Kommentaarid: Noor filmimees oleks Eestist pääsemiseks nõus isegi fiktiivabieluks\nNoor filmimees oleks Eestist pääsemiseks nõus isegi fiktiivabieluks (87)\n8. jaanuar 2014 12:15\nsunniarmeesandistamine ehk isegi tapmine on muidugi vale, selle vast on kogu ajupotensiaali omav kontingent igal pool, nagu mida teeb pasas roomav lollakas käsutäitja, kui oma peaga on vaja moelda, siis... konnadest ei taha veel oma kaitsearmeed teha ! minu taga ja anekapoja sanditasite vaaastunud sitapead sellised, mis krdi kasu tesest saite, oleks aga koolis kaiasaanud edasi oleks ...\nsamuti venna poeg, kel kool pooleli jai jne. teise poja ma päästsin, viskasin kutsed ahju, ka vanglast, et raha polnud trahve maksta, ka päästsin superadvokaadga ja veel riigi enda kulul, mure sama tea mis paljudel, kes ta naist lapsega elus oleks hoidnud, see idiiotsus vist muudetigi ara.. sell mehe fimiunelmaist saan aru, kuid miks miisama, tehku, kus tahes, maailm on piisavalt kirju, asi on vaid tema enda erakordsuse, annete tasemes, ning andekale asjale leiaks ta sponsorid ka taha.kui otsib.\nminu meelest ma sain mikide rohelis kaardi interntist, kui klopsisin mingitele pakkumistele, aga ratastooli invaliid reisida ei saa ! fikiivabielud on motetud raha maha loopimised, parast maha veel kellegi tittede alimente... Kuressaare film oli jube nõme jama, kuidas selline vel tuli ,jube !\nPets 8. jaanuar 2014 07:13\n"Kaitseväest hiilis Einar kõrvale, sest ta on vastu, kui inimestel midagi vägisi teha kästakse. "Kui mind sunnitakse midagi tegema ja ähvardatakse, siis ma juba automaatselt ütlen, et ma ei tee seda. Ma tahan olla vaba inimene, keda keegi ei saa sundida ja kontrollida.""\nÜhesõnaga maksudest hiilib ka kõrvale, sest talle ei meeldi maksude pealesurutus?\nVäga imeliku tegelasega tegu, mingu tutvugu kõigepealt Kuressaarega, siis tehku tiir Tallinnas ja kui ikka väheks jääb, siis Soomes on veel ruumi.\nmari 8. jaanuar 2014 06:53\nNo kui nüüd teksti lugeda nii nagu see on, siis noormees on ikka sügavalt ämbrisse astunud. Sellist siiralt rumalat juttu on tänapäeva noore suust üllatav kuulda. Oleks nagu tõesti maalt ja hobusega...\nto fritz 8. jaanuar 2014 03:09\njeah, võibolla venelane ei tulegi kodu ära võtma....\nsinusugused tulevad. kui palju läks igasugustele muidusööjatest parasiitidele, kes töö tegemist orjanduseks sõimasid ja makse ei tahtnud maksta esimese eesti ajal, korralikke talusid. mi8s siis laiali lihtsalt tassiti ja maha joodi.\nsinusuguste vastui peabki ennast kaitseväkke minemisega ja tapma õppimisega kindlustama.\nõhtunetallinn 8. jaanuar 2014 00:59\nNoh meie maal on sellised stardiplatvormid nagu Ontika ja siis Türisalu.Vast saab tuule tiibadesse!\nnjah 8. jaanuar 2014 00:58\nneed sõtumatuyd olla tahtjad ei saa aru, et õigus olla sõltumatu pole enesestmõistetav ja isegi sellise arvamuse avaldamise õiguse eest tuleb olla valmis võitlema. Parasiteerib julgeoleku arvelt, millesse ta ise panusta, ludri selline.\n8. jaanuar 2014 00:50\nlas teeb parem valmis eestikeelse esimese kvaliteetse heteroporrifilmi oleks ka 100 protsenti asjalikum asi\nKodanik 8. jaanuar 2014 00:46\nAjateenistusest ära saamine ei tohiks hakkajatele noortele küll mingi probleem olla - praegult on noorte Eestist emigreerumise aastakümme - lihtsal mine minema, näita riigile keskmist sõrme ja räägi kõigile hoiatuseks milline jube riik see Eesti on. Loodetavasti jõuab ta oma Ameerikamaale ka.\ntundub 8. jaanuar 2014 00:37\npäris loll mees olema Pole ime,et isegi napakad ameeriklased sellest totust mööd avaatavad Aga soovitaks tal esiti kasvõi Soome ehitajaks minna ,ikkagi sammuke Mikimausi maale lähemale. Keegi tast siin puudust ei tunne J apole vaja oma õudsa filmiga inimeste hingerahu rikkuda .Aga ehk ta on hoopis mingi sündroomiga?\nfritz 8. jaanuar 2014 00:23\nse on muidugi lahe, et ta sõjaväe pikalt saatis. ei tule venelane teie kodu ära võtma, ta võtab ära toompea ja kadrioru, mis pole teie kodud vaid varjavad puuke. ajateenijaid ja nende verd on vaja muidusööjate privileegide kaitsmiseks, jätke see loll jutt, et keegi teie kodu kallale tuleb. aeg on edasi läinud. ja niikuinii kui tuleb vene võim, otsib ansip oma parteipileti välja ja on peamin. edasi.\nmõttetu tüüp 8. jaanuar 2014 00:02\nvabastagu ennast vaevast ja vahetagu kodakondsust.\nmiks sellistest julkadest artikleid tehakse?\nneu 7. jaanuar 2014 22:41\nKui sina ei saa filmi meheks,siis teistel on täidsa pekkis.\nEesti on maailma lõpu filmimiseks perfektne koht :)\nMeeli 7. jaanuar 2014 22:09\nonkel 7. jaanuar 2014 22:04\nSellise ellusuhtumisega pole noorel mehel küll mingit lootust läbi lüüa, võiks mõõduka tasu eest kanni rentida.\nvello 7. jaanuar 2014 21:58\nenamus normaalseid inimesi tahavad siit orjariigist minema saada....\nMargus 7. jaanuar 2014 21:49\nSõjaväe jutt on okei ;) Mulle ka väga ei istunud, kui minust mitu aastat noorem "seersant" mõtles erinevaid lapsikusi välja, kuidas inimesi mõnitada. Ma sooviks tsiviilis nüüd temaga lähemalt tutvust teha. Aga Einari ees müts maha. Mees teeb seda, mida heaks arvab ning pürgib oma unistuste poole.\nMadis 7. jaanuar 2014 21:37\n90% inimestest siin kommentaariumis on ora lihtsalt totaalselt perses ja iga inimene, kes lihttööd ei tee on nende jaoks suur vaenlane.\nTere tore lolli .. 7. jaanuar 2014 21:35\nEga need inimesed siin lollid pole, selle võlts abielu nimel rohelise kaardi saamine ei lähe siin enam läbi. Elan Ameerikas ja sain kaks kuud tagasi ka Ameerika passi juba. Olen juba 10 aastat abielus.\nmadis 7. jaanuar 2014 21:33\nSee et maailm selliseid täis on, tähendab et keegi teine rohkem ei või samu asju teha? Suht selge värk.\nto lapsik mõtlemine 7. jaanuar 2014 21:31\nMr Cool 7. jaanuar 2014 21:31\nOstku vennike pilet ja kadugu korea pärsjasse. Mis ta iniseb siin lehes nagu koolev lehm!\nsoovitaja 7. jaanuar 2014 21:27\nMilleks fiktiivabielu ameeriklasega? Filmimees Einar lennaku parem Filipiinidele ja abiellugu seal reaalselt. Kindlasti leiaks ta sealt eluaegse armastuse. Ameerikalikku õhkkonda peaks seal jätkuma ja isegi kliima pole California omast kehvem.\nAinult mina 7. jaanuar 2014 21:21\nKahju poisist.Ma ei saa aru,miks selliseid promotakse? Kreeklased vist ütlesid..,kes on loodud lendama, need lennaku,kes roomama, need roomaku. Huvitav, kas poisslaps ei tea, et maailmas on palju lapsi, kel sama unistus..\nAnonüümne 7. jaanuar 2014 21:15\nlapsik mõtlemine 7. jaanuar 2014 21:12\nsee vend on täielik luft. ambitsioon on megakõrge. harimatuse tundemärk on see, kui arvatakse oma geniaalsuse olema nii suure, et ei pea kooligi minema. kõigepealt võiks ta omandada elementaarsed oskused filmi tegemiseks. selleks tuleb koolis käia ja õppida ja tööd teha. see tüüp aga ei allu mingile distsipliinile. kõige vähem enesedistsipliinile. tema vaat ei taha mitte filmi teha vaid ta tahab KUULSAT filmi teha. LA on täis tuhandeid selliseid jobusid. mine kooli\najateenija 7. jaanuar 2014 20:59\nJa kui noormees oleks ajateenistuse läbinud, oskaks ta vähe paremini oma treileris relvade kasutamist näidata.\nTo; to Ohjaa 19.51 7. jaanuar 2014 20:56\nIlmselt Ohjaa ei arvanudki, et see on mingi süvakultuuriline kultusfilm. Loomulikult kui koolifestivali film valmib umbes kahe nädalaga, siis ei saagi nõuda super näitlejatööd. Samas ma mäletan, et see film sai ka mingil festivalil peapreemia ja kriitikutelt tunnustada, nii, et nii vesine see portfell nüüd ka pole. Mina lugesin Ohjaa sõnumist välja, et kui teha filmi rõõmu ja entusiasmiga, siis on seda võimalik teha ka minimaalsete kuludega. Seda enam, kui kasutada sõprade abi.\nEi saaks küll öelda, et see treiler suurem kunstiväärtus oleks ja sellele on kulutatud 3000 eurot?\npilked ja naer 7. jaanuar 2014 20:52\nSeda Hollywoodis just ongi vaja - meest, kes oskab koduste vahenditega "Eli raamatut" järele teha.\nÄra jää meile võõraks ja tutvusta meile ka edaspidi oma edusamme.\nP.S. Ajakirjanikule teadmiseks - Eestis ei ole enam ca 20 aastat sellist asja nagu "sõjaväe komissariaat".\nHÖHÖHÖÖÖÖ 7. jaanuar 2014 20:31\nNokk võiks minna Talnalinnavalitsusse tööle, ta on Priidik Kutseri kloon ju! Esimesed kümme kommi sarnase käekirjaga .Muidugi tunnen puudust kommentaarist "Einar on alfaisane, ei tea, kas ka vaba?"\nAga muidu - tiiser koosneb umbes viiest mõttetust slow motion kaadrist. Absoluutselt mõttetutest. Tulemuseks hale muusikavideo ja mittemotiveeriv kerjamispakett.\nTimpsule 7. jaanuar 2014 20:28\nKui sa vabatahtlikult ei taha lisamakse maksta, eks tuleb tõsta siis kaudseid. Näiteks suurendada käibemaksu 20%-lt 30% ni. Suurendada aktsiise. Või kõvasti muid kulusid kärpida, raha ümber tõsta. Vähendada näiteks pensione, abirahasid, lastetoetust ning stipendiume. Sest kust see raha muidu tuleks?\nBOB 7. jaanuar 2014 20:27\nNeed, kes te siin hate ajate vist ei tea kui andekas ta tegelikult on ja see on hea et tal on kõrgemad sihid kui siin eestis õppida ehitajaks või auto remontijaks, või mis? Ja see sõjavägi on siin eestis küll tagumikus( oleneb jälle mis mätta otsast vaadata). Nüüd võivad mingid vanad pässid rääkida et vene ajal oli hullem aga nagu te teate oli siis üldse TEINE AEG.\nCheers to Einar\nm6tle 7. jaanuar 2014 20:25\nneed kes kirjutavad siia, et "kui tahad õige mees olla siis lähed sõjaväkke jne" ongi need kellele sobib selline, metsas luuramine, 4 mehega samas toas magamine ja laigulise vormi kandmine. Kui praegu vaadata teismelisi siis suurest osast neile lihtsalt ei sobi selline tegevus. Point on selles, et kõik on erinevad, ühele meeldib kollane teisele sinine.\ntk 7. jaanuar 2014 20:25\nJa naise perekonnanimi olgu Fellini!\nMATS 7. jaanuar 2014 20:23\nVõi vaba mees, kes ei taha käske täita, kes ei tunnista distsipliini ning riiklikku sundust. Pigem on ta ikka paadunud egoist ning anaharhist. Selline, kes tunnustab üldist korda vaid seavõrd, kui on endal sealt midagi saada. Aga samas ei ta ise mitte midagi vastu anda. Kes on omakasu nimel valmis kas või petma (fiktiivabielu jutt). Jättis selles loos endast igatahes ebameeldiva mulje.\nLiis 7. jaanuar 2014 20:18\nMiks peaksid tegema eestlased sulle annetuse, kui sina ise ei viitsi aegagi teenida ning kerjad ja ei meeldi, kui sinule antakse kohustused. See film on sama mõttetu, kui sinu youtubes olevad videod. Mine tööle, mitte ära kerja.\nmunk 7. jaanuar 2014 20:12\nto: näind selliseid poisikesi pagan palju\n"Eesti sõjavägi pole karistusasutus vaid KOOL, kus õpitakse ellujäämistarkusi"\nSiiski on meil Kaitsevägi\nKäisin Kaitseväes, teistest kõrgema auastme sain ja puha, aga ellujäämistarkusi sealt küll ei saanud. Õpetati alluma ja käsku täitma.\nEllujäämis tarkused oleks need mis õpetaks kuidas jääda nälja ja sõjaga ellu kui kogu infrastruktuur on maatasa tehtud ja saad toetuda vaid ise endale ja loodusele.\nMeile ei õpetatud isegi selliseid põhi assju nagu metsas tule tegemine ilma tikkudeta ja toidu leidmine loodusest. Ei õpetatud isegi tikkudega tuld tegema.\nÕpetati kuidas pommi teha, relva lasta, kasarmut koristama ja mida kõike veel millel pole päris tõelise ellujäämisega mitte midagi seost.\nAinult idiootide taluvuslävi läks suuremaks, aga kui tal see saavutatud nagunäha, siis mis kuradi pärast peab sinna kaitseväkke ronima?\nEdu filmitegemisel !\nto näind selliseid poisikesi pagan palju 7. jaanuar 2014 20:07\nhea et ta teeb midagi enamus siin jobud ei üritagi midagi ette võta oma elu vaid teevad lihttööd elu aega ja virisevad mingite lihtsate asjade üle\nRistik 7. jaanuar 2014 20:05\nAndekas tüüp, vahepeal vaatasin tema USA lõike youtubest, julge pealehakkav ja naljasoonega noor inimene. Soovin kindlasti edu!!!\nHert 7. jaanuar 2014 20:04\nSee vend on täis ajuinvaliid. Vaadake tema videosid YT's. Môttetu inimene.\nkodanik 7. jaanuar 2014 20:02\npäris lõbus oli kunagi facebookist lugeda kuidas seesama noor isa ilmar raagi sinna ja tänna saatis. ilmselt järgmisena minnakse hollywoodi ja antakse scorsesele ja spielbergile kinga. tule maa peale tagasi palun.\njs 7. jaanuar 2014 20:02\nEinar is the best. Pani Ilmar err Raagi kenasti paika , FTW\nküs 7. jaanuar 2014 20:01\nkui ta nüüd otsustaks minna kaitseväkke, ning käib ära seal, kas ta pangakontod avatakse jne?\nbollywoodile 7. jaanuar 2014 19:52\nAsi on nimelt selles, et seda talle meeldib teha, kasuta oma aju?\nOhjaa-le 7. jaanuar 2014 19:51\nPäris head promo teed oma vesisele portfellile. Vaatasin selle otsast lõpuni ära ja pean siia juurde hulgaliselt kriitikat jagama. Selle filmi oleks saanud tõesti tasemele teha. See aga on päris vigane saavutus.\nMehed ei ole nagu üldse teadlikud miks tehakse kordusvõtteid. On lõike, mis lausa karjuvad selle järele. Osatäitjatel on kohati tekst pest ära ja üritavad improviseerida. Kui muidu mälu ei ole, siis saab ju ka plakateid kasutada maha lugemiseks. Sisu iseenesest on küllaltki põnev, aga paljuski lõpuni mõtlemata. See nn. mahviaboss on ikka juba valik iseenesest. Mõlematest autodest tulistati ja volvo on nagu just pesulast tulnud. Volvosse tekkis iseenesest snaiperrelv???? Või nüüd pannakse neid automüügifirmades igaksjuhuks kaasa??? Eessõitvast autost lasti automaatrelvaga, millest isegi lasteaia jobu oleks autole pihta saanud. Odav oli see film tõesti, sest autor ei mõelnud selele hunnikule rahale, mida oleks saanud küsida juba ainult volvo esindusest. Rääkimata lugematu arv asju, mis tegelikult igas filmis on puhas reklaam. Alustades siis filmis kasutatud autodest, mobiilidest ja isegi sellest einelauast, kus poisid söömas käisid. tegelikus filmimaailmas on iga kaader reklaam. Heli oli ikka täiega puus!!! Seega soovin edaspidi jõudu. Alguseks kärab küll. Ootan järge.\nSten 7. jaanuar 2014 19:41\nIgati pidi lahe vend ;) ! Alates esimesest videost teda vaadanud\nOHAKAS 7. jaanuar 2014 19:36\nPraegu palju vene turiste liikvel - tee DIIL, mõni ikka nõustub. Anna minna...\nTimps on loll 7. jaanuar 2014 19:35\nEestil on ajateenistus kus peab iga nooruk (kellel puhas taust nii tervisel kui ka kriminaalsel) ära käima. Mitte kaitsevägi. Kaitseväes saab palka, saab ka ajateenistuses. Kena alla miinimumi aga raha saad sa ikka.\nKaitseväkke lähevad kõik kes ise tahavad ja muidugi peab olema puhas taust. Ajateenistus on ka teistel riikidel ja usu mind, paljudel neil teistel on see TÕESTI kohustutslik. Kui Eestis oled kõrvale pääsenud, pead maksma õõratu summa trahvi. Mujal maailmas, näiteks Venemaal, tullakse sulle uksetaha ja ei huvita neid millega tegeled, lihtsalt tassitakse kaasa.\nJah nõustun, ajateenistus võiks olla valikuline. Või siis vähemalt trahv normaalseks teha. Samas on ka ajateenistusel omad plussid. Vaadates meie maailma seisukorda, võib sõda puhkeda igakell. Ja kui see juhtub, arva ära kes meile peale kargab. Just täpselt. Tänu ajateenistusele on rohkem kogenuimaid inimesi Eestimaa pinnal kes oskaks mingil määral Eestimaa pinda kaitsta.\nSa mine tagasi oma kaitseliitu senikauaks kuni Eesti noored käivad veel ajateenistuses.\nnomaitia.... 7. jaanuar 2014 19:32\nilgelt tubli vend ikka küll...\nkunagi tegi ilmar raag 1 000 eesti krooniga filmi "tappev tartu"....\nnüüd ei saa see TÕELINE EESTI kultuurimees siis 45 korda suurema rahaga treilerist kaugemale????\nsellist jama, nagu seal treileris näidatakse, ei tehtud omalajal ka krasnodari pioneeride palee filmiringis.\nmis puutub sõjaväest viilimisse ja fiktiivabielust unistamisesse, siis sellisele ei usaldaks ma kopikatki anda.\nkommentaariume lugedes, siis mul on kahju eesti noortest.kas tõesti. kas keski ei saa siis lastele selgeks teha, et isegi seina seest tuleb raha vaid siis, kui keegi selle sinna paneb?\nhöhö 7. jaanuar 2014 19:30\n"Kui mind sunnitakse midagi tegema ja ähvardatakse, siis ma juba automaatselt ütlen, et ma ei tee seda. Ma tahan olla vaba inimene, keda keegi ei saa sundida ja kontrollida."\nEinar Kuusk 2014\n7. jaanuar 2014 19:29\nBolliwood 7. jaanuar 2014 19:29\nJa kui noormees peakski kunagi jala kuhugi Hollywoodi stuudioukse vahele saama..... siis peab ta kohe kindlasti täitma kellegi KÄSKE !!!!!! Ja nii aastaid (mitte 8 kuud ) Huvitav kuidas ta küll sellega toime tuleb ??????\nsdawdasd 7. jaanuar 2014 19:27\nHaters gonna hate... Ise toetan teda igal juhul.\nUsa 7. jaanuar 2014 19:24\nVäga andekas noormees. Kahjuks tõmbab endale ise vee peale sellega, et reklaamib lehes fiktiivabielu usas. Järgmine kord läheb online usa (ajutist 3 kuulist turisti viisat) vormistama siis vastus on no. Kas ta arvab, et usa saatkond lehti ei loe? Kahju andekast noormehest ja edu tema tegemistes.\nto Mumm 18.37 7. jaanuar 2014 19:02\nTuletan meelde, et õhtune rohi tuleb kell kuus keele alla panna.....\nKõrgepinge Vanaema 7. jaanuar 2014 18:59\nEesti mees ja selline tolkami-jolkam, häbi kohe.\nmadis 7. jaanuar 2014 18:55\nOhjaa-le - see saarlaste film on kooli raames tehtud, mis eeldab tasuta tööjõudu jne. Seda ei saa võrrelda ühe mehe algatusel tehtud filmiga.\nsass 7. jaanuar 2014 18:54\noh jah, uhke vaba mees küll, aga äkki oleks aeg ära õppida et ka vaba mehe tegudel on tagajärjed, milles saab lõpuks ainult vaba meest ennast süüdistada...\nNäiteid? Aga palun:\n- ignoreerid kaitseväge, saad hulgaliselt ebamugavusi. Oma valik.\n- kord vead sinusse uskujaid alt, on järgmine kord selliseid hoopis vähem. Panid 3k mättasse, miks sa arvad et keegi sulle nüüd veel 5k peaks andma, äkki panid nüüd samuti "arvestusega" mööda?\n- kuulutad ajalehes, kuidas kangesti tahaks USA viisarežiimi rikkuda, järgmine kord sul tõenäoliselt USA-sse siseneda enam ei lubata.\nPalju õnne, oled vaba mees. Kes ise uhkuse ja enesekindlusega jutustab, kuidas ta järjekindlalt ja järjest suurema kaliibriga endale ise jalga tulistab. Silm läheb märjaks, selline ongi siis "eesti tulevik"...\nA4 7. jaanuar 2014 18:53\nTubli, hoian pöialt!\nAnza 7. jaanuar 2014 18:52\nVäga tubli, hoian pöialt! :)\nMartin 7. jaanuar 2014 18:51\nEinar on üks kõvemaid vendasi keda ma tean\nOhjaa 7. jaanuar 2014 18:47\nMind paneb alati imestama, kui räägitakse, et oh, ma ei saa, mul ei ole võimalust, sest puudub raha. Tee siis selleks midagi, et sul seda on, mine tööle, panusta sellesse ja siis vii oma unistus ellu. Paljud noored inimesed on alustanud nullist ja tööd tehes jõudnud oma eesmärkideni. Siin käib üks pidev kerjamine - küll sai siis raha lunitud, kui Ameerikasse läks, siis kerjas uue projekti jaoks raha, mil lubas suure suuga filmi teha, suur eepiline post akolüptiline film jne. ,nüüd siis jälle. Kui siin keegi jälle hakkab sellel teemal tõmblema, et filmi tegemine on kaliis ja muu selliine blaa, blaa, blaaa, Siis olgu teile teada, et saarlased on teinud vägagi vinge filmi alla 100 euro maksumusega ja film on igati tunnustust saanud Eestis. http://www.youtube.com/watch?v=tIKuJx8ZDFk Vaadake ja veenduge ise. Igal juhul müts maha noorte tegijate ees!\nMurelikule 7. jaanuar 2014 18:37\nSinu Venemaa hirm ei ole sugugi põhjendamatu. Kui nad aga tahavad Sinu kodu ära võtta, siis nad seda ka teevad. Kogu valitsusklikk ei hakka siis isegi noote enam saatma, sest neil on kiire lennukitele. Selle aja peale, kui nn. Nato kusagile jõuab karjuvad juba tänavatel inimesed vabastajatele rõõmuhõiskeid. Nii on olnud varem ja pole välistatud ka tulevikus. Neid kes püssi metsa ei viska on käputäis ideelisi ja nendega küll armeed ei peata. Ühe Eesti suuruse riigi okupeerimise pärast ei alusta aga mitte üks Nato riik ilmasõda Venemaaga. USA ohkis 50 aastat, et Nõukogude võim on Balti riigid okupeerinud. Sellest tasandist nagu kaugemale ei jõutud. Miks peaks see nüüd teisiti olema? MIna elan Inglismaal ja minu poega kohe mingi imega isegi vabatahtlikuna armeesse ei võeta. Eestis on aga kõik halli passi pojaksesed armees. Millal püssi meie poiste poole keeravad on ainult aja küsimus. Alles kõis hambuni relvastatud Venemaa laev Briti vetes 30 meremiili Shoti rannikust oma positsioone eksponeerimas. Võttis 24 tundi, et ristleja kohale jõuaks. Ja seda NATO riigis!!! Aga vot peotäis Eesti sõdureid. Vot need teevad ju kohe kogu venemaale 1.0.\nmumm 7. jaanuar 2014 18:37\nühtegi neegrit siin kinni ei hoita...\ncopy 7. jaanuar 2014 18:33\nJumal küll, millest Hollywood ilma jäi! Aga noor muidumees võiks abiellumise teel Eestisse ka jääda, Siin hinnad väiksemad kui teda ilma rahata ei taheta. Elu armastusega on aga nii, et kui enesearmastuse kõrval ruumi üle ei jää, siis seda ei leia ei siit ega sealtpoolt suurt merd.\nTimps 7. jaanuar 2014 18:32\nKust raha tuleb? Näiteks minu tööst/maksudest, mida ma enam ei tee/ei laeku kui ajateenistus mind endale võtab?\nMa räägin sellest, et inimesed kellel on töö/pere/elu paigas - neid ei peaks ära tirima!\nMind kohe ei kutsutud ja teisel korral sain pikendust (vigastuse pärast) ja nüüd tahetakse uuesti kutsuda, kui ma olen 27 aastane ja mul on 5 aastane laps, kodu, kohustused.\nEi ole ju normaalne?\nKui 18 aastane nooruk ei tea mida teha aga samas nagu ei tahaks niisama ka istuda - siis ajateenistus on talle ideaalne lahendus, ja kui vee selle eest raha ka saab, äkki hakkab üldse elukutseliseks?\nusas see toimib, mujal maailmas ka, miks mitte siis meil?\nNagu ma ütlesin, need kes ei taha ei lähe nagunii - milleks siis see ussitamine ja raha raiskamine/edasitagasi jooksutamine?\n7. jaanuar 2014 18:29\nHDTANEL-i 7. jaanuar 2014 18:29\nRistiema 7. jaanuar 2014 18:27\nKahjuks on see, mida näha sai haruldaselt andetu.\nnii ongi 7. jaanuar 2014 18:26\nmees kes pole elukoolis (sõjaväes) käinud on memme tissu\nmurelik 7. jaanuar 2014 18:15\nKui vägisi tuleb võõras sinu kodu ära võtma, siis annab see tüüp kodu ära, sest igasugused sõjalised (enesekaitse) oskused puuduvad, las vaenlane tuleb ja võtab tema vanematelt ka kodu ja maa ära. Häbi, et sellise mõttemaailmaga on eestlane. ...mingi fiktiivabielu jutt, igast kandist kumab läbi, et noormehel puudub või on liiga vähe eetikat ja moraali. See, et tal on mingi kindel eesmärk on tore, aga kuskilt ei loe ma välja, et noormees püüaks tööd leida ja oma palgast rahastada seda lühifilmi, tema püüab annetusi saada, ehk kerjata.\nMõtle mis pidi tahada, aga vähemalt antud artiklit lugedes jääb mulje, et mõnel on väärtused paigast ära.\nSiin üks väike mõttemõlgutus ühe tuntud eestlase märkmikust: Kõik väärtused, mis mind eestlaseks teevad, kannan ma endaga.\nArtikli kangelasel puudub ilmselt õige arusaam aust, aususest ja väärikusest.\nLõpetuseks: kui ta tahab olla vaba, siis ta peab tsiviliseeritud ühiskonnast lahkuma ja elama näiteks metsas vabalt, ilma, et keegi sunniks teda midagi tegema.\nKa Hollywoodis peab ta tegema midagi mis talle ei meeldi, sest seal on oma reeglid ja sotsiaalsed nõudmised.\nto Timps 7. jaanuar 2014 18:14\nPalgasõjavägi Eestisse? Miks ka mitte. Aga eeldusel, et sina hakkad selleks kahekordses määras makse maksma. Kust kohast see palgaraha muidu tuleks? Miinimumpalga eest keegi ju sinna ei läheks, ikka tahetaks tuhanded. Juba praegu kulub kaitsejõududele 2%.\nTimps 7. jaanuar 2014 18:07\nTeeme asja lihtsaks!\n1) eesti spole sõjaväge -sõjavägi on USAL ja Venema, hiinal, eestil on "kaitsevägi"\n2) Eesti kaitsevägi võiks olla vabatahtlik ja seal võiks saada palka/tasu, nii nagu see on USA-s\n3) Noored kes tahavad midagi huvitavat teha ja raha teenida mehiste asjadega mitte ei soovi McDonaldsis teenindajad olla, need sinna ka lähevad!\n4) Need kes ei taha sinna minna, leiavad nagunii mooduse kuidas MITTE minna.\nIkka head ja paremat Teile ja Einarile!\nBob Brown (afroameeriklane,LA vangla,eluaegne) 7. jaanuar 2014 18:03\nTule maasikas ,abiellume, no for money ,just funny\napelsin 7. jaanuar 2014 17:59\njuss 7. jaanuar 2014 17:49\nmaailmas pole olemas asja nagu "vabadus" on lihtsalt "õigused" mida võetakse ja antakase nii nagu vaja. inimene on ori.\ntubli einar! sul ka palju sõpru abiks ma kuulnud!\nIgati edu soovides. 7. jaanuar 2014 17:48\nLoodetavasti ei oloe nüüd armee eriüksused ja terve Eesti politseiperfektuur koos koertega Eestit kammimas. Üks mees saatis komisarjaadi pikalt. Ilma temata ei saa ju armee hakkama.\nÜleüldse on see sõjaväekohuslus korralik totrus. Tänu sellele on noored hulga soovimatuid lapsi ja abielusi sõlminud. Ennast tahtlikult vigastanud ja veel palju muudki.\nIgas riigis on militaarse mõtlemisega mehi, kes need sõjaväe read täis paneks. Milleks noori poisse nagu sigu jahihooajal taga ajada? Kõik ei ole mõeldud püssi hoidma ja tankidega sõitma. Sellest peaks juba arenenud euroopas ka Eesti aru saama. Mul 12 aastane poja ei taha garaazi katuselt palli ära tuua. 6 aasta pärast peaks püssi kätte võtma??? Noh õnneks siin riigis ei pea. Õpib korralikult ja kindlasti on Temast mujal rohkem kasu.\nSama ka selle filmimehega. Las Ta teeb ja filmib. Saab korraliku linateosega kunagi hakkama ja saame kõik tema üle uhked olema.\nPeeter 7. jaanuar 2014 17:40\nUsun, et Einar saab selle võimsa filmi valmis. Olen märganud, et ta on väga süvenenud oma filmi ja teeb seda suure rõõmuga.\nAivo 7. jaanuar 2014 17:37\nVäga andekas tüüp, edu talle!\nteet 7. jaanuar 2014 17:36\nLoodame, et tal läheb kõik hästi filmimaailmas. Jutust tunda, et tal on ajud ja loomingut, et edukas LAs olla :)\ntaadu 7. jaanuar 2014 17:34\nüks klounist kinomiis vähem-pole paha.\nDj Qldar $avikas 7. jaanuar 2014 17:20\nVäga lahe tüüp, olen su videoid juba "would you like to have sex with me?" ajast vaadanud. LA's näeme!\nfänn. 7. jaanuar 2014 17:18\nEi jõua ära oodatagi millal see film välja tuleb, nii väga tahaks seda juba näha!!!\ntundub väga põnev lühifilm!\nAndree 7. jaanuar 2014 17:18\nSa oled parim !!! :)\nloodan, et saad filmi lõpetatud... :D\nkartul 7. jaanuar 2014 17:14\nväga nõus selle sõjaväe jutuga


