mingit valmis asja. Küll huvitas hiinlasi väga stiilne ja vanaaegne kompleks meie peatänaval, kuhu võiks tulevikus tulla näiteks kena hotell. Jutt käis konkreetselt Rüütli 23/25 hoonetest, kus asus kunagi kultuuri- ja haridusosakond, veel varem asus selles postimaja. Hoone on praegu müügis. See on üks konkreetne asi, millest seal rääkisime.\nPõhimõtteliselt leppisime kokku, et edastame konsulaati nimekirja valikutest, mida Hiina ärimees võiks Pärnus ettevõtluse arendamiseks endale soetada.\nRohkem oli jutuajamiste teemaks kultuurivahetus?\nTeisena võeti konsulaadis ja kultuurikomiteedes arutluse alla kultuuri teema ja kultuurivahetus. Jaan Reinhold, Eesti peakonsul Shanghais selgitas, et Eesti on Hiinas praegu veel üsna tundmatu maa. Selleks, et mõlemat riiki teineteisele lähemale nihutada, tuleb omavahelist läbikäimist elavdada. Kahtlematult on nüüd turismifirmadel paras aeg jõukamaid Hiina turiste Eestisse meelitada.\nTänaseks on Tallinnas jõutud selleni, et hiinlased on paaril aastal juba Hiina uut aastat tähistanud oma suurte kultuurikollektiividega. Nad ei tule tagasihoidlikult väikese grupiga, vaid ikka 30-40 liikmega. Näiteks möödunud aastal nägid tallinlased Vabaduse väljakul Peking Opera Fenglei trupi poolt esitatud traditsioonilist Hiina ooperit, draakonitantsu ja Hiina akrobaate. Väljaku tunnelis olid välja pandud Hiina uusaastat kujutavad fotod, müüdi Hiina meeneid ja pakuti nende toite. Hiina Suursaadik Huang Zhongpo ja Edgar Savisaar pidasid kõnesid. Lõpuks toimus suursugune Hiina ilutulestik.\nVastavalt kokkuleppele ollakse Hiina uusaasta saabudes 9. ja 10. veebruaril järgmisel aastal jälle Tallinnas. Arvestades kaugust, ei külasta nad ainult Eestit. Tullakse ühtlasi Soome, ollakse mingi aeg Helsingis ja siis jõutakse Eestisse. Kaaluti ka Eesti kaudu Läti või Peterburgi väisamist. Kui võtta kavasse Läti, siis kulgeks teekond lausa läbi Pärnu, mida pärnakad võiksid ära kasutada. Oli ka konkreetne pakkumine. Kui mitte veel järgmine aasta, siis kindlasti ülejärgmisel aastal võiks Hiina uue aasta tähistamine kesta pärast Tallinna pidustust veel Pärnuski, kus toimuks suurem kontsert ja leiaks aset erinevaid kohtumisi. Sama pakkus muidugi kohe välja Sillamäe. Tulge siia, meil on kohe kõik-kõik valmis. Põlva ütles, et nemadki pakuvad seda, teist ja kolmandat. Kultuurikollektiivide siiapoole tulek oli kõikjal väga tugevalt üleval ja hiinlased olid selleks täiesti valmis. Kuigi jah, neil on ka see soov, et linn, kes neid vastu võtab, tagab vähemalt majutuse. Sõidu finantseeriks nad ise, aga soovivad, et majutuse ja toitlustamise eest tasuks vastuvõttev linn. Tallinn on seda neile juba pakkunud ja võimaldab ka järgmisel aastal. Muidugi vastavad samaga hiinlased – kui keegi kollektiividest peaks siit Hiinasse minema.\nKas Pärnu võiks Hiinast mõne sõpruslinna leida?\nKõigis külastatud linnade kultuurikomiteedes peetud jutuajamistes pakuti võimalust mõne väiksema linnaga sobitada sõpruslinnade vahelisi kontakte. Väiksemad on nende mõistes nii kahe-, kolme-, neljamiljonilised linnad. 40-tuhande elanikuga linnasid ei ole võimalik Hiinas leida. Nii vähese elanikkonnaga asulaid nimetatakse teistsuguse nimetusega ja need võivad olla mingis põllumajanduspiirkonnas hajaasustusega külad. Samal ajal nende „väike linnake“, olgu see siis 2 või 4 miljonit, võib olla oma territooriumilt isegi väiksem Pärnust ja taolisi „linnakesi“ on tohutult palju. Maad on vähe, maa on kallis ja seepärast ehitatakse linnad väga kompaktselt. Seepärast näeb linnades meeletult palju kõrgehitusi. Üksikud rikkuritele kuuluvad individuaalmajad paiknevad kusagil linna ääres. Näis, et eramud asusid väga väikesel pinnal. Võibolla omasid nad 120 m2 aiamaad? Ridaelamuid on hästi palju, aga need paistavad päris tillukeste boksidena.\nMina ei julgenud seda välja öelda, et jah, otsige meile sõpruslinn. Nad oleksid ise valmis meie huvisid arvestavalt ka mõne linna välja otsima, kas merega, jõega, tööstusega või turismiga seonduvalt. Spa on neil samuti väga tugevalt arenenud, kuigi nende spa on rohkem massaažile ja Hiina meditsiinile orienteeritud.\nKüsimus on selles, kas Pärnu tahab või ei taha Hiinas sõpruslinna leida. Me oleme seda arutanud. Mõni ütleb, et kindlasti, aga on ka teisi arvamusi. Tuleb küsida, kas linnadevaheline sõprus annab midagi Pärnule juurde ja kas liigne kaugus ei osutu rahalises mõttes aktiivsel suhtlusel meile liiga ülejõu käivaks? Kas kulutada maksumaksja raha seal käimiseks? Kultuurivahetuse reisid on muidugi väga toredad, aga neid oleks ikkagi väga väike hulgake, kes saaksid sinna minna. Samas peame ka vastu võtma ja tekib küsimus, kas siinne kogukond sellega päri oleks. See ongi põhjuseks, miks me pole täna veel kindlalt reageerinud.\nMeile on räägitud, et Hiinas on üks partei ja kõik see värk…, aga kui me sealsete inimestega rääkisime, ilmnes mõndagi üllatavat. Noh, mis me seal rääkida saimegi? Me rääkisime ju ainult giidide vahendusel, sest tavainimene tänaval või ühiskondlikus ettevõttes ei räägi mitte midagi muud kui ainult hiina keelt. Siiski on noorte hulgas inimesi, kes räägivad korralikult inglise keelt, aga ega meil nendega suhtlemiseks võimalusi nii väga ei olnudki. Giidide puhul ei saanudki ma hästi aru, kas neil on kohustuslik tekst või rääkisid nad tõepoolest tegelikust elust. Nad ütlevad, et Hiinas on väga palju parteisid, aga need teised polevat üldse aktsepteeritavad ja neist ei ole tegijat. Loomulikult valime seepärast ainult ühte parteid. Isiklikult ajas see kuidagi muigama. Ma ei tea ja pigem hoidusin igasugusest poliitika teemast, sest giididega poliitikast rääkimine ei andnud mitte midagi. Kiideti ühte parteid, kiideti seda, kuidas riik ja valitsus rahva eest hoolitseb.\nKuidas Hiina riik oma kodanikke elamispinnaga kindlustab?\nUmbes 55 aastat tagasi müüdi Hiinas päris palju kortereid eraomandisse ja omandis oleku ajaks määrati 60 aastat. Nüüd hakkab see tähtaeg täituma. Tõenäoliselt arvati tol ajal, et selleks ajaks on eluhoone oma aja ära elanud – nagu meie Mustamäe majadki – aga tegelikult on need endiselt püsti. Küsimusele, mis edasi saab, vastati, et nad ei muretse edaspidise pärast. Öeldi, et küll valitsus lahendab selle küsimuse. Meie jaoks oli seda kuidagi võõras kuulda.\nMis muljet avaldavad Hiina miljonilinnad?\nNende miljonilinnad on ehitatud kvartalite kaupa. Seal ei hakata ühte hoonet lammutama uue ehitamiseks, vaid tehakse terve kvartali jagu vanadest hoonetest puhtaks. Seejärel valmib kvartali keskele üks hästi lihtne kahe või kolme korruseline maja, mis asustatakse ehitajatega. Järgneb uue kvartali rajamine. Erinevatest piirkondadest tuuakse töölised ja isegi selliseid, kes polegi üldse varem ehitusega kokku puutunud. Inimesele õpetatakse selgeks mingi konkreetne töövõte, näiteks liistude panemine või muud midagi väga konkreetset. Muidugi on ka eriharidusega spetsialistid, kes loevad projekte ja suudavad juhendada. Selle tööjõuga ehitatakse tasandatud plats täis 40-50 korruselisi magalaid koos kaupluste, teeninduste ja muude ühiskondlike vajadustega arvestatavate ruumimahtudega. Ehitus võib kesta kaks, neli või viis aastat. Sellega lõpule jõudes läheb ehitajatele ehitatud maja lammutamisele ja asemele rajatakse park erinevate istikute, mänguväljakute ja muu seesugusega. Ühe valmimise järel võetakse käsile järgmine kvartal ja niimoodi on tegelikult ehitatud terve Shanghai linn. Dubaid külastanud ütlevad, et Shanghai ei jää mitte millegi poolest oma arhitektuurilt sellest linnast maha ja on üsna üksüheselt sarnane esimesega.\nKuidas terve kvartali lammutamise puhul toimitakse mõne oletatava väärtusliku hoonega?\nLammutamiste puhul mingit muinsuskaitselise väärtusega hoonete säilitamist me ei täheldanud. Kui meie siin muretseme näiteks kultuuriväärtusliku J. H. Rosenplänteri maja saatuse pärast Kuninga tänaval või jätame Port Arturi kaubanduskeskuses püsti vana raudteevahi majakese, siis Shanghais me seda ei märganud. Küll säilitatakse sealgi väga iidseid hooneid, nagu meile tuntud tagurpidi pööratud katuse äärtega majad või meie mõistes vanad mõisahooned. Oli ka Rocca al Mare taolisi muuseume, kuhu veeti vanu maju kokku.\nMuljetavaldavad on Hiina liiklussõlmed, mis rajatakse isegi 3- ja 4-tasapinnalistena. Tavapäraselt väljub linnast rohkem sõiduradasid kui neid linna siseneb, et vähendada liiklusummikuid. Harilikult viib viis rada linnast välja ja neli sisse. Arvukad autod jätavad õhku hulga heitgaase ja sudu olemasolu oli täiesti märgatav. Küsitavusi tekitas otse liiklussõlmede keskele rajatud mänguväljakute otstarbekus, aga teisalt on vaja iga ruutmeeter millegiga täita. Liiklust piiratakse neis peredes, kus omatakse kaht autot. Kumbagile autole väljastatakse kahe peale üks number, et samaaegselt ei saaks liiklusesse minna mõlema autoga. Tänavapildis näeb väga palju jalgrattureid, kelle jaoks on eraldatud eraldi sõidurajad.\nKuidas mõjub tohutu inimhulk tänavate puhtusele?\nÜldine puhtus oli suureks üllatuseks. Kui ma varem olin eelarvamusel, et Shanghai on räpane, siis kohapeal veendusin absoluutses puhtuses. Giidi jutust selgus, et lisaks puhastusfirmadele kasutatakse väga palju töötuid. Väga kasinat töötu abiraha saab üksnes tingimusel, et tehakse ühiskondlikus korras midagi linna heaks. Me nägime neid, kes sõna otseses mõttes korjasid maast ka üksikuid maha langenud puulehtesid, rääkimata paberiprahist, suitsukonidest või tikuotstest.\nSotsiaalne erinevus ja elatustase?\nHeaolu kõrval hakkas silma küllaltki palju vaesust. Pensionile minnakse selliselt, nagu meil Nõukogude ajal: naised 55 ja mehed 60. Ise nad ütlevad, et keskmine palk eurodes on 770. Polegi nii hull! See on muidugi giidi jutt ja ma ei oska kommenteerida öeldu tõele vastavust. Maksusüsteem on kujundatud selliselt, et tulumaks ulatub kuni 50 protsendini, aga see rakendub juhul kui palk ületab keskmise summa kahekordselt. Tegemist on sisuliselt astmelise tulumaksuga, mis algab 1500 euro pealt. Algul võib olla paarkümmend protsenti ja sealt edasi toimub järkjärguline tõus. Kui palk on 200 kuni 500 eurot, siis on tulumaks 10 %. Kui üüritakse korterit, mida teevad päris paljud noored, sest ostmise võimalust ei ole, siis on üür 200 kuni 300 eurot. Sellele lisandub vesi ja küte, aga need pidavat olema väga odavad. Mida see täpsemalt tähendab, ma ei tea. Ka elekter pidavat väidetavalt väga odav olema.\nÕiguse naise võtuks annab korteri olemasolu. Kui seda pole, ei saa ka naist kosida. Noored, kes on riigi heaks töötanud kusagil viis aastat, saavad õiguse võtta riigi garantiiga pangalaenu, et võiks ikkagi abielluda. Aga siis ollakse sunnismaine ja peabki riigiasutuses töötama. Teisalt tuleb ka olla väga tubli, et tööandja rahule jääks, sest konkurents töökohtadele on meeletult suur.\nKaupadele lisatav käibemaks on 17 kuni 20 protsenti.\nTöötute jaoks on olemas sotsiaalabi süsteem ja mingi töötu abiraha, aga tingimuseks on ikkagi ühiskondlikult kasuliku abitöö tegemine. Põhimõtteliselt sama süsteem, mis meilgi peaks olema. Abiraha suurust meile ei öeldud, aga praktiliselt olematu, mille eest süüa ja üüri tasuda polevat võimalik. Seetõttu lähevad töötud pigem maale sulastena elama. Nii saavad nad töö eest kindlustatud toidu ja peavarjuga. Hiina riigi omapäraks on see, et kõik oma toidu toodavad nad ise. Eksootilisemat toitu tuuakse muidugi sisse, aga see on juba luksus ja mitte põhitoidus. Peamine söök on riis, kanad, sead. Nende kanad olid minu meelest tuvide suurused.\nKuigi lasteaiad on seal samuti olemas, aga nende hind ääretult kõrge, siis seepärast tuleb odavam samade töötute kasutamine. Samuti kasutatakse lapsehoidjatena vähese haridusega inimesi, ka pensionäre, kelle pension on väga madal. Tihti elataksegi pere juures, kus palk asendatakse ööbimise ja söögiga.\nKuidas reguleeritakse sündivust?\nÜldjuhul on linnas lubatud perekonda ainult üks laps. Maal võib olla kaks last. Seda siiski erandina, kui emal või isal ei ole õde ega venda. Teisel variandil võib olla kaks last juhul kui esimese lapsena sünnib tütar. Kui sünnib esimesena poeg, siis on teise lapse ilmale toomine lubamatu. On ka kolmas võimalus, mis kehtib nii linnas kui maal. Raha eest võib sünnitada piiramatul arvul. Tasu teise, kolmanda, neljanda jne. lapse eest on paikkonniti erinev. Linnas kallim, maal odavam. Eurodes tähendab see hinda alates 120-st tuhandest kuni 200 tuhandeni, mida tuleb maksta iga järgneva lapse eest. Nõutud summa tasumisel on sellele lapsele kõik teed avatud samal kombel nagu esimesele lapsele.\nJuhul kui seda raha välja käija pole võimalik ja laps on ikkagi tulemas, siis püütakse seda eriti maa piirkondades varjata. Laps saab küll nime ja sünnitunnistuse, aga ta jääb ilma igasugustest riiklikest õigustest. Tal ei ole õigust kooli minna ja jääb täielikult ilma hariduseta. Täna on selliseid koolihariduseta inimesi vanuses 40 kuni 60 aastat umbes 10%. Giidi sõnul polevat üldsegi ime, et mõni selline inimene töötab ka taksojuhina. Varem oli autojuhi lubade saamine ilma lugemisoskuseta välistatud, aga nüüd on kord muutunud leebemaks. Kuna selliseid hariduseta inimesi on palju, siis leitakse parema olevat neile vähesel määral vastu tulla.\nSelles on Eestiga täielik erinevus. Meie mureks on vähene sündivus ja rahvaarvu vähenemine, aga Hiinas on probleemiks liigne sündivus. Giidi sõnul valvab laste ebaseaduslike sündide järele vastava ülesandega politsei. Raseduse ilmnedes nõutakse kas rahalist kompensatsiooni või sunniviisilist aborti. Minu jaoks on see nii masendav, millele ei tahaks mõelda. Kuidas naist abordile sunnitakse, seda ma ei tea, aga kuna inimestes on valitsuse kuulekus väga suur, siis võibolla ei olegi tarvis mingit vägivaldset meedet rakendada ja inimesed täidavad käsku ka ilma täiendavaid sundivaid abinõusid rakendamata.\nLaste jaoks on õppimine väga tähtis. Riigi poolt antav tasuta põhikooli haridustee kestab 11 aastat ja alustatakse viieselt. Varajane alustamine on võrreldav meie lasteaedades antava alusharidusega. Sealt edasi on gümnaasiumi astmes 30-40 protsendile õpilastest õppimine tasuta, ka kõrgharidust saab mingi osa paremaid õpilasi tasuta omandada. Sellepärast püüavad lapsed võimalikult hästi õppida, et saada tasuta õpet ja pääseda ka välismaale. Ikka selleks, et tulevik oleks kindlustatud võimalikult paremate töökohtadega.\nMidagi positiivset lõpetuseks?\nOhtlikult kaldu vajunud puu väärib hiinlaste silmis väärikat tuge\nPositiivne kogemus Hiinast väljendub hästi sõbralikus vastutulelikkuses. Kõikjal oli väga meeldiv teenindamine. Ühel õhtul läksime Sillamäe abilinnapeaga välja jalutama. Kõhud läksid tühjaks ja astusime ühte kõrvalisesse väikesesse söögikohta sisse. Kuna teenindaja ei mõistnud meie keelt ja meie ei tundnud mandariini keelt, siis viis ta meid kättpidi otse kööki, et valida toitu. Lõpuks tegin ka-ka-kaa ja püüdsin kätega lehvitades kana kirjeldada, millest ta kohe rõõmsal meelel suurepäraselt aru sai ja me võisime koos lõbusalt naerda, et suudame üksteist mõista.\nPole oluline kui suur on riik või milline on riigikord, loevad vaid inimesed kes suudavad muuta kõik sinu ümber ilusaks.\nPostitatud Reisid ja matkad | 2 kommentaari »\nJõulukuu esimesel päeval annab lastekoor Juhhei advendikontserdi „Valgus võidab“ Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumis. Sissepääs vaba annetusega.\nÜleriigiline lastekoor Juhhei ühendab Eesti kristlike kirikute laululapsi. Lastekoor on välja kasvanud Soome kristliku lastekoori “Jippii” tegevusest ja nende repertuaaris leidub hulgaliselt koori asutaja, soome helilooja ja kirikumuusiku Lasse Heikkilä laule. Alates 2001. aastast on neid hoogsaid kaasaegseid laule laulnud ka Eesti erinevate kirikute lastekoorid. Välja on antud 4 CDd lauludega, 1 CD näidendiga ja 3 DVDd. Viimaste aastatega on kava täienendu ka eesti heliloojate lauludega. 2012. aastal valmis Timo Lige lastelaulude CD “Mu sees on üks laul” koos fonode ja noodiga.\nSuuremad koorid tegutsevad praegu Tallinnas ja Tartus. Esinetakse kirikutes ja erinevatel sündmustel. Tähti Lehtsaar, Juhhei dirigent Tartust, peab oluliseks iga-aastaseid kokkusaamisi\nüle-eestilise koorina. 2012 suvel esinesid 75 laululast Tallinnas A Le Coq Arenal Kristuspäeval.\n„Aeg-ajalt organiseerime suuremaid üle-eestilisi kontsertreise. Näiteks 2006 toimusid Küünlateekonna kontserdid Võrus, Tartus, Pärnus, Paides, Jõgeval, Tallinnas ning lõpetasime koos soomlastega Helsingis Hartwall Areenal. 2009 esinesime suurüritusel „Lootuse Festival“ Saku suurhallis, kus laulis 400 last Eestist ja 100 last Soomest,“ meenutab Lehtsaar varajasemaid suuremaid ettevõtmisi.\nPärnu kontserdil esinevad väikesed solistid ja umbes 40-liikmeline Tallinna ja Tartu laululastest koosnev koor. Lehtsaare sõnul kuuleb eesti heliloojate Timo Lige, Maarja Vardja, Piret Rips-Laul’u ja soome heliloojate laule. Dirigeerivad Tähti Lehtsaar ja Kristi Jörberg Tartust ning Varje Soon ja Annika Soon Tallinnast.\n„Alustame kontserti lauluga „Küünlateekond“:\nKõndides koos lapsed laulavad,\nläbi pimeduse küünlaid kannavad,\npüüdes leeki hoolikalt nii teile jagada,\net ei tuul saaks seda ära puhuda…\nKa kontserdi kava kõik järgnevadki laulud kutsuvad oma rõõmsate lugudega kaasa mõtlema advendiaja sügavama tähenduse üle,“ selgitab Lehtsaar ja lisab täiendavalt juurde, et Tartus korraldatakse juba neljandat aastat advendiaja heategevuskontserti koos mõne tuntud solistiga.\n2009. aastal korraldati heategevuskontsert Tartu Jaani kirikus koos Tõnis Mägi ja Kärt Johansoniga noorte teraapiakeskuse loomiseks Peedule; 2010. aastal Tartu Salemi kirikus koos Karmen Puis’iga Tartu Maarja Tugikeskuse toetuseks; 2011. aastal koos Rebecca Kontuse ja Matis Metsala bändiga TÜ Kliinikumi Lastekirurgia osakonna toetuseks.\nSellel aastal toimub kontsert Tartu Lastekaitse Ühingu toetuseks. Täpsem info http://kultuuriaken.tartu.ee/?event=1353532251 . Esinemistel on võimalik osta Juhhei helikandjaid.\nPäästjad päästsid Pärnus sillalt vette hüpanud naise\nTäna õhtul kell 19.40 sai häirekeskus teate, et Pärnu linnas Kesklinna sillalt on Pärnu jõkke hüpanud naisterahvas, kaheksa minutit peale väljakutse saamist andsid päästjad veest väljatoodud naise üle kiirabile.\nPäästeoperatsioon (fotod ei ole tehtud seoses kirjeldatud sündmuse toimumisega)\nPäästeameti Lääne päästekeskuse pressiesindaja teatel selgus päästjate saabudes, et silla keskelt alla hüpanud noorem naisterahvas oli Pärnu kesklinna poolsest sadamakaist ligikaudu 30 meetri kaugusel vees. Pärnu päästekomando pinnaltpäästja ujus veel vaevaliselt pinnal püsinud naiseni, tõi ta kai äärde ning kalda olnud meeskond tõstis naise veest välja. Päästjatel kulus väljasõidust naise päästmise ja kiirabile üleandmiseni kaheksa minutit.\nTänu vette hüpanud naisest teatanud helistajale ja päästjate kiirele ning oskuslikule tegutsemisele lõppes sündmus õnnelikult.\nTäiendav viide Pärnu Postimehele: 32aastane purjus naine hüppas sillalt alla ise ja pärast päästmist toimetati politseijaoskonda, sealt edasi Pärnu haiglasse, kus erakorralise meditsiini osakonnas tuvastati peahaav ja pärast esmaabi andmist lubati kodusele ravile.\nEne Metsik tuli oma isikunäitusega Sinti\nEne Metsik Sindi Muuseumis\nEne Metsik ütleb, et käsitöö mõjub inimesele väga mitmest küljest ääretult tervislikult.\nPitskraed; kõrkjatest nukud\nEne Metsik selgitab lihtsate võtetega padjakaru valmistamist\nEsmaspäeval, 19. novembril avati Sindi Muuseumis käsitöönäitus “Me ise ilutegijad”, mis jääb avatuks 20. detsembrini. Väljapaneku autor Ene Metsik põlvneb Ida-Virumaalt Raadna asulast, mis asub laia liivarannaga Peipsi järve põhjakaldal. Ta ise nimetab lapsepõlvemaad Alutagusena, mis ongi võibolla kaugema kandi inimestele paremini teada. „Olin kuueaastane kui tädi, kes oli õmbleja, pani mind käsitööd tegema. Kuueaastaselt pidin hakkama vastu tahtmist kampsunit kuduma. Tegin halli ja punasega, harutasin jälle üles ja kudusin uuesti. Nutsin, aga pidin tegema. See oli suureks plussiks ja kuidagi ma harjusin selle käsitööga,“ jutustab Ene väga aegsasti alguse saanud käsitöö õppimisest. „Peagi tegin seda vabatahtlikult ja keegi ei pidanudki mind enam sundima. Minu vanaema ja ema tegid samuti käsitööd, mis muutus minulegi armsaks tegevuseks,“ räägib Ene näituse avamisele tulnud käsitööhuvilistele ja paljudele tõelistele meistritele.\n„Eelistan heegeldamist. Sellega on nii, et võtan lõngakerakese ja heegelnõela kaasa. Heegeldamiseks saab kasutada iga vaba hetke: midagi oodates või bussis sõites. Enamus näitusest ongi heegeldus. Kudumeid on vähem. Teen ka kampsuneid ja suuremaid asju, aga ka õmblustöid.“ Varem on ta korduvalt näituseid korraldanud koduvallas Paikusel, kus osaleb ka käsitööringi töös. Ta kasutab kõiki võimalusi paljude käsitöönäituste külastamiseks, käib muuseumites, otsib uusi mustreid, katsetab ja suhtleb aktiivselt teiste käsitöötegijatega. Enamik käsitööst on tehtud oma kodu tarbeks, samuti kingitusteks teistele.\nEva Talts teeb näituse külaliste raamatusse sissekande\nEne leiab, et käsitöö on väga soovitav eriti vanemas eas inimestele. Käsitöö aitab mõtteid viia ära muredelt, haigustelt ja probleemidelt, mis võibolla just eakamaid rohkem kimbutama kipuvad. Ene kogemuse põhjal hoiab käsitöö meele ja kehalise liikumise erksana ning on seepärast väga tervislik nii vaimule kui kehale.\nTa meenutab möödunud aegu ja kõneleb oma imeilusast pikalt kestnud elust kui muinasjutus, aga see ei kestnud jäävalt nõndaviisi. „Raskused algasid 1993. a. kui suri ema. Siis järgnesid ühe kuu jooksul veel mitmete väga lähedaste inimeste kaotused. Lahkusid ridamisi abikaasa, isa, ämm ja mehe tädi,“ kõneleb Ene muutustest oma elus, mis viis ta veel pensionieas uuesti tööle. „14 aastat pidasin kauplust pärast seda kui olin varem töötanud hoopis hariduse vallas – viimati rajooni haridusosakonnas metoodikuna ja samal ajal huvikooli direktorina, 8 aastat koolis õpetajana ja veel varem lasteaia kasvatajana.“ Pärast Lohusuu 7-klassilise kooli lõpetamist oli ta võtnud sihikule Tallinna Eelkoolikasvatuse Pedagoogilise kooli ja jätkas selle lõpetamise järel õpingut Tallinna Pedagoogilises Instituudis (nüüdne Tallinna Ülikool) ja omandas sellega kasvataja ning õpetaja elukutsed.\nLisaks kogu elu armsaks hobiks olnud käsitööle on Ene kätt harjutanud ka joonistamise ja akvarellidega maalimisega. „Maalimist õppisin pedagoogilises instituudis, siis võtsin osa kunstiringi tööst. Tööd olid isegi näitusel. Lõpetasin ka Pärnu Nooruse Majas Mai Kolosova juures 2 aastat kestnud portselanimaali kursused. Selles tehnikas tuli ka õlivärve kasutada,“ vestab Ene juttu muustki kui käsitööst, aga joonistanud või maalinud on enda jutu järgi siiski üsna vähe, nö enda tarbeks ja kinkimiseks. Näituste jaoks pole nendest töödest midagi järele jäänud. „Ma arvan, et minu maalidel ei ole suurt väärtust, rohkem hobitegevus.“ Veel räägib ta armastusest lugemise vastu ja rohketest reisidest Euroopas. Kuid suvi kisub teda ikka ka aiatöödele, käsi mullaseks tegema. Ansamblis laulminegi on olnud üheks meeldivaks ajaviiteks.\n1993-dal ja 1994-dal aastal alguse saanud suurte katsumuste periood on praeguseks leevendust saanud rõõmust, mida kingivad talle poja ja tütre hakkajad lapsed. „Mul on tütar Annely ja poeg Andres. Tublid pereinimesed ja igati töökad.“ Lapselapsi on vanaemal viis. „Helina Metsik tuli saate “Eesti tippmodell” võitjaks ja sai auhinnaks lepingu Londoni modelliagentuuriga Premiere. Minu supermodell jätkab õppimist interneti teel,“ räägib Ene sellest, mis talle eriliselt rõõmu valmistab.\nVanaema käsitöö harrastus on kandunud eriti lastelastele. „Lapselapsed jätavad töö kuidagi viimasele minutile ja siis on kohe vanaema armas, et kas saaks aidata? Aitan küll teha, aga kõigepealt pean veenduma, et lapsel on vajalik võte selgeks õpitud. Vahel aitan üksnes viimistleda,“ ja Ene lisab juurde, et tütrel väga palju aega praegu käsitöö jaoks ei jää.\nEndise Pärnu kodumajanduskooli direktor Eva Talts ütleb, et ei mõista neid inimesi, kes pensionile jäädes ei leia enam enesele mitte mingisugust tegevust\nKüsides, kas saab näitusel väljapandud esemeid lisaks üldistavale sõnale ’käsitöö’ ka kuidagi täpsemalt seda tegevust nimetada, vastab Ene pärast viivukest mõtlemist, et selle näputöö kohta ei saa eesti keeles midagi paremat öelda kui „Me ise ilu tegijad“. Nagu näituse pealkiri ongi. „Võibolla nad ei ole nii maitsekad ja kellegile ei tundu nii head, aga kui see endale meeldib ja vaatajale ka midagi ütleb, siis tähendab see seda, et sellest on kasu. Mina arvan, et ta mõjutab kuidagi positiivselt. Ma olen seda oma lastelastest aru saanud, et kui ma olen uue asja valmis saanud, siis ma näitan esimesena nendele ja kui nemad selle heaks kiidavad, siis ma arvan, et asi on korda läinud. Kuid sellega saab neid lapselapsi ka mõjutada,“ arutleb Ene, kes lõpuks pöörab jutujärje uuesti kõige tähtsama juurde. Käsitööga tegelemine on kindla peale üks tervislikumaid eluviise, mis mõjub samaväärselt hästi nii vaimule, hingele kui tervele kehale.\nToompea lossis näeb valikut Alla Jukš-Meose pitsikollektsioonist\nAlla Jukš- Meos selgitab Ene Ergmale pitsis leiduvat sümboolikat\nValik pitiskollektsioonist “Ermitaaž – Vanaema Veimevakk” Toompea lossi 3. korruse näituste saalis\nKilluke „Planeedi Rekordite Raamatusse“ kantud Alla Jukš-Meose pitsikollektsioonist „Ermitaaž – Vanaema Veimevakk“ jõudis Riigikogu liikme Annely Akkermanni palvel 21. novembril Toompea lossi näitusesaali, et algava kodanikunädala tähenduses austada sellega sümboolselt ühtlasi kõiki erinevatest rahvustest riigi elanikke, kelle tegus loovus ja ettevõtlikkus on panustatud Eesti ühiskonda.\nÕuepoolne vaade Riigikogu hoonele; Annely Akkermann kinnitab Alla Jukš-Meose rinda hõbedase sõle mälestuseks Riigikogust\nEne Ergma tervitab Pärnu Slaavi Kultuuri Seltsi liikmeid, pildil Faina Sokova\nEsmaspäevast algav kodanikunädal pühendatakse kõigile Eestis elavatele inimestele ja sellega soovitakse väärtustada väga erinevate elualade inimeste loovat ning tegusat pealehakkamist, mis rikastab riiki kultuuri- ja eduloomes.\nValik pitiskollektsioonist Ermitaaž – Vanaema Veimevakk Toompea lossi 3. korruse näituste saalis\nKolmapäeva ennelõunal Toompea lossi 3. korrusel pärnulanna pitsikollektsiooni valiknäitust avades ütles Riigikogu esimees Ene Ergma, et Alla Jukš-Meose pühendumist esivanemate pärandi säilitamisele ja teadlikule kollektsioneerimisele tuleb kahtlematult väga kõrgelt hinnata. Ergma kinnitas, et imetleb alati käsitöömeistrite oskusi ja väljendas siirast heameelt inimeste üle, kes leiavad aega ja tahet vanavanemate tarkuse ning käteosavuse elus hoidmiseks.\n„Ermitaaž – vanaema veimevakk“ kogum koondab endas umbkaudu 1500 pitseset maailma 22st riigist, esindades 29 tehnikat 1160 mitmesuguse mustriga. Guinessi rekordi omaniku kinnitusel pärineb vanim näidis näitusel aastast 1865 ja on pärand tema kaugetelt esivanematelt.\nAnnely Akkermann jutustab tutvumisest Alla Jukš-Meosega, keskel Laine Järvemäe ja vasakul pitsikuninganna\nAnnely Akkermann selgitas, et mõte näituse tutvustamiseks Riigikogus tekkis seoses läheneva kodanikunädala ja kodanikupäevaga (26. november), mis annab sobiva põhjuse samaväärselt põlisrahvaga tõsta esile ka tublisid inimesi teiste rahvuste keskelt.\nVenekeelse Guinnessi rekordite raamatu kirjastuse täievoliline esindus, planeedi rekordite registreerimise Vene komitee ja rahvusvaheline rekordiomanike klubi Interstrong pidasid 21. 11. 2001 pitsikollektsiooni „Vanaema veimevakk“ unikaalseks\nAlla Jukš-Meos on Pärnu Slaavi Kultuuri Seltsi innukas tegevliige, aga lähem tutvus arenes Akkermanni ja pitside koguja vahel hoopis Alla Jukš-Meose varalahkunud abikaasa Igori kaudu. „Töötasin hulk aastaid laevanduses ja käisin mõnikord laevu ostmas, mille juures Alla abikaasa Igor oli suureks abiks. Ta aitas laevu valida, üle vaadata, dokumentatsioone vormistada ja juhendas merendusega seonduvate küsimuste mõistmises. Kuid igal reisil ostis Igor ka mõne pitsi. Ta ütles, et viib iga kord mõnd maad külastades oma abikaasale kingituseks selle paikkonna pitsi,“ kirjeldas Akkermann tutvuse kujunemist inimesega, kelle kogu oli juba 2001. aastal pävinud oma unikaalsusega kõrge tunnustuse. „Olin varemgi juba mõnda artiklit Allast lugenud ja teadsin tema pitsikollektsioonist. Esimene vahetu kohtumine toimus siiski alles siis, kui olin Pärnu abilinnapea ja läksin Pärnus avama sarnast väiksemat näitust. Alla astus minu juurde ja ütles „Sina oledki, Annely, minu mehe lemmik!“,“ jutustas Akkermann sellest kuidas nad iseäralikul viisil kaua aega küll teineteist hästi teadsid, aga isiklikult kohtusid alles mõned aastad tagasi.\nVanaema veimevakaga tutvumine\nAlla Jukš-Meos oma pere lähemate liikmetega\nAkkermann selgitas sedagi, miks teda väga isiklikult puudutab slaavi ja teiste rahvaste kultuur: „Minu enda sugulastest tubli pool elavad II Maailmasõja ajast saadik teistes riikides ja ma näen, kui armas on oma kultuur, millest hoitakse kinni rahvatantsus, käsitöös või pitsides. Põlisrahva keskel võõrsil elades omab see nende jaoks erakordset tähtsust! Mõtlesin, et las sellel nädalal olla riigi kõige tähtsamas hoones ühe teisest rahvusest kodaniku näitus.“ Selles nägemuses on Akkermannil avatud näitusega soov teha sümboolne kummardus teisest rahvusest kodanikele, kes meie riigis elavad ja siinset kultuuri mitmekülgsusega täiendavad.\nPärnakas Nellya Belousova ütles oma sõvavõtus, et Alla on Eesti patrioot, kes pole kordagi nõustunud oma kollektsiooni väljapoole selle riigi piire müüma – kuigi talle on tehtud väga ahvatlevaid pakkumisi.\nTallinlanna Lyudmila Pasko rääkis üle poole sajandi kestvast tutvusest pitsikogujaga ja esitles sõbranna kaunist ning tulemuslikku tegevust mitmete näidetega. Tänavu kevadel esitles Alla Jukš-Meos valikut oma kollektsioonist Ungaris 13. Kiskunhalasi rahvusvahelisel pitsifestivalil “110 aastat Halasi pitsi”, kus ta viibis pitsimaja direktori Zsuzsanna Kiliti isiklikul kutsel selle sündmuse ainsa aukülalisena. Järgmisel aastal võib loota, et pitsikuninganna – nagu teda samuti nimetatakse – osaleb Lepoglava pitsifestivalil Horvaatias.\nAlla Meos-Jukš tutvustab koostamisel olevat pitsiraamatut\nVanaema veimevakka tutvustav kirjandus\nPasko kõneles sellestki, et suurem osa pitside mustreid sisaldavad nähtavaid või salaja neisse peidetud märke, sümboleid, pentagramme, mis on omapäraseks võtmeks kultuuride üldinimlike teadmiste avamiseks või lahti muukimiseks. Inimtegevuse erinevad valdkonnad avalduvad just kunstis vahetevahel alltekstina täiesti lihtsates, kuid ka keerulisemates vormides. Alla Jukš-Meos on veendunud, et üksnes allteksti avamine annab õige arusaama eseme tähendusest ja selle tegelikust väärtusest. „Ermitaaž – Vanaema veimevakk“ koondab kollektsioonis poolsada erinevat nähtavate sümbolite varianti ja neist iga üksik omab kindlat lugu või legendi. Pasko tõi näiteks haakristi, mis läinud sajandil maailma tabanud suure sõja järel on tekitanud vastakaid tundeid ja uusi arusaamasid. Ometi on haakrist säilitanud oma ajaloolise traditsioonilise sõnumi kõigele vaatamata.\nSeljametsa Muuseumi juhataja Laine Järvemäe meenutas tänuga 5 aastat tagasi Alla Jukš-Meoselt kingituseks saadud pitsesemeid, mida näeb 120 esemena alaliselt eksponeerituna 8 stendil. Temagi keskendus pitsi sümbolitele, mille kaudu on edasi antud väga palju kasulikku teavet erinevate rahvaste pärimuskultuuride kohta.\nNäituse kujunduse teostas eesti kunstnik Alli Mitt.\nPaljud Pärnu Slaavi Kultuuri Seltsi liikmed on tulnud näituse avamisele Alla -Jukš-Meost õnnitlema ja tervitama; Ene Ergma tänab pitsikuningannat\nPärnu Slaavi Kultuuri Seltsi liikmed on rõõmsad kutse eest Riigikogu külastada\nPitsikuninganna väisas aukülalisena rahvusvahelist pitsifestivali\nAlla Jukš-Meos rääkis sümbolitest pitsides\nVanaema veimevakast vanaema aabitsani\nTäna hommikul poole üheksa paiku kogunesid OÜ Euro Cactus töömehed Paikuse vallas oleva vana Põlendmaa koolimaja juurde, et minna juba septembris välja valitud kuuske maha võtma. Euro Cactus projektijuht Arne Meier ütles ligemale 17 meetri pikkuse kuusega Pärnusse jõudes, et jõulupuu kasvas RMK Vändra metskonnas. Kuusk veeti läbi Urge Tallinna maanteele, mida mööda linna siseneti. Pärnu jõe ületamise ajaks suleti sild vastu tulevale liiklusele. Poole ühe paiku tõstis kraana Endla teatri ees olevale platsile jõulupuu püsti ja töömehed kinnitasid jämeda tüve kiilude abil tugevalt augu servade vahele kinni.\nPärnu Linnavalitsuse avalike suhete nõunik-teenistuse juhataja Maria Murakas ütles Keskväljakule püstitatud kuuse maksumuseks koos toomise-viimise-ülespanemise kulutustega 2236,91 eurot ilma käibemaksuta.\nPärnu linnaaednik Piret Unn selgitas, et Keskväljaku kuusele tulevad punased suured mummud, mis on jaotatud puule sektoritena ülevalt alla, iga sektori vahel on pisikesed sinised ja valged tulekesed ning valged tilkuva efektiga lambid.\nLisaks Keskväljakule hakkab linna kaunistama teine jõulupuu Rüütli platsil. Planeeritud on selliselt, et Rüütli platsi ümbrus saab endale sinise ja valge sära puudele, kuusk mis tuleb purskkaevu kaanele, on samuti sinise ja valgega. Lastepargi purskkaevu pealne on sarnaselt eelmistele aastatele ikka jääkarude päralt ja lisaks tuleb sinna veel väike kuuseke, mis on samuti ehitud sinisesse värvitooni. Pikk-Vee- Akadeemia tänav kaunistatakse punaste ja valgete tuledega.\nJõulutuled süttivad kuusepuudel esimesel advendil, 2. detsembril.


