Põhjamaade suurim teksatootja M.A.S.I Company Oy tahab kevadel tuua teksatootmise Eestisse Valka.Foto: Julia-Maria Linna\nEttevõte lõpetab teksade tootmise Soomes Keiteles, samuti paneb punkti teklite tegemisele Jyväskylas.\nFirma tegevjuht Pekka Vyyryläinen ütles väljaandele Savon Sanomat, et tootmise Eestisse viimise põhjus on töötajate pensionileminek, mitte majanduslikud raskused. “Viitasaare tehase sulgemise järel oleme olnud majanduslikult plussis.”\nJyväskylas on viis vanemaealist õmblejat, kes tekleid teevad. “Töörühm kolitakse Keitelesse, kui suurem osa Jyväskyla töötajatest talvel pensioniikka jõuab,” avaldas Vyyryläinen. “Peame aru, kas tuua osa tootmisest Valgast Keitelesse, kus võiks ka väiksema pükste- ja pealisriiete valmistamise rühma luua.”\nKümme aastat tagasi kolis ettevõte hinnasurve tõttu Viitasaare teksatehase tootmise Eestisse. Tööta jäi siis kokku 66 inimest.\nHalvimal juhul tähendab peatne teksatootmise kolimine Eestisse, et Soomes kaotab töö 35 inimest, neist viis Jyväskülas ja umbes 30 Keiteles. Soomes on firmal kokku 130 töötajat, kellest Keiteles töötab 90. Viis inimest on tööl Jyväskylas ja umbes 30 turunduspoolel Helsingis ning kauplustes.\n"Eesti ettevõte ei kuulu enam kontsernile, selle omanik on üks meie omanikest. Eestis on ligikaudu 150 töötajat," märkis Vyyryläinen.\nAhtola ja Pekka Laine rajasid aastakümneid tagasi Keiteles Bluemani-nimelise tehase, millele Soome president Urho Kekkonen 1972. aastal nurgakivi asetas. Blueman õmbles Lee Cooperi kaubamärki kandvaid teksasid. 1980. aastate alguses asus ettevõte valmistama teksaseid ja pluuse Nõukogude Liidule, pärast liidu lagunemist läks firma pankrotti.\n1990. aastal rajati Rauniosse M.A.S.I Jeans Oy, 11 aastat hiljem vahetas ettevõte nime M.A.S.I Company Oy vastu.


Miks inimesed nii rumalad on? | Para-web\n/ Miks inimesed nii rumalad on?\nMiks inimesed nii rumalad on?\nRE: Miks inimesed nii rumalad on?\n(23-01-2014 13:34 )kage Kirjutas: Jah, muidugi, kõike erinevat ja uut tuleb ilma mõtlemata tunnistada ja uskuda, et see on kas olemas või võib võimalik olla, eriti siis kui ametlik või teadlaste seisukoht vastupidist ütleb...............\nSelle artikli lõpp pani jällegi mõtlema, et miks me küll nii erinevalt mõtleme ja neid, kes teisiti arvavad, tihti rumalateks peame...\nMiks üldse need eriarvamused tekivad ning kas need on vajalikud, need eriarvamused, meie praeguse elu arenguks ...jne jne:\n"Milline on vastukaja teistelt teadlastelt?\nKõige märgatavam reaktsioon on olnud ükskõiksus. Olen hämmastunud, kui näitan kolleegidele oma tööd ning nad ei oska kommenteerida. Ühed on huvitatud, kuid puudub arvamus, teised on aga skeptilised. Usun, et inimesed saavad vaid teatud infot, kui nende mõttemaailm on alles välja kujunemas. Neil on üles kasvades juba välja kujunenud maailmavaade, mille on kujundanud vanemad, õpetajad, valitsused ja religioon. Kõik see, mis jääb väljapoole nende tõekspidamisi, on nende psüühikale häiriv ning nad ei oska sellele reageerida."\nOlin Lõuna-Eesti maakohas ühel sünnipäeval, samas peeti ka jaanipidu. Seltskond oli kirju - seal oli kaitseväelasi, kristliku kiriku liikmeid, ateiste, üks vene/ukraina verd inimene ja paar minusugust uudishimulikku ja kõigele müstilisele avatud esoteerikut…\nEnamikke nägin esimest korda, seega oli huvitav nendega juttu puhuda ja nende maailmanägemust uurida.\nAvalikult eriti ei juletud kõigest rääkida, aga omavahel olles sain teada, mida ukrainlane tegelikult arvab praegusest Ukraina valitsusest, mida kaitseväelane arvab Natost, mida kirikuliikmed reinkarnatsioonist jne.\nArvamusi ja teadmisi oli äärest ääreni. See oli huvitav.\nJa ma arvan, et mitte kellegi kohta pole meil õigust öelda, et too on rumal, harimatu või ebateadlik lihtsalt sellepärast, et nende teadmised ja maailmavaated ei vasta ühiskonna poolt või mingi grupeeringu või eraisiku poolt välja pakutud ja heakskiidetud parameetritele.\n(selle postituse viimane muutmine: 26-06-2014 13:09 Minaelan.)\nMinu suurim soov on liituda kõiksusega, Suure Vaimuga.\nMitte iial siia Maa peale tagasi sündida.\nMaailmavaadetest rääkides, ja kuna para on niikuinii ulme, siis pole ime, et ulmeraamatuid juba tõenditeks millegi kohta peetakse. Ühe FB tuttava arvates paistavad olevat nii The Smoky God kui ka Plutonia tõsielulised reisikirjeldused ja tõendid Õõnsa Maa olemasolu kohta.\nHuvitav kas millalgi järg tõendite otsimisel ka lastekirjanduseni jõuab... Nt Viplala vmt.\nAvastasin ühe ulmelise parenj-i, ta on ikka veel elus. Mingi erilise andega:\nKas teite arvates ta tõesti on rumal? Ta jäi ellu ju.\nJa see kus ta riikliku vooluvõrgu voolu mõõdab:\nMingi suur jõud või jumal kaitseb teda.\n(selle postituse viimane muutmine: 01-07-2014 00:10 isemaag.)\nVideos räägib Yale Ülikooli psühholoogia professor Paul Bloom inimmõtlemise alustest. Konkreetsemalt on juttu kaastundest, rassismist ja seksist. Selline hea sissejuhatus psühholoogiasse tervikuna:\n(Inglise keeles, 48:15)\nKellele asi rohkem huvi pakub, siis Youtube ametlikule Yale kanalile on üles laetud 20-osaline loengusari samast teemast, aga palju lähemalt, mida samuti esitab Bloom:\nLoengusarja teemad on:\n2. Alused: See on sinu aju\n3. Alused: Freud\n4. Alused: Skinner\n5. Mis tunne on olla laps?: Mõtlemise areng\n6. Kuidas me suhtleme? Keeled suus ja ajus\n7. Teadlik minevikust; Teadlik olevikust: Keel\n8. Teadlik minevikust; Teadlik olevikust\n9. Evolutsioon, emotsioon ja mõistus: Armastus (külalislektor)\n10. Evolutsioon, emotsioon ja mõistus: Evolutsioon ja ratsionaalsus\n11. Evolutsioon, emotsioon ja mõistus: Tunded - I osa\n12. Evolutsioon, emotsioon ja mõistus: Tunded - II osa\n13. Miks on inimesed erinevad? Erinevused\n14. Mis meid motiveerib? Seks\n15. Isiksus inimeste maailmas: Moraalsus\n16. Isiksus inimeste maailmas: Mina ja teised - I osa\n17. Isiksus inimeste maailmas: Mina ja teised - II osa\n18. Mis juhtub kui asjad viltu lähevad? Vaimuhaigused - I osa\n19. Mis juhtub kui asjad viltu lähevad? Vaimuhaigused - II osa\n20. Hea elu: Õnn\nTavalised inimesed vs erilised inimesed Sekhmet 14 682 12-11-2019 15:16\nInimesed tulevikus Anonymous 65 8,399 13-08-2019 08:46\nKadunuks jäänud inimesed. Müstik 70 29,923 25-11-2017 13:17\nMiks on inimesed kurjad? das 24 9,278 31-03-2017 13:00\nLapsed: miks-küsimused? kalldunn 14 4,901 05-11-2016 12:36\nVägivaldsed inimesed Ichigo 13 4,260 27-02-2015 16:19\nMiks süütu tüdruk parim abieluks. VironShaman 42 12,050 07-11-2014 15:10\nSalapärased inimesed. Müstik 30 15,554 21-05-2013 05:34\nMiks ma ei suuda muutuda? lendav kokk 7 3,509 04-02-2012 20:22\nKas skorpionid on halvad inimesed? entroopia 47 10,633 19-02-2009 10:24


Seminar: Ettevõtlusomandi kujundamine - ICC Eesti - Rahvusvaheline Kaubanduskoda\nETTEVÕTLUSOMANDI KUJUNDAMINE (Ownership planning) – KUIDAS KASVATADA OMA ETTEVÕTTE VÄÄRTUST JA KUIDAS VÕIMALIKULT KASULIKULT VÄLJUDA?\nKas olete vahel tabanud end mõttelt, et ei soovi enam selle äriga tegeleda? Või hoopis tunnete, et firma on aegade parimas seisus ja energiat jätkub uute projektide algatamiseks? Äkki konkurent või partner on teinud väljaostupakkumise, mis väärib kaalumist? Võib-olla lapsed on sellisesse ikka jõudnud, et on aeg anda neile võimalus juhtimises kaasa rääkida?\nSeminar „Ettevõtlusomandi kujundamine“ annab ülevaate väikese ja keskmise suurusega ettevõtte väärtuse tõstmise põhimõtetest ja erinevatest väljumise võimalustest. Tähelepanu pööratakse tehingu ettevalmistamisele, hinna määratlemisele ja muutuva turuolukorraga kohanemisele.\nÜhinemised ja ülevõtmised (Mergers & Acquisitions) – majandatud muutused\nKas osta, arendada või müüa?\nEemaldumine aktiivsest juhtimisest\nJagunemine ja ühinemine\nMBO – juhtkonnapoolne väljaost\nVaade ostja silmade läbi\nFinantseerimine ei ole ainult ostja mure\nJärelmaks ja earn-out\nHoidke väljumise strateegia kogu aeg taskus\n20+ Eesti ettevõtted\nRahvusvaheliste väikeettevõtete tõus\nRahavoog ja varad – kui olulised on?\nPerefirma vs erakapital (private equity)\nTehingujärgne integratsioon – kelle mure?\nSeminar toimub 6. novembril 2014 ICC Eesti asukohas Tammsaare Ärikeskuses, A.H. Tammsaare tee 47\nLektor: Tambet Made, ettevõttemaakler, omandamis– ja müügitehingute rahvusvaheline nõustaja, ettevõtete hindaja\nICC Eesti liikmetele hind 55 EUR + km\nICC Eesti kuldliikmetele soodushind 45 EUR + km