Miks te ei kuule enam Meredith Vieirast - Televisioon\nAstrid Stawiarz / Getty Images Kõrval Gillian Walters /11. jaanuar 2018 13:32 EDT/Uuendatud: 14. mail 2020 15:50 EDT\nMeredith Vieira on vaieldamatult üks auväärsemaid ajakirjanikke ja televisiooni isiksusi Ameerikas. Tema tööst edasi TÄNA tema pikaajalisele kaasvõistlusmängule kell Vaade , pole ühtegi professionaalset verstaposti, kuhu ta pole jõudnud. Ja arvestades tema professionaalset võimekust, on mõistetav, kui Vieira kõige pühendunumad fännid imestavad, miks ta viimastel aastatel avalikkuse ette on taandunud.\nMuidugi on palju põhjuseid, miks ajakirjanik võib mütsi üles riputada. See kehtib Vieira kohta, kes tegeleb palju - nii professionaalselt kui ka isiklikult - isegi siis, kui tema tujukas käitumisviis võib teisiti soovitada. Esiteks on küsimus ühe tema mineviku kolleegi kohta, keda on 2017. aastast alates peetud avalikku skandaali. Me ei avalikusta veel liiga palju, kuid on vist kindel, et see olukord on teda liiga palju ööd üleval hoidnud. .\nSiis on tema koduse elu teema, mis on täidetud tõusude ja mõõnadega. Ehkki Vieira tähistas viimase kümne aasta jooksul õnnelikku isiklikku sündmust, oli ta ka raskes olukorras oleva pereliikme tugisüsteem. See on palju kellegagi tegeleda, isegi sellise inimese jaoks, kes on maandatud nagu Vieira.\nKas olete valmis põhjalikult uurima Vieira aeglast tuhmumist riiklike uudiste etapilt? Istuge maha ja lõdvestage, kui saame teada, miks te Meredith Vieirast enam ei kuule.\nKas Meredith Vieira vältis Matt Laueri sadenemist?\nNovembris 2017 jõudis ekraanile video, kus televisiooni isiksus Matt Lauer tegi Vieirale kohatu kommentaari TÄNA 2006. aastal tegi Lauer, kes oli Vieira kaasankur ja sõber, järgmise märkuse, kui ta kummardus, et korjata virna paberit (via TMZ ): 'Päris kampsun. Jätkake niimoodi paindumist. See on kena vaade. ' Ebamugav video lekkis päeval Lauer vallandati TÄNA väidetava seksuaalse väärkäitumise eest vastavalt NBC uudised .\nVieira ei võtnud juhtunuga kohe ühendust, kuid mõtiskles ta selle üle peaaegu kaks aastat hiljem, septembris 2019. Meenutades, kuidas ta end tundis, rääkis Vieira Inimesed , 'Võiksite [selle hetke] võtta ja minna:' Vaata, kas sa ei näe enam, millega sa tegelesid? ' Kuid ma ei tundnud seda üldse. ' Võimalik, et Vieira ei võtnud seda hetke liiga tõsiselt, sest ta suhtus Lauerisse tol ajal nagu 'vend'.\nMõlemal juhul näib, et Vieira arvas, et juhtum ulatus häbiväärne skandaal Täna , ja tundub, et ta ei taha Laueri ümbritsevas draamas liiga palju osaleda, kuna see on ainus kord selle konkreetse juhtumiga, alates selle kirjutisega. Ja me ei saa teda süüdistada selles, et ta soovib edasi liikuda.\nMatt Laueri skandaal jättis Meredith Vieirat šokisse\nMeelelahutus täna õhtul / YouTube\nMeredith Vieira ja Matt Lauer töötasid NBC-s viis aastat koos, selle aja jooksul kasvasid nad väga lähedaseks. Nii et kui 2017. aasta novembris puhkesid uudised Laueri vallandamisest võrgust, siis võite vaid ette kujutada, kuidas Vieira tundis. 'Olin [L.A.] ja mu telefon hakkas minema kell neli hommikul,' meenutas naine Inimesed septembris 2019. ”Ma ei teadnud, mida sellest kõigest teha. See oli šokk. ' Ja arvestades, et Lauer oli konserveeritud keset seksuaalse väärkäitumise süüdistused , on mõistetav, miks ta kirjeldas seda hetke kui soolestiku lööki.\nLaueri vallandamine tekitas Vieira suhtes ka muid keerulisi tundeid, nagu ta kirjeldas väljalaskeavale: 'Ümberringi oli täiesti nalja. Kuid ma ei võtnud seda kunagi millekski. Me olime nagu vend ja õde. ' Hmm.\nMe ei taha Vieira suhu sõnu panna, kuid arvame, et see kõik on tema jaoks palju lepitav. Kuidas on tal mõtet endist “venda” süüdistada kohutavates tegevustes? Ja mis tunne on arvata ümber iga suhtlus inimesega, keda usaldasite? 'See on nii keeruline,' tegi Vieira järelduse Laueri olukorra kohta. 'Kogu asi on lihtsalt kurb. Ja paljudes kohtades, kus on palju inimesi, on see olnud kare. ”\nMuidugi väärib Vieira neid keerulisi tundeid privaatselt. Ja me ei süüdista teda, et ta võitis peksu.\nKas Meredith Vieira võitles süüga?\nVaade / YouTube\nJustkui Matt Laueri skandaal ei saanud enam häirida, Meredith Vieira endine assistent Brooke Nevils süüdistas endist TÄNA teda vägistades kaasvõõrustajana aastal Sotši olümpiamängudel. Lauer ja Vieira olid seal NBC mänge katmas ning Nevils olid reisile kaasa võtnud koos oma ülemusega. Ja ühel õhtul, nagu Nevils ajakirjanikule meenutas Ronan Farrow oma 2019. aasta raamatus Saagi ja tapa , jooksid tema ja Vieira Lauerisse hotelli baaris jooke rüübates. Pärast väljasõidu lõppu Nevils - kes tunnistas, et tegi sel õhtul kuus ampsu viina Mitmekesisus - läks Laueri tuppa, et saada kätte tema pressimärk, mida ta väidetavalt oli võtnud naljana. Seejärel naasis naine pärast seda, kui Lauer teda väidetavalt kutsus, tagasi siis, kui väidetav rünnak aset leidis. 'See oli ebamaine selles mõttes, et olin nõusoleku saamiseks liiga purjus,' nentis ta rääkis Farrow raamatus. Ta väitis ka, et Lauer sooritas temaga ilma tema nõusolekuta konkreetse seksuaalakti, mille tagajärjeks oli kehavigastus, mille paranemiseks kulus mitu päeva.\nVieira ei ole Nevilsi nõudeid avalikult käsitlenud, kuid Nevils ütles ka Farrow'le, et ta teatas Vieirale 2017. aasta väidetavast vägistamisest. Farrow kirjeldatud Vieira oli vestluse ajal häiritud ning ta julgustas Nevilsit NBC-le kaebust esitama. Ja nagu Farrow kirjutas raamatus süüdistas Vieira väidetavalt 'ennast selles, et ta ei teinud rohkem Nevilsi kaitsmiseks'.\nKuigi Vieira ei ole siin süüdi mõistame, miks ta võib end laastatuna tunda ja vajab puhkust.\nMeredith Vieira kannatas poliitilise ärevuse all\nPärast 2016. aasta novembris toimunud presidendivalimiste lõppu paljastas Vieira, et teda vaevab poliitiline ärevus, mis on teda televisioonis ilmumast heidutanud.\nKüsimusele, kas valimised innustasid teda reportaažide juurde naasma, rääkis Vieira Mitmekesisus : 'Mitte päris. Ma ei tahtnud tagasi pettumustesse naasta. See on olnud minu jaoks väga keeruline valimistsükkel ja ma ei räägi sellest, sest Donald Trump võitis. Oli selline inetus, mis välja tuli. Peaaegu esimesest päevast peale oli selles midagi räpast, kurb ja murettekitav. Mis minuga juhtus, on mul tekkinud ärevus. Ma ei vihasta kunagi kella asju ja hakkasin asju jälgima. Arvan, et üritasin sellest pääseda. ”\nIgaüks, kes on pärast 2016. aasta presidendivalimisi pööranud Ameerika poliitikale isegi vähimatki tähelepanu, võib teile öelda, et Vieira mainitud 'inetus' pole vähenenud. Kas keegi saab teda süüdistada selles, et ta tahab sellest eemale hoida?\nMeredith Vieira Show paak\nKui kuulsus valab nende südame ja hinge projekti, mis eriti hästi ei õnnestu, kipub nende ego pisut muljuma. Juhtum näites: kui Vieira päevases vestlussaates Meredith Vieira näitus, tagandati 2016. aastal, tõenäoliselt pidi ta taastumiseks tähelepanu keskpunktist pausi tegema.\nEhkki Vieira pani palju vaeva selle poole, mis pidi olema tema karjääri tippaeg (ta peegeldas komplekti isegi oma elutoa järel), olid show hinnangud natuke katastroofilised. Turu-uuringufirma Nielsen leidis, et Vieira saade oli '15 populaarseima eetris oleva sündikaadi järelkasvu järel teine populaarsus' (via Mitmekesisus ) oma teisel ja viimasel hooajal. Kuule.\nArvestades, et Vieira pole oma elus palju ebaõnnestumisi kogenud, panevad saate katkestamine ja kehvad hinnangud teda ametialaselt natuke funktsiooni. Järgnev M ledith Vieira Show Lõpuks lahkus ta päevast televisioonist täielikult ega ole pärast seda vestlussaadet võõrustanud, välja arvatud mõned külaliste hostimise kohad siin ja seal.\nMeredith Vieira abikaasal on krooniline haigus\nVieira enam kui 30-aastane abikaasa, ajakirjanik Richard Cohen diagnoositi sclerosis multiplexis 1973. aastal. Vieira on kõnelenud Coheni raskest haigusest ja sellest, kuidas see on nende abielu mõjutanud.\n'Tunnen end mõnikord petetuna,' ütles ta (via Inimesed ). 'Me kasutasime koos joostes ja suusaretkedel või rannas käies. Nüüd on Richardil väga raske seista. ”\nNagu arvata võib, soovib Vieira Coheni tervise ära kasutada enne, kui tema krooniline haigus veelgi süveneb. Hulgiskleroos süveneb vanusega vastavalt Terviseliin ja Cohen on selle kirjutamise ajal umbes 70-aastane. Vieira tunnistas, et lahkus kõrgetasemeliselt töölt aadressil Täna aastal 2011 et ta saaks Coheniga kvaliteetaega veeta, enne kui asjad halvemaks muutusid. 'Ma lahkusin rohkem, sest ta on terve. Miks mitte siis, kui suudame elust rõõmu tunda? ” ta ütles Hea majapidamine\nMuidugi mõjutab see diagnoos Vieirat ka isiklikul tasandil. 'Kindlasti lubatakse tal õhutada, kuna tal on krooniline haigus,' selgitas naine Inimesed septembris 2019. 'Aga ka mina olen. Kuna on päevi, ei suuda ma seda taluda ja piiranguid, mis see kogu perele seab. Seda on hea öelda. Kuid me ei ela. '\nKuigi Vieira ei lase Coheni tervisel teda televiisorist ilmumast takistada, on ilmselt õiglane öelda, et see muudab ta projektide vastuvõtmisel valivamaks.\nMeredith Vieira karjäär mõjus ka tema tervisele\nPäevases teleringis töötamine võib teie tervisele palju kulutada, mis on reaalsus, mida Vieira teab liiga hästi. Ta on tunnistanud, et tema kurnav ajakava jätkub Täna muutis kiiresti tema heaolu kahjustavaks, rääkis Hea majapidamine : 'Unepuudus on halb asi. Kui oled kogu aeg väsinud, ei tunne sa end lihtsalt hästi. Lihtne on kaalus juurde võtta; depressioon on kerge. Ja seal on ärevus ... kõik need asjad hakkasid mulle tegelikult silma ja ma mõtlesin: kas tasub oma tervisega riskida? Ma ei usu.\nHea uudis: Vieira hoolitseb nüüd enda eest paremini ära avalikkuse silmist. Ta ütles Paraad , 'Üritan süüa võimalikult tervislikult. Treenin iga päev, kuid tahan vältida millegi vigastamist. Teen pilateset ja mõistan jõutreeningu väärtust ning head tasakaalu. Jooga on hea tsentreerimiseks. Ma pean olema väljas ja looduses, sest ma olen maa märk. ”\nJa kui ta ei uuri suurepäraseid õuesid, naudib Vieira väikseid naudinguid, näiteks tema koera jalutamas naabruses. Pärast tema lahkumist Täna , ta ütles Inimesed , 'Ootan juba hommikul üles tõusmist ja jalutuskäiku koos meie koera Jasperiga selle lähedal asuva uskumatu väikese pagariäri juurde. Ootan, et leiaksin end uuesti. ”\nPerekond on Meredith Vieira jaoks kõige olulisem\nPole saladus, et Vieira kirglik töögraafik raskendas tal Coheni ja nende kolme lapsega kvaliteetaega veeta. 'Veetsin väga vähe aega oma perele keskendudes. See lihtsalt lakkas tundmast end õiglaselt, ”rääkis naine HuffPost .\nKui Vieira nägi võimalust pärast lahkumist perega lõõgastuda Täna aastal 2011 ta võttis selle. Vieira selgitati saates (uuesti kinnitatud läbi New Yorgi päevauudised ): 'Mul on tõesti olnud tore aeg, kuid aeg on üks neist veidratest asjadest, millest ei saa kunagi piisavalt ja see lihtsalt hoiab tiksumist ning ma tean, et tahan veeta rohkem oma abikaasaga Richard ja minu lapsed Ben, Gabe ja Lily.\nEhkki Vieira taaselustas 2014. aastal lühiajalise vestlussaate ajal oma telekarjääri, on ta nüüd täielikult pühendunud oma hetkes elamisele oma lähedastega. Ta ütles Lähemal aastal 2017 : „Ma ei näe elu väga pessimistlikult ega fatalistlikult, vaid pigem hetkes elamise moodi. Tegelikult on vaja lihtsalt hinnata seda, kus te olete, ja seda väärtustada. Ja sel moel on iga päev suurepärane! ”\nMeredith Vieira on keskendunud sellele jumalikule elupeatükile\nKuna Meredith Vieira jaoks on aeg edasi läinud, on ta kogenud paljusid südantsoojendavaid elusündmusi, nagu näiteks tema poeg Gabe Cohen. Vieira avas õnneliku sündmuse 2019. aasta aprillikuises kaasettekandes TÄNA , hiilides Coheni romantilisuse üle ja kui väga talle meeldib tema tulevane tütar Allison Flicker. 'Ta kirjutas Allile raamatu,' paljastas mängude võõrustaja magusa ettepaneku. 'See oli nii ilus ja see oli kinnitatud koera rakmete külge, kes selle väikese järve tagant välja kõndisid. Nad olid peidus. Koer ja paar sõpra. ” Vieira jagas ka seda, kuidas Cohen kasutas oma küsimuse lahendamiseks oma hilja ema sõrmust.\nEhkki need detailid on kõik väga jumalikud, mõtlete ilmselt, kuidas need sobivad Vieira vaheajale avalikkuse silmis. Vastus? Potentsiaalsed lapselapsed. 'Ma teen Google'is hüüdnimesid vanaema jaoks,' ütles ta. 'Ma pean ütlema, et olen. Grammy, Nana, Mimi, grammi. ” Mõni võib väita, et Vieira hüppab siin relva, kuid tal on lubatud tuleviku suhtes põnevust tunda. Ja tundub, et praegu on tema tähelepanu keskpunktis.\nHeategevuslik töö on Meredith Vieira elus suur osa\nViimastel aastatel on Vieira keskendunud suurema osa heategevusele. Tegelikult keskendub tema vähese tähtsusega Twitteri olemasolu peamiselt põhjustele, mida ta toetab, näiteks Projekt Päikesepaiste , organisatsioon, mis vastab heategevusliku veebisaidi andmetel haigustega tegelevate laste mittemeditsiinilistele, sotsiaalsetele ja emotsionaalsetele vajadustele.\njulia hartley õllepruulija alasti\nIlmselt võtab suurte põhjuste toetamine palju aega ja töö kulisside taga. Vieira rääkis Värske 102,7 aastal 2012: 'Olen tegelikult olnud väga hõivatud, uskuge või mitte. Sest kõik asjad, mida ma ei saanud teha Täna näitus , Ma lubasin ... suur osa sellest on heategevus ja siis vaatad äkki oma kalendrit ja igapäevaselt teed midagi. Kuid see on olnud imeline. '\nKuigi Vieira võidakse pildistada heategevuslikul lõunasöögil või siin-seal toimuval üritusel, veedab tõenäoliselt enamik neist päevadest kuluside taga teenivaid organisatsioone.\nMeredith Vieira tõenäoliselt ei meeldi teie postitustele\nTänapäeval on üldteada, et kuulsuse esinemine on sotsiaalmeedias vajalik, kuid selle välimuse järgi ei saanud Meredith Vieira vähem huvitada fännide meelelahutust platvormidel nagu Twitter ja Instagram, vähemalt seal, kus see puudutab tema isiklik elu. (Ja mõne uuringu kohaselt võib Vieira olla millegi kallal sotsiaalmeediast väljalogimine .)\nSelle kirjutamise ajal pole ta alates 2014. aastast postitanud Instagrami midagi oma koduse eluga seotud, jagades viimati a tema koera foto , Jasper ja sama kehtib ka Twitteri kohta. Kuid lihtsalt sellepärast, et Vieira ei postita regulaarselt oma perekonna kaadreid, ei tähenda see, et ta oleks sotsiaalse meedia kasutamisest hoidunud. Ajakirjanik jagab sageli videod ja klõpsud, mis on seotud tema karjääriprojektidega, eriti kui see puudutab tema mängude showd, 25 sõna või vähem . Või kasutab ta seda produtseeritavate dokumentaalfilmide reklaamimiseks, näiteks Pärast Albert Lima mõrva .\nNii et kui teil on sügelus, et rohkem kulissidetaguseid pilke Vieira ellu pilku heita, võite tõenäoliselt oodata pikka aega.\nMeredith Vieira tapab mängude show biz\nHuvitava sündmuste käiguga astus Meredith Vieira riiklikust uudistelavalt alla, et proovida kätt mängude, Foxi telejaamade võõrustamisel ' 25 sõna või vähem . Ehkki see võib tunduda juhuslik valik, ärge unustage, et Vieira oli kord majutatud Kes tahab olla miljonär? , mida ta lahkus 2013. aastal . Mis veel? Nagu ajakirjanik selgitas, on ajakirjaniku oskused selles valdkonnas üllatavalt kasulikud Los Angeles Times : 'Arvasin, et minust tegi tõhusa võõrustaja asjaolu, et olin ajakirjanik - ma teadsin, kuidas võistlejaid välja tõmmata. Ma teadsin, kuidas neid lõõgastuda.\nSelgub, et Vieira on oma ajakirjandusjärgses töös nii hea, Fox Televisioonijaamad uuendasid saadet 2. hooajaks 2019. aasta novembris, kuna Tähtaeg teatatud. Tõlge: Vieira on mänguasjade osakonnas tapmisega liiga hõivatud, et avalikkusega kohtuda.\nLisaks tema tööle 25 sõna või vähem , Vieira on nautinud kaasmajutamist oma vanadel kännuplatsidel Vaade ja TÄNA . Ja kuigi tundub, et Vieira on nõus oma endistel showdel aeg-ajalt kaadosid tegema, on see selge hostimine 25 sõna või vähem on tema põhirõhk.\nMeredith Vieira astus kaamera taha\n2016. aastal koostas Meredith Vieira tegevjuht Torn , dokumentaalfilm esimesest massikooli tulistamisest Ameerika Ühendriikides. Ehkki see võib mõnele fännile üllatada, et Vieira projektiga liitus, arvestades selle tõsist ja rasket tooni, võttis ta selle omaks, kuna ta soovis alustada vestlust relvade juhtimisest Ameerikas Paraad .\nVieira doktoritöö juures on huvitav ka see, et ta valis kulisside taga rolli, mis viis ta avalikkuse ette. Dokumendi jutustamise asemel otsustas Vieira näiteks anda teistele projektiga seotud inimestele võimaluse särada.\nMuide, kui arvate, et ta sügeleb, et kiiresti kaamera ette tagasi jõuda, siis mõelge uuesti. Vieira rääkis Paraad, 'Mulle meeldiks teha veel selliseid projekte nagu Torn . Mulle meeldivad jutuvestmisele lähenemiseks erinevad viisid ja mitte alati nii raske ajakirjanduse puhul. Mul on ka nukker pool. Ma pole valmis ühele konkreetsele asjale pühenduma ja lepingut sõlmima. Naudin seda aega nüüd ja tahan näha, kuhu see kõik mind viib, kui olen avatud uutele asjadele. Mul on väga vedanud, et mul on luksus natukene tagasi istuda ja võib-olla ka mõnda reisida. '\nVieira tegi selle lubaduse heaks, kui ta produtsendina töötas Pärast Albert Lima mõrva , 2019. aasta novembri dokumentaalfilm mehest, kes otsib mõrvatud isa jaoks õiglust. Meie jaoks näib, et Vieira on leidnud oma niši.\nOle valmis nägema varsti veel Meredith Vieirat\n2017. aasta mais Tähtaeg teatas, et Meredith Vieira hakkab tootma Paramour , film, mis on inspireeritud BMW pärija Susanne Klatteni tõestisündinud loost. Film, mille peaosas on andekas näitlejanna Kristin Scott Thomas, keskendub Klatteni kirglikule suhtele hajameelse tegelasega, kelle nimi on Helg Sgarbi. Filmimine algab eeldatavalt 2018. aastal, seega on tõenäoline, et film ilmub 2018. aasta lõpus või 2019. aasta alguses.\nArvestades Paramour on võrreldes 2007. aastaga kõrgema profiiliga projekt Torn , on tõenäoline, et Vieira reklaamib selle filmi jaoks palju. Ja kes teab? Võib-olla armus ta tulevikus isegi punasele vaibale või kahele.\ntri star x factor kuulsus