Vaata liikmete liikmete fotosid - Kultuurikomisjon\nTa oli ametis Täname kõiki, kes on andnud oma panuse faktide, fotode ja dokumentide kogumisse! Osalejate arv on piiratud, kuid mõned vabad kohad on veel alles. Kahjuks oli see ka viimane kord, kui teda seal kohtasime.\nPrantsusmaa soovis soodustusi kvaliteetsetele alkohoolsetele jookidele, tekstiilile ja masinatele. Eesti ajalehed arutlesid Prantsuse-Vene transiidi kasvu üle tulevikus läbi Eesti.\nAlates jaanuarist kuni juunini tegutses Tallinnas Prantsuse majanduse ja kaubanduse esindajana Angel Tournier. Pusta asetab pärja tundmatu sõduri hauale. Foto: Eesti Rahvusarhiiv, V.\nAuksman EV Dido haual.\nSamuti avaneb võimalus parimate töödega tutvuda Loodusfestivalil, mis toimub sel aastal augustikuus. Esineliku võidutööd laste ja noorte ning üldarvestuse kategoorias saavad pärjatud auhindadega, mille on välja pannud PhotoPoint, Salibar, Petrone Print, Viru Folk, Cotton ning Tartu Ülikooli loodusmuuseum ja botaanikaaed. Loodusfestivali korraldab Tartu Ülikooli loodusmuuseum ja botaanikaaed.\nVälja antakse esimene, teine ja kolmas auhind. Korraldajad jätavad endale õiguse määrata lisaks eriauhindu ja muuta vajadusel premeerimise korda.\nVelveti kontorist käib päevas koos klientide ja partneritega läbi vähemalt inimest. Oli selge, et ainuõige otsus on viia kõik need interaktsioonid miinimumini ja saata kogu Velveti töökas kollektiiv kodusele tööle. Slackis on meil erialaste tiimide ja projektimeeskondade lõikes eraldi suhtluskanalid.\nSee kõik ei erine meie tavapärasest rutiinist. Senisest rohkem peame lihtsalt panema kirja asju, mida muidu oleksime kommunikeerinud kontoris ise kohal olles. Kultuurikomisjon on Riigikogu alatine komisjon, mis tegeleb haridust, teadust, noorsootööd, keelt, meediat, muinsuskaitset, sporti, loovisikuid, etendusasutusi, muuseume ja raamatukogusid käsitleva seadusloomega.\nSelleks valmistab ta ette seaduste ja otsuste arutelusid Riigikogus.\nFOTOD: Vaata suusakoondise liikmete ennustust Eesti-Iirimaa mängule