Soome professor: Lapse õnn on kõige tähtsam : Õpetajate Leht\nSoome professor: Lapse õnn on kõige tähtsam\n27. nov. 2015 Õie Tähtla - 2 kommentaari\nEeva Hujala (pildil), kes on uurinud põhjalikult väikelaste ja koolieelikute hariduse juhtimist, arvab, et kui laps on õnnelik, on ta suuteline kõike õppima.\nStaažikas professor ja teadustööga tegelev Eeva Hujala on Tartu ülikooli külalisprofessor. Ühel pärastlõunal rääkis ta nii endast kui väikelaste ja koolieelikutega seotud teadusuuringutest.\nOlen Tampere ülikooli emeriitprofessor. Lisaks Soomele olen töötanud teistes riikides, näiteks USAs Virginia ülikoolis, Austraalias ja Uus-Meremaal. Kuigi olen õppinud psühholoogiat, tahtsin töötada lastega.\nMillal tundsite, et tahate just lastega töötada ja neid uurida?\nÜlikoolis kirjutasin magistritöö laste keeleoskusest. Kui veetsin 24/7 kaks nädalat lastehoiuga tegelevates asutustes ja testisin paljusid lapsi, sain aru, et soovin neid lähemalt uurida ja teha karjääri valdkonnas, mis puudutab väikelapsi ja koolieelikuid.\nMida täpsemalt olete uurinud?\nOma teadustöö algaastatel huvitas mind lapsevanemate ja õpetajate koostöö küsimus, soovisin teada, kuidas õpetajad toetavad lapsevanemate tööd. Seejärel hakkasin uurima meetodeid, mida lapsevanemad oma eelkooliealiste laste õpetamisel kasutavad, samuti milliseid meetodeid lastehoidu pakkuvad asutused kasutavad. Mind huvitasid ka probleemid, mis tekkisid, kui vanemate ja õpetajate lähenemine oli erinev.\nHakkasin uurima väikelaste ja koolieelikute hariduse kvaliteeti ja seda, millised meetodid on head. Sel ajal läksin USA-sse, kus teema uurimine oli populaarne. Mind huvitas, milline on hariduse kvaliteet eri riikides. Esimest korda võrdlesin hariduse kvaliteeti USA-s, Soomes ja Venemaal.\nKas nimetatud riikides on hariduse kvaliteet aastate jooksul muutunud?\nTajusin, et USA-s on hariduse kvaliteet halvenenud, Soomes jäänud samale tasemele, aga Venemaal tõusnud. Pärast neid fakte sain aru, et peame keskenduma juhtimise teemale ja uurima, kuidas juhid toetavad õpetajaid.\nKas nii sündis uus uurimissuund?\nJah, seejärel hakkasin uurima juhtimist ja kuidas väikelaste ja koolieelikute hariduse andmist õigesti juhtida.\nKas olete väikelaste ja koolieelikute haridust ka Eestis uurinud?\nKui ma 25 aastat tagasi uurisin hariduse kvaliteeti USA-s, Soomes ja tänapäeva Venemaal, tahtsin uurida Tartut, mis kuulus sel ajal Nõukogude Liitu. Viibisin sel ajal USA-s. Tagasi tulles ei olnud enam Nõukogude Liitu, mistõttu pidin valima Tartu asemel uue linna, milleks sai Vladimir Venemaal.\nMis oli teadustöö pealkiri?\nHuvitaval kombel kandis töö pealkirja „Haridus muutuvas ühiskonnas” ja kogu ühiskond oli projekti kestel muutunud. Nii lihtne oli näha, kui palju ühiskond lastehoidu mõjutas.\nRääkides õpetamismeetoditest, siis kuidas on lasteaedades kasutatavad meetodid aja jooksul muutunud?\nMeetodid on tohutult muutunud. Mu karjääri alguses keskenduti täiskasvanule: õpetaja oli number üks. Ta õpetas lastele, kuidas peab kõike tegema. Praegu lasub rõhk lapsel. Soomes arvestame lastega nii, et kuulame nende mõtted ära, samuti nende arvamuse selle kohta, mida nad õppida tahavad. Me toetame laste õppimisstrateegiaid.\nTeiseks on muutunud lapsevanema roll. Varem õpetas õpetaja lapsevanemat, kuidas oma last õpetada. Praegu on lapsevanemad laste jaoks kõige tähtsamad. Praegu on vanemad ja õpetaja võrdsed partnerid, kes toetavad teineteise kasvatustööd. Kolmandaks on muutunud õpetaja roll. Kui varem räägiti sellest, milliseid didaktika meetodeid õpetaja laste õpetamiseks kasutas, siis nüüd räägitakse sellest, kuidas õpetajad lastega koostööd teevad, koos teadmisi omandavad.\nKuidas saaks lasteaed ja kodu lapse parema tuleviku nimel koostööd teha?\nMa arvan, et kui õpetaja austab lapsevanemat, kes omakorda austab õpetaja tööd, tekib positiivne suhtlus, kus mõlemad osapooled peaksid end tundma vabalt ning andma ja saama tagasisidet. Kõige tähtsam on mõelda, mis on lapsele parim. Vanemate arvates on tähtsaim, et laps oleks kodust eemal õnnelik. Minu arvates on nii, et kui laps on õnnelik, on ta suuteline kõike õppima.\nKas teie arvates kasutatakse igas riigis lastega tegelemisel enam-vähem sarnaseid meetodeid?\nEeldan, et kuna inimeste käitumist mõjutab nende kultuur, õpetatakse lapsi riikides erinevalt. Küsisin USA-s, Venemaal ja Soomes, milline on väikelaste ja koolieelikute hariduse peamine eesmärk. Igas riigis erines eesmärk, seega peavad nad kasutama erinevaid meetodeid.\nUSA-s pööratakse minu arvates põhitähelepanu lapse emotsionaalsele arengule, mis tähendab, et õpetaja ja lapse vahelises suhtluses kasutati seda arendavaid meetodeid. Soomes on tähtsaim sotsiaalne areng, mistõttu keskendutakse laste sotsiaalsele suhtlusele ja grupitööle. Venemaal aga on kõige tähtsam tervis.\nMida te Eestist arvate?\nEesti mulle meeldib, olen jälginud eesti teadustööd ja tean paljusid eestlasi. Eesti ülikoole ja inimesi ma imetlen, sest te olete innovatiivsed ja usute, et kui töötate palju, saavutate edu.\nKas teie arvates on Eesti ja Soome lastehoiuasutused sarnased?\nAsutused ise on sarnased, aga minu arvates ei nõua teie lapsevanemad nii palju kui meie omad. Mu arvamus ei põhine uuringutel, leian aga, et teie õpetamisviis ei ole suunatud niipalju üksikisikule kui meie oma, pigem grupile tervikuna.\nTe olete külalisprofessor. Kui tihti külastate Tartut?\nTartu tulen kord kuus, õpetan siin, kohtun üliõpilaste ja kolleegidega. Valmistame ette mais toimuvat Eesti−Soome ühist väikelaste ja koolieelikute hariduse juhtimisfoorumit.\nMõnikord palgatakse perre hoopis lapsehoidja. Kas teie arvates peaks lapse panema lasteaeda?\nSõltub perekonnast. Kui mina peaks otsustama, siis hea oleks, kui laps saaks kolmanda eluaastani kodus kasvada. Pärast seda võiks ta pool päeva või vähemalt mõni päev nädalas lasteaias käia. Pärast lasteaeda võiks temaga lapsehoidja tegeleda. Nelja-viieaastased lapsed saavad lasteaiast kasu, sest nende eas tahetakse koos mängida ja üksteisega suhelda. Väiksemad lapsed vajavad rohkem täiskasvanu pakutavad turvatunnet, suuremaks saades võivad nad kodust kauem eemal viibida.\nKui palgatakse välismaalt lapsehoidja, kas tal peaks olema läbitud koolitus?\nMinu arvates saavad need tüdrukud tihti oma tööga hakkama. Samas, kui tüdruk ei taha lastega lähedaseks saada, võib neil raske olla. Ideaalne oleks, kui neil oleks veidigi väljaõpet.\nKas teie arvates peaksid immigrantide lapsed käima eraldi lasteaedades või riigi kodanike lastega samas lasteaias?\nOlen näinud, kui kiiresti lapsed uue keele selgeks õpivad, aga vaid siis, kui last toetada, nii et ta tunneks end uues kohas hästi. USA-s elades õppis mu laps lasteaias kolme kuuga suhtluskeele selgeks. Tema õptaja toetas teda väga ja oli kena inimene. Arvan, et immigrantide lapsed peaksid kohalikega samas lasteaias käima.\nTe olete avaldanud raamatuid ja artikleid. Kui lapsevanemad sooviksid lastekasvatusest lugeda, millist neile soovitaksite?\nEnamik mu kirjutistest on mõeldud õpetajaile. Küll aga kirjutasin karjääri alguses lapsevanema-õpetaja partnerlusest. Olen kirjutanud palju soome keeles, veidi inglise keeles. Eesti keeles olen kirjutanud raamatu „Uuenev alusharidus”, mis on eelkõige mõeldud õpetajatele. Kõigile soovitaks aga raamatut „Joy of learning. The Success Story of Finnish Early Childhood Education”, autoriteks Eeva Hujala, Anne Valpas, Piia Roos and Janniina Elo.\nKui teil avaneks võimalus leida vastus ükskõik, millisele küsimusele, millist teemat sooviksite lähemalt uurida?\nVõib-olla tegeleksin pärast praegust juhtimise uurimist teoreetilise teadustööga selle kohta, kuidas lapsed õpivad. Me teame, et õpitakse läbi mängu, aga mängu toetamiseks peavad õpetajad olema kindlad, et nad tõesti õpivad.\nKunagi ütles keegi, et ta ei usu, et läbi mängu õpitakse ja tõi näiteks mängivad kassid, kus pole teada, kas nad tõesti midagi uut õpivad. Seega ma arvan, et kui oleks argumenteeritud teave selle kohta, kuidas ja millise mehhanismiga lapsed läbi mängu täpselt teadmisi omandavad, võiksid kõik lapsed mängida niipalju, kui nad tahavad.\n2 kommentaari teemale “Soome professor: Lapse õnn on kõige tähtsam”\n30. nov. 2015, 20:44\nIntervjuu tegija väärib kiitust, kuigi kohati on nö lahtisest uksest sisse murtud ja temaatikagi on laiali valgunud. Küsimusi on oluliste eri valdkondade kohta ja kui on saadud 2-lauseline vastus, siis võib lugeja sattuda isegi segadusse. Asi on selles, et lapse arendamine-õpetamine ja kasvatamine (eriti enne kooli) on psühholoogide poolt maailmas väga põhjalikult läbi uuritud. Siinkohal soovitan üldiseks tutvumiseks oma raamatut LAPSE ARENDAMINE ALGAB HÄLLIST (TÜ kirjastus 2009), mis mõeldud lastevanematele. Kuid oleks aidanud intervjuukski küsimusi sõnastada…\nMängu tähtsuse üle tänapäeval enam ei vaielda ja emotsioonid ei saa kunagi olla vaid ühekülgsed – kui räägime õnnelikust lapsest, siis unustame ära, et õnnelik saab olla vaid see, kes on olnud ka õnnetu, – lapsel peab olema võimalus elada üle erinevaid emotsioone… Lev Võgotski ütlemise, et lapsepõlve raskused (ka töö – P.L.) on suurepärane kasvatuse käivitaja, on tänase “hariduse korraldajad” nagu unustanud. Rakenduspsühholoogia rajaja Hugo Münsterberg rõhutas samuti ISIKLIKE KOGEMUSTE tähtsust. Aga see on ka tuhandete aastate vanuse RAHVAPEDAGOOGIKA tarkus…\n9. dets. 2015, 20:11\nlapse keha arenguks vajalikud harjutused leiate enda ja teiste minevikust.


23:37, 19 Okt 2010\nTeema: Panasonic P50G20E probleem\nMul täitsa vaikne V20. Ventikate vaikset sahinat on ka vaid tagant poolt kuulates kuulda, kuid sealt poolt pilti nagu ei näe :) . Vedas vist :wink: G20-nel ventikaid ei ole ning pana jutu järgi pidi see vast tüüpfeature olema et isegi vt20ned pinisevad kenasti. Sain tv tagasi. Ütleme siis nii et mu...\n17:20, 19 Okt 2010\nMinu Philipsi LCD piniseb ka natuke,kui standbys ka siis,muidugi kui mängib siis pole kuulda,aga ma võtan ta ööseks vooluvõrgust välja. Eks neid pirinatekitajaid võib olla seal mitmeid, aga pininat võivad tekitada ka igasugused signaalihäired. Muidugi kui signaal tuleb otse kaablist/antennist ja mu...\n17:02, 19 Okt 2010\nRingi nad ei ole ka nõus vahetama, kui tootja selle featureks tunnistab. pole see mingi feature.. Soomes saaks asja korda,aga kes ikka viitsib sellega jamada ja sinna tirida.. kas on aru saada mida täpselt soomes tehti? öeldi et see power boardi viga oli kevade mudelitel mul aga suve mudel. Mul vah...\n16:41, 19 Okt 2010\nSamas ei saa ju tagapaneeli ventilatsiooniavasid ka täielikult sulgeda, tekki sinna peale paigaldades. Kuigi ilmselt aitaks selle pinina vastu hästi. :roll: et siis miks peab selle telekale peale paigaldama :roll: :roll: :roll: ... probleem on teleka ja seina vahel või õigemini seinalt peegelduvas ...\n14:20, 18 Okt 2010\ntänaseks jõudnud siis niikaugele et tegemist on ikka "feature"-ga ja selline detailne info tootjalt läbi meie esinduse: "42g20, 46g20, 50g20 toiteplokis transformaator töötab resonants tingimustes ( LC oscillatory circuit ), see annab võimalust vähendada energiakulu. Kuid see annab na...\n23:55, 12 Okt 2010\nmillest see sirin/pirin tekib ja mis seda konkreetselt tekitab? Kineskoopteleka realaotus piniseb ja toitetrahvod urisevad samal põhjusel. Mingitel detailidel (mähisetraat, pooli südamik, trahvoplekid) on mehaaniline lõtk ja vahelduvas väljas liikudes tekkib kõrvaga kuuldav heli. Kiiluti ja valati,...\n21:19, 12 Okt 2010\nOli täpselt samasugune pinin ja ainult siis kui pilt läks eredaks(palju valget) lg 42"plasmaga pc1rr. Erinevate remontide käigus vahetati mitu plokki välja aga pinin jäi samaks. Sõbral ka samasuguse lg-ga pinin sees. Mind ka päris kõvasti häiris, eriti kui õhtul vaadata. Nüüd panasonicu 42 pla...\n16:31, 12 Okt 2010\nmooduli viga (sirin-pinin) pidi olema 46" ja 50" teleritel. asi ei ole siiski nii hull, Samsunge ,mis "häält" teevad ,on tunduvalt rohkem. millest see sirin/pirin tekib ja mis seda konkreetselt tekitab? juhul kui asjale lahendust ei saa, kas see mujal foorumites väljakäidud idee...\n15:51, 12 Okt 2010\nNoh mina ei tea, minu pill on 42", kahtlus hakkas hinge närima pärast selle loo algust, mõtlesin et minul kui vanainimesel kõrvakuulmine vilets ja kamandasin terve pere teleka ette, keerasime heli nulli aga keegi midagi ei kuulnud, täielik vaikus Ehk on see 50" probleem? manasid ekraanile...\n15:27, 12 Okt 2010\nLugesin selle pinisemise loo läbi. Siin on valgekotkas , karla ... jne., kellel on kah G seeria Panasonic PLASMA. Nemad pinisemist ei kuule. On 2 võimalust : 1. Kas tõesti on vigane teler. 2. Inimesel on väga tundlik kõrvakuulmine, garantiiremondi meistrid ju kah ei kuulnud. Mõni näeb ka PLASMA vär...\n15:22, 12 Okt 2010\ninternet on seda teemat täis. Kes räägib toiteplokist kes räägib transformaatorist, kes räägib silikooniga mingite jubinate kinnipanekust, kes riputab vaiba teleka taha. Panasonicu kohta on ka vihjatud et on mingi fix kevade telekatele transformaatori osas mis minu telekat ei puuduta ja samas väieda...\n12:26, 12 Okt 2010\n16:44, 06 Okt 2010\n16:28, 06 Okt 2010\nEURONICS. Käisin täna ka kohal. Ütlesid et too teler siia et nad saaksid veenduda selles numbris ning siis ma võin pretentsiooni kirjutada. Kas see 400 tundi on selline number et peaks teleka ringi vahetama või võiks nõuda lihtsalt euronicsist kompensatsiooni? Hetkel on dilemma, sest vahetus venitab...\n15:29, 06 Okt 2010\nPalun veel lisainfot kas teie mõistes 700 tundi kasutusaega on selle teleri juures vähe või palju juba? Pood müüs mulle infoga et teleri kasutusaeg on 300 tundi (küsisin eraldi). Täna panaservice vaatas et tegelikult on 720 tundi juba kasutatud . Kas selline vahe on piisavalt oluline, et peaks mõtle...


Tampere kultuurivedur Paulina Ahokas: kultuurist tugevamat mõjutajat pole olemas – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nEdasi 19. märts 2020 Intervjuu, Kultuur\nPaulina Ahokas. Foto: Tampere-talo / Henkilöstö / 2018\nIntervjuu ilmus esmalt Edasi kevadnumbris “Julgus eristuda”, mille üks partnereid on märtsi lõpus toimuma pidanud linnafestival Tallinn Music Week, kellega Tampere Talo teeb tihedat koostööd.\nKuna Soome on esimene riik maailmas, mis andis naistele täieulatuslikud õigused poliitilises elus osalemiseks ja just täna (19. märtsil – toim.) tähistatakse Soomes võrdõiguslikkuse päeva, mis on ka Euroopa kultuuripealinnaks 2026 pürgiva Tampere linna üks lugusid, siis avaldame selle loo täna ja hoiame Tamperele nende püüdlustes pöialt. Eesti publik pidi Tampere jaoks erilisest aastast osa saama 26. märtsil Tampere Talo ja Tampere 2026 kureeritud TMW festivali avaõhtul Fotografiska keskuses koos avatava eksklusiivse Muumipoega, aga eriolukorra tõttu toimub festival planeeritud mahus ja esinejatega nüüd 26.-30. augustil.\nTampere Kunstimuuseumi all tegutsevas Muumimuuseumis on käinud sadu tuhandeid külastajaid Jaapanist, kes ütlevad, et üle kõige paelub neid muumiraamatute kõrge kunstiline tase. Jaapanlastele on ju teadupärast omane peenelt arenenud kvaliteeditunnetus ja ka nende kultuuris on see väga olulisel kohal. Teiseks kütkestab neid vabadus. Muumirahvas on täiesti vaba, nad võivad teha, mida tahavad, väljenduda, kuidas paremaks peavad. Paljud on tõdenud, kui lohutav on lugeda, et sellised unistused on üldse olemas ja et need võiks ka päriselus toimida.\nIgaüks leiab muumide seast kellegi, kellega suhestuda ja samastuda, selle päris oma tegelase, kellest jõudu ja julgust ammutada.\nKa see paelub jaapanlasi. Muumid on nii laialdaselt populaarsed ka seetõttu, et tavapärase ühe-kahe peategelase asemel on seal palju erinevaid tüpaaže.\nPaulina Ahokast intervjueeris Tiia Falk.\nPosted in Intervjuu, Kultuur and tagged Edasi, haridus, innustav, Intervjuu, juhtimine, kirjandus, kultuur, kunst, Motivatsioon, muumid, muusika, soome, Tampere, Ühiskond, võrdõiguslikkus. Bookmark the permalink.


Järgmisel aastal alustab OSKA kuue uue valdkonna analüüsiga - OSKA\nHeaks on kiidetud ka OSKA metalli- ja masinatööstuse ning sotsiaaltöö analüüsid, mis on plaanis avalikustada lähikuudel. Järgmisel aastal valmivad aga tervishoiu; energeetika ja kaevandamise; keemia-, kummi-, plasti- ja ehitusmaterjalitööstuse; toiduainetööstuse ja põllumajanduse; transpordi ja logistika ning ehituse valdkondade analüüsid.\nLisaks kiitis koordinatsioonikogu heaks ka OSKA üldraporti, mis avalikustatakse uue aasta alguses. Raport analüüsib olulisemaid tööturu trende kümne aasta vaates ning annab ülevaate Eesti tööturu olukorrast ning tööjõu- ja koolitusvajadusest aastani 2024.