Soome kuumad uudised 1.–14. aprill | Telegram\n15. aprill 2013 kell 13:10\nKa Soomes kolib presidendi vastuvõtt\nSoome Vabariigi Presidendi Iseseisvuspäeva vastuvõtt 6. detsembril toimub tänavu Helsingi ja presidendipalee asemel hoopis… Tamperes Tampere Majas, ja seda mõistagi Tamperega alati konkureeriva Turu suureks meelehärmiks.\nVõiks ju arvata, et ka Soomes hakkab iseseisvuse tähistamine Eestile sarnaselt mööda maad ringi rändama, kuid nii see siiski ei ole ja Tamperesse kolimise põhjus on hoopis proosalisem – presidendipalee on remondis.\nPresidendi taustajõud põhjendasid Tampere valikut heade transpordiühendustega üle kogu Soome ja riigi keskel paiknemine lubab seekord kutsuda tavapärasest rohkem maakondade esindajaid. Link 1, link 2.\nSoomes jätkub tubakatoodete peitmine\nJärgmise sammuna tubakatoodete peitmise protsessis võetakse tõenäoliselt ette Soomes müügil olevate tubakatoodete pakendi peal hoiatustele mõeldud pinna suurendamine 75%-le, lõpetatakse bränditunnuste märkimine pakendil ning mentoolisigaretid keelatakse üldse ära. Link.\nProbleemset õpilast korrale kutsunud õpetaja vallandati\nHelsingis Alppila koolis toimunud vahejuhtumis tõukas õpetaja probleemset õpilast viimase korralekutsumiseks, mille tulemusena Helsingi LV Haridusamet vallandas mainitud õpetaja, kuna tegemist olevat nende arvates erakordse ja põhjendamatu liialdusega õpetaja poolt.\nJuhtum vallandas meedias nii üldise meelepahakampaania õpetaja toetuseks kui ka keskustelu, et kuidas siis üldse õpetajad koolis mingit korda saavad tagada, sest selliseid juhtumeid toimuvat päevast päeva paljudes Soome koolides.\nKa õpetaja ise on lubanud asuda oma mainet ja töökohta kohtu kaudu taastama. Link 1, link 2, link 3.\nSoomes tunneb iga viies laps ja noor üksindust\nKui üldiselt peetakse üksindust heaoluühiskonnas täiskasvanute ja kindlasti kõige rohkem vanurite probleemiks, siis Soomes on selgunud, et ka lastest ja noortest tunneb seal iga viies üksindust või tõrjutust, mida uurijad nimetavad sotsiaalseks valuks. Ja mainitud lastest ja noortest pooltel kestab selline seisund aastaid. Link.\nHimaneni imetabane tulevikuraport\nJuba mõnda aega Soomes kõneaineks olnud filosoof Pekka Himaneni tulevikuraport, mis olevat 700 000 euro eest temalt peaministri soovil otse tellitud, küttis taas tundeid – sedapuhku saabus Soome praegu USA-s elav ja tegutsev filosoof ise, öeldes muu hulgas sõna sekka ka Soome meedias.\nKuigi filosoof alustas kohe väitega, et tal ei ole midagi salata, ütles ta töö tellimise kohta vaid seda, et sellest peaks rääkima töö tellija, mitte tema kui töö teostaja. Filosoof kurtis, et kahjuks on nüüd kogu tähelepanu raporti ja tuleviku asemel hoopis protsessile pööratud, kuigi viimane polevat ju nii väga oluline. Pressikonverentsil täiendas ja parandas filosoofi vastuseid ka riigikantselei kommunikatsioonijuht, mis on erakordne.\nMeedia on seda raportit nimetanud segaseks, luuleliseks ja keerutavalt „ümaraks“. Link 1, link 2, link 3.\nSoomes suri 3-kuune laps vaktsineerimise tagajärjel?\nSoome lumehotell sulgeb selleks aastaks uksed\nSoome kuumad uudised 18.–31. märts