Restoran MEKK | Eleven - kõik restoranid ühest kohast\nEsmaspäev:\t12.00 - 23.00\nTeisipäev:\t12.00 - 23.00\nKolmapäev:\t12.00 - 23.00\nNeljapäev:\t12.00 - 23.00\nReede:\t12.00 - 23.00\nLaupäev:\t12.00 - 23.00\nPühapäev:\t12.00 - 23.00\naadressSuur-Karja 17/19 Tallinn\nHelista+372 680 6688\nSobib gruppidele Sobib peredele Eesti köök Päevapakkumised Privaatruum Suveterrass WIFI\nUus moodsa eesti köögi pakkuja – restoran MEKK asub Tallinna vanalinna serval Suur-Karja tänaval. See sajandite hõngu kandev, kuid linna ühe tuiksoone lähedal olev ja niimoodi eri ajastuid siduv asukoht on omamoodi sümboolne.\nTervislik toiduvalik – kvaliteedi üks komponente on tervislikkus. Igal hooajal pakutakse MEKK´is just sellele ajale vastavat toitu. Kevad on spargli, spinati, nõgese ja jänesekapsa aeg. Suvel valitsevad värsked juurviljad, kurgid ja tomatid, marjad nii aiast kui metsast ning haug ja tuulekala. Sügisele annavad oma näo seened, õunad, ploomid, astelpajumarjad, murakad ja ulukiliha. MEKK´i talvine menüü on karge nagu õues olev ilmgi, põhiilme annab kohalik konserveeritud tooraine. MEKK´i peakokk paneb alati rõhku sellele, et tooraine oleks värske ja hooajaline ning läbi aasta maitsestatakse toite ürtide ja maitsetaimedega.\nKõigi komponentide – õige asukoht, suurepärane tooraine, parimad professionaalsed oskused, läbimõeldud joogikaart – tulemuseks on Moodne Eesti KöögiKunst oma parimal kujul. Tulvil kontraste, kuid olemuselt rahulik ja harmooniline – just nagu eestlane isegi.\nLounge-stiilis Savoy Baar ootab Teid varahommikust hilisõhtuni, pakkudes mugavat kohtumispaika soojas ja õdusas miljöös, kus saate nautida kokteile väikestes laudkondades või hoopis kaminatule paistel pehmetel diivanitel.\n[…] MEKK […]