Michal: põhiõiguste kaitse väärib meie erilist tähelepanu | Justiitsministeerium\nMichal: põhiõiguste kaitse väärib meie erilist tähelepanu\nJustiitsminister Kristen Michal rõhutas täna õppeaasta alguses Sisekaitseakadeemia aktusel peetud kõnes, et kuna karistusõiguse valdkonnas riivab riik enim inimeste põhiõigusi, väärib nende õiguste kaitse riigi poolt ka erilist tähelepanu.\nMichal tõi välja, et inimeste põhiõigused ja nende kaitse on oluline kriminaalpoliitika valdkond, mis puudutab kõiki õppureid nii kadettide ja magistrantide kui kodanike ja tulevaste spetsialistidena.\n„On ju nimelt karistusõigus see valdkond, kus riik kõige enam inimeste põhiõigusi riivab. Seetõttu väärib põhiõiguste kaitse ka meie erilist tähelepanu. Ka selle kooli lõpetajaist ja teie töisest tegevusest tulevikus sõltub suurel määral see, kui hästi on meie põhiõigused kaitstud,“ rääkis Michal.\nJustiitsministri sõnul on Eesti õigusloome pärast iseseisvuse taastamist arenenud erakordse kiirusega ja on loomulik, et ühel hetkel pole esmatähtis enam uute seaduste tegemine vaid sama oluliseks saab olemasoleva õiguse ja praktika ülevaatamine ning korrastamine.\n„Kriminaalpoliitikas on sellest heaks näiteks ja oluliseks sammuks praegu käimasolev karistusõiguse revisjon. Nagu ka Riigikohtu esimees on osundanud, vajavad kehtivad seadused ja karistused analüütilist ülevaatamist. Sedamööda, kuidas areneb ja muutub ühiskond, teeb kahjuks sama ka selle tumedam pool ning muutuma peab ka kriminaal- ja karistuspoliitika,“ sõnas Michal.\nSamas rõhutas Michal, et lootma ei tohi jääda vaid asjakohastele seadustele, aga tähelepanu peab pöörama ka kuritegude ärahoidmisele.\n„Jah, tegutseda tuleb seadustega kooskõlas, mitte neid eirates või nende piiril balansseerides. Aga üks oluline vahe taasiseseisvumisjärgse ajaga ongi võimalus keskenduda juba kuritegude ärahoidmisele. Täna on kriminaalpoliitikas ennetustegevus üks oluline nurgakivi,“ tõdes Michal oma kõnes.\nMinister märkis, et justiitskolled¾isse oli tänavu läbi aegade tihedaim konkurents.\n„See näitab, et Eesti noored usaldavad akadeemias pakutavat haridust ja tulevast töökohta sisejulgeoleku valdkonnas. See näitab ka seda, et Eesti noored soovivad anda oma panuse meie ühise julgeoleku ja turvalisuse tagamisse. Mis omakorda tähendab nii suurt võimalust kui suurt vastutust,“ ütles Michal õppuritele jõudu soovides.


Soojad supid külma päeva. Neli tervist turgutavat suppi | Kodus.ee\nSoe supp on tänuväärne toit. Mitte vähetähtis pole ka see, et supi saab kiiresti valmis ning tegemist on rahakotisõbraliku toiduga.


Kuidas Android-telefoni või tahvelarvutit tehases lähtestada, kui seda ei käivitata\nTurvarežiim võib aidata teil Androidi tõrkeotsingut teha, kuid mõnikord peate kõik pühkima ja seadme tehase oleku taastama. Kuid kui te ei saa tavalist tehaseseadete lähtestamist teha - ütleme näiteks, kui teie telefon ei käivitu korralikult - saate seda teha Androidi taastekeskkonna kaudu.\nEnne lähtestamist veenduge, et teil oleks kõik olulised andmed varundatud. See hõlmab teie Google Authenticatori mandaate, mis lähtestamisel kaotsi lähevad. Kõigepealt keelake oma kontodel kaheastmeline autentimine, vastasel juhul on teil probleeme.\nKui turvarežiim ei aita teie seadet parandada, saate lähtestada spetsiaalse taasterežiimi, tehke lähtestamine. Esmalt veenduge, et seade oleks täielikult välja lülitatud.\nSeadme taasterežiimi käivitamiseks hoidke all õigeid klahve. See on seadmetest erinev. siin on mõned näidised:\nNexus 7: helitugevuse suurendamine + helitugevuse vähendamine + toide\nSamsung Galaxy S3: helitugevuse suurendamine + kodu + toide\nMotorola Droid X: kodu + toide\nKaameranuppudega seadmed: helitugevuse suurendamine + kaamera\nSarnased seadmed kasutavad tõenäoliselt sarnaseid klahvikombinatsioone. Näiteks kasutab Nexus 4 ka helitugevuse suurendamist + helitugevuse vähendamist + toite.\nKui teie seadet selles loendis pole ja ükski ülaltoodud meetoditest ei toimi, otsige Google'i abil seadme nime ja „taasterežiimi” - või otsige seadme käsiraamatust või tugiteenuste lehtedelt.\nVabastage nupud, kui seade on sisse lülitatud. Näete Androidi pilti, mis lebab selili avatud rinnaga ja sisemised osad.\nVajutage helitugevuse suurendamise ja vähendamise klahve, et sirvida suvandeid, kuni näete Taasterežiim ekraanil.\nTaasterežiimi taastamiseks vajutage toitenuppu. Varsti näete punase kolmnurgaga Androidi.\nHoidke toitenuppu all ja puudutage valikut Helitugevuse suurendamine. Näete, et ekraani ülaosas kuvatakse Android-süsteemi taastemenüü.\nValige andmete pühkimine / tehase lähtestamine helitugevusklahvide abil ja puudutage selle aktiveerimiseks toitenuppu.\nValige Jah - kustutage kõik kasutajaandmed helitugevuse nuppude abil ja puudutage valikut Toide. Teie seade lähtestatakse tehase olekusse ja kõik teie andmed kustutatakse.\nKui teie seade külmub mingil hetkel, hoidke toitenuppu all, kuni see taaskäivitub.\nKui tehaseseadete lähtestamise protsess ei lahenda teie probleeme - või ei tööta üldse -, on tõenäoliselt probleem teie seadme riistvaraga. Kui see on endiselt garantii all, peaksite selle parandama või asendama.\n(Sellel on üks erand: kui olete vilkunud kohandatud ROM-e ja jamasite seadme madala taseme tarkvaraga, on võimalik, et oleksite varude taastamise tarkvara üle kirjutanud. Sellisel juhul on võimalik, et teil on tarkvara probleem ja mitte riistvaraprobleem.)


It is currently 26.10.2020 10:44\nPosted: 18.04.2014 20:58\nPosted: 18.04.2014 22:15\nPosted: 19.04.2014 06:57\nPosted: 19.04.2014 10:34\nPosted: 19.04.2014 11:07\nPosted: 19.04.2014 12:35\nPosted: 01.06.2014 21:21\nLast edited by Grinder on 01.06.2014 21:46, edited 2 times in total.\nPosted: 01.06.2014 21:26\nPosted: 01.06.2014 21:29\nPosted: 01.06.2014 21:32\nPosted: 01.06.2014 21:44\nPosted: 27.08.2014 18:41\nPosted: 13.10.2015 16:58\nPosted: 13.10.2015 17:32\nPosted: 13.10.2015 17:47\nPosted: 13.10.2015 18:20\nPosted: 14.10.2015 18:55\nPosted: 15.10.2015 10:02\nPosted: 10.02.2016 10:57\nPosted: 10.02.2016 11:10\nPosted: 02.01.2017 14:35\nPosted: 03.01.2017 11:44\nPosted: 03.03.2018 18:35\nLast edited by Djabartana on 24.12.2018 13:54, edited 1 time in total.\nPosted: 11.10.2018 08:14\nPosted: 21.10.2018 17:38


Organisatsiooni registreerimine — Erasmus+ ja Euroopa Solidaarsuskorpuse agentuuri noorteprogrammide keskus\nKõik taotlejad, kes soovivad Euroopa Solidaarsuskorpuse programmis osaleda, peavad esmalt oma organisatsiooni/noortegrupi registreerima ja saama endale OID-koodi.\nOrganisatsioon tuleb kogu programmiperioodks registreerida vaid ühel korral. Selleks tee järgmist.\nLoo kasutaja Euroopa Komisjoni veebirakenduste kasutajate autentimisteenuse lehel „EU Login“.\nNB! Kui pärast registreerimist muutub teie organisatsiooni nimi ja registrikood, tuleb teha ka uus OID-kood. Kui nime muutusega organisatsiooni registrikood ei muutunud, saate asjakohased andmed ise osalejate portaalis ära muuta.


Kuidas mõista unistuste tähendust, et see aitaks sind elus - Huvitav - 2020\nPaljud inimesed on huvitatud unistustest ja nende tõlgendamisest. Unenäod on täis huvitavat teavet ja varjatud tarkust, mis võib olla kasulik eneseteadmiseks ja enesearendamiseks.\nSajandeid on unistused olnud inspiratsiooni ja salapära allikaks. Maailma lõppu ennustati unenägudes korduvalt. Unistuste tõlgendamine on erinevate kultuuride ja nende folkloori oluline osa.\nOn legende muistsete tsivilisatsioonide kohta, mis määratlesid nende arenguteed unistuste kaudu. Nende hulgas: Hopi indiaanlased, mai, egiptlased.\nUnistuste tõlgendamine eeldab, et me võtame ühendust oma alateadvusega ja võime minna tavapäraste piiride kaugemale.\nEsimene samm unistuste tõlgendamisel on kõige sagedasemate unistuste tähenduste mõistmine. Siin anname mõned kasulikud näited.\nÜks levinumaid unistusi on klassi hilinemine. Sageli unistavad inimesed, et nad ei leia vajalikku kontorit või ei mõista, millist õppetundi neil peaks olema ajakava järgi. Selles unistuses paanikas inimesed: kus ma peaksin olema, mida ma peaksin õpetama?\nSee unistuslugu näitab ilmselt kadumise ja ärevuse tunnet, mida inimene kogeb. Miks on kõik kontrolli alt väljas? Miks ma tunnen meeleheidet? Kuidas aeglustada ja mõista, milliseid õppetunde elu annab mulle? Need on küsimused, mis viivad unistuse kooli kohta.\nKui te unistate, et olete peidus või kui keegi teid teid jälitab, tähendab see, et teid piinab mingi hirm. Sellistes unistustes on jälitaja sageli võõras või pimedas, hirmutav jõud.\nVastake küsimusele, mida sa kardad? Sageli, kui seisame silmitsi tundmatu ja arusaamatu olukorraga, oleme hirmunud asjade sorteerimise asemel. Unistus, kus te peidate, ütleb, et teil on vaja saada rohkem teavet, tava, et vabaneda hirmust.\nKõndimine või kohtumine vaimudega\nUnistus, kus te rändate läbi suurepäraste paikade või kohtate ilusaid olendeid, ütleb, et olete rahus ja harmoonias iseendaga.\nPidu külastamine, tsirkusnäitus või mõni muu lõbus sündmus näitab, et sa saad elu rõõmu.\nMuidugi, kui partei või show ei muutu kaoseks.\nKui olete õppinud oma unistusi tõlgendama ja aru saama, mida täpselt alateadvus tahab sulle öelda, saate neid teadmisi elus kasutada.\nAlumine rida on see, et unistused näitavad teie praegust olukorda. Ja kõige huvitavam asi on see, et tänu unistustele saate seda parandada. Näiteks, kui te kardate unenäos, saate aru, mida sa kardad reaalses elus ja töötad sellega.\nUnenäod on head, sest nad ei valeta kunagi. Me võime enesepettusega tegeleda nii palju kui soovime, kuid alateadvus ei ole kunagi valetav ega kritiseeri. See näitab lihtsalt kõike nii, nagu see on. Kõik meie salajased hirmud, soovid, hirmud.\nUnenäod on viis alateadvuseks, et meiega ühendust võtta ja näidata asju, mida me tunneme, kuid ei tea. Meie aju edastab need tunded ja emotsioonid sageli metafoorilisel kujul. Näiteks, kui sa oled vihane sügaval oma hinges, võite unistada keeva poti või rohelise punase värviga.\nPsühholoogias on palju unistustega seotud teooriaid ja tehnikaid. Osa neist kasutatakse psühhoteraapias. Sigmund Freud töötas oma patsientide unistustega. Carl Jung vaatas unistusi kui olulist vahendit enesetunnetamiseks.\nKõige kaasaegsemat unistuste analüüsi teooriat esindab Gestalt-ravi. Ta väidab, et unistused on eneseregulatsiooni vahend. See tähendab, et kõik, mida näeme unes, on osa meie individuaalsusest. Niisiis, kui sa unistuses kalastad, tähendab see, et üritate midagi tegelikus elus püüda: olgu see siis küsimusele, teabele või inimesele vastus.\nAga lähme tagasi meie näidetele. Siin on, kuidas saab iseseisvalt unistada kooli kohta:\nOled koolis ja ei tea oma ajakava ega klassi, kus õppetund toimub. Sa tunned end kadunud ja paanikas.\nKui arvate, et kõik selles unistus on midagi reaalses elus, siis on see kooliks õppimise koht. Tunded, mida olete unistuses kogenud: paanika ja segadus. Isegi selle näiliselt minimaalse teabega saate teha mõned järeldused. Küsi endalt küsimusi: „Mida ma nüüd üritan õppida?“ „Kas mul on aega selle kogemuse saamiseks?”.\nTe mõistate, et te isegi ei tea, mida sa peaksid õppima. Ja sellepärast tunned end ebamugavalt.\nMida teha? Võib-olla peate ajutiselt aeglustama ja välja mõtlema, mida sa tahad, ja mida on vaja edasiseks arenguks õppida. Selline introspektsioon aitab teil teha olulisi otsuseid ja mõista midagi uut enda kohta.\nSee on unistuste kogu võlu - need aitavad meil end vaadelda ja pakkuda arenguvahendeid.\nCopyright 2020 \_ none \_ Kuidas mõista unistuste tähendust, et see aitaks sind elus