Google kopeeris Facebookist nupu "Meeldib" - Sekretar\nGoogle kopeeris Facebookist nupu "Meeldib"\nGoogle tõi hiljuti välja peaaegu klooni Facebookist tuntud nupust Meeldib, nimeks sellel „+1”.\nSee lubab märkida oma sõpradele, milliseid otsingutulemusi või veebilehti on kasutajad kasulikuks pidanud. Praegu on +1 kasutatav otsimootori inglisekeelsete tulemuste seas. Selleks et +1 hinnangut anda, on vajalik Google'i avalik profiil.\n„Like”-nupu, mille tõstetud pöidlaga logo kaunistab paljusid veebilehti ja kutsub külastajaid avaldama hiireklõpsuga oma heakskiitu millelegi – uudisele, retseptile või fotole, lõi Bret Taylor 2007. aastal sotsiaalvõrgustikus FriendFeed, mille kaasasutajaks ta oli ja mille Facebook ostis 2009. aastal, kirjutab värske ajakiri Hei.\nTollal oli nupp vaid moodus, millega julgustada inimesi oma huvisid väljendama, kuid koos Facebooki pea 600 miljonilise kasutajaskonnaga muutub see võimsaks andmekogumisvahendiks.\n„Like”-nupu taga peituv kood on kättesaadav igale saidile, kes seda oma lehtedele lisada tahab. Kui kasutaja on logitud Facebooki ja vajutab kusagil veebis „Like”-nuppu, jagatakse saiti kasutaja sõpradega Facebookis.


