Raamat on kuulutatud Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna vääriliseks.\nRomaani peategelased on advokaat Claes Thune ning tema büroosse hiljuti tööle tulnud kontoriametnik Matilda Wiik. Mõlemal on minevikus olnud ränki läbielamisi.\nTegevus toimub Helsingis 1938. aasta kevadest sügiseni, mil Teise maailmasõja algust on tunda nii inimeste käitumises kui ka nende arutlustes sõprade ja tuttavatega. Erinevad poliitilised vaated panevad proovile nii mõnedki sõprussuhted. Advokaat Thune saab rängalt peksa oma vabameelsete põhimõtete pärast, kuid ei tagane neist.\n"Sest ta oli üksik. Ja mida lähemale suvi tuli seda üksildasemaks ta Matilda silmis muutus. Üksindus oli nagu väike pilv Thune pea kohal, ja iga päevaga tõmbus see hallimaks ja süngemaks."\nKa proua Wiikil on oma kurvad mälestused Soome kodusõja (1918) aegsest vangi- ehk näljalaagrist.\n"See, mida nimetati "haiguseks", ei olnud midagi muud kui nälg. Ja surid põhiliselt mehed. Nad surid nagu kärbsed, aga naised püsisid elus, juhul kui nad mahalaskmisest pääsesid."\nKohtudes ühe häälega sellest kaugest minevikust tunneb Matilda et tagasiteed enam ei ole ja midagi tuleb ette võtta.\nSee on ühtlasi nii ajastu,- armastus- kui ka põnevusromaan. Aga miks terendus?\n"Terve hommik ja terve elu tundus talle korraga ähmase terendusena. Nagu mitte miski ei oleks olnud tõeline, nagu oleks kõik, mis ta oli ette võtnud, jäänud lõpetamata."\nMärksõnad Anne, ilukirjandus, Põhjamaade romaan, romaanid, rootsi kirjandus, Soome, soomerootsi kirjandus, sõjad, Teine maailmasõda\nVladimir Voinovitš "Sõdur Ivan Tšonkini elu ja ebatavalised seiklused"\nTegevus toimub Venemaal Krasnoje külas II maailmasõja alguspäevil. Raamatu peategelane, sõdur Ivan Tšonkin, on kidura välimusega ja lihtsameelne tüüp, kes mõtleb lihtsaid mõtteid. Oma analüüsivõime puudumise tõttu kipub ta sageli tegema tahtmatult nõukogudevastaseid avaldusi juhtides sellega lugejate tähelepanu Nõukogude Venemaa igapäevaelu absurdsustele. Just sellel absurdsusel põhinevadki raamatus leiduvad arvukad küla-, sõjaväe- ja kolhoosielu koomilised episoodid. Mõte, et valdav osa sellest põhineb tõelisel tolleaegsel olustikul, on tegelikult üksjagu masendav – vaesus, joomine, plaanimajandus, pealekaebamine, hirmu all elamine, küüditamised jmt. Parasjagu piisava ajalise distantsi ja vaimuka kirjutamisstiili tõttu võib raamatut siiski tõeliselt naljakaks pidada.\nRaamat ilmus esimest korda juba 1969. aastal. Seda arusaadavatel põhjustel muidugi väljaspool Nõukogude Liitu, sest seal sai ta avaldamiskeelu ning oli 1980. aastal sunnitud lausa emigreeruma.\n""Andrei," ütles Aglaja vaikselt ja vankumatult, "kui sa ise tunned, et sul on ebaterved meeleolud, siis pead sa partei ees relvad maha panema."\n"Jah, pean küll," nõustus Andrei. "Aga mis saab siis meie pojast? Ta on ju kõigest seitse aastat vana."\n"Ära muretse. Ma kasvatan temast tõelise bolševiku. Ta unustab koguni sinu nime."\nNaine aitas mehel kohvri ära pakkida, kuid keeldus ideelistel kaalutlustel veetmast ülejäänud osa ööst temaga ühes voodis."\nMärksõnad ajalugu, huumor, ilukirjandus, nõukogude aeg, Punane raamat, romaanid, sõjad, Teine maailmasõda, Tiina K., vene kirjandus\nMärksõnad ameerika kirjandus, ilukirjandus, Leigi, põnevusromaanid, romaanid, ulmekirjandus\nMärksõnad ajalugu, biograafiad, elulood, Jeesus Kristus, judaism, juudid, kristoloogia, Marju, religioon, ristilöömine, Rooma\nMärksõnad artiklid, baltisaksa, biograafiad, elulood, Eveline von Maydell, Evi, kunst, kunstiajalugu, kunstinäitused, kunstnikud, siluetid\nMärksõnad Anne, ilukirjandus, inglise kirjandus, Moodne aeg, romaanid, Uus-Meremaa\nEesti suuruselt kolmas linn – Narva – on paljude eestlaste jaoks ilmselt üsna eksootiline koht, millest ollakse küll palju kuulnud, kuid liiga vähesed on seal ise käinud. Katri Raik vapra tartlannana võttis ette ning kolis 2009. aastal Narva ning asus juhtima Tartu Ülikooli Narva Kolledžit ning et ülesanne veelgi keerulisem oleks, tuli juhtida ka pikaleveninud ning palju vastukaja ja pahameelt tekitanud kolledži uue hoone ehitust.