Investeerides kindlustad enda tulevikku | Luminor\nInvesteerides kindlustad enda tulevikku\nLuminori privaatpanganduse kliendihaldur\nMa ei saa öelda, et oleksin juba kooli ajal tundnud suurt huvi investeerimise vastu. Lõpetasin 1980-ndate lõpus hõbemedaliga tollase Tapa 1.Keskkooli (praegune Tapa Gümnaasium) ja medali saamine oli justkui eeltingimus sellele, et kindlasti tuleb ülikooli minna.\nEriala valida ei olnud lihtne\nLoomulikult polnud sel ajal rahandus üldse populaarne ala, aeg oli lihtsalt teine. Mõtlesin pärast lõpetamist õpetajaameti peale, aga ei suutnud otsustada, mis aine õpetajaks tahaksin saada. Kuigi koolis oli minu lemmikaine matemaatika, ei näinud ma selles siiski enda tulevikku.\nEma töötas kaubanduses ja see andis mulle lõpuks valiku tegemisel suuna. Tollasel defitsiidiajastul oli kaubatundmine üks ülikooli suurima konkursiga eriala. Kui sinna sisse sain, oli ikka väga hea meel. Seda, kui suur saavutus oli pääseda kaubatundmist õppima, näitab ka tõsiasi, et peaaegu kogu kursus komplekteeriti medalistidest.\nEks tol ajal õppisime ülikoolis päris palju ka seda, mida edasises elus vaja pole läinud. Nagu noortel tihti, on minugi eredamad tudengimälestused hoopis ühika- ja muust seltsielust. Käisin aktiivselt laulukooris, sealt on pärit paljud minu ülikooliaegsetest tuttavatest.\nElu hakkas muutuma metsiku kiirusega\nLõpetasin Tartu Ülikooli 1992 aasta detsembris ja pool aastat pärast seda sündis mul poeg. Olin temaga kaks aastat kodus. Need olid aastad, kui elu muutus ümberringi pöörase kiirusega. Natuke tekkis tunne, et elu läheb mööda.\nNägin kõrvalt kõiki neid põnevaid muutusi: minu ülikoolikaaslased said tööle huvitavatesse kohtadesse ja ma hakkasin ka ise tööle kibelema.\nSel ajal oli tärkav pangandus hästi populaarne, sellesse valdkonda olid tööle läinud ka paljud minu kursusekaaslased. Nii tunduski pangandus igati loogiline valik.\nAlustasin 1995. aastal Ühispangas tellerina\nSee oli põnev aeg: pangad arenesid väga kiiresti.\nSuhtusin töösse innuga ning kuidagi märkamatult läks nii, et aasta pärast olin juba kontori juhataja. Olin siis vaid 26-aastane ning see oli Ühispanga kõige suurem ja olulisem kontor. Eks ma püüdsin hakkama saada ja tegelikult väga nautisin seda tööd. Läksin igal hommikul õhinaga kontorisse ja õhtul oli raske õigel ajal lahkuda, nii palju oleks soovinud veel teha.\nPean kohe ütlema, et väga põnev on mul pangas siiani. Finantsmaailm ja majandus laiemalt on minu jaoks huvitavad, hoian end finantsturgudel toimuvaga pidevalt kursis. Oma kasvavate teadmiste ja kogemuste baasilt saan luua väärtust ka oma klientidele.\nHästi tore ja arendav on ka klienditöö, kus avastad inimestega suheldes uusi nüansse. Mulle meeldib inimesi aidata, neile nõu anda.\n2000. aastal, kui Ühispangast oli saanud Rootsi pank, sain Preatoni pangalt igati hea pakkumise ja võtsin selle vastu. Mäletan sealset perioodi kui huvitavat ja arendavat aega, mis möödus mõnusalt ühtehoidvas kollektiivis.\nMõne aasta pärast aga tundsin, et isiklikku arengut silmas pidades on aeg edasi liikuda. Kuna Preatoni pank oli üsna väike, polnud seal paljusid tooteid olemas ja suuremates pankades tundus üldine areng kulgevat kiiremini. Nii jõudsin Hansapanga privaatpanganduse kliendihalduri kohale. Just siis sai alguse tegelemine sama asjaga, mida teen praegugi.\nFinantskriisi korralik õppetund\nMulle meeldis tollane Hansapanga tööõhkkond, seal tehti mõtestatud äri, arendati inimesi, olemas oli toetav meeskond. Olin Hansapangas päris pikalt ehk aastatel 2005–2013. See aeg andis suurepärase kogemuse finantsturgudega töötamisel ja klientide nõustamisel, eriti kuna sellesse ajajärku jäi ka finantskriis. Me justkui valmistasime kliente selleks ette, rääkides, et majandus on tsükliline ja ühel hetkel võib tulla ka turgude langus 10–20%. Aga selleks, mis tegelikult juhtus, me valmis polnud.\nSiiski olime nõustamistöös ilmselt midagi õigesti teinud, sest klientidelt ei tulnud palju kaebusi, olime ka raskel ajal nende jaoks olemas. Tegime koos klientidega suure kriisi läbi ja sellest ajast kasvas ka minu sisemine kindlus enda professionaalsuse suhtes.\nÜhel hetkel oli aeg taas muudatusteks. Valisin laual olevastest huvitavatest pakkumistest Luminori eelkäija Nordea panga privaatpanganduse oma ja ehitasin seal üles uue kliendiportfelli.\nMa ei tee tavaliselt üleliia täpseid tulevikuplaane. Aga võin öelda, et praegu naudin tööd mida teen, mul on väga toredad kliendid ja kolleegid.\nInimeste nõustamine rahapaigutuse asjus on äärmiselt vajalik. Ideaalis ei peaks inimene elama palgast palgani, vaid regulaarselt tuleks säästa, mingit puhvrit tuleviku tarbeks omada ja seda targalt investeerida.\nPrivaatpanganduse kliendid on valdavalt juba finantsiliselt kindlustatud. Meie klientide nõustamisel on oluline nende soovidest ja eesmärkidest aru saada ning just neile sobivaid lahendusi leida. On hea meel, et saame oma teadmisi ja kogemusi jagades kliente neile olulistes küsimustes aidata ning neile pikaajaliselt toeks olla.\nOlen säästnud alates esimesest palgast\nMinu enda investeerimiskogemus ulatub tagasi aega, kui töötasin Ühispangas ja raha kasvatamine on olnud minu hobi. Olen pidanud arvestust oma tulude ja kulude kohta sellest päevast peale, kui oma esimese palga sain. Panen iga kuu midagi kõrvale. Iga päev ma oma väärtpaberiportfelli jälgimise peale aega ei kuluta, pigem vaatan korra kuus, mis seis on ja mida edasi võiks teha. Usun sellesse, mida klientidele räägin ja käitun ise samade nõuannete järgi, mida jagan.\nVäljaspool tööd meeldib mulle endiselt laulda. Tõsi, pärast poja sündi oli umbes kümneaastane paus, sest pühendusin vaid tööle ja perele. Kui poeg sai suuremaks, hakkasin taas laulmas käima ning teen seda siiani. Laulan kahes kooris ja sellele kulub kolm õhtut nädalas. Muide, ka minu pangas töötav poeg tegeleb muusikaga ja kirjutab lugusid tuntud Eesti artistidele.\nKäin regulaarselt ka joogas, see hoiab meeled rahulikuna. Korra aastas üritan kuhugi reisile minna, kus pole veel varem käinud, eelistan aktiivset puhkust ja kohaliku kultuuriga tutvumist.