Forum Cinemas - Mesilane Maia 3. Kuldne kera\nMaya the Bee 3\nSeiklus, Animatsioon 1h 28min\nJuba kolmandat korda kinoekraanile ilmuv mesilane Maia sulatab jälle terve planeedi laste südamed!\nMaia ja tema sõbra Williga juba igav ei hakka! Talveunest ärgates äratavad pisikesed paharetid terve taru ning asuvad askeldama. Kuninganna on nõutu! Taolist korralagedust pole tarus juba ammu nähtud. Aga sõbrad lihtsalt ei oska teistmoodi. Nad on nii väga igatsenud päikest, lilli ja seiklusi.\nKuninganna loal lendavad Maia ja Willi kevadist niitu üle vaatama, ja peagi leiabki järgmine seiklus nad üles. Sõbrad kohtavad täiesti juhuslikult ehmunud rohelist sipelgat. Vaeseke on hädavaevu põgenemas põrnikate eest, kes püüavad temalt kätte saada kuldset kera. Aga see on üks eriline kera! Kui see põrnikate kätte satub, on ohus terve sipelgate uus koloonia. Kera tuleb viivitamata Bonsai mäele toimetada. Maia ja Willi on nõus sipelgat aitama, aimamata, kui keeruliseks see ülesanne osutub. Teel Bonsai mäele selgub, et kuldne kera on hoopis muna ning sellest koorub kõige ehtsam ja kõige nunnum sipelgaprintsessibeebi! Sellest teada saanud põrnikad püüavad kõigest väest takistada Maial ja Willil mäele jõudmast, aga sõbrad on võtnud nõuks ületada kõik raskused ning printsess koju viia.\nKinodes alates: 7.01.2022\nFilmi pikkus: 1h 28min\nLavastaja: Noel Cleary\n1h 28min | Seiklus, Animatsioon | Kinodes alates: 7.01.2022


Murikal elav ukrainlane käib sünnikohas Karpaatides vaid külas - Maakond - Saarte Hääl\nMurikal elav ukrainlane käib sünnikohas Karpaatides vaid külas\n28. märts 2019, 0:21\nKurtade peres tehakse sauna neli korda nädalas, seetõttu on puude tassimine üsna igapäevane tegevus.\nLigemale 40 aastat Saaremaal elanud ukrainlane Andrei Kurta on sombuse põhjamaa omaks võtnud ning sünnikohas Karpaatides käib ta nüüd veel ainult sugulastel külas.\nPammana poolsaarel Murika küla keskel maanteest mõnekümne meetri kaugusel asub kaunis majapidamine, mille peremees on Taga-Karpaatidest pärit Andrei Kurta (60).\nAndrei tuli Eestisse 1981. aastal 22-aastase noormehena Saare KEK-i kutsel koos viie kaasmaalasega, kes kõik siin metsatööl rakendust leidsid. Enamik ukrainlastest läks mõne aasta pärast koju tagasi, kuid Andrei leidis endale elukaaslase ning otsustas jääda Saaremaale. 1988. aastal võeti ta ametisse metsavahina, millega kaasnes elukoht metsavahimajas Murikal. Pärast metsavahiameti kaotamist õnnestus Andreil maja erastada ja ehitada sellest hubane kodu.\nAndrei Kurta sünnikodust Taga-Karpaatides Koshelovost asuvad nii Slovakkia, Ungari kui ka Rumeenia kõik umbes poolesaja kilomeetri kaugusel. Lähedal asub see kant ka Poolale. Kaunitest Karpaatidest pärit mees Saaremaale jäämist ei kahetse. “Karpaadid on küll ilusad mäed, aga siin on ilus meri,” räägib Andrei, kes enda kinnitusel soovibki elada just maakohas metsa serval. “Nii, nagu siin, on kõige parem.”\nAndrei sõnul hakkas eesti keel talle külge üsna kähku. “Aru sain juba ammu, aga kartsin vastata,” tunnistab ta laiemalt tuntud probleemi. Suhtlusbarjäärist aitas üle elukaaslane ja laste ema, kes vastas Andrei venekeelsele jutule ainult eesti keeles. Julgust kõnelemiseks sai Andrei, suheldes külas elavate laste ja vanainimestega, kes vene keelt ei osanud ja kellele sai end arusaadavaks teha vaid eesti keeles. Ka oma poja ja tütre ning kolme lapselapsega suhtleb Andrei vaid eesti keeles.\nEesti kodakondsusega Andrei oli vahepeal isegi Murika külavanem, ehkki see amet oli tema sõnul tegelikult rohkem nagu naise õlul.\nKarpaadid on küll ilusad mäed, aga siin on ilus meri.\n- Andrei Kurta\nOma rahvust Andrei päris täpselt ei teagi, elus pole ka enam vanemaid, kelle käest küsida. Nõukogude passis oli tema rahvuseks märgitud ukrainlane, ent tegelikult on tema kodukandi kõnekeel ukraina keelest erinev. “Oskan vene keelt, ukraina keelt ja iseoma keelt ka. See on nagu segu ungari ja rumeenia keelest,” selgitab ta.\nAndrei sünnikoha suur probleem on tööpuudus. Nagu nõukogude ajal, mil Andrei enne Eestisse tulekut lühikest aega Siberis leiba teenis, nii ei jagu seal tööd tänagi. Tuhandete Eestisse saabunud Ukrainast pärit tööliste seas on ka Andrei Karpaatides elava venna naabrid. Kolm noort meest, kes elavad Tallinnas, kuid töötavad praegu Raplas. “Ukrainas tööd ei ole ja inimesed on vaesed, Poolas on juba mitu miljonit ukrainlast,” jutustab Andrei, kes hõimuvendadel mandril ka külas käis.\nAndrei ise on Ukrainas aastate jooksul korduvalt käinud, kuid sel aastal ootab ta esmakordselt Murikale külla oma vennaraasukest. Andrei omastest on tal Eestis külas käinud vaid isa, see juhtus millalgi 90-ndate alguses.\nAndrei poeg Andreas.\nViimased 11 aastat on Andrei töötanud RMK metsakasvatustalituse Edela piirkonna raietöölisena. Neljamehelises brigaadis on ka poeg Andreas. Talvel teevad mehed riigimetsades harvendusraiet, kevadel istutavad uut metsa ning suvel ja sügisel hooldavad noort metsa.\nAndreas Kurta on isa sünnikohas Karpaatides käinud mitu korda ning tunneb end mägedes väga koduselt. Esimest korda sõitis ta Karpaatidesse juba kuuesena. “Rongiga nädal aega loksusime sinna,” meenutab Andreas, kelle sõnul aitab tollaseid reisimuljeid värskendada videokaamera salvestus. Esimese Karpaatide külastuse ajal sai Andreas ka ristitud.\nKarpaatide loodus on Andrease sõnul väga ilus, söögid hästi rammusad ja hinnad odavad. Kui Kurta juunior koos isaga möödunud aastal Karpaatides onul külas käis, tuli aga tõdeda, et areng on seal peatunud ja meenutab meie 90-ndaid. Teeääred ja külavahe on prügi täis, prügivedu Eesti mõistes seal puudub. Et Andreas on aga Karpaatidesse igal ajal oodatud, siis pole uus külaskäik mägede taga. Siiski on Andreas veendunud, et praegu armastab tema isa Murikat juba rohkem kui oma sünnikodu Ukrainas.\nKahe nädalaga sama ports tööd, kui eesti mees tegi kuu ajaga\nAndrei Kurtaga esmakordselt 1983. aastal kohtunud omaaegse Karjalasma metskonna metsaülem Maarika Pulk iseloomustab Andreid kui eriliselt kõva töömeest.\n“Ilma liialdamata jõudis ta teha kahe nädalaga sama portsu tööd, kui eesti mees tegi meil siin kuu ajaga,” räägib Pulk. Ja kuigi rängale rabamisele järgnes nädal või kaks pidutsemist, ei saanud keegi seda pahaks panna, sest kokkuvõttes oli ukrainlane teinud ikkagi rohkem kui kohalikud metsatöölised.\nMaarika meenutab, et millalgi 80-ndate esimesel poolel käis ta koos teise naisega ühe Karpaatidest Eestisse tööle tulnud mehe kutsel nende kodukohas Koshelovos külas. Seal elasid ainult naised, sest kõik mehed olid ilma mööda laiali leiba teenimas. Elu sealmail oli Eestiga võrreldes sootuks midagi muud. Poes polnud võid ega vorsti. Leiva ja saia ostmiseks tuli hommikul vara järjekorda asuda. Lehmi söödeti tee ääres kasvava rohuga ja need andsid vaid paar liitrit piima päevas.\nSamas olid Karpaatide elanikud väga külalislahked ja vahetud. Mida vähegi pakkuda oli, seda nad ka jagasid. “Hirmsasti tahtsid kostitada, kutsusid külla üksteise võidu. Mis vähegi oli, pakiti kaasa,” muljetab Maarika Pulk. “Tagasi tulles oli päris häbi, kui kaalutlev ja külm on eestlane.”\nMaarika hinnangul on Andrei Saaremaal väga hästi hakkama saanud ja siinse elu omaks võtnud. Andrei on kala- ja jahimees, kuulub Soela sadama seltsi. “Läbi saab ta kõigiga, tal on ikka drug (sõber vn k – toim) siin ja drug seal,” räägib Maarika. Lisaks Andreile sidus oma elu Saaremaaga veel teinegi Karpaatidest tulnud metsatööline, kuid temal ei ole siin olnud nii õnnelik elu, teab Maarika.


Mis siis, kui liige suurus Juhatuse ja üldkoosoleku pädevused\nMis siis, kui liige suurus, Ettevõtte osanike õigused - Millised ja kuidas? - Pilvebüroo\nTaagepera lähenemist kinnitab ka Soome näide, kus Eduskuntasse kuulub rahvaesindajat, mis on üpriski lähedane 5,4-miljonilise rahvaarvu kuupjuurele ,4. Samas on palju seadusandlikke kogusid, mis ei kattu Taagepera teooriaga, näiteks Iisraeli Knesset. Juudiriigi rahvaarv küünib üle 7,9 miljoni inimese, Knessetis on rahvaesindajat.\nKuupjuur 7,9 miljonist on seevastu ; erinevus kuupjuure ja tegelikkuse vahel on koguni 66 protsenti ehk väga märkimisväärne.\nRiigikogu liikmete arv on Eestis läbi ajaloo püsinud stabiilsena ning muutunud vaid ühe rahvasaadiku võrra.\nKui parlamendi esimeses koosseisus, mis valiti Austraalias seevastu on parlamendi alamkoda saja ja tosina tegevusaasta juures kasvanud täpselt kaks korda. Seevastu viimase 12 aasta jooksul, laupäeval peetud valimisi sekka arvates, on Rohelise Mandri valijatel olnud võimalus valida endale juba liikmelist esindajatekoda.\nSeevastu Kängurude Maa kui liige suurus liige pidi möödunud sajandi alguses esindama samas suurusjärgus valimisõiguslikke kodanikke kui ta kolleeg tänases Eestis, umbes 12 Mis normaalne suurus liige, siis praeguseks on Austraalia rahvaesindajate vastutus mitmekordistunud — iga seadusandja kohta on juba 87 valijat.\nKindlasti ei näita esindatuse 9,5-kordne suhtarvu vahe parlamendiliikmete erinevat töökoormust kahes riigis.\nSiiski, kui mängida veel korraks huvi pärast numbritega ning jagada Mis siis esindatuse suhtarv Eesti valijaskonna suurusega, annaks järeldada, et Eesti saaks hakkama ka liikmelise Riigikoguga, mis oleks tõenäoliselt paljudele Maarjamaa külafilosoofidele helesinineunistus. Valimisvaatlusel ei ole absoluutset tõde küsimusele kui suurt parlamenti suudab Eesti riik endale lubada.


Selga sügavad karud hõlbustavad loodusuuringuid - Forte\nAmeerikas on avastatud, et ülitänapäevane grislide arvukuse määramine raadiosaatjaga kraede ja karvalõksude abil on oma aja ära elanud. On olemas odavam karvakorjamise meetod: karu-uurijad otsivad puutüvedelt sinna kinni jäänud karvu ja uurivad siis neid.\nMõmmikud armastavad end puude vastu sügada ning iga karv kannab kaasas omaniku geneetilist infot. Uus meetod on juba näidanud, et grislide arv on kaks ja pool korda suurem, kui siiani arvati, nii et otseses hävimisohus nad ilmselt ei ole, ehkki vajavad kindlasti ka edaspidi kaitset, vahendab Roheline Värav.\nRaadiokraega varustamine ei ole odav ja kerge ettevõtmine, samuti võib see olla ohtlik nii uurijale kui mõmmikule endale. Karukarvade hankimiseks loodud lõksud kujutavad endast mingi karule meeldiva toitaine lõhnaga kohti, kuhu on ümber tõmmatud traat (vaata siia: http://gallery.usgs.gov/videos/19).\nKaru otsib lõhna allikat ning poeb traadi alt läbi või ronib sellest üle ja nii jäävad karvad takistuse külge. Ent karud on väga õppimisvõimelised, mõistes peagi, et sellist sorti toidu lõhn on petlik ning süüa sealt ei saa. Nii õpib ta lõksude asukohad kiiresti selgeks ning tulemuse saamiseks tuleks neid pidevalt uude kohta panna ja uut sorti raipehaisuga varustada.\nKarvade korjamine puu küljest ei sega karu aga kuidagi: suur karvane kere tahab ikka sügamist ja tundub, et see tegevus mõmmikule meeldib. Siiani on (projekt vältab kolm aastat: 2009-2011) leitud karude karvu umbes viielt tuhandelt puult. Metoodika on kraede ja lõksude paigaldamisest kümme korda odavam ning paistab ka olevat kordades täpsem.


Mulle kuulub üks neljandik oma surnud ema majast koos aiamaaga. Tahaksin oma osa ehk ühe neljandiku maatükist õele kinkida, aga samas soovin, et aiamaast jääks mulle 200 ruutmeetrit maad alles.\nMinu ja kadunud ema krundid asuvad kõrvuti ning hea oleks uued piirid paika panna. Palun andke nõu, kas sellist kinkelepingut on võimalik vormistada, et oma osa (üks neljandik kogu maast) kingin õele, aga 200 m2 maad jääb mulle minu osast alles.\nVõi pean ikkagi õele enne oma osa ära kinkima ja pärast kingib siis tema mulle 200 m2 maad? Kas selliseid lepinguid vormistab notar või peab kuhugi mujale pöörduma? Palun andke teada.\nJurist: "Kumbki, ei õde ega teie, ei saa ilma teiseta teha ühtegi tehingut. Kui soovite olukorda muuta, peate kõigepealt notari juures vormistama pärandavara jagamise lepingu."\n1. Mida teha, kui maja kaasomanik ei järgi nõudeid?\n2. Mida teha, kui kaasomanik takistab maja müüki?\n3. Kuidas jagada raha, kui pool kaasomandis majast müüakse?\n4. Miks mul ei lubata kaasomandis aiast puud maha raiuda?\n5. Kui palju mõjutavad EVPd pärandiosa?


Nädala töömurdja: pime pillimees Aavo Paap - Delfi\nNädala töömurdja: pime pillimees Aavo Paap\nTallinnas Tammsaare pargis lõõtsa tõmbav Aavo Paap sai TV3 uudistesaate suveprojekti “Murrame tööd!” esimese nädala vaatajalemmikuks. Täna töömurdja otsinguid jätkuvad.\nEsimese nädala võitja Paap edestas hääletusel kaalukalt nii puusaagijat, tantsupeo juhti kui raadiotegijat.\nAavo Paap on pillimees, kelle suved on tööd täis, sest eks ole ju praegu vabas õhus musitseerimise kuldaeg. Tänavamuusikuna pealinnas päevaraha teenimas käib Aavo Paap Tartumaalt; seitsme aasta eest nägemise kaotanud pillimeest aitab linnas orienteeruda sõber Kalju. Pime lõõtsamees Aavo töötab usinalt pika päeva, sest repertuaari tal jagub — kolme tunni jooksul ei kordu ükski lugu.\nTäna töömurdja otsingud jätkuvad. “Ootame endiselt vihjeid tublide inimeste kohta, kes on soojal suveajal ametis olles millegi erilisega silma paistnud,” märkis TV3 uudistejuht Märt Treier.\nSuurepäraste ametimeeste-naiste leidmiseks ootavad “Seitsmesed uudised” vihjeid ja ettepanekuid meiliaadressil: uudised@tv3.ee; helistada saab ka uudiste vihjetelefonile 6 012 613. Lisainfot saab Delfist.\n“Murrame tööd!” lood on eetris esmaspäevast neljapäevani; reedeti tehakse kokkuvõtteid ja teatatakse nädala võitja. Augustikuus selgub rahva lemmik ehk “Töömurdja 2007”, kellele kuuluvad tunnustus ja lõõgastav puhkusepakett Viimsi SPA`s.