\n"Minu Narva" alapealkiri "Kahe maailma vahel" kirjeldab üsna hästi Narva ja narvalaste positsiooni – ühelt poolt on Narva Eesti Vabariigi koosseisu kuuluv linn, teiselt poolt on lõviosa elanikkonnast venekeelne, kes meie riigiga üsna vähe seotust tunneb. Kuidas ja kas on võimalik tuua Narva Eestile lähemale?\nKas Narva on turvaline? Milline on Narva keel? Millised on Narva pidupäevad? Mida tasuks Narva sattudes vaadata?\nSoovitan raamatut lugeda nii neil, kes sarnaselt minuga üsna tihti Narvat külastanud on ning samuti neil, kes Narva ehk elu sees sattunudki pole – äratundmist ning avastamist jätkub raamatus kõigile.\nMärksõnad elulaad, eluolu, ilukirjandus, Kaili, kultuur, Minu-sari, mälestused, Narva, olukirjeldused, reisikirjad, reisikirjandus\nAgnes Martin-Lugand töötas enne kirjandusmaastikule tulekut kliinilise psühholoogina. Esimese raamatu "Õnnelikud inimesed loevad raamatuid ja joovad kohvi" avaldas ta ise e-raamatuna.\nRomaan on lühike, kirjutatud hästi loetavas stiilis ja haarab jäägitult. Seda ei saagi enne lõpetada kui oled jõudnud viimase reani.\nAlguses on romaan küll hästi kurb, sest raamatu peategelane Diane on aasta tagasi kaotanud avarii läbi oma mehe ja väikese tütre. Ta on ikka leinas ja depressioonis ning ei taha oma kodu nelja seina vahelt kuidagi inimeste hulka naasta. Nii Diane kui mehe vanemad arvavad teadvat, kuidas peab leinav inimene käituma ja mida tegema. Lõpuks ei pea naine pere ja sõprade survele vastu ning ta otsustab ellu viia oma surnud mehe unistuse. Diane üürib väikese majakese Iirimaal Mulranny rannakülas. Seal on tema naabriks üks hästi tore ja sõbralik pere ning nad ei topi oma nina liigselt Diane eraellu. Teise naabri, Eduardiga, tekib Dianel kohe alguses jäine vastuseis aga lõpuks kõik laabub. Neist saavad isegi rohkem kui sõbrad. Ja just seal, tuultest ja vihmadest räsitud üksildases maakohas leiab ta enda ja otsustab oma elu ohjadest kindlalt kinni haarata. Raamatu lõpp jääb siiski lahtiseks.\nRaamat ilmus Tänapäeva kirjastuse Punase raamatu sarjas 2014. aastal.\nMärksõnad Evi, ilukirjandus, prantsuse kirjandus, Punane raamat, romaanid\nMärksõnad ajalugu, filmid, ilukirjandus, lastekirjandus, Oscarid\nSimon Sebag Montefiore "Ühel talveööl"\nMoskva 1945. aasta juunis. Kui tähistatakse võitu Hitleri üle, kostavad lasud ja surnult jäävad lebama kaks noort inimest, noormees ja neiu. Hukkunud noored on Moskva eliitkooli õpilased, kõrgete parteitegelaste lapsed.\nKas tegu oli mõrva, enesetapu või vandenõuga, peab selgitama uurimine, mis ei säästa kedagi: surnud noorte koolikaaslased ja sõbrad on sunnitud andma tunnistusi üksteise, oma vanemate ja teiste õpilaste vanemate vastu – nad paigutatakse Lubljankale ning ähvardamise ja hirmutamise ainus eesmärk on panna nad ära rääkima kõike, mida vaid teavad. Inimeste teod ja väikesed saladused, mis normaalses olukorras erilist tähelepanu ei pälviks, võivad nüüd saada hukatuslikuks. Haaravalt kirja pandud lugu näitab meile, kuidas nõukogude ühiskond ei säästnud kedagi: hirmus elasid kõik.\nBriti ajaloolane Simon Sebag Montefiore (sünd 1965) on kirjutanud mitmeid Venemaa ja Nõukogude Liidu ajalugu käsitlevaid raamatuid. Tema esimene romaan "Sašenka" käitles ühe suguvõsa kolme põlvkonna lugu Venemaa ajaloo tuultepöörises, lähemalt on sellest raamatust juttu meie blogis siin.\nMärksõnad ajaloolised romaanid, ajalugu, ilukirjandus, inglise kirjandus, Kaili, romaanid, Venemaa\nVladimir Voinovitš "Sõdur Ivan Tšonkini elu ja eba...