Hurt harja puhutud - Pildid isamaa sündinud asjust/Kolmas pilt\nWõitlemine aastal , ja ehk suure Eesti sõa lõpetus. Aga Wirulased ja Järwa rahwas ei julgenud seda teha, sest nad on ullid inimesed ja alandlikumad muist Eestlastest, waid saatsiwad omad preestrid teele ja läkitasiwad neid terwelt Daanlaste lossi. Aga niisugused ühendused tegiwad küll taplemise werisemaks ja sõa kära suuremaks, jäädawat tulu neist ei tulnud.\nLepingu kindluse tunnistuseks jäeti piiskopi wend Teodorik mõne ordo wennaga kuninga palumise pääle lossi, tõised Hapu tagasi laps pöörasiwad Liiwimaale tagasi.\nAga kuningas Waldemar purjetas, kui ta rutuga lossi müürid üles oli ehitanud ja omad sõamehed sisse pannud, koju Daanimaale. Selle ühendusele Daanlaste ja Sakslaste wahel sünnitasiwad pea ka Eestlased omalt poolt ühenduse wasta.\nKõik Eestimaa hakkas tormama, et Daanlasi ja Sakslasi ühtlasi Eesti pinnast suutumaks ära häwitada. Torm hakkas Saaremaal pääle Waldemari uue lossi ümberpiiramisega. Kuida ta algas ja üle kõige Eestimaa ligi kolm aastat mõllas, kuulutagu meile jälle Läti Hindriku omad sõnad. Saarlased tuliwad kõigist küladest ja maakondadest ja piirasiwad selle lossi sisse ja saatsiwad kõigile mereääristele Eestlastele sõnumed, et nad neile appi tuleksiwad.\nJa igaüks neist tegi enesele omad masinad. Ja tuliwad kõik kokku seitsmeteistkümne paterelliga ja wiskasiwad palju ja suuri kiwa wiis päewa järgimööda ja ei annud neile, kes lossis Hurt harja puhutud, mitte rahu, sest neil ei olnud majasid ega hoonid, ei asu ega warjupaika lossis, mis weel suuremat jagu üles ehitamata oli, ja palju neist saiwad wigastatud.\nAga ka Saarlastest langesiwad palju, ambuküttidelt haawatud. Siiski ei taganenud nemad sellepärast lossi piiramisest. Aga Saarlased pidasiwad seitse Daanlast ja Teodoriku, Riia piiskopi wenna, tagasi, käemeheks rahu kinnitamiseks; kõik tõised läksiwad Tallinasse tagasi Daanlaste juure. Ja nemad kihutasiwad paganaid ja Eestlasi kõigis maakondades julgusele, et nad Daanlaste ikke kõige jõuuga maha raputaksiwad ja ristiinimeste nime, kellega neid ikendatud, siit maalt kautaksiwad ja endise wabaduse jälle tagasi tooksiwad, üteldes, Daanlaste linn Tallin olewat kerge ära wõtta.\nJa nemad õpetasiwad neid masinaid ja paterellisid ja muid sõariistu tegema. Ja sündis ütlemata häda nende maal. Sest kui Saarlased Harju rahwaga omad kurjad ühte nõusse heitmise mõtted Daanlaste ja risti nime wasta täieste ära oliwad kõnelnud, kogusiwad nemad kõik Hurt harja puhutud kokku mereääriste Eestlastega Warbula linna ja surmasiwad mõned Daanlastest ja nende preestritest, kes nende juures elasiwad. Ja nemad läkitasiwad Wirumaale saadikuid, et Wirulased nõndasamati teeksiwad.\nAga Wirulased ja Järwa rahwas ei julgenud seda teha, sest nad on ullid inimesed ja alandlikumad muist Eestlastest, waid saatsiwad omad preestrid teele ja läkitasiwad neid terwelt Daanlaste lossi. Uus aasta jõudis kätte ja temaga sõa sõnum ka Sakalasse. Ja sest et see neljas pühapäew pärast Kolmekuninga päewa oli, mill seda Ewangeliumi loetakse: Ja kui Jeesus taewa läks, siis tõusis suur laenetamine mere pääl n.\nSest kui nemad kõik ordo wennad ja sulased ja Sakslased ära oliwad surmanud, kes wäljas lossis oliwad, kogusiwad nemad kiriku juure kokku ja ei püüdnud mitte palwet teha, waid werd walada, mitte sakramenti Jumala koas ihaldates, waid Jeesuse Kristuse rahu rikkuda püüdes, sest nemad kandsiwad Kaini kurjust südames. Nemad seisatasiwad siis ja jäiwad kiriku ukse ette ja piirasiwad sõariistadega wennad, kell sõariistu ei olnud, sisse.\nJa et neid kergemine wälja kutsuda, andsiwad nemad kawalaste kät ja lubasiwad rahu. Esiti tuli wälja Moorits, kes nende kohtuherra oli olnud ja Hurt harja puhutud liig kergeste uskus; sellele astusiwad nemad kohe kallale ja surmasiwad teda ära.\nSellepärast walmistasiwad tõised, seda nähes mis kindlaste ette ära wõis arwata, ennast wastapanemisele. Aga et pitk wiiwitus sündis ja neile wiimati rahu tõutati, läksiwad nemad üksi wälja nende sekka. Jala päält wõtsiwad sõnamurdjad neid kinni, paniwad neid ahelasse ja sidemesse, riisusiwad kõik nende wara ja raha ja hobused ära ja jagasiwad seda eneste keskes.\nJa tee pääl surmasiwad nemad oma preestri mõne tõisega ära. Pärast seda läksiwad needsamad Sakalased Järwamaale ja wõtsiwad sääl Hebbe, ühe Daanlase, kes nende kohtuherra oli, kinni, wedasiwad teda mõne tõise Daanlasega lossi tagasi, piinasiwad teda ja tõisi hirmsaste, kiskusiwad sisikonna wälja ja Hebbe südame tõmbasiwad nemad elusalt ihust, küpsetasiwad teda tulel, jautasiwad ja sõiwad teda ära, et nad kõwaks saaksiwad ristiinimeste wasta, ja nende kehad andsiwad nemad koertele ja taewa lindudele süüa .\nJa Tartulinna rahwale saatsiwad nemad werised mõõgad, kellega nemad Sakslased oliwad surmanud, ja Sakslaste hobused ja riided täheks.\nTartu rahwas wõtsiwad rõõmuga sõnume wasta ja kargasiwad ordo wennaste kallale, sidusiwad neid ja surmasiwad Joannesse, kes nende kohtuherra oli olnud, ja kõik nende sulased ära. Ka kaupmehi surmasiwad nemad wäga palju mõõgaga maha; tõised pääsiwad ära ärapeitmise läbi; neid sidusiwad nemad pärast; kõik ordo wennaste ja tõiste Sakslaste kaupmeeste wara wõtsiwad nemad ära, jagasiwad eneste keskes, jätsiwad surnute kehad nurmede pääl matmata.\nNende hinged hingaku rahulikult Kristuses. Sell ajal oli Tartus ordo wennaste hulgas nende waimulik kaaswend preester Hartwik, seda istutasiwad nemad kõige rammusama härja selga, sellepärast et ta niisama rammus oli. Ja kui nad teda linnast wälja oliwad wiinud, küsisiwad nemad ome Jumalaid liisu läbi, kumb neil enam meele pärast ohwriks, kas preester wõi härg.\nJa liisk langes härja pääle ja ta sai silmapilgul ohwerdatud.\nJa nemad ehitasiwad paterellisid kõigis linnades ja õpetasiwad üks tõisele wiskamise kunsti ja jagasiwad eneste keskesse suure hulga ordo wennaste wiskamise masinaid ära, mis nad oliwad riisunud. Ja nemad wõtsiwad omad naesed, kellest nad oma ristiusu ajal oliwad lahkunud, jälle tagasi  ja kaewasiwad omaste surnukehad, mis kiriku aedadesse oliwad maetud, haudadest wälja ja põletasiwad neid oma wana pagana wiisi ära ja pesiwad ennast ja ome majasid weega ja puhastasiwad neid luudadega ja püüdsiwad sedawiisi ristimise sakramenti omist rajadest koguni ära häwitada.\nJa nemad nõudsiwad ome poisikesi tagasi, kes käemehiks oliwad antud ja tõutasiwad, ordo wennaksid, kes weel ahelates nende juures elus oliwad, tagasi anda, iga käemehe eest üht wenda ehk kaupmeest, mis ka sündis. Sest Saarlased ja randlased ja Warbulased piirasiwad ühtlasi Järwalastega ja Wirulastega pitka piiramisega Daanlasi Tallinas, kunni Issand neid päästis.\nSest kui nemad lossis üliwäga ja kaua wäsitatud oliwad, läksiwad Sakslased Daanlastega wälja neile wasta, taplesiwad nendega ja Jumal ajas Eestlased pakku põgenema ja neid langes palju ristirahwa käe läbi surma leides, ja tõised põgenesiwad. Ja ristiinimesed wõtsiwad nende härjad ja nende hobused ära ja palju saaki ja kiitsiwad Jumalat, kes neid ka seekord nii suurest kurjast oli päästnud. Ja Rameko oma meestega ja Wargribbe tõiste Lätlastega  tõttasiwad Ugauniasse, wõtsiwad inimesi kinni ja surmasiwad neid ja saiwad palju saaki.\nJa kui nad koju Hurt harja puhutud saanud, läksiwad Hips artriidi valus liigesed tõised ja tegiwad niisamasugust kahju.\nSedasama wiisi tõttasiwad Eestlased, Lätlasi taga kihutades, Lätimaale ja tegiwad niisamasugust kahju. Ja kui nemad Riiga tagasi tuliwad, palusiwad nemad piiskopi mehi ühtlasi kõige Sakslastega, et need neid awitaksiwad Eestlaste wiha wasta. Siis tõusiwad kohe kõik kiriku mehed üles ja kutsusiwad oma Liiwlaste ja Lätlaste seast sõawäe kokku ühtlasi Riiglastega ja ordo wendadega. Ja nemad läksiwad Sakalasse ja kui ju koitma hakkas, jõudsiwad nemad Wiljandi ette.\nJa Eestlased tuliwad wälja ja wõitlesiwad nendega kolmandama tunnini . Ja nemad läksiwad edasi, jautasiwad oma sõawäe igale poole küladesse ja riisusiwad maad, wõtsiwad kinni ja surmasiwad niipalju kui nad leidsiwad.\nJa sõawägi tuli jälle kokku ja nemad pöörasiwad tagasi Liiwimaale ja wõitlesiwad lossi ees Pala jõe ääres kolm päewa.\nJa mõned läksiwad üle Pala jõe, riisusiwad ja põletasiwad kõige Nurmekonna ära ja surmasiwad sääl wäga palju. Ja kui nad tagasi tuliwad seltsimeeste juure, pöörasiwad nemad kõige Hurt harja puhutud tagasi Liiwimale. Ja kõigil Hurt harja puhutud, keda nemad wangi oliwad wedanud, rajusiwad nemad pääd otsast, et kätte maksta üleastujatele ja sõna pidamata rahwale. Ja nemad jagasiwad saagi ära ja kiitsiwad seda, kes kiidetud on igaweste.\nSest kui piiskop Bernhard, kes esimene Semgallide piiskop oli hulga ristisõitjatega Saksamaalt tagasi tuli, kogusiwad Sakalased ja Ugaunia rahwas ligimeste maakondadega suure sõawäe kokku. Ja kui nemad Ümera jõe kaldale tuliwad, Lätlaste maale, riisusiwad nemad see ära ja surmasiwad palju Lätlasi ja wedasiwad nende naesed wangi, jautasiwad oma sõawäe üle kõige maakonna laiale ja rõhkusiwad maad suure rõhkumisega. Sest mõned läksiwad Trikatisse, mõned Rosulasse mõned jälle Metsapoole maakonda ja weel mõned Toreidasse, leidsiwad mehi ja naesi suure hulga kõigis külades, surmasiwad neid palju, wedasiwad muist wangi, ja kui nad palju saaki oliwad saanud, kandsiwad nemad kõik külad ja kirikud tule kätte ja tegiwad neid tuleleekidega puhtaks.\nJa pärast seda tähendasiwad nemad Letegorwe oma sõawäe kokkutulemise paigaks kõige saagiga. Aga Rameko käis mõne Lätlasega Eestlaste selja taga ja juhtus kogemata Urelas  Waremariga kokku, kes Wenelaste päälik Wiljandis oli olnud, ja ta surmas teda ära mitme tõise Wenelase ja Eestlasega. Ja nemad wõtsiwad sõariistad ära ja palju saaki ja läksiwad jälle Wõnnu linna tagasi. Suurest waewast wäsinud, pöörasiwad pärast seda kõik jalamehed ja ka tõised suuremat jagu Riiga tagasi.\nNende hulgas oli Joannes, pääpreester ja püha neitsi Maarja kiriku praost, preester Daniel ja ordomeister Wolkwiin, need kinnitasiwad ka muid, neid julgusele äratades ja manitsedes, et nad ustawad ja wahwad oleksiwad Issanda taplemisi taplema usust langenute ja julgete wasta.\nJa ordo wennad Siguldast ja Wõnnu linnast ja suur hulk Liiwlasi ja Lätlasi ühendasiwad ennast nendega ja kihutasiwad waenlastele järele seda teed, mis Koiwa jõe poole läheb; aga waenlased oliwad tõist teed, mis kiriku poole Ümera jõe ligi läheb, ära läinud; ja nemad oliwad omad hobused ööseks kirikusse pannud ja tegiwad muud kurja ja täitsiwad oma paha himu wangi wõetud naeste ja neitsitega säälsamas pühas paigas, rüüstasiwad ja põletasiwad wilja ja hooned ja kõik ära, mis preestri päralt oli.\nJa hommiku wara läksiwad nemad edasi Ümera kaldale. Ja sündis, kui juba üks jagu sõawäge Ümera jõe sillast üle oli läinud, tuliwad äkiste ristiinimesed tõist teed külje poolt, tungisiwad waenlase sõawäe keskpaika ja taplesiwad nendega ja usust langenud Eestlased läksiwad wäga julgeste neile wasta. Aga wiimati tegi neile see hirmu, kes wanast Wilisti rahwast hirmutas, kui nemad Taaweti ees põgenesiwad. Ja Sakslased wõitlesiwad nendega ja Eestlased pöörasiwad selja ja Hurt harja puhutud ristiinimeste ees.\nJa nemad kihutasiwad neid taga ja tuulutasiwad neid kui aganaid ja tallasiwad tee pääl maha, kus nad läksiwad, ja surmasiwad neid wäga palju. Tõised jälle kihutasiwad tõisi taga kunni sillani ja surmasiwad neid palju tapeldes sillani, kus ordowend Teodorik, üks wahwa, julge ja jumalakartlik mees, langes, odaga läbi pistetud; aga tõised läksiwad üle silla ja ühendasiwad ennast. Aga nemad jätsiwad kõik saagi ja hobused maha, surmasiwad mõne wangi ja põgenesiwad jalgsi metsadesse.\nJa neid oli surmatud enam kui kuussada, tõised saiwad metsas hukka, mõned uppusiwad Koiwa jõkke, mõned aga saiwad häbiga koju sõnumid wiima. Aga ristiinimesed, Sakslased, Liiwlased ja Lätlased, wõtsiwad nende saagi ja hobused ja lojuksed ja jagasiwad neid eneste keskes ühtewiisi ära ja omad wangi wõetud kaaswennad, niihäste mehed kui naesed, päästsiwad nemad endisele wabadusele, tänasiwad ja kiitsiwad seda, kes ei mitte seekord üksina, waid igal ajal nende eest wõitles Liiwimaal ja neile suurt wõitu kinkis usust langenud rahwa üle igal ajal.\nKui nemad siin suurtwiisi nõuu oliwad pidanud ja kokku kõnelnud, ruttasiwad nemad Eestimaale ja piirasiwad Wiljandi linna, mis juba kümne aasta eest Sakslased ära oliwad wõtnud ja ristiusule alaheitlikuks teinud, nüüd tõist korda sisse, walmistasiwad pisukesi masinaid ja paterellisid, ehitasiwad ühe wäga kindla ja kõrge torni puust, liigutasiwad seda kraawi ääre, et linna alt õõnsaks kaewada . Aga neile tegiwad wäga palju tüli kiwiwiskajad linnas. Sest neil oli wäga Hurt harja puhutud ordo wendade kiwiwiskamise masinaid linnas ristiinimeste kiwiwiskamise masinatele wastata ja nemad oliwad paterellisid ja masinaid ehitanud ristiinimeste masinatele wastata; need taplesiwad üks tõist wasta mitu päewa!\nSest linna piiramine algas Augusti kuul Peetruse ahelate pühal  ka Maarja taewaminemise pühal  andsiwad nemad ennast piirajate kätte. Sest et wäga suur kuum ja linnas hulk inimesi ja lojuksid oli, kes nälja ja janu pärast jõuetumaks läksiwad, sündis suur katk surnukehade halwast haisust linnas, ja inimesed hakkasiwad põdema ja surema, ja et tõised, kes weel järele oliwad jäänud, enam wasta ei jõudnud panna, siis andsiwad nemad ennast kõige oma waraga elusalt ristiinimeste kätte, iseäranis sellepärast, et nad nägiwad, Vanaema poletiku liigeste linn ristiinimestelt juba tõistkorda põlema pandi ja nemad kõik oliwad ära katsunud enese ja linna hoidmiseks.\nSellepärast tegiwad nemad ristiinimestega rahu, tuliwad linnast wälja, wõtsiwad kristliku elu ikke jälle enese pääle ja lubasiwad, et nad edespidi ilmaski enam usu sakramentisid usust taganemise läbi rikkuda ei taha, ja tõutasiwad oma kurja tööd tasuda. Ja ordo wennad ja kõik Sakslased jätsiwad neid elusse, et nad küll oma elu ja wara oleks pidanud kautama.\nAga Wenelased, kes linnas oliwad ja usust Hurt harja puhutud appi oliwad tulnud, saiwad pärast linna ärawõtmist sõameestelt linna ees kõik lülli poodud, tõistele Wenelastele hirmutuseks. Ja kui kõigiti rahu oli tehtud, läksiwad ristiinimesed linna, wõtsiwad kõik, mis sääl oli, ära, ajasiwad hobused ja lojuksed wälja ja jagasiwad neid eneste keskes ühtwiisi ära, aga inimesed lasksiwad nemad küladesse minna. Aga need kartsiwad piiramist ja katku ja suremist, nii kui see tõises linnas oli sündinud, ja sellesarnast häda ja andsiwad ennast kohe ristiinimeste kätte, palusiwad aga oma elu ja wabaduse pärast ja jätsiwad kõik oma wara sõawäele.\nJa ristiinimesed jätsiwad neile elu ja wabaduse ja saatsiwad neid oma küladesse, wõtsiwad enesele palju saaki ja kõik hobused, lambad, tõurad ja kõik, mis linnas oli. Ja nemad pöörasiwad rõõmuga koju Liiwimaale ja kiitsiwad Jumalat mõlema linnade kättesaamise ja selle pöörase rahwa tõisekordse ikendamise eest. Ja Susdali würst  läkitas oma wenna ja temaga suure sõawäe Nowgorodlastele appi ja temaga tuliwad Nowgorodlased ja Pihkwa würst oma meestega. Ja sõawäe suurus oli arwata kakskümmend tuhat meest.\nJa nemad tuliwad Ugauniasse Tartu ligi ja Tartu rahwas saatsiwad neile suuri kingitusi ja andsiwad würsti kätte ordo wennad ja Sakslased, kes nende juures wangis oliwad, ja hobused ja kiwiwiskamise masinad ja palju muid asju ja palusiwad abi Roomausuliste wasta.\nHurt harja puhutud würst paigutas omad mehed linna, et ta walitseks Ugaunias ja kõigel Eestimaal. Ja würst läks Otepähä ja tegi sääl nõndasamati.\nSiis pööras tema oma sõawäe Liiwimaa poole Ja sääl tuliwad temale Saarlased wasta, need palusiwad teda, et ta oma sõawäe Daanlaste wasta Tallinasse käänaks; pärast Daanlaste ärawõitmist olewat kergem Liiwimaa rahwa kallale astuda; ja nemad ütlesiwad, Riias olewat palju ristisõitjaid, kes walmid temale wasta minema.\nKui ta Sakala Sakslastelt juba koguni ära wõidetud, mõlemad linnad wõetud ja omad Wenelased Wiljandis lülli poodud leidis, sai ta Hurt harja puhutud wihaseks ja kustutas oma wiha Sakalastesse hakates ja rõhkus seda maad suure löögiga.\nJa kõik, kes Sakslaste käest oliwad pääsnud ja suure katku küüsist linnas, langesiwad nüüd, tõised päästsiwad ennast metsadesse põgenedes. Ja ta läks oma suure sõawäega Järwamaale ja kutsus kokku enese juure Järwalased ja Wirulased ja Warbulased Saarlastega. Ja nende kõikidega piiras ta Daanlaste linna Lindanisa  sisse ja taples Daanlastega neli nädalat ja ei jõudnud neid ära wõita ega nende linna, sest et linnas palju kiwiwiskajaid oli, kes palju Wenelasi ja Eestlasi surmasiwad.\nPärast seda läksiwad nemad kohe nende rajadest wälja ja pöörasiwad tagasi omale maale kõige saagiga. Ja see würst tuli oma meestega Tartusse ja linna rahwas wõtsiwad teda wasta rõõmuga, et nemad kõwemaks saaksiwad Sakslaste wasta. Ja nemad andsiwad temale maksusid ümberkaudistest maakondadest. Ja kõikide wasta, kes maksusid ei maksnud, läkitas tema sõawäe ja rüüstas kõik maakonnad ära, kes temale wasta paniwad, Waigast  Wirumaani, Wirumaast Järwamaani ja Sakalani, ja tegi Hurt harja puhutud nii palju kahju, kui jõudis.\nJa nemad tuliwad ordo wendadega ja ristisõitjatega ja Liiwlastega ja Lätlastega Astijärwe juures kokku ja neil oli suur sõawägi. Sääl tuliwad neile Daanlased meele, kes juba kaua kiusatuses oliwad, sest nende wasta taplesiwad kõik ümberkaudised maad ja rahwad. Ja nemad jätsiwad seekord Tartusse minemata ja läksiwad kõik ühtlasi suure sõawäega Harjumaale.\nJa nemad piirasiwad Loone linna sisse, wõitlesiwad nendega pea kaks nädalat, ehitasiwad masinaid ja paterellisid ja ühe wäga kõwa puust torni; seda liigutasiwad nemad linnale ligi, et nemad alt kaewada ja ülewelt kergemine nendega sõdida wõiksiwad. Ja kui Daanlased seda kuulsiwad, saiwad nemad rõõmsaks ja tuliwad ja tänasiwad neid, et nad nende pääle oliwad halastanud ja neile appi tulnud.\nAga pärast seda saiwad palju kiwiwiskajate läbi surma ja masina meistrite läbi maha löödud ja tõised hakkasiwad raskeste põdema ja surema. Pääle see jõudsiwad ka kaewajad juba kindluse päälmise jaule ligi, nii et linna rahwas juba kartsiwad kokkulangemist kõige kaewanduga. Sellepärast palusiwad nemad Sakslaste sõawäge wiimati ärdaste, neile elu ja wabadust jätta. Ja nemad kinkisiwad neile elu ja tegiwad linna tuhaunikuks. Aga kõik hobused ja tõurad ja lojuksed ja wara ja raha ja riided ja kõik mis linnas oli, wõtsiwad Sakslased enestele ja jagasiwad eneste keskes ära Liiwlaste ja Lätlastega.\nAga Daanlastele andsiwad nemad inimesed tagasi ja tõised saatsiwad Hurt harja puhutud keelamata oma küladesse. Ja need kolm ligimest linna andsiwad ennast Riiglaste kätte ja saatsiwad neile maksusid ja palju waipu sellsinatsel sõakorral. Ja Riiglaste sõawägi pööras ümber Järwamaale ja mõned läksiwad wälja maad riisuma.\nJa Järwalased ja Wirulased tuliwad neile wasta ja palusiwad ärdaste rahu selle tõutamisega, et nemad edespidi Hurt harja puhutud ristiusu sakramentisid enam rikkuda ei taha. Ja nemad tegiwad jälle rahu nendega, wõtsiwad neilt käemehi ja oliwad neile armulised.\nSiiski sündis pärast neile palju tüli Daanlastelt, tänamata külalistelt, kes nendega taplesiwad, et nemad rahu ja ristiusu ikke Riiglaste käest wasta oliwad wõtnud. Ja Riiglaste sõawägi pööras Liiwimaale tagasi rõõmuga ja kiitis Jeesust Kristust, kes neid alati terwelt ja wigastamata edasi juhatas igal sõa käigi teel.\nSest würst Westseka tegi Tartu rahwaga palju tüli kõigele maale ümberkaudu. Ja Lätlased ja Liiwlased käisiwad Hurly olaliigese, kui kiirenenud pisukeste hulgakestega neile wasta ja ei jõudnud neile midagi teha. Aga pärast Lihawõtte püha kogusiwad ka ordo wennad jälle sõawäe, piirasiwad Tartu sisse ja taplesiwad nendega wiis päewa, aga ei jõudnud linna ära wõtta, sest et neid wähe oli. Ja kui nemad maa ümberkaudu ära oliwad riisunud, pöörasiwad nemad oma saagiga tagasi Liiwimaale.\nJa temaga tuli tema niisama auwäärt wend, piiskop Hermann, kes juba mõni aeg tagasi Eestimaa piiskopiks walitud ja ära õnnistatud oli, aga Daanlaste kuningas keelas teda mitu aastat oma piiskopkonda tulemast. Aga kui Daanlaste kuningas wangi ära oli wiidud Sakslastelt Saksamaale, läks nimetatud Riia piiskop seesama oma wennaga kuninga juure, temalt luba nõudma.\nJa kuningas andis järele, et ta pidi Liiwimaale minema ja Liiwimaalt Eestimaale oma piiskopkonda. Kui needsamad Riiga jõudsiwad, wõeti neid suure rõõmuga wasta Riiglastelt ja kõigilt Liiwimaal.\nJa kõik rõõmustasiwad ühtlasi ja kiitsiwad Jumalat, et pärast palju hädaohtu ja kurba sõda pea kõik Eestimaa jälle ära oli wõidetud ja kätte saadud, maha arwatud üksina Tartu linn, kellele kättemaksmine Jumalast tulema weel wiibis. Weel seisis Tartu, kõige kindlam linn ja pääpaik Eestimaal, wiimne Eestlaste tugi, keda nemad nüüd weel Wenelaste abiga hoida püüdsiwad.\nAga suwel pidi ka see wiimane kindlus langema ja wiimati hirmsale sõale ots tulema. Wäsimata usinusega täideti tema käsku.\nArwata Augusti kuu algusel oli sõtta walmistamine tallitatud ja tuttawasse kogumise paika Astijärwe kaldail tuliwad ligimailt ja kaugelt Sakslaste, Liiwlaste ja Lätlaste parwed hulgana kokku. Albert ise tuli senna kõige kõrgema waimuliku seisuse liikmetega, et wiisiks saanud kombel üleüldisel sõa nõupidamisel plaani teha ettewõetawa sõakäigile. Kui nõu oli peetud … läks sõawäe esiots minema, arwatawaste, et moona muretseda ja maakohte kuulajatel läbi käia lasta.\nTema taga käis pääsõawägi ja sellega jõudis Albert Maarja taewaminemise päewal, 15mal Augustil, laia lagendikkudele, mis uhket Eesti linna kõigilt poolt ümbritsesiwad. Wiiwituseta mõõdeti siin leeri plats ära ja nii kaua kui üks jagu sõawäge telkisid ja tallisid üles tegi, saadeti tõine jagu ligimeste metsadesse puid raiuma paterellide … ja muu wiskamise riistade ja piiramise masinate ehitamise tarbeks, mis kauge teekäigi pääle kaasa wõtta wõimata Hurt harja puhutud olnud.\nAga kõige enam hoolt kanneti juba esiotsa liikuwa puust torni ehitamise eest, mis waenlaste linna müüri kõrguseni üles pidi tehtama, et siis wana Roomlaste wiisi järele wastapanijatele linna sees jõudsamine ja tugewamine pääle paugutada. Wärawaid ja linna müürisid tormi masinate ja müüri lõhkujatega purustada, mis weel sell ajal ka sõatarga wana aja rahwa eeskoju järele pruugitawaks oli, seda ei wõinud linna kõrge ja äkilise seisu pärast mõteldagi.\nSiin ei wõinud muud midagi teha, kui lagedalt wiskamise masinaid ja torni otsast ambuküttisid tööd tegema panna, et nõnda linna sees nii palju kahju teha kui wõimalik. Oliwad nii kaitsjad linna müüri päält ära peletatud, siis wõis tormi katsuda redelitega. Terwina kaheksa päewa järgi mööda ehitati torni kallal. Kõige kõwemad ja suuremad puud meisterdati kokku, et temale tarwilist kindlust anda… Wiimati sai määratu ehitus walmiks.\nSündsal kohal täideti linna kraaw hau kubudega ja puiega, torn liigutati sest sillast üle, üsna linna mäe ääre alla, ja ööd ja päewad kaewati ja kühweldati, et mäge ühelt poolt ära kasida ja suurt torniehitust tema julge ambuküttidega ikka ligimale sellesinatse augu sisse aegapidi kunni linna müürini edasi lükata. Aga ühtlasi tegiwad jätmata ka paterellid ja tõised wiskamise masinad tööd ja nõnda kui osawad Wenelaste ambukütid mõne hää surma noole Sakslaste laagrisse saatsiwad, niisamati wiskasiwad ka need kõigilt poolt oma suurte masinate abiga tulisid raua tükka Hurt harja puhutud potta, mis tuliste asjadega täidetud oliwad, linna.\nSedawiisi läks hulk aega mööda. Mitu päewa wõideldi ühtepuhku jätmata… Taplusele ei nähtud otsa tulema.\nKüll liikus torn linnale ikka ligimale, aga Eestlased ja Wenelased ei näidanud mehise wastapanemise puudust ja wiskamise masinatega… mõistsiwad nemad wäga tugewaste ja jõudsaste tallitada. Wiimati astusiwad piirajad kokku uut sõa nõuu pidama.\nÜks nende ausamaist päälikutest… andis nõu, wiibimata kõige jõuuga tormi jooksta. See nõu kiideti hääks. Juba tõisel hommikul pidi see sündima ja kellu üheksa aega torm hakkama. Päew tõusis, hommiku palwe tehti ära, otsuse silmapilk ligines.\nKogemata oliwad Eestlased öö ajal iseäranis tubliste tööd teinud, et Sakslaste torni põlema panna. Linna müüri sisse oli suur auk tehtud, kust nemad wahetegemata tulirattaid  ja kuiwe puukimpa waenlase ehituse pääle loopisiwad. Aga piirajad oliwad juba ette seda ära arwanud.\nSuure rutuga muretsewad nemad mis kustutamiseks tarwis, kus ehitus tuld külge oli wõtnud, ja rikuwad kahjutegijad tulirattad ära.\nÜhtlasi oli üks tõine jagu piirajate sõawäest linna sillale liginenud, et teda põlema panna, mis aga wahid wärawa poolt keelata püüdsiwad. Nõnda oli linna kaitsjatel mitmelt poolt palju tegemist. Korraga hüppab üks rüütel sündsal silmapilgul äkiste tormi redeli pääle, ühes käes Hurt harja puhutud hoides tule tungal täheks oma meestele, tõine käsi prii, et kartmata walli pääle ronida.\nSee oli piiskopi mehine wend, Joannes von Buxhöwden… Tema kannupois Peetrus Oogus oli esimene, kes oma julge isandale järele ronis. Pea saiwad mõlemad linna mäe otsa. Nüüd läksiwad ka tõised Sakslased parwina järele. Kõigilt poolt pannakse tormi redelid müüri naale. Mõned roniwad üle müüri, tõised tungiwad selle suure augu läbi sisse, mis ööse Eestlased ise oliwad teinud.\nJuba on ka Liiwlased ja Lätlased tormi hakanud. Ikka uusi parwi jõuab ülewale. Linna sees tõuseb werine waidlemine. Armuta mõllab Saksa mõõk. Rüütlite raske odadega surnuks pistetud langeb mõnigi wahwa Eestlane. Kõige kauemine panewad Wenelased wasta. Wiimati taganewad ka need ja püüawad ruttu põgenedes pääseda. Aga linn on ümberringi kõigilt poolt sisse piiratud. Lagedale jõudes saawad põgenejad wahtidelt maha löödud. Enam kui kakssada Wenelaste surnukeha katab nurme.\nLangenute hulgas leiti ka Westseka surnukeha… Linn Ravi Altai toetab sai igapidi riisutud ja siis põlema pandud. Üksainus mees, Susdali würsti alam, jäi kõigest meesterahwast elusse. Sellele kinkisiwad rüütlid wabaduse ja andsiwad temale tema sõamundriga ühe tubli hobuse, et ta koju rutata ja oma isandale, niisama ka Nowgorodas Hurt harja puhutud igal pool Wenemaal kuulutada wõiks, mis sündinud oli.\nNende wiimne jõud oli lõppenud, kõik kindlused murtud, nendega ka kõik wõidu lootus kadunud. Kes weel suurest sõa suust ja katku küüsist pääsnud oliwad, saatsiwad igalt poolt saadikuid Sakslastele, tegiwad rahu, lasksiwad ennast ristida kes weel ristimata oliwad, ja wõtsiwad wõitjad omale isandaks. Küll katsusiwad Saarlased, kes omas kõrwalises elukohas mõnegi suretawa hoobi eest warjul oliwad olnud, weel oma õnne waenu wäljal, aga kus kõik keha haawatud, suur ramm rõhutud, pää uimane, meel segane, sääl ei mõju üksiku liikme liigutamine enam midagi.\nKa nemad saiwad pea pärast Tartu langemist täieste ära wõidetud ja Alberti ja tema ordo alamateks tehtud. Were walamine sai otsa ja wäliwaen kadus. Rahu, pea tundmata wõõras selle aja rahwale, tuli jälle Eesti rajadele. Hoolimata vahepealsetest suurtest erimeelsustest, suudeti Brüsselis toimunud ülemkogul pärast viite päeva kestnud arutelusid kokkuleppele jõuda Euroopa Liidu pikaajalises eelarves ning majanduse taaskäivitamise kavas.\nIntervjuu andis Tallinki juhatuse esimees Paavo Nõgene. Lähemalt selgitas Rally Estonia korraldaja Tarmo Hõbe. Timo Tarve tegi õhtuse hääletuse järel asjaosalistega intervjuud.\nAktsiate märkimisperioodi algusest rääkis Coop Panga juhatuse esimees Margus Rink. Kolmandat-neljandat kohta jagavad Keskerakond ja sotsiaaldemokraadid 16,2-protsendise toetusega. Põhjalikuma ülevaate andis Emori uuringuekspert Aivar Voog.