MART VELSKER - Vikerkaar 2002, nr 5-6\nFriday 30 May 2003 - 22:03:31\nPAUL-EERIK RUMMO. KOHVIKUMUUSIKAT. Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn, 2001 (tegelikult 2002). 68 lk. Hind 72 kr.\nEsimesed kokkupuuted Rummo luulekogudega ei tule mulle meelde, igatahes mitte nii selgelt nagu esimesed tõsisemad Üdi- või Runneli-kogemused. Mäletan küll, kuidas lugesin millalgi keskkooli ajal ”Saatja aadressi”: kõhuli ja pimedas, tekst lastud suurendusaparaadiga fotonegatiivilt põrandale, valge kiri mustal taustal. Aga siis ma juba Rummost midagi teadsin. Ja teisalt polnud negatiivi lugemine kuigi lihtne. Oli vingelt alternatiivne, aga tegelikult tekkis tõsisem kontakt nende ja teiste luuletustega mõne aasta pärast, kui Rummo tegi kammpäkki kogudega ”Ajapinde ajab” ja ”Oo et sädemeid kiljuks mu hing”. Omastasin mõlemad raamatud, omaks võtsin eeskätt viimase. Ja koos sellega tekkis tunne, et Rummo tekstide koht ongi valikutes – või siis teisipidi, et tekstides on mingi tagantjärgi tarkus.\nRummo luulest on nüüdseks ilmunud rangelt võttes kolm ning leebelt võttes viis valikkogu. Köidete omaks tunnistamine ongi mul läinud segaselt – sõltumata tekstidest on viiest raamatust päris õiged tundunud kolm: ”Luulet 1960 – 1967”, ”Oo et sädemeid kiljuks mu hing” ja ”Kohvikumuusikat”. Miks just nii, seda saab vaid oletada ja seletada näiteks kujunduse, formaadi, materjali, paksuse ja ülesehitusega. Nüüd paistab, et lilla värv (mis on midagi muud, kui sõna ”lilla”) ongi ”Kohvikumuusikale” see õige, pole kindel, kas Jüri Kaarma viimaste aastate mustad kaaned oleksid Rummole selga passinud. Tundub nii. Nagu tundub ka õige olevat raamatu tugevatesse kaantesse surutud saledus. Olen valitud luulena ikka eelistanud kas õhukesi raamatuid või päris tüsedaid. Esimesed äratavad rõõme nautlejas, teised kollektsionääris – muidugi, kui raamat ikka kotti mahub ja käes seisab. Igal juhul lähtun ma sellest, et uus raamat on õige.\nKogust ”Kohvikumuusikat” leiab uusi luuletusi, aga Rummo pikaaegse lugeja jaoks päris uusi siiski vähe. Sellise lugeja jaoks on siin tähtsam, millise ilme on saanud vanad tuttavad: milliseid luuletusi on valitud, kuidas need on komponeeritud ja redigeeritud, milline raamat välja näeb. Peamistele küsimustele on lühidalt jõudnud vastata Märt Väljataga, kes kirjutas sellest, kuidas uues raamatus ärkavad uuele elule Rummo ”väikesed luuletused”, ning et mõnda teksti ”on asesõnalisemaks ümber tehtud ning kärbitud on loitsivaid kordusi” (Eesti Ekspress 28.02.02, lk B 12). Ühelegi arvustajale pole võinud jääda märkamata, et raamatu ülesehituses on võtmeasend tsüklitel ”Väikese linna kohvikumuusikat” ja ”Õnnelik”.\n”Kohvikumuusikat” on Rummo valikkogudest esimene, mis loobub eelõitsengu ja lauliku lapsepõlve presenteerimisest ja viib sellega oma raskuspunkti kuuekümnendatest aastatest välja, ehkki raamatule nime andnud tsükkel on juba õige eakas. ”Ajapinde ajab” muutis ajalist pilti vaid poolenisti ja ebamääraselt – õieti puuduski tolles raamatus selgem kese ja puudus ka suuremate raamatute eklektiline rikkalikkus. ”Kohvikumuusikas” on kese olemas ja kui see on välja lipsanud kuuekümnendate haardest, siis tähendab see ühtlasi millegi sellise rõhutamist, mida müütilise põlvkonnaprohveti portreedes tavaliselt pole.\nSee müüdiga halvasti klappiv väiksus on kõige tuttavam varasemate valikute tsükli(te)st ”Suved, talved” , millele olid iseloomulikud lühikesed, suurtest kujunditest hoiduvad seisundikirjeldused ja filosoofilised killud. Hilisemad tekstid (eeskätt ”Õnnelik”) toovad uusi jooni, aga lähtuvad paljus samalt põhjalt. ”Suvede, talvedega” on kõige lähemas suguluses – ka ajaliselt – luuletused ”Saatja aadressi” tsüklist ”Vaade” . Need on saanud siin rohkem hingamisruumi kui varem – niipalju, kuipalju ”Kohvikumuusika” -raamatus on selgepiirset kontseptuaalsust vähem.\nSõnapaaril ”väike luule” on aga tegelikult mitmekesisem sisu. ”Suvedest, talvedest” ja ”Vaatest” tuttava laadi kõrval eristub teiseks selgemalt tsükkel ”Väikese linna kohvikumuusikat”, mis on keeleliselt palju liikuvam ja metafoorsem. Eesti traditsioonis alliksaarelikum, mida Rummo hilisem looming kindlasti pole. Kolmandaks on võetud kogusse iroonilis-allegoorilist vemmalvärsside poeetikat, mida Rummo on harrastanud üsna pidevalt, kui pidevusest saab rääkida üsna sporaadilise luuletamistegevuse juures. Neljandaks on kogus mõned näited ”suurest” Rummost, kuid iseloomulikult luuletused, mis kõnelevad rõhutatult intiimsetest kogemustest. Need polnud Rummole võõrad ka nooruses, kuid said suurema iseseisvuse tsüklis ”Läbi peo mul voolab puu”. Muidugi on kogus ka viiendaid ja kuuendaid jooni, aga nimetatu tundub praegu kõige olulisemana.\nRaamat liigub siis enam-vähem territooriumil, mida kaardistavad keelemängud, vemmalvärss, intiimsed asjad ja mõtisklev proosalähedus. Viimatinimetatu on silmapaistvam – ka siis, kui arvestada redigeerimiste tendentsi –, kuid valitsevaks ei saa seegi. Valitsev on ikka vaid mingite Rummole omaks peetud asjade vältimine. Tekstide ümbertegemisel on Rummo tavaliselt vähendanud sõnade ekspressiivsust ning lisanud nii askeetlikkust kui vaikset mitmetähenduslikkust. Neid muutusi ei saa aga pidada järjekindla ideoloogilise programmi avalduseks: teisendusi pole väga palju, on näiteid ka vastupidistest nihetest (näiteks ”Unistad”) ja on ka parandusi, mille tagamõte polegi eriti selge. Mõned ”ning”-sõnad on muudetud ”ja”-deks – vahest sellele veel mingi seletus leidubki, omal kombel on ju seegi teksti lihtsamaks ja väiksemaks tegemine. Kuid veel enam võiks oletada, et Rummo orienteerub vaid keelelisele variatiivsusele ja improvisatsioonile. Et olgu siis seekord niiviisi ja lihtsalt niisama. Mõnikord pole ka enam kindel, kas improvisatsioon on tekkinud tehnilisel toimetamisel või enne seda. Kindlamalt võib oletada trükiviga leheküljel 58, kus Brechti tsitaadist on üks rida ära jäänud.\nÜkski Rummo raamat pole juhuslikult kokku lapitud, tekstide kirjutamisjärgne saatuses ja ümbruses pole teda jätnud ükskõikseks. ”Saatja aadressi” kokkupanu on kontseptuaalseim, allutatud nimitsüklile ja põimitud korduvate tekstilõikudega. Kolm järgmist raamatut opereerivad laias laastus valmis tsüklitega või plokkidega, neid ümber tõstes, tükeldades, sidudes. Uus raamat on korraga ”Saatja aadressi” ja vahepealsete valikute järeltulija: see on vähem uudiskogu ja rohkem valikkogu, mis annab järjekordse variandi võimalustest, kuidas siduda tuttavaid tekste. Teisalt aga on nüüd üle pika aja vanad ehituskivid laiali lammutatud, tehtud uusi ja kasutatud taas selgemat ”punase lõnga” tehnikat. Paradigmaatiliseks (kerra keritud) lõngaks on luuletuste laad, süntagmaatiliseks (jooksvaks) lõngaks aga kogusse hajutatud juhttsüklid. Mõlemat pidi toimivad muud sidumisvahendid. Need algavad kujundusest: eraldi ridadel on tsüklite pealkirjad ja luuletuste pealkirjad, tsükli puudumisel pealkiri topeldub, pealkirja puudumisel kasutatakse esimest rida, mida siis kahe- või kolmekordistatakse. Nii algavad luuletused pikkade eelmängudega, nad oleksid nagu lugeja jaoks olemas varem kui teksti lugemiseni jõutakse. ”Päriselt” kahekordselt on ”Luuletus televisioonis” ja ega polegi võimalik teada, kumb on ”päris” ja kumb mitte. Topeldus lähtub siin tekstist, aga see tugevdab ka kompositsioonilist võrestikku.\nSiduvaks-tugevdavaks nõksuks on olnud ka tähtede suurendamised, mis toovad esile täheruumi tinglikkuse ja võimendavad sõnade semantikat. Kõige rohkem teeb seda suurendatud kursiivkirjas ü. See lõpetab tähestiku luuletuses ”Vihma maitsest”, lõpetab luulekogu, see on üks, üksikasjalik ja külm. Võimalik, et selline on ka ”Kohvikumuusika”. Aga kas ü ja ”Kohvikumuusika” on ka hääl ning muusika?\nRaamat on õige, aga Rummo algkuju ehk polnudki kirjalik. Tõenäoliselt jõudsid esimesed Rummo tekstid minuni häälena – lauldi ”Lugemiki”-tekste, ”Reliikvia” laule, laulsid kuivanud ja vettinud peiar. Rummo enda häält kuulsin ma vist enne kui fotonegatiive lugema hakkasin. Jättes kõrvale võimalikud luuletused televisioonis, kuulsin vahendamata Rummot kaheksakümnendate alguses ”Vanemuise” kontserdisaalis toimunud kirjandusõhtul. Mälestuspildis – mis võib ka petta – on saal täis, praeguselt vaateveerult arutu hulk inimesi kuulamas ja päris palju lavalgi. Selles pildis on Kareva päris noor ja Valton pole ka veel vana, Rummo esineb vaikselt kindla häälega (huvitav, miks ma ei mäleta muusikat?). Hiljem kuulasin Rummo muusika saatel retsiteerimist plaadilt. Raske öelda, kas see tookord meeldis või mitte, aga igal juhul sain mingi äratundmise, et võib ka nii, ja et ”Reliikvia” lauludes võib olla midagi rohkematki kui hobustel tuhisemise romantika. Viimane läks mulle kahtlemata samuti korda – nagu ka kõiksugu ”polkast pungini” muusika. Džäss tuli siiski hiljem ja kindlasti teist teed pidi kui Rummol. Vaevalt ma alguses Rummo ja Tõnu Naissoo koostöödki džässina tajusin. Uusi „Kohvikumuusika“ esitusi koos Lembit Saarsalu ja Mart Sooga ma ei kuulnud, kuigi oleks tahtnud küll. Oletan, et see oli natuke teistsugune asi, kui Andreas W textijazzi õhtu, millest ma samuti ilma olen jäänud. Aga küllap pole need ilmajäämised saatuslikud ja küllap on džäss ja jazz üksteisele lähemal kui mõned muud asjad. Ja vast on ka tähenduslik, et kirjanikud tahavad just sellise muusikaga oma tekste siduda.\n“Kohvikumuusika” sõnal on siinkohal kaks põhitähendust. Esiteks on ta kohvikus mängitav muusika, Rummot ja Euroopa kohvikukultuuri silmas pidades vaikne ja miks mitte džäss. Teiseks on kohvikumuusika Rummo tsükkel “Väikese linna kohvikumuusikat”, mis omakorda on kirjandusloos tähistanud omamoodi “pealekauba” eksperimentaalsust, kirjanduslikke otsinguid, mis lisanduvad kujuteldavale meinstriimile. Neile kahele tähendusele tuleb juurde kolmas, mis ilmselt hakkab aga varsti taas ununema: kohvikumuusika on see, mida Rummo, Saarsalu ja Soo tegid ja mida mina ei näinud. Mõeldagu korraks, kuidas need tähendused uue raamatu puhul esinevad ja kokku käivad ning kas “Kohvikumuusikas” on muusikat. Luule saab siduda end muusikaga olles ise muusika või osutades muusikale. Ja võiks arvata, et olemine ja osutamine on ka omavahel seotud.\nRummo luule aluseks on enamasti väga tugev ruumipilt, mis mõnikord pannakse liikuma ja mõnikord mitte. Ruumis on valgus ja soojus, ruum seostub ajaga. Selliste maailmade modelleerimise juures on oluline Rummo teravadatud keeletaju, mis viib mõnikord illusoorsest pildist välja, nn metaluuleni. Aga needki väljaastumised reflekteerivad sageli ruumi: teksti lõiguvad leheruumi piirid, vihm muutub tähtedeks, luuletus satub televisiooni. See kõik muidugi ei tähenda, et muusikat siin olla ei saaks.\nLuuletuse muusikapärasusena on tavaliselt tõlgendatud kõiksugu kõlavõtteid: alliteratsiooni, assonantsi, kordusi, riimi, rütmi, homonüümiat – on räägitud ka meloodiast, tempost, muusikalistest komponeerimispõhimõtetest jne. Kindlasti pole Rummo keeletaju mitte üksnes pildiline, vaid ka kõlaline. Uues kogus on loomulikult instrumentatsiooni ja on ka tekstikohti, kus kõlamäng hakkab tähenduste liikumisi juhtima (“Jõul, jõul”). Oli juttu juba ü-st, ka see kõlab. Aga – igasugust kõlamist on siin vähem kui kuuekümnendate esindustekstides. Rummo viimase kolmekümne aasta looming, mis uuele kogule ilmet annab, tekitas miinusmärgilisust tunnet muuhulgas seetõttu, et siin on loobutud mitmetest klassikalistest laululisuse tunnustest. Kunagi seletas Mart Mäger Rummo luule muusikalisust printsiibiga, kus teose “idee ammendatakse vaid teose endaga” (Noorus 1967, nr 5, lk 50). Sellistki eneseküllasust on uues raamatus vähem kui teistes.\n“Kohvikumuusika” kogus on kõige helilisemad ikka need kuuekümnendatest, “Lumevalgusest ... lumepimedusest” ja tsüklist “Läbi peo mul voolab puu” pärit tekstid. Neist eriti “Kohvikumuusika”-tsükkel, mis eristub ka selgelt muusikast (laulust, akordionist) kõnelemisel. Samuti on just siin kräunu ja naugu, möirgamist ja raksatamist – sõnu, mis osutavad intensiivsetele helidele ja mida mujal kogus peaaegu polegi.\nTervikuna on raamat üsna vaikne, häälikud helisevad leebe loidusega, suulisus on seotud kirjalikkusega (näiteks “Sissejuhatus”, “Unistad”, “Vihma maitsest”), reflekteeritakse peamiselt vaikseid ja pidevaid hääli: surinat, kohinat, mühinat, üminat, mõminat, huugamist jne. Need on kestvuse helid või nende helide ja kestvuse sugulased – nagu seda võiks olla rappumine, rongide poeesiat organiseeriv rütm. Rummo ise on rääkinud muusika kuulamisest nii: “Jajah, ma kasutan kodus muusikat vaikuse aseainena, kuna vaikust niikuinii kusagil ei ole, siis muusika on veidi korrastatum müra kui muud” (Paul-Eerik Rummo: Kõik on vastus /intervjuu/, Arter 19.1.2002). Vaevalt on muusika talle ainult vaikuse ekvivalent, aga ta on muuhulgas ka seda – ja on kindlasti tähelepanuväärne, et vaikuse, surisemise ja muusika pidevus ta luules kohtuvad.\nVeel üks võimalus raamatu muusikalisuseni jõudmiseks oleks märgata tekstide mitmehäälsust ning juhtteemade varieerimisi, näiteks kesksetes tsüklites. See on ülesehituslik printsiip, mis Rummol seob enamasti pikemaid lõike ja seob nõnda ikkagi luulekogu tervikuna rohkem kui mingeid väiksemaid tekstiüksusi. Vaevalt ma nüüd ülearu palju muusikalisest kompositsioonist tean, kuid eks põhiteemast ja selle variatsioonidest pisut ikka. Niisiis on Rummo ehk tahtnud vähem kirjutada siinseid tekste muusikaks ja rohkem soovinud neid muusikana (ja muusika saatel) valida ja komponeerida.\nUus raamat annab uuemapoolsele Rummole surisev-meloodilise mõõtme juurde. Tõsi, tekib kusimus, millele “juurde”. Tekstid on suures osas tuttavad, aga tervik mitte niivõrd. On ju “Kohvikumuusikat” õieti esimene kogu, kus Rummo ei luuleta suurtest mereretkedest ega ka mitte välismaale põgenemisest. Raamat teeb siis vähemalt kahte asja ja pealkiri “Kohvikumuusikat” arvestab vähemalt kahe põhitähendusega. See on “mittemuusika” muusikaline töötlus ja see on ka Rummo poeetiliste kõrvalteede luule. Mis pärast lillade kaantega raamatut kindlasti nii kõrvaline ja vaikne enam polegi.\n Alles pärast selle teksti valmimist oskasin endale meelde tuletada, et ka Aare Pilv rääkis hiljuti mälestusi Rummo häälest, mida ta kuulis plaadilt. (Sirp 01.03.02, lk 14). Plaat oli küll teine, aga vast on siis hääl ikkagi tähtis.