Kokku 1728 raamatut lisamise järjekorras, 35 leheküljel\nTehnika ja Tootmine 1958/12\nAutor: Toimetaja J. Roo\nKirjastus: Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kirjastuste ja Polügraafiatööstuse Peavalitsuse Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1958\nKaasas ajakirja aastakäigu artiklite register.\nTehnika ja Tootmine 1958/11\nTehnika ja Tootmine 1958/10\nTehnika ja Tootmine 1958/9\nTehnika ja Tootmine 1958/8\nTehnika ja Tootmine 1958/6\nTehnika ja Tootmine 1958/5\nTehnika ja Tootmine 1958/4\nTehnika ja Tootmine 1958/3\nTehnika ja Tootmine 1958/2\nAutor: J. I. Voronov, L. N. Kovaljov, A. N. Ustinov\nveidi kulunud kaaned, esikaane siseküljel nimi, sisu korras ja loetav\nRaamatus kirjeldatakse põllumajandusmasinate ehitust ja töötamist.\n-Väetiste ettevalmistus-, laadimis- ja külvimasinad\n-Põllukultuuride haiguste ja kahjurite t...\nSeisukord: veidi kulunud kaaned, esikaane siseküljel nimi, sisu korras ja loetav\nMetallide lõikamine. Õpik masinaehitustehnikumidele\nAutor: Georgi Aleksejev, Vassili Aršinov\nkasutatud raamat, kaaned, kaante servad ja nurgad kohati kulunud, lehed kohati määrdunud, mõned lehed köitest lahti, sisu olemas ja loetav, pildil teine eksemplar\nRaamatus vaadeldakse metallide lõikamise aluseid. Selgitatakse lõiketöötlemise kõigi meetodite puhul tööriista lõikava os...\nSeisukord: kasutatud raamat, kaaned, kaante servad ja nurgad kohati kulunud, lehed kohati määrdunud, mõned lehed köitest lahti, sisu olemas ja loetav, pildil teine eksemplar\nÜldelektrotehnika näidete ja ülesannete kogu (õpik tehni...\nAutor: V.I. Konstantinov, A.F. Simonov\nOriginaali pealkiri: Сборник практических примеров и задач по общей электротехнике\nelektrotehnika, kutsekooliõpikud, ülesanded\nSeisukord: normaalses seisukorras kasutatud raamat (PILDIL TEINE EKSEMLAR)\nSõiduauto Volga GAZ-24 remont (vene keeles)\nAutor: G. Sarhošjan, V. Maljanov\nKirjastus: Transport, 1980\nKasutatud raamat, keskmises korras, kaaned kulunud, lehed kohati lainelised!\nSeisukord: kasutatud raamat, keskmises korras, kaaned kulunud, lehed kohati lainelised\nAutor: Vassili Ivanovitš Anohhin, Aleksandr Grigorjevitš Sahharov\nkasutatud raamat, kaaned, kaante servad ja nurgad kohati kulunud, kaaned ja lehed kohati määrdunud, sisu olemas ja loetav\n* Traktorite üldine ehitus\n* Traktorite hooldamine ja juhtimine\n2. ümbertöötatud trük...\nSeisukord: kasutatud raamat, kaaned, kaante servad ja nurgad kohati kulunud, kaaned ja lehed kohati määrdunud, sisu olemas ja loetav\nTehnika ja Tootmine 1961/5\nKirjastus: Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kirjastuste ja Polügraafiatööstuse Peavalitsuse Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1961\nOpel Astra. Haynes 1991-1998. Remont ja tehnohooldus (vene k...\nAntikvariaat: SEE KASUTATUD RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. /21/1\nPeugeot 205, 309. 1983-1995. Korjausopas\nKirjastus: Alfamer OY, 1996\nSoomekeelne remondiõpik Sulle, kes Sa omad Peugeot 205 või 309.\nSeisukord: kasutatud raamat, kaaned ja raamatuselg kulunud, leheservad määrdunud, sisu olemas ja loetav\nAutor: Viktor Danilevski\nRaamat on kirjutatud iga liiki ajalooliste allikate uurimise põhjal, mida on teostatud raamatu autori poolt peaaegu veerand sajandi vältel arhiivides, suurtes...\nNSVL raudteede signalisatsioonijuhend\nKirjastus: Eesti Raudteelane, 1945\nSignaali näitamine on käsk ja kuulub vastuvaidlematult täitmisele. Kõik raudteetranspordis töötajad peavad kindlustama signaali nõudmise viivitamatut täitmist kõigi võimalikkude vahenditega.\nSeisukord: kasutatud raamat, kaaned kulunud ja määrdunud, raamatuselg osaliselt katki ja köitest lahti, leheservad määrdunud, tagumisel sisekaanel kirje, sisu olemas ja loetav\nRaamatut on kaasaegsete ehitusmaterjalide ja ehitusnormide järgi kohandanud Harri Korrovits.\nEhitus ja Ehitusmaterjalid. Teaduslik-tehniline bülletään\nAutor: Koostanud: K. Nõmme; Toimetanud: T. Masso\nKirjastus: Riiklik Ehituse ja Arhitektuuri Komitee, 1958\nÜlevaade teadlaste-uurijate tööst\nÜlevaade ehituse ja ehitusmaterjalide tööstuse tööst\nEesti NSV Ministrite Nõukog...\nSeisukord: kasutatud raamat, kaaned ja lehed kohati kulunud, esikaanel ja sees mõned kirjed ja templid, sisu olemas ja loetav\nEhitusfüüsika ABC. Soojus, niiskus, müra\nKirjastus: Demostar, 2012\nSelles raamatus on selgitatud, kuidas majade tarindus ja keskkonnatingimused mõjutavad nende kasutamise mugavust ja energiakulu, ning ...\nMetallist köögipliit ''Ilmarine''. Ekspluatatsioonijuhend\nMetallist köögipliit "Ilmarine" on ette nähtud toidu valmistamiseks ja eluruumide kütmiseks.\nSeisukord: kasutatud raamat, kaaned veidi kulunud ja määrdunud, garantiitempel, sisu olemas ja loetav\nРулевое управление грузового автомобиля с гидроусилителем\nTehnika ja Tootmine 1971/6\nAutor: Peatoimetaja: A. Luik\nÕkonoomika ja tootmine\nAutojuhtimise alused ja liiklusohutus (vene keeles)\nAutor: V. I. Konopljanko, S. V. Rõžkov, J. V. Vorobjov\nKirjastus: DOOSAAF SSSR, 1989\nSeisukord: kasutatud raamat, keskmises korras, kaaned kulunud ja katki\nTeose peaülesandeks on ehitustehnikute väljaõpetamine, kes hakkavad ehitusplatsidel töötama juhatajatena, kümnikkudena, normijatena, eelarvete koostajatena, kalkulaatoritena jne. Seepärast on raamatu koostamisel silmas peetud peamiselt ehitusplatsi ja ehitusobjekti tingimustes esilekerkivaid...\nSeisukord: kasutatud raamat, kaaned kulunud ja määrdunud, leheservad kulunud, esilehel kirje, mõnel lehel allajoonimised, sisu olemas ja loetav\nAutor: Eugen Soonvald\nTeoses käsitletakse tiguülekannete geomeetriat, täpsust ning tugevus- ja soojusarvutust. Antakse juhiseid ja andmeid nende konstrueerimiseks, esitatakse standard-tigureduktorite põhiandmed.\nAutor: Roman Hollmann. Toimetanud Hans Roland Võrk\nElektri- ja magnetühikud\nPrimaarsed galvaanilised vooluallikad\nSekundaarsed galvaanilised vooluallikad\nSeos pinge, voolu ja takistuse vahel\nElementide ja akumulaatorite ühendamine patareiks\nSeisukord: kasutatud raamat, kaaned kulunud ja veidi pleekinud, sisu olemas ja loetav\nAutor: Boriss Gelman\nRaamatus kirjeldatakse traktori kõikide mehhanismide ja seadmete ehitust ning töötamist, nende hooldamist ja nendele normaalsete töötingimuste loomist, antakse näpunäiteid traktori teenindamiseks talvel ja tuuakse ära ohutustehnika eeskirjad traktori töötamisel. Raamatu lõppu paigutatud ...\nSeisukord: kasutatud raamat, kaaned kulunud, raamatuselg veidi katki, esilehel nimi, sisukorra lehekülg pisut rebenenud, sisu olemas ja loetav\nРуководство по техобслуживанию ...\nВАЗ-2108/09. Устройство и эксплуатац...\nKirjastus: Морозов, 2001\nSeisukord: veidi kulunud ja paarist kohast rebenenud kaaned, kuid sisult terve ja loetav raamat\nTehnika ja Tootmine 1959/2\nKirjastus: Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kirjastuste ja Polügraafiatööstuse Peavalitsuse Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1959\nTehnika ja Tootmine 1963/5\nKirjastus: Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kirjastuste ja Polügraafiatööstuse Peavalitsuse Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1963\nКаталог содержит техническую характеристику автомобиля и'развернутые спецификации всех узлов и деталей, сгруппирова...\nSeisukord: keskmiselt kulunud ja üsna määrdunud kaantega, kuid sisult terve ja korralik raamat\nTraktor Т-74. Konstruktsioon, ekspluatatsioon ja hooldus\nAutor: В. П. Кашува jne.\nKirjastus: Kолос, 1966\nveidi kulunud ja määrdunud kaantega kuid sisult terve ja korralik raamat.\nTрактор Т-74. Kонструкция, эксплуатация, уход.\nSeisukord: veidi kulunud ja määrdunud kaantega kuid sisult terve ja korralik raamat.\nKirjastus: Kолос, 1964\nAutor: Boriss P. Zahharov\nRaamatus on süstematiseeritud metallograafiat, värviliste metallide termilist töötlemist, termiliste tsehhide seadmestikku, termilise töötlemise protsesside mehhaniseerimist ja automatiseerimist käsitlev materjal ning kirjeldatud mõningaid automaatseid vooluliine. Masinaehitusdetailide ja t...\nJuhend elektrijaama mehhaanikule\nKirjastus: Eesti NSV Metsatööstuse Ministeerium, 1952\nKäesolev käsiraamat tahab abiks olla mehaanikule liikuvelektrijaama tundmaõppimisel ning generaatori normaalse hooldamise ja tehnilise teenindamise teostamisel.\nÜAI meelespea II\nAutor: Koostanud R. Jürgenson\nKirjastus: Tallinn ÜAI Nõukogu, 1980\nTüüpilisemad LE rikkumised ja nende vormistamine\nTegutsemine raskete LE rikkumiste korral\nLiikudes üksinda (väljaspool patrullteenistust)\n50 aastat raadiot\nAutor: Aleksandr Fortušenko\nRaamat on soovitatud NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures oleva Raadioleiutamise Viiekümneaastase Juubeli Tähistamise Komitee poolt materjalina referentidele.\nSeisukord: kasutatud raamat, kaaned ja leheservad kulunud ja määrdunud, sisu olemas ja loetav\nШколы под парусами. Учебный пару...\nAutor: Митрофанов В.П., Митрофанов П.С.\nKirjastus: Судостроение., 1989\nВ книге увлекательно рассказано о постройке учебных парусных судов XVIII-XX вв. и создании в России Навигацкой школы. При...\nMaavarade purustamise, sorteerimise, rikastamise ja maakide ...\nKirjastus: Eesti NSV Ehitusmaterjalide Tööstuse Ministeerium, 1979\nEeskirjad on ette nähtud maavarade töötlemise ettevõtete insener-tehnilistele töötajatele ning teadusliku uurimise ja projekteerimisinstituutide spetsialistidele.\nSeisukord: kasutatud raamat, kaaned ja esimesed lehed kulunud ja paremast nurgast üsna katki, mõned leheääred pisut määrdunud, sisu olemas ja loetav\nAutor: Vladimir Grigorjevitš Rozanov\nTeoses kirjeldatakse üksikasjaliselt diiseltraktor mark ДT-54 ehitust, käsitletakse selle kõikide mehhanismide töötamist ja reguleerimist, antakse juhised traktori juhtimiseks ja tuuakse vajalikud andmed traktori tehni...\nМотоцикл Ковровец-175А. Инструкци...\nМотоцикл Ковровец 175 А\nМотоцикл Ковровец-175 А\nSeisukord: tugevalt kulunud ja määrdunud kaaned, kuid sisu terve ja korralik.\nPõllumajanduses kasutatavate elektriseadmete tehnoteenindam...\nAutor: Viktor Pavlovitš Taran\nRaamatus käsitletakse põllumajanduses kasutatavate elektriseadmete tehnohoolet ja jooksevremonti. Iga seadmeliigi, asünkroonmootorid, liikuvate elektrijaamade generaatorid, allveepumbad, keevitustrafod ja generaatorid ning madalpingeaparaadid, kohta on toodud levinumad rikked, nende kindlaksmä...\nAвтомобилъ ГАЗ-MM. Инструкция по у...\nKirjastus: Машгиз, 1949\nSeisukord: tugevalt kulunud, kriiimustatud ja keskmiselt määrdunud kaaned, viimane, tühi lehekülg on ära rebitud. Sisu on siiski terve ja loetav.\nBensiinimootorsaag ''Družba''. Lühike kirjeldus ja tehnili...\nKirjastus: Eesti NSV Metsatööstuse Ministeerium, 1956\nKäesolevas juhendis antakse lühike kirjeldus mootorsae konstruktsiooni ja üksikute sõlmede koostöö kohta ning tuuakse põhireeglid, milledest tuleb kinni pidada mootorsae ekspluateerimisel ja hooldamisel.