Show Posts - Bonsunax\nJanuary 15, 2021, 19:02:10\nProfile of Bonsunax >\nMessages - Bonsunax\nBLOGID / TREENINGPÄEVIKUD / Re: Marek B Kalmus\n« on: September 17, 2020, 17:23:21 »\n« on: September 15, 2020, 19:07:15 »\n« on: September 08, 2020, 15:15:07 »\n« on: September 05, 2020, 16:11:45 »\n05.09 2020... 112kg tàna ja 22 aastat tagasi. Kuidas sina vàlja nàgid 22 aasta eest? ☺\n« on: September 01, 2020, 22:40:17 »\n01.09 2020... 112kg\n« on: September 01, 2020, 18:30:41 »\nQuote from: NitroKatz on September 01, 2020, 16:27:10\nMis võistlused Tiial täpsemalt plaanis on?\nJungade Euroopa mv. Hisp Jungade mm. Rumen Naiste mm Hisp ja vb detsembris ka Arnold klassik Hisp. Kui ilusti enesetunne ja vorm pysib siis need plaanis. Jàrgmine aasta ta enam jungades ei saa teh ja ei osale arvatavasti kuskil , saab tasapisi kasvada\n« on: August 31, 2020, 22:10:23 »\n31.08 2020... naiselikku muskliilu ka natuke. 19 pàeva enne esimest vôistlust. Juunioride Euroopa MVd\n« on: August 30, 2020, 20:44:39 »\n... head uut kooliaastat kes koolipinki istuvad! Head uut treeningooaega, sest sügise saabudes ikka natuke rohkem inimesi saalides. Head üksteise sallimist ja head vana aasta lôppu ka! Ette àra juba.\nTreenima olen hakanud sellel aastal ülepàeviti. Trennis on tunne parem. Treenin kôiki lihaseid korra nàdalas. Nii on see olnud viimased 20 aastat. Ei oska kergelt treenida, et kiiresti taastuks ja siis mitu ringi nàdalas kôike teha. Ei tahagi ja poleks ka aega isegi kui sellest mingit kasu oleks. Vahel vàga harva kaks kangipàeva jàrjest kuid mingi aeroobne tunnine treening on iga pàev. Sellist pàeva kus 24h ei ole midagi teinud - ei màleta. Korra paar aastas ehk.\nTiksun edasi ja eks nàeb kas jàrgmine aasta...\n« on: August 15, 2020, 11:08:34 »\nQuote from: Kiilakas1991 on August 15, 2020, 10:55:58\nInimene kes ei jaksa 10km joosta korraga, et vahepeal kõndima peaks pole optimaalse tervisega.\nTàiesti nôus. 10km peaks olema unepealt tehtav ja ka 60 aastastel pidevalt sörkides. Kui seda ei suuda on ilmselgelt elatud pisut lodevat elu fyysiliselt.\n« on: August 15, 2020, 09:05:28 »\nEelmise nàdala arvamusavaldus mida lahati sky plussis, kroonikas ja delfis. 90% positiivne. Pea 800 like fb s nàitavad seda selgelt.\nBLOGID / TREENINGPÄEVIKUD / Re: Timpan HC GYM treeniblogi - Areng hakkab sisse hiilima\n« on: August 15, 2020, 08:59:37 »\nQuote from: Timo Majuri on August 13, 2020, 22:03:35\nTeen praegu lihaste närvisüsteemidele spets harjutusi..ühesõnaga harjutan lihaseid tõõtama uuesti suuremate raskustega\nNii on. Raskused mis kunagi “kilo” kaupa on kàtte vôidetud ja hiljem mis iganes pôhjusel pikemaks ajaks aastateks kàest lastud, raske on sundida aju môistma, et need olid reaalsed. . Kuid see on vôimalik kui veel vanadusnôtrust kallal pole.\n« on: July 21, 2020, 06:49:38 »\n« on: July 15, 2020, 15:23:54 »\nMul suva neist prààksujatest. Tegusid ei ole neil taga kunagi olnud. Aga kui “sa”tahad siin mulle halvasti öelda siis àra looda, et teen pai vastu. Ka ei maksa siis manitseda, et ma ebaviisakas vôin olla kui ise lolliks pöörasid ja alustasid. Muidugi vôib alati neid tolguseid ignoda kuid no tôega, krt see ei ole kellegi asi kellega ma elan v koos olen. Seni kuni ma “sinu” naist ei nooli hoia suu kinni.\nPisut kergem periood treeningutes hetkel. Lihtsalt tunnen, et tahan. Ei ma ei tee trenni kergemalt kui tavaliselt. Lihtsalt pisut harvem. Kui ntx tàna peax olema trennipàev, aga keha ytleb, et pigem mitte siis saali ei làhe. Üldjuhul ma ikka kipun seda tihti eirama, aga perssekukkunud vana mehena tuleb jàrjest enam siiski seda häält kuulda vôtta. ☺\nMis saab sellest 50 ja vôistlus plaanist? Saab ikka samamoodi. Endiselt on môttes. 50 saan veebruaris ja kui keha tahab teen 2021 sügisel mingi vôistluse àra. Mis ja kus ei tea. Tore kui leiaks kellegagi ühise eesmàrgi ( vôistluse ) 2021 sügisest siis vb huvitavam pingutada. Elab nàeb. Piinama ei hakka ennast, aga kui tunne hea, teen ehk isegi àra. Tuju peab hea olema siis tuleb ka tulemus.\nMôned pildid. 25 aastat tagasi/ eile hommikul trennis/ ja ôhtul kostyymi proovis. Astun vilksamisi ekraanile yhes praegu tehtavas eesti filmis. Ajajàrk ensv 1940 + aastatl.\n« on: July 10, 2020, 18:56:20 »\nQuote from: Revo on July 10, 2020, 15:30:48\nAnna oma tel number ja vôi aadress kuna kodus oled, vaevalt hc gym omanik tahab, et ma\nEkstra sinupärast mingi jôusaali pean tulema maid jagama .\nNii kardan sind armas Revokene. No said mu telefoni. Mida sul oli öelda? Sa isegi sellest ei saanud\naru, et see - ei ole sinu asi kellega ma elan vôi koos olen. Môistad? Enda arvamus pista sinna kuhu juba ütlesin. Mida on sul minuga asja? Ma olen ju kôigest persekukkunud vanamees. Saa aru, et antud teema puhul enda arvamuse sellisel moel avalikult avaldamine ei nàita ju vàga arukust. Sa lihtsalt pôed mingit sitakoti kompleksi ja kôvatad netis. Vb annab see sulle hea enesetunde. Ma ei tea kuid ma ei ole ju kaugeltki ainus kes sulle nii vàga korda làheb. Sa kirjutad ja ytlesid telefonis, et sul on muudki teha jne jne. Ometi ei suuda sa rahu saada. Jàtkad. Kas ei ole nii? Mida kuradit sul oli vaja siin hakata taas tômblema üldse? Tahtsid ennast jàlle kôva mehena tunda kui enda sôbrakese kirjavahetuse siia postitasid? Said nàidata kui julgelt sa netis sônu loobid. 😁 Soovitus, ravi ennast muidu sa lôpetad vàga kurvalt.\nMôtle nyyd natuke. Sa küsid kus ma elan? Mul ei ole sinuga mingit pistmist, sa oled minu jaoks mitte keegi ja ma kutsun su endale kylla? Lollakas oled v?\nTeeme nyyd nii, et aitab sellest kirjavahetusest. Kui sul niivàga sygeleb mulle vastu tatti anda siis leiad mu ise ylesse. Tallinn pidi ju vàike olema, aga arvesta, ykskôik kas ma langen nagu doomino klots ( nagu sa ytlesid) vôi mitte, siis kinni làhed sa ikka kui midagi yritad. Seega, anna gaasi vôi - vajuta pidurit. Sinu valik.\n« on: July 10, 2020, 07:40:37 »\nAugustis 2005 ja 09.07 2020...