Kohvipadjad ja kohvikapslid – kumba eelistada?\nKohvipadjad ja kohvikapslid on suurepärane leiutis neile kohvisõpradele, kes soovivad valmistada kohvi vaid ühe portsjoni kaupa. Mõlemad sisaldavad ca 6 kuni 8 grammi eelnevalt jahvatatud ja doseeritud kohvi, millest piisab ühe tassi kohvi valmistamiseks\nKuivõrd üsna tihti esitatakse meile küsimus „Kas kohvipadjad ja kohvikapslid on erinevad asjad ja millist neist eelistada?“, siis selles postituses vaatamegi mõlemat veidi lähemalt.\nMis on kohvipadjad?\nKohvipadjad on oma olemuselt teepakikesele sarnased väikesed kohviga täidetud kohvifiltrid, mis on mõeldud kasutamiseks spetsiaalsetes padjakohvi tegemiseks mõeldud kohvimasinates. Kohvipadjas olev kohv on kahekihilise (ja enamasti loodussõbraliku) filterpaberi sees.\nKohvipatjade nimetus tuleneb eelkõige sellest, et nad on ümara padja kujuga ning nad on pakendatud filterpaberisse. Üks kohvipadi sisaldab tavaliselt ca 6-8 grammi kvaliteetset filterkohvi.\nEsialgne süsteem loodi 2001. aastal Hollandis ja tänaseks päevaks on tegu üle maailma levinud tootega.\nMillistes kohvimasinates saab kohvipatju kasutada?\nKohvipatjade kasutamiseks peab sul olema spetsiaalne padjakohvi masin. Igaks juhuks vajab mainimist ka see, et ühest kohvipadjast saad ühe tassi kohvi ja peale kasutamist tuleb padi käsitsi eemaldada.\nMaailmas on väga palju erinevaid padjakohvimasinate valmistajaid ja kasutajate rõõmuks sobivad erinevate brändide kohvipadjad ka teiste brändide masinates kasutamiseks. On küll üks erand ja selleks on Zinzino kohvipadjad, mis sobivad kasutamiseks ainult Zinzino kohvimasinates.\nVeel üks asi, mida tähele tasub panna, on see, et kohvipatju on soovitatav kasutada madalsurvega kohvimasinates. Kui patju kasutada kõrgsurvega masinates, siis võib sealt tulev liialt kõrge rõhk padja purustada.\nIga padi sisaldab ühe tassi jagu filterkohvi, mistõttu kohvil on alati ühtlane kvaliteet;\nPoodides olev kohvipatjade valik on suur. Muuhulgas saab vastavalt maitsele valida nt araabika, robusta, maitsestatud, kofeiinivabade jms kohvipatjade vahel;\nKohvipadjad on looduses lagunevad;\nHind on üsna mõistlik (ca 10-20 senti tass)\nErinevalt kohvikapslitest tuleb kohvipatju masinast käsitsi eemaldada;\nKohvipadja filterpaberi sarnane materjal laseb kohvil vabalt hingata, mistõttu padjas sisalduv kohv ei ole nii värske kui õhukindlas kohvikapslis olev kohv;\nPeale pakendi avamist hakkab kohvipadja sees olev kohv kohe aeguma\nMis on kohvikapslid?\nErinevalt kohvipatjadest on kohvikapslid suletud ja õhukindlad, sisaldavad värskelt jahvatatud oakohvi ning oma suletud ümbrise tõttu ei kaota oma värskust. Seega saad alati värske ning kindla kvaliteediga maitsva kohvi igal kasutuskorral.\nMillistes kohvimasinates saab kohvikapsleid kasutada?\nKohvikapsleid saab kasutada ainult ette nähtud kapselkohvimasinates. Siinkohal tasub silmas pidada, et üldjuhul ei sobi erinevate brändide kapslid teiste brändide kohvimasinatesse.\nLisaks tuleb mainida veel ka seda, et kõiki erinevate brändide kohvikapsleid ei pruugi toidupoodides olemas olla, mistõttu tasub neid kapselkohvimasina müüja käest küsida.\nSiinkohal on paslik esile tuua seda, et erinevalt paljudest teistest ettevõtetest müüb Päikesekohv Eestis naturaalse piimaga töötavat ja ühe nupuvajutusega piimakohvi valmistavat kapselkohvimasinat TCHIBO Cafissimo Latte.\nErinevalt kohvipatjadest, mis sisaldavad filterkohvi, sisaldab iga kapsel kindlat kogust värskelt jahvatatud kohvi. See tagab sinu tassis olevale kohvile värske maitse igal korral;\nKui padjamasinatest tuleb kasutatud kohvipadi reeglina alati käsitsi eemaldada, siis parimad kapslimasinad koguvad 4-8 kasutatud kapslit vastavasse kogumissahtlisse ja sealt on neid lihtne eemaldada.\nSaad valmistada erinevaid kohvijooke;\nHind on soodne (tassi hind ca 25-35 senti);\nPead veenduma, et ostetud kapslid sobivad sinu kapselkohvimasinas kasutamiseks\nMeie e-poes pakutava kohvikapslite täieliku valiku leiad siit »\nMiks on kohvikapslid paremad kui kohvipadjad?\nSuurim erinevus seisneb kohvi värskuse tagamises. Nimelt: kui kohvipadja filterpaberi sarnane materjal laseb kohvil vabalt hingata, siis kohvikapslites olev kohv säilitab värskuse ja parimad maitseomadused.\nPeale pakendi avamist hakkab kohvipadja sees olev kohv kohe aeguma, samas on kohvikapslid õhukindlat suletud, mistõttu neil seda probleemi ei ole. See on ka peamine põhjus, mis kapselkohvimasinad on märgatavalt populaarsemad kui padjakohvi masinad. Kaasajal toodetakse juba professionaalseid kohviku kapselkohvimasinaid suures koguses värske ja aromaatse kohvi valmistamiseks.\nLisaks: kui varem toodi esile kohvipadja looduses lagunevat ümbrist, siis tänaseks suudavad tuntumad tootjad pakkuda taaskasutatavtest materjalidest kohvikapsleid.\nKokkuvõtteks: kohvipadjad vs kohvikapslid\nSuures osas on see maitse küsimus, kas kasutada kohvikapsleid või kohvipatju. Neile, kes eelistavad värsket jahvatatud naturaalset oakohvi, millel on alati kõrge kvaliteet, sobivad kohvikapslid.\nJuhul kui aga oled filterkohvi austaja ja kohvi värskus niivõrd suurt rolli ei mängi, siis võivad sulle ka kohvipadjad sobida.


KAESER Estonia – Kompressori sisemine juhtkontroller Sigma Control 2\nKompressori sisemine juhtkontroller Sigma Control 2\nIntegreeritud intelligentsus: see on järgmine kõrgem dimensioon\nJuhtimisseade kujutab endast kergesti loetavat kuvarit ja vastupidavaid toitevõtmeid; kogu olulist informatsiooni on võimalik jälgida ühe pilguga. Kasutajasõbralikkust on suurendatud loogilise menüü ülesehitusega ja võimalusega kuvada andmeid ükskõik millises 30-s valitud keeles.\nTeie turvalisuse nimel\nRFID-funktsiooni (Radio Frequency Identification, identifitseerimine raadiolainetega) lisamine juhtimissüsteemile Sigma Control 2 tähendab seda, et kompressori hooldust ja süsteemi muudatuste sisseviimist saavad teostada ainult volitatud töötajad, nt KAESERI vastava kvalifikatsiooniga hooldustehnikud ja hoolduspartnerid. Tootja poolt määratud salasõnad pole nõutavad.\nEtherneti liides (10/100 MBbit/s) võimaldab kasutajatel võrku ühendatud lauaarvutil integreeritud veebiserveri vahendusel otse tööparameetreid muuta. Valikulised sidemoodulid toetavad protokolle Modbus-RTU, Modbus/ TCP, Profibus DP-VO, Device-Net ja Profi-Net IO.\nTarkvara uuendamine ja salvestamine\nSD-kaardi pesa kaudu saab tarkvarauuendusi ja tööparameetreid kiirelt ning mugavalt installida või teisaldada. Mõlemad funktsioonid minimeerivad hoolduskulusid ja võimaldavad SD-kaarti kasutada olulise tähtsusega tööandmete (pikaajaliseks) säilitamiseks.\nKAESER - Informatiivne kirjandus


Podcast – TalentHub\nNPS, PodcastBy admin 21. jaan. 2020\nkandidaadikogemus, Podcast, Sourcing, värbamineBy admin 6. jaan. 2020\nStrateegia ja eksperimendid käsikäes ehk kuidas elamust väärt tööelu luua – Kaija Teemägi\nLühike töönädal, NPS, Podcast, rahulolu-uuringud, töökeskkondBy admin 23. dets. 2019\nStrateegia ja eksperimendid käsikäes ehk kuidas elamust väärt tööelu luua Kuidas igapäevajuhtimise protsesse kasutades ettevõtte üldist produktiivust parandada? Milliseid mõõdikuid töötajate rahulolu mõõtmiseks kasutada? Miks on oluline, et tööelu oleks elamust väärt ning kas 6-tunnine tööpäev ja 4-päevane töönädal toimib? TalentHUB’i teise podcasti külaliseks on Elisa Eesti personalijuht ja Eesti mõjukaim personalijuht 2019 Kaija Teemägi. …\nPodcast, psühholoogiline nõustamine, rahulolu-uuringud, töökeskkondBy admin 11. dets. 2019\nKui eesmärk on töötajaid üllatada ehk personalivaade pangandusmaailma Kas ja kui palju erineb personalitöö pangas personalitööst IT-sektoris? Kuidas tõsta töötajate rahulolu mitte ainult ettevõttega, vaid ka juhtidega? Kas on võimalik mitmenädalane värbamisprotsess asendada 1-päeva värbamisega? Ja kuidas mõjub motivatsioonile töö palmide all? TalentHUB’i teise podcasti külaliseks on LHV personalijuht Liisa Põldma. Juht, kes hoolib igapäevatöö…\nPodcast, SourcingBy Marko Oolo 30. okt. 2019


Jjc Pet-kaamera Ekraan Kaitsja Ricoh Wg-m2/gr/grii Soodus! > Kaamera Ja Foto Tarvikud < Avris.ee\nJJC PET-Kaamera Ekraan Kaitsja Ricoh WG-M2/GR/GRII\nMärksõnad: ricoh wg 4 kaamera, gr3 ricoh, ricoh aku grii, lenshood, gr2 ricoh, diafragma rõhu regulaator, acer aspire 8940, jjc remote, jjc nikon, taldrik seisma.\nModle Ühilduvad Kaamerad COMPETENCE-GR RICOH GR,GRII COMPETENCE-WGM2 Ricoh WG-M2\n4 )TEENUSE TRANSIIDI AJAL on ette nähtud vedaja ja välja arvatud nädalavahetustel ja pühade ajal.Transiidi tähtaegu võib varieeruda, eriti pühade ajal.\n5) Kui sa ei ole saanud oma saadetise 30 päeva jooksul alates makse, palun võtke meiega ühendust.Me jälgida saadetise ja saan tagasi teile võimalikult kiiresti vastuse.Meie eesmärk on kliendi rahulolu!\n6) Me tahaksime meelde tuletada, et imporditollimaks,või lisatasu tõi oma kohaliku toll vastutab ostjad.Lisateabe saamiseks võite konsulteerida oma kohaliku tolli enne ostu tooteid.\n7) pakume ka UPS,DHL kiiremini shipping viisil juhul, kui teil on vaja kaup kiiresti.Palun valige veose viisil enne ostu tooteid.\n1) Kõik tooted, mis on müüdud JJC Ametlik Pood on garanteeritud ÜKS terve AASTA vastu, defektide töö ja materjal.\n2) Sul on 7 päeva meiega ühendust ja 30 päeva tagasi alates kuupäevast, mil see saadi.Ostja peab selgelt descript defektne täieliku teabe e-posti teel.Kui see on vajalik video ja link meile näidata defektse.\n3) Kui see punkt on teie käsutuses enam kui 7 päeva, siis loetakse seda kasutada ja ME EI saa anda TEILE TAGASTAMIST VÕI ASENDAMIST.EI ole ERANDEID!Laevanduse kulud kannab nii müüja kui ka ostja poole.\n4) Kõik tagastatud tooted PEAVAD OLEMA originaalpakendis ja sa PEAD ANDMA usa shipping tracking number, konkreetset põhjust tagasi, ja oma po#.\n5) Me toetuse OMA TÄIELIKU VÕITNUD PAKKUMISE SUMMA saamisel punkt selle algne seisukorras ja pakendamise kõik osad ja tarvikud kaasas, PÄRAST NII Ostja kui ka Müüja tehing tühistada alates Avris.ee.VÕI võite valida, kas vahetada.\n6) Me kandma kõik laevaliini kulud, kui toode(t) on (on) ei reklaamitud.\nMe usume, et parimad kvaliteedi ja tipptasemel ettevõtte pärit elukutse ja teenistuse.\nFunktsioon: Peegeldumisvastane kate\nValguse läbilaskvus: 92%\nKriimustuskindel Indeks: 3H\nBrändi Nimi: JJC\nSisaldab: valvur filmide ja puhastuslapid\nMudeli Number: Ricoh COMPETENCE\nSuurus: Exact fitted to the specified model(No cutting is required)\nNimi: Kaamera ekraani kaitsekile\n3x Karastatud Klaasist Ekraan Kaitsja jaoks Panasonic GH5 GH5S GH4 GH3 GX85 GX80 LX10 GX9 GX7III GX850 GX800 GF9 GF8 GF7 GM1S GX7\nUus oem Komplekt Kaamera Aksessuaar 3 Tükki Keha Kummist Kate Asendamine Osa Sobiks Canon 6D\nFirmast Meie tehnikud on rohkem kui kümme aastat kogemust digikaamera remont tööstus.Me oleme pakkunud klientidele kõrge rahulolu meie toodete ja rahulolu.Me nõuda, et meie teenused olema kiire, nii et me tagada meie remonti võtta kauem kui 48 tundi, ja meie tooted saadetakse 24 tunni jooksul ostu.Meie toodete kvaliteet on tagatud!Kui need on lähetatud meie klientidele heas seisukorras!Kõige\n9H Karastatud Klaas LCD Ekraan Kaitsja Canon EOS Rebel 7D / 7D Mark II / 1200D 1300D T5 T6 / 70D 80D / 700D T5i / M10 M5, M3\nFunktsioon: 1.100% Brand New ja Kõrge Kvaliteedi. 2.Super 9H kõvadus / HD Ekraan/Mull tasuta. 3.Valguse läbitungimist suhe 95% / Anti Scratch / Anti Purunema / Anti Shock. 4.Kaitsekile on tarbitav toode, pärast avamist ei ole võimalik taastada, tuleb kindlasti hoolikalt kasutada. Meenutavad: Klaasist esemed, käsitseda ettevaatlikult, ära painutada ja hoida lastele\n98%uus Objektiiv Varuosade SELP1650 klaas sony 16-50 ees objektiivi esimene klaas\nMaksmine: võtame Alipay,TT,Western union,Moneygram ' i jne.vali kõige mugavam sinu jaoks.Me ei vastuta mis tahes kohandatud tollimaksu või impordi maksu.Laevandus & Pakend: Laeva USA kaudu Epacket see võib võtta umbes 7 - 15 päeva jooksul koos jälgimise numbri. Punkt lähetatakse 24 tunni jooksul niipea, kui teie makse on kinnitatud.Me EI vastuta mis tahes viivitus sünnituse ajal,\nVSKEY 30PCS Karastatud Klaas GoPro Hero 9 Kaamera LCD-Ekraan Kaitsja Objektiivi kriimustuskindel kaitsekile\nPalun noties:1lots=300pcs= 10tk Esi-ekraan + 10tk Tagumine ekraan + 10tk Objektiivi Screen Protector >> Materjal: Karastatud Klaas >> Paksusega: 0.3 mm >> Edge-Rad: 2.5 D Serv >> Kõvadus: 9H >> Feature: Ultra-õhuke,Anti-Scratch, Sõrmejälg Vastupidav,Mull Vaba,Oleophobic Kaetud.Kaitsta oma watch ekraani tolmu, kriimustuste, sõrmejälgede, rasva jne. >> Ühilduv Mudel: Gopro Hero 9 Kaamera Ees ekraan +\n100tk Universaalne WebCam Kate Ultra Õhuke Katiku Liugur Kaamera Objektiivi Katte Web IPhone, Macbook, iPad, Sülearvutid eraelu Puutumatuse Kleebis\n90%uus objektiiv kontaktpunktid kaabel Canon T5i Kiss X7 700D flex 700D kontakt flex kaamera objektiivi remont osa\n2 Pack 9H Karastatud Klaas LCD Screen Protector for Olympus OM-D EM10 E-M5 Mark II E-PL9 E-PL8 sulepea -, PLIIATSI-F E-M10 Mark II III / E-M1