Piltuudis: hiinlane värvimas ühekohalist allveelaeva - Elu24 : Kurioosum\tSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuUunoElmarKavaTänane lehtPostimeesMajandusMaailmKultuurSportKoduTervisTarbijaNaineIlmTehnikaElu24ArvamusLemmikUudisedEesti LaulVideoportaalSSCGaleriiTV-kavaKinoLiveMeeldibWideoGamefriikTop kommentaaridPresidendiproua on lapseootel?(9)Peeter Võsa jäi naelrehvidega vahele ja pahandas: palusin ma endalt intervjuud võtta? Ma ei soovi teles esineda!(4)Toomas Hendrik Ilves naudib DJ-ametit: presidendina olen nagu statist, aga siin saan ise midagi ära teha(2)Kit Harington vabandas, et ta varjas oma tegelase Jon Snow saatust(4)Nõukogude Liidus paanikat tekitanud sakslane Mathias Rust lendab taas Soome(1)Soomes olid juba 1964. aastal «mobiiltelefonid»?(2)Elu24 Live/ Külas käis särtsakatest kaunitaritest koosnev instrumentaaltrio La Phoenix(2)Tänane lehtPostimeesMajandusMaailmKultuurSportKoduTervisTarbijaNaineIlmTehnikaElu24ArvamusLemmikUudisedEesti LaulVideoportaalSSCGaleriiTV-kavaKinoLiveMeeldibWideoGamefriikElu24Kirev elu\nPiltuudis: hiinlane värvimas ühekohalist allveelaeva 8. mai 2012 13:15Inna-Katrin Hein// : Hiinas Hubei provintsis Wuhanis elav farmer Zhang Wuyi tegeleb leiutamisega.\n37-aastasel Zhangil valmis insenerist sõprade abiga uus ühekohaline allveelaev, edastab Reuters.\nSõpruskond on ehitanud juba kuus miniallveelaeva, millest üks müüdi möödunud aasta oktoobris 100 000 jüaani (15 855 dollarit) eest Dalianis tegutsevale ärimehele.\nOma uusima allveelaeva värvis Zhang oranžiks.\nTavaliselt kasutatakse neid väikeseid ühte inimest mahutavaid allveelaevu meresaaduste kogumiseks.\nSelline allveelaev võimaldab sukelduda 20 – 30 meetri sügavusele ning ühe paagitäie kütusega on võimalik sõita kuni kümme tundi.\nKirjuta toimetajalePrindiElu24Kirev elu Kopeeri link LIITU UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressArtikli märksõnadhiinlaneallveelaevElu24 Live/Külla tuleb tõusev staar Carine Jessica Kostla, kes ise laulusõnu ja muusikat kirjutabNäitlejapaariUku ja Sandra Uusbergi perre\nKuuse-taat: mai lõpus võib tulla koguni 30 soojakraadi!Video, mis paneb muigama! Ivo Linna ja Juku-Kalle Raid külastasid Texases eestlaste küla ja heiskasid lipuTÄNA: Elephants From Neptune annab viimast korda kontserdi Protestis!Kuula: Eesti Laul 2017 tunnusmuusika remixi autor on\nRaadiomeesAlari Kivisaarel uus nunnu lemmikEesti iluspetsialistid saavutasid Kolibri iluvõistlusel Jurmalas medalikohadVideo! Ilona Kaldre räägib kivimitest ja jagab palju nõuandeidVideo: ema viskas põleva maja neljandalt korruselt kolm last alla1\nNorra eurolauliku Agnete Johnseni sõnul käis ta läbi vaimsest põrgust\nElu24 video! Nädalavahetusel astuvad Telliskivi loomelinnakus üles tõelised staarid!\nSaada vihjeSaada piltViimased uudised14:28Golfimaailma ärieliit koguneb Saaremaale 14:16Kes olid Eesti esimesed tipp-breikarid? 14:04Video, mis paneb muigama! Ivo Linna ja Juku-Kalle Raid külastasid Texases eestlaste küla ja heiskasid lipu 14:03Kuuse-taat: mai lõpus võib tulla koguni 30 soojakraadi! 13:56Kuula: Eesti Laul 2017 tunnusmuusika remixi autor on noor tulevikutäht Futuristik, kes on alles koolipoiss 13:54Prantsuse bussijuhid said väidetavalt üleandeks migrante lugeda 13:26Kas tõesti? Gwyneth Paltrow ostis imekauni kinnisvara, mis läheb lammutamisele 13:25Eesti iluspetsialistid saavutasid Kolibri iluvõistlusel Jurmalas medalikohad 13:09Elu24 Live/Külla tuleb tõusev staar Carine Jessica Kostla, kes ise laulusõnu ja muusikat kirjutab 13:01Näitlejapaari Uku ja Sandra Uusbergi perre sündis tütar 13:01Noortebändi demovooru lõpuni on jäänud vähem kui kaks nädalat 12:56Video: vabasukeldumise uus rekord on 122 meetrit 12:45Palju õnne! Lauri Viikna sai viiendat korda isaks 12:40Alari Kivisaarel uus nunnu lemmik 12:31TÄNA: Elephants From Neptune annab viimast korda kontserdi Protestis! 12:27Joey Negro: soovilugude küsijad on tihti tõeliselt tüütud, eriti kui nad purjus on 12:20Video: ema viskas põleva maja neljandalt korruselt kolm last alla (1)12:15Karin Rask räägib emaga iga päev: olen end alati tundnud armastatud ja hoituna! 12:06Marilyn Kerro: mina ei tähista emadepäeva ega mingeid teisi pühi 11:46Elu24 video! Marten Kuningas lubab staaridele kohast säravat rokkimist ja head groovi! Kõik viimased uudisedReis võib alata -\nELU24 LIVE/ Hiina reisi eel käis külas mitmetahuline lauljanna Sofia RubinaELU24 LIVE/ Külas käis Eesti tuntuim staarmetroseksuaal 48h populaarsemad teemadadam lambertAnu Saagimdaily mailERKIerki moeshowEuroopaEurovisioonJazzkaarJüri PootsmannkilogrammiklubilapslauljalauljatarmoeshowMuusikanainenäitlejaprincerock cafeRootsisimple sessionToomas Hendrik Ilvestv3Ameerika ÜhendriigidvideoVideoKõikFotod ja video: politsei kontrollis Tallinnas autorehveFotod ja video: Maardus sai tulekahjus elumaja kahjustadaTürgi parlamendis puhkes taas massikaklus (3)VIIMASED GALERIIDRomantiline maakodu HarjumaalInstallatsioon Face-to-face: "Balti börsihoone lugu" ArhitektuurimuuseumisKruiisilaev MSC Musica TallinnasSiim Kallas kohtub keskfraktsioonigaEmmekadVaata kõiki galeriisidSaagim Social ClubKõikVideo: Miks värvivad Simple Sessioni BMX-võistlejad oma rataste pedaalid kuldseks?Video ja pildigalerii! Russalka juurde kogunenud värvikad meeleavaldajad seisid nii avatuma linnaruumi eest, kui vastuFoto: Adam Lamberti kontserdile käis Eestis kaasa elamas ka tema kuum soomlasest ekskutt21. apr Elu24 seltskonnagalerii! Adam Lambert tõi kohale kodumaised popmuusika austajatest staarid Top kommentaaridPresidendiproua on lapseootel?(9)Ohoo! Erootikatähest sushimüüjaks: Kristiina Bellanoval on uus amet!(5)Peeter Võsa jäi naelrehvidega vahele ja pahandas: palusin ma endalt intervjuud võtta? Ma ei soovi teles esineda!(4)Kit Harington vabandas, et ta varjas oma tegelase Jon Snow saatust(4)Teadlaste hinnang: enne inimkonda eksisteeris kosmilisi tsivilisatsioone ja eksisteerib ka pärast(3)Suhted & seksKõikNaised šokis: kas meil ei ole tõesti midagi viga? (3)Naised paljastavad: deidid, mis läksid ootamatult käest (1)Paarid paljastavad, milliseid teemasid nemad omavahel ei aruta 3. mai Uuring: iga kolmas teab salaja partneri paroole Kirev eluKõikGolfimaailma ärieliit koguneb Saaremaale Kes olid Eesti esimesed tipp-breikarid?Kuuse-taat: mai lõpus võib tulla koguni 30 soojakraadi!13:54Prantsuse bussijuhid said väidetavalt üleandeks migrante lugeda NaineKõikSuhkrust vabaks - aga millega toitu maitsestada?Naised šokis: kas meil ei ole tõesti midagi viga? (3)Sotsiaalmeedias kogub kiirelt populaarsust omapärane meigitrend14:13Lugeja kirjutab: naiste seelikud lähevad aina lühemaks, meeste sokid ikka pikemaks … 13:15Ameerikas tulistavad põngerjad rohkem inimesi kui terroristid 12:20Eesnimede valimise üllatav psühholoogia 11:46Rait Kapp: milleks meile üldse need luhtunud suhted? ReisKõikKuidas leida odavaid lennupileteid?Galerii: hullumeelsed noored turnivad kõrgustesLennujaamadesse jäetakse müntides hiiglaslikke summasid (1)Eesti laulKõikElu24 Eurovisioonil: vaata, mida rääkis Jüri Pootsmann esimesel pressikonverentsil! (1)Finaalipääs kahtlane? Professionaalsed eurofännid hääletasid Eesti laulu keskmiste hulka (2)Video! Jüri Pootsmann tegi eurolaval esimese lavaprooviElu24 FacerisLugemissoovitus\nPostimeesKõikEuroopa Komisjon soovitab pagulaste ümberjagamist ja solidaarsusmaksuValed ja tegelikkus: uurimine paljastab vastuolud Harku «mässu» mahasurumisel (1)Bellingcat: Malaisia lennukit tabanud Buk-rakett kuulus Vene väeosale (2)14:40Kohus mõistis miljonite salasigarettidega äritsenud jõugu tingimisi vangi 14:13Kohus otsustas Savisaare sularaha arestida 13:47Eesti ja Soome politsei korraldasid uimastite avastamiseks ühisoperatsiooni 13:15Jõgeva peenraproua avas uue lillehooaja teisiti TallinnKõikFotod: esimene kruiisilaev tõi Tallinna 2650 turistiTallinna lisaeelarvest saavad raha haridus, lapsed ja lemmikloomadVideo: lähitulevikus muutub Tallinna südalinn selliseks (4)14:25Tallinnas sai mees tänaval puhkenud kakluses vigastada 13:43Laste lillepidu sulgeb keset töönädalat liikluse Sõpruse puiesteel 09:07Pirita teel on ummik (1)06:40Mees jooksis vastu liinibussi ja sai viga SportKõikPilk ajalukku: legendaarne ralliauto ja kolm soomlast päästsid Peugeot’ pankrotist Gruusia perekond teeb Rio olümpial ajaluguEnda NFLi karjääri päästa üritav Margus Hunt tegi drastilisi muudatusi (1)14:06Venemaa läheb MMile tugeva koondisega, kuid oodata on veel lisajõudu 13:45Meistrite liiga: teise finalisti selgitavad Madridi Real ja Manchester City 12:33Kullamäe: kindel soov on seeria reedel ära lõpetada 12:24Jalgrattaliit tegi ootamatu kannapöörde TarbijaKõikPolitsei hoiatab petvate müüjate eestKasvav trend: kindlustuspettused telefonide ja tahvelarvutitegaNordica selgitab, kui keeruline on uusi lennuliine avada11:34SEB klient jäi ootamatult rahast ilma 10:38Danske Bank hakkab sularahateenust pakkuma vaid peakontoris 06:58Statoil keskendub edaspidi naistele 3. mai Klient sai rõduklaase tellides tüssata UudisedKõikInga Salurand: abstraktsust pole vaja kartaRäägi oma lugu ja pääse telepurkiVaata: kirjandusfestival HeadRead avalikustas tänavuse kava28. apr Eesti Rahvusmeeskoor reisib Armeenias ja Gruusias MaailmKõikEuroopa Komisjon toetas teatud tingimustel türklaste viisavabadustSaksa paar, kes nautis naiste piinamistBellingcat: Malaisia lennukit tabanud Buk-rakett kuulus Vene väeosale (2)14:35Euroopa Komisjon soovitab pagulaste ümberjagamist ja solidaarsusmaksu 12:56EL-i kohus: mentooliga sigarettide müümise keelamine on õiguspärane (1)12:38Indoneesias nõutakse reforme seoses tüdruku vägistamise ja mõrvaga 12:29Saksa europoliitik: Nord Stream 2 suurendab sõltuvust Venemaast MajandusKõikNeli esmapilgul ohutut küsimust, mida ei tohiks kunagi tööintervjuul esitada (1)Soodsad asjaolud viisid Estonian Celli kasumisseKoda: EL-i töölähetuse muutmine kahjustab ettevõtete konkurentsivõimet14:00Lõuna-Eesti kuusepalk veereb Lätti 12:37Pankrotimeister maadleb uue hagiga 11:45Euroopa IT-ameti juht: jutud Schengeni surmast on ennatlikud 11:33Soome pakub võimalust sisserändajate pealt dividende teenida VIIMASED GALERIIDRomantiline maakodu HarjumaalInstallatsioon Face-to-face: "Balti börsihoone lugu" ArhitektuurimuuseumisKruiisilaev MSC Musica TallinnasSiim Kallas kohtub keskfraktsioonigaEmmekadVaata kõiki galeriisidArhiivHoroskoopJäärSõnnKaksikudVähkLõviNeitsiKaaludSkorpionAmburKaljukitsVeevalajaKaladKasulikud lingidVälismeediaThe New York TimesThe Washington PostThe GuardianBBCCNNDer SpiegelLäti TV NetLäti IRLeedu 15minHelsingin SanomatSvenska DagbladetAftenpostenInterfaxKommersantEesti meediaBNSKuku raadioMajandusReporterElu24SportKanal260plussNaine24Tarbija24ArvamusTervisKultuurMaa eluKohalikud uudisedTallinnCityTartu PostimeesPärnu PostimeesViljandi SakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalanePõhjarannikLääne EluSaarte HäälMeie MaaInternetIlmajaamOstaKVSoovGoogleNetiKavaMail.eeFacebookYoutubeTwitterGoogle+SkypeWikipediaLinkedinMySpaceHotHotmailRateFinantsettevõttedPangadSEBSwedbankDanske BankNordeaKindlustusIIZI KindlustusmaaklerIF KindlustusErgo KindlustusSeesam KindlustusEttevõttedSideEMTElisaElionStarmanTele2EttevõttedOmnivaEesti EnergiaEesti GaasRagn-SellsVeoliaTallinna KüteTallinna VesiKasulik infoAktsiahinnadValuutakursidStatistikaamete-maksuametMaksuvõlglasedE-krediidiinfoPensionikeskusEesti PankFinantsinspektsioonLHV foorumTarkinvestor.ee foorumPere eelarveEesti.eePeatoimetajaAnu SaagimTelefon:666 2066E-mail:anu(at)elu24.eeKontaktVihje:vihje@elu24.ee507 3066Lehe tellimine:666 2525Toimetuse sekretär:sekretar@postimees.ee666 2202Jälgi Elu24FacerisYouTubeRSSTwitterReklaamReklaami tellimine:reklaam@postimees.eeTelefon:666 2230©1995-2016 PostimeesKasutustingimused | AS Postimees Grupp äriinfo | Töötajad | Arhiiv | Reklaam | Kuulutused ajalehte | Telli ajaleht | Leia meid Google+