Kas sinu auto on talveks valmis? - Liiklus.ee\nAvaleht uudised Liiklus Kas sinu auto on talveks valmis?\nEelmine Politseiinfo 16. novembri sündmuste kohta liikluses\nüks × = 7


Kohila VK: Kohila Võrkpalliklubi\nKohila VK: Kohila Võrkpalliklubi koduleht\nTere tulemast Kohila Võrkpalliklubi kodulehele!\n04.03.2016: Aitäh kõigile, kes paljuks ei pidanud tulla kaasa elama!\nKohila võidule aitasid kaasa meie parimatest parimad fännid. Aitäh kõikidele, kes täna meile kaasa elama tulid, see on MEIE võit. Sini-kollane tribüün Tallinnas tekitas uskumatult sooja tunde, koosolemine on parim, mis olla saab. Aitäh, lapsed ja lapsevanemad, sõbrad ja tuttavad!\n04.03.2016: Kohila on poolfinaalis!!!!\nKOHILA ON POOLFINAALIS!!!\nReedel Tallinnas alanud naiste Balti liiga finaalturniiril murdsid Eesti võistkondadest veerandfinaalist edasi poolfinaali põhiturniiri kaks edukamat naiskonda Kohila Võrkpalliklubi ja TTÜ/Tradehouse. Kolmas Eesti esindus Tallinna Ülikool kaotas veerandfinaalis TTÜ-le ja alustab laupäeval viienda koha püüdmist.\nSarnaselt põhiturniiri mõlemale vastasseisule jäi ka veerandfinaalis eelmise hooaja finalistide duellis peale tiitlikaitsja Kohila Võrkpalliklubi, kes Achema naiskonnale üheski geimis üle 16 punkti ei loovutanud. Kohilannad liikusid edasi poolfinaali kindla 3:0 (16, 14, 16) võiduga. Rünnakuid 50-protsendiliselt (20-st 10) realiseerinud Kertu Laak panustas võitu 16 (+11) punkti. Kateryna Dudnikova assisteeris 13, Maarja Kerner 12 ja koguni seitse serviässa löönud Julija Mõnnakmäe 9 punktiga. Kohila naiskonna üleolekut kinnitavad ka kõik statistilised numbrid: rünnakuefektiivsus 49%-25%, pallingu vastuvõtt 61%-37%, blokipunktid 10-5 ja serviässad 13-6. Kordus on nähtav SIIN.\nKohila Võrkpalliklubi järel põhiturniiril teise koha saavutanud TTÜ/Tradehouse kohtas koduselt konkurendilt Tallinna Ülikoolilt tõsist vastupanu vaid esimeses geimis, kus TLÜ asus 12:7 juhtima, kuid pidi siiski leppima 19:25 kaotusega. Teises ja kolmandas geimis võitis TLÜ favoriidi vastu vastavalt 16 ja 17 punkti. Ühtlaselt esinenud TTÜ naiskonna resultatiivseimateks kerkisid kaheksa punkti kogunud Mari Loorman, Triin Veideman ja Mari-Liis Graumann. Maali Kanemägi lisas 7 ning Renna Koha ja Erle Püvi võrdselt 6 silma. Tallinna Ülikooli mänguvankrit vedanud Raili Kont-Kontsoni arvele märgiti 15 ja Silja Ostrovi kontosse 8 punkti. Võistkondade selge erinevus tuli välja nii rünnakul (TTÜ 38%-TLÜ 28%) kui pallingu vastuvõtul (TTÜ 53%-TLÜ 30%). Pallingul kogusid võitjad kuus (9-3) ja blokis ühe (6-5) punkti enam. Kordus on nähtav SIIN.\nLaupäeval toimuvates poolfinaalides kohtuvad kell 16 Lilleküla Gümnaasiumis Kohila Võrkpalliklubi ja Jelgava ning kell 18.30 TTÜ/Tradehouse ja Kaunas. 5.-8. koha eest heitlevad Tallinna Ülikool ja Babite ning Achema ja Zeltaleja. Mõlemale poolfinaalkohtumisele on võimalik kaasa elada interneti vahendusel.\n26.02.2016: Paul Piirmets- Elu Edendaja Kohila vallas\nKohilas toimus 23. veebruaril Eesti Vabariigi 98. sünnipäevale pühendatud vallavanema pidulik vastuvõtt ja tunnustusõhtu, kus tänati Kohila valla aktiivsemaid kodanikke. Kohila Võrkpalliklubi juhatuse liige ja poiste treener Paul Piirmets pälvis Elu Edendaja tiitli ning aukirja Kohila Võrkpalliklubi kasvandik, naiskonna mängija ning koduvallas aktiivne ühiskondliku töö tegija Katleen Kangur.\nPaul Piirmets 15.10.1959/ Kohila Võrkpalliklubi treener ja juhatuse liige, nelja lapse isa ja mitmekordne vanaisa. Paul kandideeris viimastel valmistel, käesoleval ajal kuulub valla spordikomisjoni.\nPaul Piirmets on olnud Kohila Võrkpalliklubiga seotud alates 1999.aastast alates, kuuludes klubi asutajaliikmete hulka ning olles sellest ajast alates Kohila Võrkpalliklubi juhatuse liige. 2004.a alates on Paul Piirmets juhendanud poiste treeninguid.\nPaul on kõik need 18 aastat klubi ja koduvalla heaks töötanud suure pühendumisega, ta on olnud klubi hing ja mootor, samas olles ise väga tagasihoidlik ja tagaplaanil, mistõttu on temast ka teenimatult vähe kuulda olnud. Kohila Võrkpalliklubi korraldab juba aastaid erinevaid üritusi, mis rikastavad valla spordielu ning on jõudumööda aidanud ka valla üritusi läbi viia. Kohila Võrkpalliklubi on korraldanud 18 aastat segapaaristurniiri Kohila Kap ja suveturniiri Suveserv, üle 10 aasta suviseid Rannavolleturniire ja Öövollet, viinud läbi palju aastaid Raplamaa karika- ja meistrivõistlusi võrkpallis nii saalis kui ka rannas, Mudilaste spordipäeva, Kohila valla meistrivõistlusi nii saalis kui rannas; klubi kanda on olnud palju EEsti Võrkpalli Liidu meistrivõistlusi ja Raplamaa ning Eesti Koolispordi Liidu üritusi, kõikidel nendel turniiridel, üritustel on olnud Paul otsekui iseenesestmõistetavalt kohal, omal vaiksel ja tagasihoidlikul moel teinud võistluste eel, ajal ja järel kõike seda, mis vajalik, pannud üles võrgud, sättinud saalid, teinud ajakavad, koristanud ja teinud kokkuvõtteid, teinud kõik selleks, et nii osalejatel kui külalistel oleks hea, kõik sujuks ning Kohilasse tahetaks taas tagasi tulla.\nPauli osa selles, et Kohila sai endale Rannavollekeskuse, on olnud mõõtmatu, tema oli see, kelle abil sai mõeldud keskuse renoveerimine, ehitised ja nende paigutus, ta aitas nõu ja jõuga nii projekte teha kui teostada, oli väsimatult ja hingega keskuse valmimise juures terve suve, tegi kõik selleks, et tulemus saaks suurepärane. Kui kõne all oli Kohila Võrkpallikooli avamine, siis oli tema see, kes andis hoogu juurde, et tõepoolest, seda on vaja.\n2015.aasta suuremad teod olid lisaks eelpoolnimetatutele veel Kohila naiskonna osalemine Euroopa karikasarjas ning sellega seonduvad kodumängud Kohilas Sloveenia ja Israeliga. Nende ja naiskonna teiste mängude ettevalmistamisel on Paul alati kohal, selle kohta, et saal oleks kõrgliiga reeglitele vastav, on palju ettekirjutusi, mis on tavaliselt alati Pauli kontrollida ja täita. Paul on Kohila VK naiskonna 2. treener, olles ka selle töö juures maksimaalselt, andes endast kõik, et meie vallas see naiskond oleks, kestaks ja jääks.\nKuna Kohila VK sai endale ühel aastal ka suusaradade hooldamise, siis kuidagi iseenesestmõistetavalt hakkas nendega tegelema jällegi Paul. Kuigi kaks viimast talve on olnud lumevaesed, siis hoolimata sellest on ta võtnud suusaradade tegemist ikka ja jälle südamega, on mõelnud ja nuputanud, kuidas saaks paremini, et Kohila rahval oleks hea ja huvitav veeta aega kohalikel suusaradadel.\nLisaks kõigele eelpoolnimetatule on Paul täiskohaga noortetreener, ta on andnud suure panuse kohalike noorte tervisesse ja arengusse, tal on treenida 3 poistegruppi, kellega teeb tööd neli päeva nädalas ning kellega veedab enamus nädalavahetusi võistlustel.\nKohila Võrkpalliklubi korraldab juba mitmendat suve nädalalaagreid Kohilas ja pikema laagri kuskil eemal. Üks, kes neid organiseerib, kes lapsi treenib ja tegeleb ka laagrikorraldusega, on Paul. Ta ei küsi seda, et miks ta peab olema sisuliselt tasuta 4 nädalat võõraste laste eest vastutaja, nendega mängima, nendega minema väljasõitudele, tegema trenni, ta ei küsi, miks ta peab suvest ohverdama 7 nädalavahetust, et olla 21 päeva lastega rannas võistlustel, ta ei küsi üldse mitte kunagi, miks ma peaks seda tegema, ta lihtsalt teeb ja peab seda loomulikuks.\nKatleen Kangur: 09.10.1995 Kohila Võrkpalliklubi\nKatleen on olnud Kohila võrkpalliklubi liige väikesest peale, ta ei ole mitte ainult liige, vaid klubi juhatuse ja treenerite parem käsi ja asendamatu abiline juba põhikooli õpilasena. Kõikides tegevustes, mida oleme ette võtnud, on olnud Katleen kohal, ta on aidanud läbi viia kõiki turniire, lasteüritusi, lastelaagreid nii suvel kui talvel. Kaks viimast suve on olnud ta Kohila Rannavollekeskuse perenaine, niites seal väsimatult muru, hoolitsedes keskuse korrashoiu eest ning viinud läbi seal 5 päeva nädalas rannavolleturniire ning teinud trenne lastega.\nKatleeni panus ühiskondlikku töösse oli eriti suur 2015.aastal, kui Kohilas korraldati rahvarohke Suveööpidu, mille ettevalmistamisel ja läbiviimisel oli ta hommikust õhtuni päevade viisi kohal, organiseerides kontserdipaiga ülespanekut ja mahavõtmist, töötades ise küsimata selle eest tasu. Ning teine suur ettevõtmine oli Euromängude ettevalmistus, milleks kulus samuti tunde vabatahtlikku ööd, et kõik sujuks ja oleks korras.\nKatleen on oma koduklubi ja koduvalla suur patrioot ja pühendunud tegutseja. Ta mitte ainult ei tee ja tegutse, vaid kannab edasi ka sõnumit, kui hea elupaik on Kohila, see veendumus käib temaga kõikjal kaasas ja paistab välja tema tegudest ning kuuldub tema lausutud mõtetest. Ta on õpetanud nooremaid armastama meie klubi ja meie Kohilat, on läinud ise õppima Tallinna Ülikooli kehakultuuriteaduskonda, et tulla Kohilasse jätkama sissetallatud võrkpalliradu. Katleen mängib Kohila kõrgliiga naiskonnas, on kahekordne Eesti ja Baltikumi meister ning Euroopa mõistes loetakse suureks saavutuseks Eurosarjas võitu Israeli üle. Need tiitlid ei ole teda teinud uhkeks, vastupidi, ta on oma pühendunud moel jätkanud noorte motiveerimist, on olnud neile suureks eeskujuks, kelle arvamusega arvestatakse, kelle moodi tahetakse olla.\n21.02.2016: KOHILA VÕITIS PÕHITURNIIRI!\nTäna tõmmati joon alla Balti liiga põhiturniirile, mis kestis oktoobrist veebruarini. Osales 12 naiskonda, 6 Eestist, 4 Lätist ja 2 Leedust, kes mängisid kokku 132 mängu.\nKohila oli küllalt heas hoos terve turniiri, liidripositsioon loovutati vaid korraks. Hoolimata tohutu pingelisest mängukoormusest detsembris, vigastustest ja väikestest tagasilöökidest suutis peatreener Peeter Vahtra oma hoolealused hoida võitudelainel, tegi vahel ka võimatust võimaliku, et lõpetada põhiturniir hiilgavalt. Sel laupäeval ja pühapäeval kohtus Kohila Läti naiskondadega, alistas RSU 3:0 ja Babite 3:1 ning tegi sellega ajalugu: viie kuu jooksul mänginud 22 mängu, neist võitnud 19 ja tulnud esmakordselt kolme hooajaj vältel põhiturniiri võitjaks.\nKohila suurim punktitooja põhiturniiril oli Katerina Dudnikova (316p), järgnesid Kertu Laak (273p) ning Eliisa Peit (169p). Ässpallingute edetabelit juhib naiskonna kapten Julija Mõnnakmäe (63p), järgnevad Kertu Laak ja Eliisa Peit (mõlemal 29). Naiskonna 1. libero Pille Vahtra võttis vastu 330 servi, eksides vaid 26 korral. Naiskonna 2. libero Katleen Kangur võttis vastu 126 korral (eksimusi 16).\nBalti liiga põhiturniiril mängisid Kohila VK koosseisu: Julija Mõnnakmäe, Kertu Laak, Katerina Dudnikova, Eliisa Peit, Marie Aasorg, Pille Vahtra, Katleen Kangur, Karmen Mereküla, Laura Parts, Nea Emilia Haatainen, Hanna-Loore Õunpuu, Irina Brezgun, Nette Peit, Maarja Kerner, Merike Errit, Käroli Kärdi, Helle-Maris Siilak. Peatreener Peeter Vahtra, 2. treener Ingrid Kangur.\nBalti liiga finaal toimub 4.-6. märtsil Tallinnas. Reedel mängitakse veerandfinaalid (Kohila kohtub Achemaga), kellaaeg ja koht täpsustamisel.\nHead sõbrad ja parimad fännid! Meie naiskond tänab, et olete olnud meiega nii heas kui halvas, olete meid toetanud kõikvõimalikul viisil, olete meisse uskunud, koos meiega rõõmustanud ja kurvastanud, meid lohutanud ja julgustanud! Anname endast kõik, et kodupublikule selle hooaja viimastel mängudel pakkuda parimaid elamusi! Kohtumiseni juba eeloleval nädalavahetusel kodusaalis, kus toimuvad viimased Balti liiga põhiturniiri mängud!\nIngrid Jürgenson (6.10)\nCristofer Zubko (8.10)\nKristen Kangur (10.10)\nKevin Kristofer Laanmets (10.10)\nGerda Schotter (12.10)\nMelani Vahesaar (14.10)\nGether- Grethe Valk (14.10)\nMarek Kullerkupp (16.10)\nLukas Heina (21.10)\nEva- Lotta Sikka (21.10)\nAllan Tugo (24.10)\nKadi Talts (27.10)\nKlea Karola Schults (28.10)\n© MTÜ Kohila Võrkpalliklubi - Kooli 1 Kohila 79801