Coco Houseboats Kerala Alleppey India - Hotellide suurimad allahindlused\nKariyil Chira Build, Alleppey, Alleppey, India 688013 (Vaata kaarti)\nVabandame, sinu valitud kuupäevadel Coco Houseboats Kerala vabu tube ei ole.\nOtsi valitud kuupäevadel kõik saadaval olevad Alleppey hotellid\närikeskus baar basseini kõrval baar/pubi concierge (eraldi infotöötaja ja lisateenuste korraldaja) ekskursioonid jalgrattarent kasiino kiirbussi teenus kohvik koosolekuruumid lastehoid lemmikloomad lubatud lift ööklubiööpäevaringne toateenindus peretuba pesuteenus/keemiline puhastus poed puudega inimestele mõeldud lisad restoran salongseifidsuitsetamisalatoateenindustransfeer lennujaamast hotelli ja tagasi VIP korrus WiFi Sport ja vaba aeg\naed aurusaun bassein (lastele) erarand golfirada (3 km raadiuses) golfiväljak (hotellis) kuumaveeallikas lasteklubi mängude tubamassaaž mullivann saun seinatennise väljakud sisebassein spaa tenniseväljakud treeningkeskus välibassein veesport (motoriseerimata)veesport (motoriseeritud) Parkimine\nAsudes mugavalt Alleppey's, on Coco Houseboats Kerala suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Olles 70.00 Km kaugusel linna keskusest ja 57.00 Km kaugusel lennujaamast, võlub see 3-tärni hotell arvukalt külalisi igal aastal. Mitte vähem erandlik pole ka lihtne juurdepääs hotellist linna lugematutele vaatamisväärsustele ja maamärkidele, nagu The Backwaters, Peahaigla Ala, Sree Lakshmi Narasimha tempel. Coco Houseboats Kerala pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu seifid, parkla, ööpäevaringne toateenindus, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi, suitsetamisala. Coco Houseboats Kerala on koduks 7 maitsekalt sisustatud magamistoale, et pakkuda mugavusi, nagu Mittesuitsetajate toad, laud, minibaar, ventilaator, ajalehed. Hotell pakub paljusid ainulaadseid puhkusevõimalusi, nagu massaaž, veesport (motoriseeritud), veesport (motoriseerimata). Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Coco Houseboats Kerala on suurepärane valik Sinu viibimisel Alleppey's.\nCosy Regency Hotel vaata 1 arvustust Asukoht: Alleppey\nAsudes Alleppey südames, on Cosy Regency Hotel ideaalne punkt, millest avastada Alleppey. Vaid 1.0...\nPagoda Resorts Meeldiv\nAsudes mugavalt Alleppey's, on Pagoda Resorts suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna....