Kiisler: tegelikult teeme ju koostööd — Miltton JLP\nMõttevahetusele tagasivaadates ütles Kiisler, et kommunikatsioonibüroode eesmärk peaks olema avalikku debatti elavdada nõnda, et sellest ühiskonnaliikmetel ehk lugejatel ka reaalselt kasu oleks. «Seal ei tohiks olla moonutamiseesmärki. Ja puhast promo pole mõtet pakkuda,» täpsustas ta.\nKuidas tuvastada säärast variautorlust, kus avalikku inforuumi selgelt moonutatud on? Microsoft Eesti juht Rain Laane selgitas, et arvamusdiilerite kliente on võrdlemisi lihtne tuvastada, viidates sellele et kui mõne inimese sulest ilmub äärmiselt kõrgetasemelisi tekste ning ta ei suuda avalikel esinemistel ühtki asjakohast mõtet välja öelda, siis suure tõenäosusega ongi tegu inimesega, kes oma juttu ise ei kirjuta. «Kui poliitik reaalselt ei suuda midagi öelda või ütleb “ei kommenteeri", siis on asjad kahtlased,» täpsustas Laane.\nKiisler tõi näite Eesti laevandusärimehest, kelle nime alt avaldati möödunud aasta teises pooles äärmiselt emotsionaalseid kuid üllatavalt hästi konstrueeritud mõttejuppe. Nii ajakirjandus- kui suhtekorraldusringkondades on artikli tegelik autor teada, kuid just sedasorti variautorlust Kiisler informatsiooni moonutamiseks peabki. «Selge on see, et antud ärimees ise sellist juttu ei räägi,» ütles ta.\nKiisleri sõnul avaldatakse analoogseid arvamuslugusid seepärast, et teatud isikute suhtes võib olla mingil ajahetkel oluliselt kõrgendatud avalik huvi ning neilt ei saada ühelgi teisel moel kommentaari. JLP partner Marek Unt ja konsultant Kaspar Jõgeva on arvamusel, et ajakirjandusväljaanded võiks siiski kaaluda selliste artiklite avaldamata jätmist, olenemata sellest et avalik huvi kõrgendatud on. «Taustsüsteemi mittevaldav inimene võtab ju seda informatsiooni tõepähe, et vot kui tore mees, kellele kõik liiga teevad,» ütles Jõgeva. Ta lisas, et seni kuni ajakirjandusväljaanded kui väravavahid selliseid «pirukaid» sisse lubavad, säilib ka nõudlus analoogsete tekstide järele ning leitakse ka väravalööja.\nLiiva tegi ettepaneku, et ajakirjanike ja suhtekorraldajate vahel peaks kehtima n-ö hea tava kokkulepe, mida mõlemad osapooled austaksid. Ta nentis, et Eestis leidub erinevate käitumismaneeridega majasiseseid suhtekorrajaid ja kommunikatsioonibüroosid, kuid tegelikult võiksid kõik headest tavadest kinni pidada. Liiva pakkus, et need tavad tuleks turuosalistel ise sõnastada ja andis välja veksli tuua teema lauale erialainimeste seas.\nKiisleri sõnul on ajakirjanike ja suhtekorraldajate eesmärgid on erinevad – ühed kaitsevad lugejate, teised klientide huve, kuid keskenduda tuleks ühisosale. «Tegelikult teeme ju koostööd. Aga see koostöö võiks käia põhimõtete järgi, mille eesmärk oleks avalikku ruumi rikastada,» ütles ta. «Hindan väga kõrgelt Kristi Liiva missiooni sõnastada häid tavasid. Ülima lugupidamisega suhtun sellisesse ettevõtmisse,» lisas Kiisler.


ETIS - Meistriteoste lummus. Koopia Eestis 19. sajandil\nMeistriteoste lummus. Koopia Eestis 19. sajandil\nAnne Untera (Toimetaja)\nTiina Abel (Autor)\nMai Levin, Tiina Abel, Tiina-Mall Kreem, Anne Untera (Lõugas), Kadi Polli\nThe Magic of Masterpieces. Copying in Estonia in the 19th century\nAnu Allikvee, Tiina-Mall Kreem, Anne Untera (Lõugas)


Kober. Gegenmutter G1 1/4 RAL9011\nGegenmutter G1 1/4 RAL9011\nProduktNr. d. Herstellers 386656 Legrand


Müüa maja, 5 tuba, 209 000 €, Tori vald, Eametsa küla, Naaritsa tee 3 | BRONEERITUD. Kena kodu Eametsa külas! - Uus Maa Kinnisvarabüroo\nBRONEERITUD. Kena kodu Eametsa külas!\nUus Maa kinnisvarabüroo > Pakkumised > Tori vald, Eametsa küla, Naaritsa tee 3\n1 321,95 €/m2\nAadress: Naaritsa tee 3, Eametsa küla, Tori vald, Pärnu maakond\nID: 14111 / 201564\nPindala: 158.10 m2\nKrundi suurus: 1617.00 m2\nKatastri nr: 73001:001:1016\nLooduskaunis kohas Pärnu linna lähipiirkonnas müüa kena ja ruumikas uuem elamu!\nElamu suletud netopind 158,1 m², eluruumi pind 151,6 m²\nI korrusel esik, elutuba-köök, millest pääs terrassile, 1 magamistuba, garderoob, saun, pesuruum/wc, sauna eesruum, tehniline ruum, garaaz.\nII korrusel avar trepihall, millest pääs rõdule, 1 suur magamistuba koos garderoobiga ja 2 väiksemat magamistuba ning vannituba/wc.\nVesipõrandaküte õhk-vesi küttepumba või katlakütte baasil. Vesi ja kanalisatsioon tsentraalsed, elekter 3x16A\nASUKOHT: Eametsa küla Puti elamurajoon asub linnapiirist lennujaama poolt ca 3,5 km kaugusel ja Sauga aleviku poolt ca 5 km kaugusel. Lähimad kauplus, lasteaed, noortekeskus, asuvad 3,5 km kaugusel Sauga alevikus. Lähim kool, Sauga Põhikool asub ca 3,2 km kaugusel.\nHaljastatud ja hooldatud kinnistu, mis on puitaiaga piiratud.\n2021.a. paigaldatud uus köögimööbel koos köögitehnikaga.\nSisse jääb köögimööbel koos tehnikaga ja osa piltidel olevast sisustusest.\nKaabliga Telia internetiühendus.\nTori vald, Sindi linn