Arizona Puhkemajad ja majutuskohad - Ameerika Ühendriigid | Airbnb\nPuhkemajad asukohas Arizona\nParima hinnanguga puhkemajad asukohas Arizona\nMajestic Mountain RetreatEemaldage pistik ja laadige Majestic Mountain Retreatis, nagu CNBC Cash Pad 'il näha! Tuntud ka kui Walker Getaway, see on suurepärane koht lõõgastumiseks ja nautida eepilisi vaateid terrassilt. Naabreid pole näha vaikses rahulikus keskkonnas, mis asub kell 6500 üksteist. Meie hämmastava vaate ja koduni pääsemiseks on soovitatav kõrge profiiliga sõiduk, mis on 1/4 miili kaugusel järsul mustusel teel. Suurepärane matkamine ja jalgrattasõit lähedal. Oleme löödud radadelt kõrvale kaldunud, kuid ainult 15 minutit sisseoste ja õhtusööki.\nSedona Thunder Mountain VistaSuur privaatne stuudio Kingi suuruses voodi ja kööginurgaga. Vaiksel tänaval, mis on katusekorter üleval. 500 jalga kõndida Thunder Mountain Trail Head. Palju valikuid radadel mõõdukast väljakutseni. Vaated sinu toast Korstnakalli ja Kõuemäe juurest. Väga vaikne, kuid linnas ja lähedal kauplused, kauplused ja restoranid. Rahupargi budistlik Stuppa on vaid 1/4 miili kaugusel matkast.\nPopulaarsed mugavused linna Arizona puhkemajades\nMuud toredad puhkemajad asukohas Arizona


puder – Väike Väänik\nMeie oleme suured hommikusöögi ja pudru sõbrad. Iga hommikune eine on puder. ja kui saab erinevat putru, siis seda enam. Miks just puder hommikusöögiks ja päeva alustuseks?❤ Nimelt sellepärast, et puder sisaldab nn. pikki süsivesikuid, mis eraldavad energiat terve pika kooli- või tööpäeva jooksul. Samas püsib kõht kauem täis. Energia aeglasem eraldumine organismi tähendab aga seda,…


Mis Juhtub Pärast Teenistuseksami Sooritamist? | Tööotsing - 2019\nPõhiline Tööotsing Mis Juhtub Pärast Teenistuseksami Sooritamist?\nMis Juhtub Pärast Teenistuseksami Sooritamist?\nAvaliku teenistuse eksam on nõue mitme riigi ja föderaalvalitsuse ametisse nimetamiseks. Eksami sooritamine ja läbiva skoori saamine ei taga, et töö on tagatud; see tähendab lihtsalt, et teil võib olla õigus ametisse nimetada. Valitsuse töökohtade konkureerimine eeldab piisavalt kõrget testitulemust, et luua huvitavaid kirju avatud ametikohtadega asutustest ning edukat intervjuud.\nPärast avaliku teenistuse eksami sooritamist arvutatakse skoorid ja saadetakse kandidaatidele. Abikõlblikkuse nimekiri koosneb kõigist kandidaatidest, kes said läbipääsu. Kandidaadid on järjestatud vastavalt saadud tulemustele ja kõrgem skoor on kõrgemal kohal. Neile, kes saavad identseid punkte, antakse sama auaste. Näiteks, kui 11 kandidaati saavad 85 punkti ja viis kandidaati saavad skoori 95, antakse viiele kandidaadile üks auaste ja 11 kandidaadile antakse auaste.\nValitsusasutused saadavad kandidaatidele abikõlblikkuse nimekirjas kandidaatide kirjad auastmete järjekorras. Kirja kirjas on märgitud, millist tüüpi seisukoht on kättesaadav ja palub kandidaatidel oma huvi näidata. Kandidaadid võivad vabalt teatada, et nad ei ole huvitatud, või võivad nad edasi minna ja näidata, et nad soovivad seda ametikohta jätkata. Taotluse kirjal on tavaliselt tagasipöördumise tähtaeg. Kui kandidaadid esmalt loobuvad huvist konkreetse asutuse või ametikoha vastu, saavad nad oma nimed uuesti aktiveerida, pöördudes vastava osakonna poole.\nAmet, kes on tööle võtnud, võtab tavaliselt vastu kirju ja intervjueerib kandidaate, kes on positsioonist huvitatud. Kui kandidaadid liiguvad positsiooni ülemise languse huvides, jätkab agentuur abikõlblikkuse loendi langetamist. Kandidaadid, kes intervjuu edukalt läbivad, võib ametisse nimetada, kui nad soovivad jätkata võimalust. Mõned kandidaadid leiavad, et pärast intervjuu lõppu ei pruugi see olla neile sobiv.\nKui kandidaadid on ametisse määratud, eemaldatakse nende nimed abikõlblikkuse loetelust. Kandidaadid, kes pärast intervjuust loobuvad, võivad oma nimed nimekirjades hoida kuni neli aastat. Samas võib nimed loendist eemaldada, kui positsioonid on tagasi lükatud. Abikõlblikkuse loetelust eemaldamine võib toimuda positsiooni tüübi, valitsusasutuse või geograafilise asukoha järgi.\nTeadusuuringute Koordinaatori Küsitluse Küsimused\nHea Viis Vastamiseks Miks Ma Tahan Kusagil Töötada\nTugevused Ja Nõrkus Koolide Ülemjuhataja Jaoks\nKas Ma Saan Kasutada Uut Töödokumentatsiooni Aegunud Passi?\nKuidas Valmistuda Katoliku Kooli Peamiseks Intervjuuks\nKuidas Saada Litsentsi Mobiilseks Dj-Ks\nKuidas Kirjutada Rn-I Töö Uueks Lõpetajaks\nKuidas Taotleda Kaaskirjaga Tutvumist\nKuidas Teenida Elukindlustust\nKuidas Kokkuvõtte Töö Kogemus Kaaskirjas\nKuidas Kirjutada Töökoha Juurde Tagasi Tulekut\nKuidas Olla Kosmeetikuriigi Inspektor


LILLEDVESI Calabria bergamott, apelsiniõite luksuslik essents, Toscana puit PROOVI LÕHNA! Höoru ja proovi lohna! GIORDANI GOLD ESSENZA Giordani Gold Essenza parfüüm Särav, körge löhnakontsentratsiooniga Giordani Gold Essenza parfüüm, mille südames on esklus ii vselt Orifame'ile loodud luksuslik apesiniõite essents, on todline luksuslik meistriteos, mille pihustiga klaaspudelit ehib ehtsa leh tkullaga kaetud kork. Esmaklassiline lille-puidu nootidega parfüüm inspireerib kaunilt elama. 50 ml. ORIFLAME 31816 4490 annestill ILULEMMIK 2015 SELAASTAL SOOVIN ROHKEM!


jaanuar | 2007 | Krista Kõiv | Leht 2\nArhiiv kuude lõikes: jaanuar 2007\nminus elab rullnokk\nKodus ma vaatan telekat tavaliselt ilma hääleta, sest keegi siis magab. Ja kui ei maga, siis pigem on hääl liiga vaikne kui normaalne ;). Autos on mul kassetiga originaalmakk ja pidevalt 2 last. See jälle omakorda tähendab, et ma sõidan väga korralikult ja muusika ei mängi.\nSellegi poolest elab minus rullnokk, kes mõnikord siis, kui ma üksi autos olen tõstab pead. Siis ma pean saama valgusfoori tagant esimesena minema. Kiirendama nii, nagu testiks autot ja võimsust mu autol peaks olema ;) Sõitma Pärnu maanteel 80-ga ja Järvevana teel vähemalt sajaga. Lisaks sellele üürgab mul siis autos raadio mõnda sealt parajasti tulevat “hittlugu”.\nEi tea küll mis selle põhjuseks on, aga ju ma siis elan oma mees-mina niimoodi välja või nutan “noorust” ja vabadust taga…. aga vahel on niiiiii mõnus :)\nKuna mina ei kuulu just koduste inimeste hulka, on meil vaja iga päev väljas käia. Aga kahe lapsega ei ole veel hetkel nii, et ohhh käime seal korraks ära. Nüüd tuleb kõike planeerida ja selleks võtame me ette pikemaid jalutuskäike. Pikalt sai mõeldud, et kes siis kuhu ja kuidas.\nJa järeldusena sai meil ka linik soetatud. Ketliniga rääkisin ma ikka, et need kellel on auto ja oma maja, ei ole ju linikut vaja. Nemad saavad minna ükskõik kuhu vankri või autoga. Aga näe, kahe lapsega enam autost ei piisa…\nNii ma siis paigutangi omale kaisukaru rinnale ja lähme matkale. Nii me oleme juba mitu korda päris edukalt jalutamas käinud. Viimane kord jäi küll lühikeseks see käik, sest Liisu arvas, et ta tahaks parema meelega lamaasendis magada…\nTäna, väga ilusa ilmaga, mõtlesime siis kelgutama minna. Linikut ei võtnud, sest Ketlin läks kelgule ja Liisu vankrisse.\nJa nüüd tuleb hädaldamine: Kõige pealt tehakse kelgud nii lühikese nööriga, et käsi peab pikalt taga olema, et kelk mööda jalgu ei käiks. See omakorda tähendab, et vankrit tuleb lükata ühe käega, ükskõik kui paksust lumest läbi. Teiseks ei aja ju keegi vankri laiuselt kuskil kelgumäel rada sisse… see jälle tähendab, et ühe käega ja isegi kahe käega ei lükka sa seal mingit vankrit.\nNüüd Ketlini hädaldamine: ei taha kelguga, tahan tipa-tapa… ei taha tipa-tapa, tahan oppadiii…. tahan käest kinni… ei taha alla lasta seal on hästi, hästi palju lund…. jalad on hästi-hästi kõvad…. tahan tudiriideid – see viimane oli küll juba kodus.\nJa õnneks läks ta pärast kogu seda virinat hea meelega üksinda magama!!!\nSiin on üks mõmmi tegelikult Ketlin ja pilt on tehtud 2 aastat tagasi…\nenne jutu kirjutamist ma sülitasin kolm kord üle õla….\nKetlin on oma kahe eluaasta jooksul olnud kaks korda üks päev või õigemini öö palavikus. Paar korda on olnud nohu ja köhinud on ka vist…. kuigi ma ei mäleta millal.\nTäna oli meil plaanis minna raekotta Liisu sünnitunnistuse järele. Ja et kõik hästi läheks, oleks ju kõige parem kui Ketlin ilusti terve püsiks.\nEile läksime siiski Jukusse mängima, sest kolmapäev on meil Juku päev ja seekord lubati seal torti. Mul oli küll see väike ebaoluline asi meelest läinud, aga ikkagi….\nÕhtul käis vend oma perega meil külas ja siis need mehed avastasidki, et väga lahe on lapsi tooliga keerutada ja siis nad maha tõsta. Venna laps veel ei käi ja seda naljakam oli kuidas ta roomata üritas. Niimoodi täiskasvanud inimesed ei tee…. aga naljakas oli ikkagi ;).\nIgatahes lõppes see sellega et umbes tund aega hiljem hakkas Ketlinil paha. Ta ise ei saanud aru, mis tal täpselt viga on, aga igaks juhuks tõi endale pissipoti ja kiskus kõik riided seljast ära…. kui siis kogu seenepirukas välja tuli…. ise näost lubivalge.\nEsimest mõtet ma ei mäleta… aga mingil hetkel ma mõtlesin, et näed nüüd… Jüri juurde jääb minemata.\nAga ei jäänud. Kell 10 õhtul jäi Ketlin ilusti magama… öösel käis pissil ja jõi vett ja hommikul oli juba rõõmus ja roosa, nagu polekski midagi juhtunud.\nVõta nüüd siis kinni, mis tal oli…. seenepirukas + toolikeerud või ülikiirelt ja kergelt mööduv kõhuviirus.\nMammu tahb seda ja mammu tahab teist. Kui küsid, et kas sa tahad seda vastab ta – tahad!\nEile siis püüdsin talle mina sõnumeid õpetada. Võtsime lihtsa lause – mina tahan mett! Kuulas ja vaatas mind, kuidas ma nagu part muudkui korrutasin, mina tahan mett ja mina tahan mett. Mõtles siis natuke ja ütles – mammu tahab mett!\nEsimene kord läks aia taha.\nJa temaga vaidlema hakata ei ole mõtet. Issi on tükult (loe: issi on tüdruk)! Kui ma siis püüdsin väita, et ei issi on ikka poiss… siis vasta väga nõudliku häälega – EIIII … issi on tükult!!!!\nÜkspäev palus raamatut lugeda… kahe lause järel ütles…. EIII see ei ole nii! Võttis ise raamatu, ajas näpuga järgi ja “luiges” mis seal tegelikult kirjas oli :)\nKetlini lemmiksõnad on väga ja liiga ja natuke jne. Need ju ilmestavad tema juttu. Kui enne piisas ühest sõnast, siis nüüd ei ole kuum lihtsalt väga kuum vaid väga, väga kuum… mis siis et tegelikult oli asi ainult natuke soe :)\nAga nagu triibik ütles, on lahe iga. Päeva jooksul on ikka päris mitu lauset, mis muigama panevad, aga kahjuks lähevad need kohe meelest….