SILMAD ankeet – Rate.ee\nLink ankeedile: http://www.rate.ee/users/SILMAD\nvaadatud: 28909 feim: 281320.85 aktiivsus: 9\nviimati külastas:\t 24.11.2018 - 20:59\nregistreerus saidil:\t 21.10.2003 - 13:21\nelukutse Midagi eriti huvitavat ?\nLaupäev, 14. juuli 2012 Kell 14:49\nEi tohi ennast kunagi hukka mõista selle eest, et sa ennast armastad! Sind on terve elu alati igalt poolt ja kõigi poolt igal sammul hukka mõistetud, mistõttu sa ei pea enna...\tloe veel »\nVäike mõtte ookean :)\nLaupäev, 14. juuli 2012 Kell 14:22\nMõtisklesin täna, et meie elu on nagu oma Kuningriigi ülesehitamine. Nõnda nagu on Looja loonud kõike, läbi katsetuse, tulemusi teadmata, nii ka meie loome iga päev oma järg...\tloe veel »\nSkorpionile meeldib nalja teha, ta on hea suudleja ja alati lõbus kaaslane. Temaga on kerge suhelda ja ta on väga kindlameelne, Skorpion saab alati seda, mida tahab. Ta armastab inimesi, kes temast hoolivad ja ei reeda oma tõelisi sõpru. Ta on jutukas ja romantiline. Skorpion on kirglik ja ohtlik, ta on mänguline, saladuslik ja kohati metsik. Ta on emotsionaalne ja temperamentne, kui ta vihastab, siis vihastab ta meeletult, kui ta rõõmustab, siis on see rõõm ülevoolav ja siiras. Skorpion on heasüdamlik ja väga truu. Nende jaoks, kes talle kallid, on ta valmis kõigeks. Kui keegi Skorpionile haiget teeb, siis on tal kriips peal, andestamist ei toimu, kui siis vaid väga pika aja jooksul. Halv\nSkorpionile meeldib nalja teha, ta on hea suudleja ja alati lõbus kaaslane. Temaga on kerge suhelda ja ta on väga kindlameelne, Skorpion saab alati seda, mida tahab. Ta armastab inimesi, kes temast hoolivad ja ei reeda oma tõelisi sõpru. Ta on jutukas ja romantiline. Skorpion on kirglik ja ohtlik, ta on mänguline, saladuslik ja kohati metsik. Ta on emotsionaalne ja temperamentne, kui ta vihastab, siis vihastab ta meeletult, kui ta rõõmustab, siis on see rõõm ülevoolav ja siiras. Skorpion on heasüdamlik ja väga truu. Nende jaoks, kes talle kallid, on ta valmis kõigeks. Kui keegi Skorpionile haiget teeb, siis on tal kriips peal, andestamist ei toimu, kui siis vaid väga pika aja jooksul. Halvad asjad Skorpionil kergelt meelest ei lähe ja keel on vahel üsna mürgine selle pihta, kes selle ära on teeninud. Teravad ütlused võivad paljudel pisara silma võtta, aga vähemalt on Skorpion aus ning ei teeskle kedagi, kes ta tegelikult ei ole. Suurepärase huumorisoonega. Armukadedad. Võibolla liigagi, kuid nii on ja nii jääb.\nArmastus on Skorpioni jaoks püha. Kui ta armastab, siis armastab ta iga oma keharakuga ja kogu hingega ning siis pole iial karta, et ta petaks. Armastuses ootab ta partnerilt täielikku pühendumist. Kompromissile viiv läbirääkmine on väga oluline, sest Skorpion on vägagi põikpäine! Ta ei anna tavaliselt kunagi alla ja kui annab, siis ainult selle pärast, et mitte haiget saada, sest Skorpion saab täpselt sama palju haiget kui ta armastada suudab. Sisimas on ta vägagi emotsionaalne ja haprake, otsib hingelähedust. Suhe Skorpioniga on alati mingil määral tuline ja kui mees on piisavalt tark, et järele oskab anda kui vaja või suudab Skorpioni oma seisukohta mõistma panna, on kõik korras. Talt võib kõike saavutada helluse ja armastusega, sest karjumine ning käsutamine tekitab vastupidise reaktsiooni.\nSkorpionil on selline asi nagu "Viha Armastus", mis on väga mõnus asi, kui su isiksus suudab Skorpioniga sulandanduda ja oskad teda armastada sellisena, nagu ta on. Natuke umbusklik ja kalkuleeriv, et testida, kas inimesed on siirad ta vastu. Väga jõuline ja tahab alati suhtetes valitsev pool olla, aga kui andub, siis meeletu kirega. Kui oled langenud Skorpionineiu lummusesse, siis teised leebed naised sulle enam ei kõlba.\nSkorpion on ka väga flirtiv tähemärk, talle meeldivad meelitused ja tavaliselt on tal palju austajaid. Skorpionineiu paneb mehed endale järgi jooksma ise midagi tegemata, lihtsalt tõmbab mehi ligi, eriti nõrga iseloomuga mehi, kellest ta ise üle on, seega tihti murrab südameid. Hästi pisikene ja armas, aga vägagi võimukas. Targa mehe naine.\nEnesekindel , aus , usaldusväärne , õiglane , mõistev ja kena , nagu sa meil oled . ;)\nTriibugaTrussik 31.10.2011 - 18:59\nJäin Su peale mõtlema,,,ja,,,pole mina neinud seda tütrukut nuttmas,,,alati on suu kõrvuni ning nägu nallja täis:)),,,jäägugi see nii, kuigi on aegu mis naerma üldsegi ei aja,,,tugev tüdruk oled ja hoian sulle alati pöialt,,,Missis Naerupall ;)\nNublu993 07.01.2011 - 14:18\nkes on SILMAD?\ntagasiside kasutajaga SILMAD