Soomlane majandab Hiiumaal sadamat\nVäinu Rozental • 2 juuni 2017\nHiiumaa firma OÜ Roograhu Sadam tegevjuht ja omanik Jari Lindroos. Foto: Väinu Rozental\nMereranda suvilakohta otsinud soomlase kätte sattus kümme aastat tagasi juhuslikult sadamaprojekt, millest nüüd on kasvanud välja hoopis Hiiumaa üks populaarsemaid söögikohti.\n„Äriplaan oli teha sadam ja väike kohvik, kus paadiga tulevad külalised saavad snäkki osta,“ räägib OÜ Roograhu Sadam tegevjuht ja omanik Jari Lindroos. „Aga nii pea, kui me hakkasime tegema pitsasid, said need kohe väga populaarseks. Seetõttu on toitlustamine muutunud põhiliseks. Selles mõttes äriplaan ei teostunud, see läks hoopis teises suunas.“\nLindroos räägib eesti keelt mõnusa soome aktsendiga. „Töö käigus automaatselt õppisin,“ vastab ta küsimusele eesti keele oskuse kohta ja lisab naerdes: „Ja mul on koduõpetaja ju omast käest võtta.“ Lindroos tuli Eestisse 2002. aastal seoses töökohaga Caterpillari kaevandus- ja ehitusmasinate vahendusfirmas. Tuli esialgsete plaanide kohaselt kolmeks kuuks, ent jäigi paikseks, ta on abielus eestlannaga.\nVäikesadamat haldav Roograhu Sadam pääses Gaselli TOPi (704. koht) paljuski tänu edukalt tegutsevale restoranile. Näiteks 2015. aastal andis ettevõtte käibest 88 protsenti toitlustamine ja võrdselt kuus protsenti majutus ning sadamateenuste osutamine. Ka eelmine, 2016. aasta oli firmale hea, ent gasellilikku hüpet ei tehtud. Põhjuseks see, et mullu aprillis asutati OÜ Hiiu Gruuv, mis tegeleb toitlustamise ja majutamisega. Roograhu Sadam jätkab sadama haldamisega.\nAastatel 2013-2015 kasvas OÜ Roograhu Sadam käive 1,53 korda ja ärikasum 3,59 korda.\n1. Paadikuurist söögikoht. Kuna Roograhu Sadama restoran on muutunud külastajate seas üha populaarsemaks, vajati lisakohti katuse all. Selleks kohendati paatide hoiustamiseks mõeldud paadikuur 2013. aastal ümber mõnusaks söögikohaks. Paadikuuris on 60 kohta, hoone on sisustatud köögitehnikaga. Paadikuurist on kujunenud vahva peopidamise koht.\n2. Õhtusöök omahinnaga. Ettevõte on korraldanud viiekäigulisi õhtusööke sommeljee valitud spetsiaalsete veinidega. Õhtusööki pakutakse vägagi odavalt, umbes 25 euro eest ehk sisuliselt omahinnaga. Selliseid üritusi korraldatakse näitamaks, et Roograhu Sadam valmistab ka midagi muud kui vaid pitsasid. „See on efektiivsem, kui tellida ajalehes reklaam,“ on Roograhu Sadama omanik Jari Lindroos veendunud. „Õhtusöögil käinud veenduvad, et meil on head toidud ja tasemel kokad, ning räägivad sellest ka oma sõpradele ja tuttavatele.“\n3. Koostöö kaluritega. Lisaks pitsadele eristub Roograhu Sadama restoran eelkõige kalaroogade poolest. Kui avamisjärgsetel aastatel pidi ettevõte värsket kala tellima mandrilt, sest hiidlastest kalurid ei kippunud neile värsket kraami pakkuma, siis viimastel aastatel on tekkinud kindlad kalurid-varustajad. Roograhu Sadamas on lühike kaiosa, mis kuulub kohalikule paadiühistule ehk kaluritele.\n„Kuna restorani pool läks nii intensiivseks, pidasin ma õigeks, et ka personal saaks selles äris osaleda,“ põhjendab Lindroos uue firma asutamist. Hiiu Gruuvi omanikeks on Lindroos, peakokk Karmo Voolma ja teenindaja Eerika Laur.\nRoograhu Sadam asub kolme kilomeetri kaugusel Kärdla linnast. Tee sadamasse viib Kärdla lennujaama peahoone eest mööda. Kui keskpäeval 12 paiku on sadama parklas vaid mõned, küllap teenindajate autod, ja restoranis ei ühtki klienti, siis tund aega hiljem naudib lõunasööki kümmekond autoseltskonda. Roograhu Sadama hittroad on kalatoidud ja pitsad. Mullu augustis rekordpäeval küpsetasid kokad 160 pitsat.\nToitlustuskoha eripära on see, et ta on üks väheseid Hiiumaal, mis on aastaringselt avatud. „Esimestel aastatel tõi see meile kahjumit, nüüd oleme talvekuudel enam-vähem nullis,“ lausub Lindroos. „Meie eesmärk on olla aastaringselt lahti, et personal püsiks sama.“\nLindroos sattus sadamaprojekti teostama juhuslikult. Nad otsisid abikaasaga 2006. aastal suvilakohta kuskil Eesti mererannas. Tuttav kinnisvaramaakler andis teada müügis olevast kinnistust Kärdla lähedal Pühalepa vallas, kuhu oli plaanitud ehitada sadam. „Minul kui pensionieelikul tekkis mõte, et äkki oleks just sadam õige asi, millega pensionile jäädes tegeleda,“ meenutab Lindroos. „Pealegi olin ma kunagi Soomes Inkoo linnas tegelenud sadamakinnistuga ja mu tütrel oli seal restoran.“\nEnne Roograhu Sadama asutamist 2009. aasta veebruaris jõudis Lindroos korda teha vana kai ja ehitada paadikuuri. Sadamahoone ja restoran avasid ukse 2011. aasta suvel. Aastas külastab sadamat umbes sada mootorpaati ja väiksemat jahti.\n„Masu aeg on kõige parem aeg ettevõtlusega alustamiseks,“ üteb Lindroos. „Kui sa saad raskel ajal hakkama, saad hakkama ka edaspidi. Ainult, et sul peab olema piisavalt raha ettevõtte käivitamiseks.“ Lindroosi andmeil on ta sadamaprojekti investeerinud ligi üks miljon eurot. „Soomes oleks see läinud mitu korda kallimaks,“ lisab ta. „Ettevõtluskliima on Eestis hea. See oli minu jaoks üllatus, et ametnikud on olnud abivalmid ja kõik vajalikud asjatoimetused seoses firmaga on läinud suhteliselt lihtsalt.“\nPaiknemine lennujaama vahetus naabruses pole Lindroosi sõnul neile probleeme tekitanud. Ainult et korstna pidid nad tegema ettenähtust 20 sentimeetrit lühema ja lipuvardast kärpima 70 sentimeetrit. „Tegelikult oleme tänu lennujaamale saanud kliente juurde,“ märgib Lindroos. „Lennureisijad teevad meie söögikohas aega parajaks ja meid on reklaamitud lausa Saksamaa ajakirjanduses.“\nNimelt sattus kolm aastat tagasi Hiiumaa lennujaama väikelennuk Lufthansa pilootidega. Suurte lennufirmade piloodid armastavad pidada arvet, kui paljusid lennujaamu on nad maailmas külastanud. Üldjuhul on tegu suurte lennujaamadega, kuhu nad töö tõttu satuvad. Sedapuhku otsustas aga grupp Saksamaa lendureid üürida väikelennuki ja külastada pisikesi lennujaamu, Eestis näiteks Kärdlat ja Kihnut.\n„Nad ööbisid meie hotellis merevaatega tubades,“ räägib Lindroos. „Juhtus imeilus ilm olema ja nad jäid väga rahule. Hiljem rääkisid nad ühele Saksamaa väljaandele, et nad ööbisid Hiiumaal maailma ilusaimas lennujaama hotellis. Tänu neile on nüüd igal suvel mitmed Saksa väikelennukid Hiiumaale lennanud.“\nOÜ Roograhu Sadam\nOsutab sadamateenust (kuni 2016. aprillini osutas ka toitlustus- ja majutusteenust).\nTegevjuht ja omanik Jari Lindroos.\nGaselli TOPis 704. kohal.\nTöötajaid 4 (suvehooajal 12).\n2006 – Jari Lindroos ostis Kärdla lennujaama kõrval kinnistu, mis oli ette nähtud sadamaks.\n2007 – korrastati sadamakaid.\n2008 – valmis paadikuur.\n2011 kevad – valmis sadamahoone.\n2011 juuli – avati restoran.\n2013 – paadikuur ehitati ümber toitlustus- ja peopidamiskohaks.\n2015 kevad – sadamabasseinis tehti süvendustöid.\nLõpetanud 1967. aastal Turu ametikooli kokana ja 1973. aastal Turu tehnikaülikooli autoinsenerina.\nTöötanud 26 aastat ehitusmasinaid tootva kontserni Caterpillari edasimüügifirmas, mitu aastakümmet Soomes ja aastatel 2002-2006 Eestis ASis Wihuri Baltikumi juhina.\nAlates 2002. aastast elab alaliselt Eestis, peamiselt Hiiumaal; abielus eestlannaga.\nAsutas 2016. aasta aprillis koos kahe senise kolleegiga OÜ Hiiu Gruuv, mis tegeleb Roograhu sadamas toitlustamise ja majutusega.\nAllikas: OÜ Roograhu Sadam, Äripäev\nOÜ Roograhu Sadam tegevjuht Jari Lindroos\nTee tööd töö ajal, maga magamise ajal. Meil on töötempo suhteliselt kõrge. Seega, kui ma üles ärkan, tuleb kogu aeg tööd teha. Mitte midagi ei teki ega lahene iseenesest, kõik tuleb vaid tööga. Samas toonitan, et magada tuleb magamise ajal. Inimene peab ennast välja puhkama, magamata inimene ei jaksa tööd teha.\nSageli tõusen hommikul kella kuue paiku ja tulen sadamasse saia küpsetama. Me tahame ööbijatele pakkuda hommikusöögil oma küpsetatud sooja saia. Minu meelest peab ettevõtja olema nagu treener. Ta peaks näitama töötajatele, kuidas seda või teist asja teha. See on tõhusam, kui sa näitad ette ja seletad töötajatele, mitte ei käsuta, et tee nii ja nii.\nOÜ Roograhu Sadam tegevjuht unistab\nOleme väikesadam, meie juurde tulevad eelkõige mootorpaadid, mitte niivõrd purjekad. Ja suured purjekad ei saa üldse siia tulla, sest meie sadama sügavus on kaks ja pool meetrit. Me lubame tulla sadamasse alusetel, mille süvis on maksimaalselt 1,8 meetrit.\nTahame praeguse sadama vahetusse lähedusse kaevata uue sadamabasseini. Me unistame suuremast sadamast. Oleme selleks ostnud kaks ja pool hektarit mereäärset maad, seega on võimalus unistus ellu viia olemas.\nMis puutub toitlustust, siis tahame ka selles vallas laieneda. Meil on mõtteid, kuidas ruumi juurde saada ja rohkem külastajaid teenindada.\nPikkade sammudega mees\nKaja Hiis, restoraniklient, SA Tuuru konsultant ja Tuuli Tammla, restoraniklient, MTÜ Hiiukala tegevjuht\nKäime Roograhu Sadamas sageli lõunatamas, sest see on üks parimaid Hiiumaa söögikohti. Oluline on, et see koht on aastaringi lahti. Suvel on teinekord siin väga palju rahvast ja siis on ainuke viga see, et ooteaeg kipub pikaks minema.\nVahel teenindab sööjaid sadama peremees Jari ise. Ja kui vaja, vaaritab ka toite. Jari on väga tähelepanelik klientide suhtes. Ta jõuab kõigiga silmsideme luua ja anda märku, et on sinu kohalolekut märganud. Me oleme omavahel muianud, et ilmselt on Jari kõige pikema sammuga mees Hiiumaal. Ta liigub pikkade sammudega ja kiiresti. Ega muidu ta kõikjale ei jõuakski – tulebki pikad sammud teha.\nJari osaleb maakondlikus arenduskeskuses Tuuru mentorina, tal on ettevõtja kogemusi nii Soomes kui Eestis tegutsedes. Ta jagab oma kogemusi tasasel ja rahulikul moel ning kõik jäävad teda kuulama. Ta on usaldusväärne ja pühendunud, ta on väga sümpaatne inimene.\nSadamapidaja kolm soovitust\n1. Julge suunda muuta. Meie äriplaan oli rajada eelkõige sadam, aga läks teisiti – restorani pool on kasvanud tunduvalt suuremaks. Ei pea jooksma läbi seina, kui sa näed, et plaanitu ei edene. Vägisi punnitades asi ei toimi, pigem istu maha ja mõtle, et äkki on õige aeg vahetada suunda ning keskenduda millelegi muule.\n2. Ole uuendusmeelne. Ei maksa liiga palju jälgida, mida konkurendid teevad, pigem hoia oma joont. Kui sina teed midagi esimesena ja teised järgivad sind, siis tõenäoliselt oled sina edukam ja teenid rohkem. Me ei pea konkurentidelt snitti võtma, me teeme seda, mida oskame, ja see on meie tugevus. Meil on oma firmaroad, näiteks külmsuitsusäinas, säinakotletid või ahvenamarja kotletid. Meie menüüst on konkurendid üht-teist üle võtnud, see ei aja meid närvi, las proovivad.\n3. Ära muretse. Liiga palju energiat ei tohiks minna muretsemisele. Kui liialt muretsed, siis firma ei arene. Sul peab olema hea kindel tunne, et seisad tugevalt jalgadel ning tead, mida edasi teha.\n* Äripäeva Gaselli TOPi lähteandmeteks on ettevõtte müügitulu ja ärikasum enne makse aastatel 2013, 2014 ja 2015. 2013. aasta müügitulu peab ulatuma 100 000 euroni ja aastatel 2013-2015 kasvama käive ja ärikasum vähemalt 50%.\n* TOPi jõudis tänavu 875 ettevõtet.\n* „Võru elektrifirma on särtsu täis“ Võru firmast OÜ Kagu Elekter 5.04.2017 lehes.\n* „Järvamaa firma küpsetab kasumit“ Järvamaa firmast OÜst Thermoarena 26.04.2017 lehes.\n* „Raamideta tegutsev raamija“ Tallinna firmast OÜst Ramino Art 3.05.2017 lehes.


Waldorfi salat - retseptid - 2022\nWaldorfi salat on ajalooga salat . Loodud 1893. aastal Waldorf, Oscar Tschirky. Salatit serveeriti massiivses bankettis, mis toimus hotellis „ Kevadise saabumise” mälestamiseks. Teises artiklis rääkisime Cobbi salatist, täna räägime teile, kuidas valmistada Waldorfi salatit.\nWaldorfi salati päritolu\nEsialgsel Waldorfi salatil olid õunad, seller ja majonees, seejärel lisati kreeka pähklid ja salat. Praegu ei ole „ ühtegi Waldorfi salati retsepti“, vaid laia valikut, mis algavad põhikomponentidest (õunad, seller ja majonees), lisage tomat, juust, muna või muud köögiviljad. See juhtub siis, kui retsept muutub populaarseks, mida tõlgendatakse ja igaüks lisab midagi muud. New Yorki Waldorf Astorias vaatamata möödunud ajale on see salat tavaliselt üks tähtnõu.\nWaldorf Astoria hotell New Yorgis üheksateistkümnendal ja kahekümnenda sajandi algul peeti üheks kõige glamuursemaks Ameerika Ühendriikide hotellideks, selle teenuse, luksuse ja köögi jaoks. Tegelikult ei saa Waldorf Astoria mitte ainult kuulda kuulsa salati loomist.\nOn teooria, et kuulus "Red Velvet cupcake" - punane kook, mis on kreemjuustu kuorrutatud - sündis selles hotellis 1920. aastal. "Punase velveti koogikook" on magus, oma nimega. Täna valmistatakse see üle kogu maailma ja seda nimetatakse ka Waldorf Astoria punase cupcake'iks.\n4 punast või roosa õunat (näiteks punane delikatsi, Gala või Vaikse ookeani roos)\n100 grammi kooritud pähkleid\n60 gr sidrunimahla\n350 grammi sellerit\nVähe hakitud petersell\nLusikatäis sidruni koor\nBatavia või Boston tüüpi salati pea\n160 ml neitsioliiviõli\n1 supilusikatäis tavalist jogurtit ilma suhkruta\nPeske õunad, eemaldame südame, kuid mitte nahka. Me lõigasime need tükkideks. Valime punase naha, sest nende segamine roheliste koostisosadega annab salatile rohkem värvi.\nÕuna tükid pannakse konteinerisse, lisame kooritud pähklid ka tükkidena, sidrunimahla ja sidruni koorikule. Me segame\nMe pestakse sellerit ja tükeldame. Salatikausis asetame lõigatud seller ja ka lõigatud salat.\nNüüd lisage salatikaussi, mida meil oli reserveeritud, õunad, pähklid ja nii edasi, kus meil on seller ja salat. Me segame hästi. Nüüd valmistame kaste maitsestamiseks.\nKaste on omamoodi majonees, kuid sellel on sinep ja mõni muu koostisosa . Alustame munakollaste peksmist segistiga, lisame lusikatäis sinepit ja veidi sidrunimahla.\nNüüd, lõpetamata õli lisamist vähehaaval, et see pakseneks. Kui näete, et see on teie soovi järgi, lisage tl jogurtit ja segage hästi. Seda kaste saab valmistada eelmisel päeval ja seda saab kasutada röstitud kartulite, pasta või riisiga.\nBean salat munad ja tomatid\nKui teile meeldis Waldorfi salatiretsept, saate seda jagada oma lemmik-sotsiaalsetes võrgustikes (Twitter, Facebook jne). Iga päev on teile uued retseptid ja nipid. Jälgi meid Facebookis!\nKüpsetatud pirnid vanilli ja kaneeliga\nMenüü retseptide jaoks aastavahetuseks: lihtne ja originaalne\nMakaronid lõhe ja koorega\nChestnut Pâté retsept\nCopyright 2022 \_ Waldorfi salat


EstDocs filmiprogramm @ESTO 2019 - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nEstDocs filmiprogramm @ESTO 2019\n26. juuni 2019, 17:51\nXII üleilmsed eesti kultuuripäevad pakuvad nädalase programmi raames publikule vaatamiseks ka mitmeid dokumenaal- ja mängufilme. Teemade poolest erinevad linateosed on kõik eestlaste loodud ning kõnelevad meie elust väga mitme kandi pealt. Lastefilmid on tasuta, suurem kinosõber näeb filmi mõõduka tasu eest. Kus ja millal, loe lähemalt!\nReedel, 28. juunil kell 18.30-21 saab laeval ehk teel Helsingist Tallinnasse vaadata TASUTA:\n* kl 18.45 Riho Undi ja Sergei Kibuse nukufilm MIRIAM.\n* kl 19.45 Anu Auna mängufilm EIA JÕULUD TONDIKAKUL kogu perele.\nTARTUS, @ERM Jakob Hurda saalis\nPühapäeval, 30. juunil:\n* kl 13.15 Helga Meritsa dokumenaalfilm KLASSIKAASLASED 1943;\n* kl 15.30 Helga Meritsa dokumenaalfilm GEISLINGEN: Tuleme peagi koju / Coming Home Soon.\nTALLINNAS, Telliskivi Loomelinnakus – Sõltumatu Tantsu Lava ruumes:\nesmaspäeval, 1. juulill\n* kl 13.15 Marcus Kolga dokumentaal GULAG 113\n* kl 15.30 Marko Raadi dokumentaal MATUSEPÄEVIKUD\nteisipäeval, 2. juuli\n* kl 13.00 Jaanis Valgu dokumentaal AHTO. Unistuste jaht\n* kl 15.30 Tanel Toomi mängufilm TÕDE ja ÕIGUS\nÜksikpiletid – hind 3 eurot – on müügil SIIN. Filmid on eesti või inglise keeles ning varustatud subtiitritega.\nEstDocs on Torontos tegutsev dokumentaalfilmide festivali, mis on Kanadas palju populaarsust kogunud. Festivali eesmärk on Eesti riigi ja kultuuri tutvustamine Kanadas. Et juba olemasolevatele teostele ka tänapäevaseid kaadreid vahele pikkida, saab ESTO 2019 programmi vältel näha ka äsjalõppenud lühifilmide konkursi «My Estonia in 100 seconds/ minu Eesti 100 sekundit» võidutöid.