Raamat - Tarokaardid RIDER-WAITE mini\nAmeerikas sündinud ja Inglismaal elanud Arthur Edward Waite (1857-1942) oli sajandivahetusel tuntud esoteerilise ordu, “Kuldse Koidu ordu” liige ja ajutine juhataja. Kui ta oli kaua ja põhjalikult teemaga tegelnud, lõi ta põhjalike teadmiste põhjal koos kunstnik Pamela Colman Smithiga (1878-1951) uue taro. Need 1908. aastal ilmunud kaardid erinesid eelnevatest tarokujutlustest ühes olulises punktis, mille alusel neist said tänapäeval kõige tuntumad ja populaarsemad tarokaardid. Seni olid 78 tarokaardist alati illustreeritud ainult suure arkaani 22 kaarti, 16 õukonnakaarti (kuningas, kuninganna, rüütel ja poiss) ning mõnedel juhtudel ka neli ässa. Kõigil ülejäänud kaartidel aga polnud midagi muud kui nende väärtusele vastav masti sümboli arvuline kordus. Nii näiteks on KARIKATE KOLMEL näha kolme karikat ja MÕÕKADE KAHEKSAL kaheksat mõõka. Seega oli nende kaartide tõlgendamine täpselt sama kerge või raske nagu “ärtu kolme” või “poti kaheksa” tõlgendamine. Oluline uuendus, mille teostas Waite koos Smithiga, seisnes selles, et ka neid kaarte illustreeriti nii, et pilt aitas mõita iga kaardi tähendust. See tänapäeval kõige laialdasemalt tuntud taro ei saanud tuntuks kahjuks mitte kunstnik Pamela Colman Smithi nime järgi, kes seda au kindlasti oleks väärinud, vaid “Rideri tarona” või parimal juhul “Rideri ja Waite’i tarona” ? William Rider oli Arthur Edward Waite’i kirjastaja.\nRideri taro iseärasused\n/Hajo Bnzhaf, Taro - teejuht/\n44 x 74 mm, inglise keeles


Rootsi Euroopa põllumajandus-lobby's\nEuroopa Liidu talunike organisatsiooni Copa esimehe asetäitjana ning majanduskonsultantide nõukogus (CEA) Euroopa 15 miljoni taluniku huve esindades on Hans Jonssonil unikaalne positsioon. Lisaks vastutab Jonsson ELi talunike läbirääkimiste eest maailma kaubandusorganisatsioonis (WTO) ning ELi laiendamisel.\nHans Jonssonil on võtmepositsioon, kui Euroopal tuleb kaitsta oma põllumajandushuve ameeriklaste järjest tugevneva surve eest, sealhulgas geneetiliselt muudetud toodete aktsepteerimise osas. Lahkarvamused selles küsimuses loodetakse lahendada WTO järgmise läbirääkimisvooru raames.\n«Vahel on mul raske oma rolle ühendada. LRFi esimehena tuleb mul kaitsta Rootsi talunike huve, kuid kui ma kõnelen Copa või CEA nimel, on kohati kaitsta vaja hoopis teisi huve,» ütles Jonsson.\nÜks näide sellest on Rootsi impordikeeld nn Belgia monstrumveiste lihale. Tõenäoliselt kuulutab Euroopa kohus impordikeelu seadusevastaseks, kuid Jonssoni sõnul ei taha Rootsi talunike kooperatiivid sellise lihaga mingit tegemist teha.\nJonssoni sõnul on Euroopa põllumajanduses kolm akuutset keskkonnaprobleemi, mis vajavad kiiret lahendust. Need on põhjavee saastamine, salmonellaoht ja antibiootikumide kasutamine.\n«Salmonella põhjustab suuremat kahju kui hullu lehma tõbi,» väidab Jonsson. Rootsi on ainus Euroopa riik, kellel on õnnestunud salmonella levik peatada. Samuti on Rootsil teistest riikidest erinev seisukoht antibiootikumide kasutamise suhtes. Copa ei taha aktsepteerida, et söödale lisatud antibiootikumid võivad endast kujutada ohtu tervisele, kuid samas ei ole keegi Rootsi sellealast keeldu vaidlustanud. DI


koprapakett | uudised\nSeljakotid selga… koju jääb ka IPad.\nÖöbikuoru Villa pakkub lastega peredele koolivaheajaks uskumatult põneva tegevuse, mis aitab vähemalt üheks päevaks unustada igapäevased koolimured. Hetkeks ununevad ka I Pad ja seal olevad mängud, sest toimumas on hoopis midagi uut - ürgses looduses kopratammide lammutamine.\nSügisesed Lõuna-Eesti metsad on väga värvirikkad ja kaunid. Kahjuks on viimastel aastatel aga maaomanikud hädas kobraste poolt tekitatud üleujutustega. Üleujutuse tagajärjel on hävinud palju puid ja kasutuks muutunud nii mitmedki põllud. Seega on tammede likvideerimine loodusele väga tähtis.\nKopratammide lammutamine on perele tõeliselt tugev väljakutse, kas õnnestub paisu tagant lasta lahti suurvesi, mis on kopraonude osava tegevuse tõttu tekkinud või mitte.\nÖöbikuoru Villa koprapakett sisaldab\n2 ööd majutust koos hommikusöökidega ( 2 täiskasvanut ja kuni 2 last)\nJuhiseid või giidi teenust kopratammideni jõudmiseks\nTäiendava tasu eest Kubija SPA külastust\nTasuta pannkoogid kopratammi lõhkumise eest. (tõestusmaterjaliks pildid)\nJuhul kui tulete vähemalt kolme perega, siis boonuseks tasuta suitsu- ja kümblustünni kasutus.\nHind 99 EURi pere.\nIga vesi peab jõudma ükskord jõkke !!!


vidaXL garderoob, kõrgläikega must, 100 x 32,5 x 35 cm, puitlaastplaat | vidaXL.ee\nvidaXL garderoob, kõrgläikega must, 100 x 32,5 x 35 cm, puitlaastplaat\nKompaktne garderoob lisab värvi, tõstes teie sisekujundust esile.\nTugev konstruktsioon muudab garderoobi väga vastupidavaks. Riiete organiseerijal on kaks sektsiooni, mis pakuvad piisavat hoiuruumi. Hoiukapp on varustatud ka riidepuudetoruga ning seda saab kasutada mantlite, kleitide jms riputamiseks. Laialdaste kasutusvõimalustega funktsionaalne garderoob on mitmekülgne lahendus vannituppa, kööki või pesuruumi, olles teie kodus ka ainulaadne kaunistav lisa.\nVärvus: kõrgläikega must\nMõõtmed: 100 x 32,5 x 35 cm (L x S x K)


Eesti Pank ei ütle, kas on võlakriisis riikidesse investeerinud - Vanglaplaneet\n28. juuli 2011 Eesti, Majandus 0\n«Kuna keskpankade investeerimispositsioonide puhul võib tegemist olla turutundliku informatsiooniga, siis neid jooksvalt ei avaldata ega kommenteerita,» ütles Eesti Panga asepresident Ülo Kaasik.\nSamas kinnitas ta, et Eesti Pank lähtub oma investeeringutes väga konservatiivsetest põhimõtetest, mis tagaks eelkõige varade säilivuse ja likviidsuse. Peamiselt investeerib keskpank Kaasiku sõnul «juhtivate tööstusriikide» likviidsetel võlakirjaturgudel.\n«Eesti Panga investeerimisportfellides ei tohi olla võlakirju alla BBB- reitingu,» märkis asepresident. «Mida madalam on reiting, seda väiksem võib olla nende võlakirjade osakaal portfellis.»\n«Küll aga on selliseid võlakirju euroala keskpankade ühises Securities Markets Programm (SMP) portfellis,» lisas ta.\n«Eesti Pank kuulub koos teiste euroala keskpankadega ja EKP-ga eurosüsteemi. Osa eurosüsteemi kuludest ja tuludest asuvad nn ühises potis,» selgitas Kaasik. «Näiteks on ühises potis euroala keskpankade poolt kommertspankadele antavad rahapoliitilised laenud. Eurosüsteemi ühises potis on ka SMP, mille raames on ostetud 74 miljardi euro eest võlakirju erinevatest riikidest. Eesti osalus selles on 0,26 protsenti ehk ligi 192 miljonit eurot.»\nEesti Panga varade maht oli juuni lõpus 3 miljardit eurot, millest euroala väärtpaberitesse oli paigutatud 678 miljonit, nähtub panga bilansist.


Polüestrist matkatelk kuuele sinine-kollane - DoDo.ee - С нами удобнее!\nЦена 88 € (содержит НСО 20%)\n284 € Другой\nJilong Cheyenne V 300 kummipaat käsipumba ja aerudega\nSee kummipaat on 248 cm pikkune. Täispuhutavat paati on lihtne üles seada ning see sobib hästi madalates vetes kasutamiseks. Kvaliteetsetest materjalidest 5 õhukambriga paat on tugev, vastupidav ja stabiilne. Kaasas on ergonoomilise disainiga aerud, mida saab paadi küljest lahti võtta ja eraldi transportida. Paati saab kiiresti täis pumbata ja tühjaks lasta. Paat mahutab 2 täiskasvanut ja 1 lapse kelle kaal ei ületa kokku 380 kg. Komplekti kuulub 1 kummipaat, 1 käsipump, 2 aeru ja 1 kandekott.


Lasteaia laste, lasteavanemate ja töötajate ühine TEATRIKÜLASTUS Palmse mõisasse toimus 16.mail 2014\nHommikul sõime lasteaias putru aga lõunaks võttis igaüks kaasa võileiva ja joogi, et piknikul keha kinnitada. Osaliselt saadi piletid programmist „Aitan Lapsi“, et toetada neid peresid, kes ei ole teatris käinud, või ei saa seda endale lubada. Neid peresid oli 15, kellele saime anda tasuta pileti. Sõidu Avinurme-Palmse-Avinurme tasustas osaliselt Avinurme Valla sotsiaalosakond, MTÜ JustMind, osa rahast oli jõulukohviku tulu ja ülejäänu maksti lasteaia eelarvest.\nRakvere Teater pakkus sel kevad - suvel lasteaia suuremate rühmadele võimaluse elada kaasa lapsepõlveseiklustele, mis leidsid aset umbes 100 aastat tagasi.\nMina olin veel väikene Ehk kuidas võrukaelad vanasti tükka tegid autor on Sakari Pälsi.\nMuusikaline koguperelavastus oli täis vaimukaid vimkasid ja muid juhtumisi saja-aasta tagusest külaelust, millele andis pillimängu ja lauluga hoogu juurde ansambel Kõrsikud.\nKülastajate ees elustub enne ja pärast etendust taluõu - moonakatemaja ligidal määgivad lambad, kaagutavad kanad, nosivad heina jänesed, hobune ja poni. Uudistada saab atru, rehasid ja muid vanaaegseid põllutööriistu. Lavastus "Kui mina olin veel väikene" etendus Palmse mõisa moonakamajas, kus tolleaegne õhkkond on pea käegakatsutav - lapsed said näha taluloomi nende igapäevastes askeldustes moonakamaja hoovil ning uurida sajandivanuseid talutarbeid ja tööriistu, mis olid väljas etenduse saalis ja seda ümbritsevaid ruumes.\nMy search for truly magnificent provider has been going on for a very long time, finally I found which is the best web hosting and would like to share it with you. I really enjoyed reading of top web hosting articles, because they explain those complex things in really simple terms. They are competent and concerned about hosting web top longer araweb.co.uk for best web hosting I am confident, that the best website hosting is one of the best servers after reading this article, I know much better website hosting best and may suggest ideas about best hosting website even to my friends. Hea ja efektiivse kodulehe valmistamist saab tellida aara.ee disainibüroo käest ja siis on täiesti kindel, et korraliku kodulehe valmistamine läheb korda ja nii saab juurde tellida ka kodulehe optimeerimist otsingumootorite jaoks, kusjuures otsingutele optimeeritud kodulehe tegemine on juba hinnas sees. Kui plaanis on hea ja töötava veebilehe tegemine, siis tasub kodulehe tegijate käest tellida kohe tootekataloogiga kodulehe tegemine, et saaks ka tooteid ja kaupu üles laadida.


Eri lennufirmadel on erinevad käsipagasi reeglid selle kohta, kui palju ja milliste mõõtudega pagasit on lubatud õhusõidukisse võtta. Samuti on reeglid erinevad eri- või ülemõõdulise pagasi kohta. Soovitame alati enne reisi tutvuda oma lennufirma pagasinõuetega lennufirma kodulehelt.\nEnne reisi tuleks alati hoolikalt järele mõelda, mida pakkida käsipagasisse ja mida registreeritud pagasisse. Õhusõiduki salongi on keelatud võtta esemeid, mis võivad ohustada õhusõidukit, reisijaid või meeskonnaliikmeid. Pagas ei tohi sisaldada kergesti süttivaid, tuleohtlikke, plahvatusohtlikke, söövitavaid, mürgiseid ega muul viisil ohtlikke aineid või esemeid. Allpool esitatud nimekiri on näitlik ja üldistav ega pruugi sisaldada kõiki keelatud esemeid. Seepärast tasub kahtluse korral pakkida ese registreeritud pagasi hulka või võtta ühendust Tallinna Lennujaama infoteenindusega telefonil (+372) 605 8888 või e-posti teel info[at]tll.aero või oma lennufirmaga.\nVedelikud, geelid ja aerosoolid\nKäsipagasis on lubatud:\nvedelikud kuni 100-milliliitristes või samaväärse mahutavusega üksikpakendites, läbipaistvas korduvsuletavas kuni üheliitrise mahutavusega plastkotis selliselt, et sisu mahub korralikult plastkotti ja kott on täielikult suletud;\nravimid ja eridieettoidud (sealhulgas imikutoit), mis aga alates 31.01.2014 kuuluvad kõik läbivaatamisele. Seepärast soovitame pakkida beebitoit ja vedelad ravimid nii, et neid oleks lihtne kõiki korraga julgestustöötajale esitlemiseks kotist välja võtta.\nTulirelvad ja lendkehasid tulistavad esemed\nKäsipagasisse ei ole lubatud paigutada tulirelvi, nende koostisosi (v.a teleskoopsihik), mängupüsse, tulirelvade mulaaže, raketi- või stardipüstoleid, vibusid, ambe, nooli, harpuune, allveepüsse ega ka kadasid.\nKäsipagasis on keelatud seadmed, mis on spetsiaalselt kavandatud uimastamiseks või liikumisvõimetuks tegemiseks, sh elektrišokivahendid, vahendid loomade uimastamiseks ja tapmiseks ning tegutsemisvõimetuks muutvad kemikaalid, gaasid ja pihustusained.\nKäsipagasis ei ole lubatud vedada tööriistu, mida on võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sh raudkangid, puurid, trellid, naela- ja needipüssid, tööriistad pikema tera või varrega kui 6 cm, saed, leeklambid jne.\nKäsipagasis on keelatud esemed, millega lüües on võimalik tekitada tõsine vigastus, sh erinevad kurikad, nuiad ja võitlusspordivarustus.\nLõhke- ja süüteained ning -seadeldised\nKäsipagasis on keelatud vedada lõhke- ja süüteaineid ning -seadeldisi, mida on või näib olevat võimalik kasutada tõsise vigastuse tekitamiseks või õhusõiduki turvalisuse ohustamiseks, sh laskemoon, sütikud, miinid, granaadid ja muu sõjaväe lahingumoon, pürotehnika, suitsupommid ja ‑padrunid, lõhkeseadeldiste mulaažid.