Blogi ➤ Eesti esimene spetsiaalselt dementsusega inimeste jaoks ehitatud kodu avas uksed\nEesti esimene spetsiaalselt dementsusega inimeste jaoks ehitatud kodu avas uksed\nSotsiaalminister Tanel Kiik avas täna Keila lähistel Eesti esimese spetsiaalselt dementsusega inimeste jaoks ehitatud kodu. Uues 49 voodikohaga kodus hakatakse koolitama ka erialaspetsialiste ning nõustama dementsussündroomiga inimeste lähedasi.\n“Tulenevalt inimeste pikemast elueast on ka Eestis paraku tõusutrendis dementsuse ja mäluprobleemidega inimeste arv, kes vajavad spetsiaalset lähenemist ning kohandatud väärikat, turvalist ja kodust elukeskkonda,” ütles sotsiaalminister Tanel Kiik. "Sellest lähtuvalt on uute kodude loomine ning olemasolevates eakate kodudes vastavate keskkonnakohanduste tegemine väga tervitatav ja vajalik. Riik toetas 2019. aastal kokku 806 hooldekodukoha kohandamist dementsusega inimestele.“\nMaailma Terviseorganisatsiooni andmete kohaselt tõuseb järgmise 30 aastaga maailmas dementsusega inimeste arv 132 miljonini. Eestis on dementsussündroom aladiagnoositud, kuid erinevate hinnangute kohaselt puudutab see 21 000 inimest ning nende lähedasi. Keskmiselt lisandub aastas 3500 dementsussündroomi diagnoosiga inimest.\n“Peaaegu igas suguvõsas olnud juhtumeid, kus eakas lähedane või tuttav on tavaliselt kõrge ea või kaasuvate haiguste tõttu kaotanud oma mälu ja toimetulekuoskused,” tõdes Benita Kodu juhatuse liige Marilin Vaksman. “Kuna hooldusteenuse nõudlus ning mäluhäiretega inimeste arv on ajaga aina kasvanud, nägime suurt vajadust juurdeehituseks, mis arvestaks just selliste inimeste erivajadustega,” sõnas ta.\nVaksmani sõnul on projekteerija, sisekujundaja ning tegevusterapeutide koostöös tehtud juurdeehitusse mitmeid uudseid lahendusi, mis muudavad elukeskkonna tulevaste elanike jaoks koduseks, mugavaks ning toimetulekut toetavaks. Uus 49 voodikohaga hoone on ühendatud olemasoleva kompleksiga galerii-koridori kaudu kahel korrusel. Iseseisvalt õues viibimiseks on dementsussõbralikus majas turvaline aed koos aiamajaga ning neli talveaia tüüpi rõdu, kus saab käia aastaringselt värsket õhku hingamas. Elanike kasutuses on privaatsemad temaatilised elutoanurgad, eraldatud tegevusruum ning teraapiliste vahenditega sensoorikatuba. Kõik ruumid on ligipääsetavad ka liikumisraskustega inimestele.\nJuurdeehituse projekteeris arhitektuuribüroo Luhse ja Tuhal OÜ, koduse sisekujunduse lõi Sirje Kadalipp. Samad tegijad on loonud ka kogu Benita Kodu. Tööd viis ellu ehitusfirma Kamo Ehitus OÜ.\nSpetsiaalse teenuse väljatöötamise üheks eesmärgiks on ühiskonna teadlikkuse tõstmine dementsusest ning dementsussündroomiga inimeste lähedaste ja spetsialistide koolitamine. Nii on 50 Benita Kodu töötajat läbinud Tervise Arengu Instituudi pilootprojekti raames korraldatud põhjaliku dementsuseteemalise koolituse. See võimaldab personalil tegeleda teiste spetsialistide ja lähedaste nõustamise ning koolitamisega.


Logan MCV — City Motors\nRuumikas, töökindel ja usaldusväärne\nHästi ruumikas Uus Dacia Logan MCV paistab silma oma uskumatu potentsiaaliga. Võid vedada ükskõik mida või keda. Viis täismõõdus istet tagavad täieliku mugavuse kogu perele ning salongi ümberpaigutusvõimalused lihtsustavad igapäevaelu. 1/3 - 2/3 süsteemis allaklapitavad tagaistmete seljatoed võimaldavad vedada pikki või suuremahulisi esemeid ning muuta pakiruumi suurust vastavalt vajadusele.\nUuel Dacia Logan MCV-l on XXL-suuruses pakiruum, mis vastab kõige erinevamatele vajadustele. Lisaks on autos suur hulk mugavaid ja praktilisi panipaiku, nagu uus mobiiltelefoni tasku kõrvalistme küljel, võrktasku ees*, uus pudelihoidja taga, valgustusega kindalaegas*, mahukad taskud esi- ja tagaustes, avatud kindalaegas armatuurlaual, taskud esiistmete seljatugedel ja topsihoidjad. Nii esi- kui tagaistmetel reisijad saavad endal kõik vajalikud esemed käepärast hoida.\n* Sõltuvalt versioonist\nOlenevalt varustustasemest on Loganil erinevad mugavustooted:\n-\tPlug&Radio – raadio ja CD-mängija (.mp3 failiformaat) roolilt juhtimisega, Bluetooth, USB/AUX-pesa. Bluetooth tehnoloogia võimaldab helistada turvaliselt ning valida telefoniraamatust kontakte ning sirvida kõneajalugu. Lisaks saad kuulata endale meelepärast muusikat!\n-\tSisse ehitatud multimeediasüsteem Media Nav – keskkonsoolis asuv puutetundlik ekraan on mugavalt kasutatav. Olemas on navigatsioon, raadio, Bluetoothi kaudu telefoniga rääkimine ning muusika kuulamine. Ekraan on 7’’ (18 cm).\n-\tECO režiim – säästlik sõidurežiim on võimalik sisse lülitada ühe mugava nupuvajutusega. See võimaldab vähendada kütusekulu ja CO2 kuni 10%. Selline režiim muudab gaasipedaali omadusi, optimeerib pöördeid ja mootori kasutamist.\n-\tPüsikiirusehoidja ja kiirusepiiraja – sul on võimalus seadistada maksimaalne kiirus ning samuti määrata püsikiirusehoidjaga kiirus, millega soovid sõita ilma, et peaks vajutama gaasipedaali\n-\tSoojendusega ja elektriliselt reguleeritavad küljepeeglid\nSandero Sandero Stepway Dokker Van Dokker Duster Lodgy


Bizim Aliexpress tipografi baskılar ve Sanat baskılar özelliği İlham ve motivasyon tırnaklar, İskandinav tasarım Duvar sanat ve güzel soyut sanat baskılar. Mükemmel için ev dekor, ofis veya çalışma alanı. NOT & Oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & Oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & Oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; . . Her baskı nakliye önce kontrol edilir. Çerçeve ve tüm diğer öğeler DEĞILBu satın alma dahil, sadece baskı dahil olduğunu. . . Renkli ekran monitör tarafından biraz farklılık olabilir . . Bazı baskılar 1 olacak-2 cm beyaz sınır çerçeveleme için ETKISI EKRAN & Oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & Oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & Oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; Galeri kaliteli ince sanat baskı parlak beyaz, ince poli-pamuk karışımı, mat tuval kullanarak son nesil Epson arşiv mürekkepleri. Portekizce Que Bir Felicidade Vire Rotina Tuval boyama duvar resimleri için Ev duvar Dekorasyon & Oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & Oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & Oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline; & oline;-13.\nModern Black and White Minimalist Wall Picture Art Painting\nPortuguese Home Quote Canvas Art Print\nTavşan kedi balon duvar sanat tuval boyama Nordic posterler ve baskılar siyah beyaz hayvanlar duvar resimleri için bebek çocuk odası dekor\nHD Baskılı 5 Adet Tuval Sanat Deniz Ahşap Geçit köprü sunset Boyama Duvar Resimleri NY-6803A\nWall art of DIY elmas boyama by numbers duvar oturma odası dekorasyonu için resimler Yıldızlı gökyüzü ve aslan elmas boyama\n17.65 / piece 13.09 / piece 23.64 / piece 14.69 / piece 13.28 / piece 24.18 / piece nakliye1 Sipariş < $5, ürün Çin Post tarafından ücretsiz kargo Sıradan Küçük Paket Artı, bunu izleyemez sonra parsel Çin sol...


Erinevus zombide ja nakatunud vahel\nZombies vs nakatunud\nZombid ja nende maailm on paljudele põnev. Seal on hulgaliselt videomänge, kus mängijad satuvad kokku zombidega, kes söövad inimeste ajusid. Hilja on olnud mänge, kus on kujutatud uuemat sorti zombisid ja neid nimetatakse nakatunuteks, mitte zombideks. On palju neid, kes usuvad, et zombide ja nakatunute vahel pole vahet. Kuid see pole õige ja nende kahte tüüpi õudsete olendite vahel on üsna palju erinevusi, mida käesolevas artiklis rõhutatakse.\nNakatunud, keda mõnes mängus nimetatakse ka kiireteks zombideks ja mängude veidrusteks, pole selle sõna otseses tähenduses zombid. Nakatunud on tegelikult elusad inimesed, kelle keha on laastanud mõni patogeen, mis haarab ja hävitab ohvrite keha ja vaimu. Nakatunud ründab iga inimest, isegi kui tal võib olla inimesega varem emotsionaalne side. Ta ründab raevukalt ja kogu oma jõuga. Ta on tavaliselt vaenulik, vihkav ja patune. Nad on vägivaldsemad kui nõod, zombid, kuid neil on lühike aeg, kuna nende keha hakkab dehüdreeruma ja elundid hakkavad ebaõnnestuma. Nad tapetakse, kui nad satuvad kehale surmavalt või kui nad veritsevad äärmisel viisil. Vastupidi, zombid surevad ainult siis, kui nende aju on täielikult hävinud. Zombid püsivad aastaid ilma toidu või veeta.\nZombies vs nakatunud • Zombies liiguvad aeglaselt, võimaldades inimesel kergelt pääseda, kui teda ründab väike arv zombisid. Nakatunud käed on kiired ega loobu inimeste jälitamisest lihtsalt. Mõlemad ei tunne jälitamise ajal valu ja peatuvad ainult siis, kui nende peatamiseks on keeruline tõke. • Zombid surevad ainult siis, kui nende aju on hävitatud. Nakatunud võib tappa keha vägivaldse löögi või mõne muu kehaosa tulistamise kaudu. Neid tapavad ka mürgised gaasid. • Zombid ei vaja toitu ega vett, nakatunud aga vajavad neid, kuna nende keha laguneb kiiresti. • Zombide peamine motivatsioon on nende saagide tarbimine. Teisest küljest on nakatunud motiveeritud oma ohvreid hävitama ning nad kas hammustavad või süstivad oma kehavedelikke ohvritele. • Zombid on ametlikult surnud. Nad kõnnivad surnukehad. Teisest küljest on nakatunud elusolendid, kes on nakatunud mõne patogeeni poolt. • Zombid külmuvad teatud temperatuurist madalamal, nakatunud inimesed surevad.


Silver Ainomäe | biograafia\nSilver Ainomäe on sündinud 21. jaanuaril 1982 Tallinnas.\n1988 alustas ta tshelloõpinguid Tallinna Muusikakeskkoolis Laine Leichteri juhendamisel. 1992 võitis ta II koha rahvusvahelisel noorte tshellistide konkursil Tšehhoslovakkias Usti nad Orlicis.\n1998 pääses Silver Ainomäe finaali rahvusvahelisel J. J. F. Dotzaueri konkursil. Solistina on ta korduvalt esinenud Eestis, Soomes, Rootsis ja Saksamaal.\nAastatel 1994-2000 õppis Helsingi Sibeliuse Akadeemia noorte osakonnas. Alates sügisest 2000 on Silver Ainomäe Sibeliuse Akadeemia solistide kateedri üliõpilane, juhendajaks prof. assistent Hannu Kiiski.\nAlates 1999 aastast on Silver Ainomäe valitud Claudio Abbado rajatud Gustav Mahleri nimelisse noorteorkestrisse, mille koosseisus on ta esinenud suuremates Euroopa ja Ameerika linnades koos C. Abbado, S. Ozawa, J. Bashmeti, Yo-Yo Ma ja teistega.\n2000. aasta novembris võitis Silver Ainomäe Eesti noorte interpreetide konkursi «Con Brio».\n2001. aasta märtsikuus sai Ainomäe Roomas noorte kammermuusikakonkursi «Verdi Note» keelpillikategoorias esimese preemia ja Sibeliuse Akadeemia klarnetitrio koosseisus teise koha konkursil «Giovani concertisti».\nVeebruaris 2005 sai viiendal Lutoslawski-nimelisel konkursil Poolas, Varssavis kolmanda koha.\nSirp: «Ainomäe tajub erakordselt peenelt helide ja liikumiste lähemaid-kaugemaid sihte, ajutisi ning jäävaid seoseid. Ta oskab aega enda kasuks pöörata, seda olematuks mängida»