Erinevus komeete ja planeedide vahel\nOluline erinevus: komeedid on päikesesüsteemis jäised kehad, millel on laiad orbiidid. Need orbiidid võivad kesta mõne aasta kuni sadade tuhandete aastate lõpuni. Teisalt on planeet suur objekt, mis orbiidi ümber tähtede või tähtede jäänuste ümber. See on peamiselt tingitud tema enda gravitatsioonist ja selle tähe raskusastmest, mis võimaldavad planeedil tähistada orbiiti.\nKomeedid on päikesesüsteemis jäised kehad, millel on laiad orbiit. Need orbiidid võivad kesta mõne aasta kuni sadade tuhandete aastate lõpuni. Komeetide orbiidid on tihti suunatud teiste päikesekehade, nagu planeedid, päike ja asteroidid, gravitatsiooniline tõmbejõud. Komeet koosneb lahtistest jää-, tolmu- ja väikestest kivikestest osakestest.\nKui komeet läheb päikese lähedale, hakkab komeet jää jääma. Seega hakkavad lume sisseehitatud prügi langema ja komeetide taga. See annab komeetile "saba" struktuuri, mida nimetatakse koomaseks. Kooma on õhuke, fuzzy, ajutine õhkkond, mis ilmub komeedi sabana. Komeedi suurus võib ulatuda mõnest sajast meetrist kuni kümnete kilomeetrite kaugusele; mida suurem on komeet, seda suurem on kooma.\nAlates 2011. aasta jaanuarist oli 4 185 tuntud komeeti, millest kõige kuulsam on ilmselt Halley Comet, mis läbib maa iga 75–76 aasta tagant. Komeete on kahte tüüpi: lühiajalised komeedid ja pikema perioodi komeedid. Lühiajalised komeedid usuvad tavaliselt olevat pärit Kuiperi vööst ja sellega seotud piirkonnast, mis asub vahetult Neptunuse orbiidil. Arvatakse, et pikema perioodi komeedid pärinevad Oorti pilvelt, mis on välise päikesesüsteemi jääga kehade sfääriline pilv. Nagu Halley Cometil, on lühiajalistel komeedidel lühikesed orbiidid, samas kui pikema perioodi komeedidel läheb rohkem aega.\nHiljutised uuringud asteroidide ja komeete moodustamise ja moodustamise kohta on näidanud, et need on sisus üsna sarnased. Peamine erinevus seisneb selles, et komeedid on praktiliselt asteroidid jääga. Tegelikult usutakse mõned asteroidid, et neil on jääd. Seega öeldakse, et kui komeet on kogu oma vee ja teiste aurutatud materjalide väljaheitmise oma orbiidi erinevate lõpetamiste järel välja toonud, muutub see lõpuks asteroidiks.\nTeisalt on planeet suur objekt, mis orbiidi ümber tähtede või tähtede jäänuste ümber. See on peamiselt tingitud tema enda gravitatsioonist ja selle tähe raskusastmest, mis võimaldavad planeedil tähistada orbiiti. Orbiit on tavaliselt elliptiline, peamiselt sõltuvalt planeedi ja tähe gravitatsioonijõust.\nPlaneedi gravitatsioonijõud on piisavalt tugev, et see juhib planeedi ümardatult, st ühendab selle materjali sfäärilise kujuga. Planeedil on ka oma naabruses asuv piirkond jäänud kõrvale mõnest muust praht. Planeteseesmärgid, st muu prahi, peaksid kas planeedile imenduma, või kui see on piisavalt suur, et omada oma gravitatsioonijõudu, võib see muutuda planeedi satelliidiks, st kuueks, või lihtsalt lihtsalt kosmosesse.\nRahvusvahelise Astronoomilise Liidu (IAU) kohaselt on "planeedi" taevakeha, mis: (a) on ümber Päikese orbiidil; eeldab hüdrostaatilise tasakaalu (peaaegu ümmarguse) kuju ja (c) on ümbritseva ümbruse ümber puhastanud. ”\nSeega on selle määratluse kohaselt meie päikesesüsteemis praegu kaheksa planeeti: elavhõbe, Venus, Maa, Mars, Jupiter, Saturn, Uraan ja Neptunus, päikese järgi.\nSelle määratluse kohaselt ei saa komeet liigitada planeediks, sest komeet ei pea päikese ümber ringi liikuma. See on orbiidil ja võib või ei lähe tähe lähedale. Seal võib olla miljoneid komeete, kuid ainult meie päikesesüsteemi käputäis. Peale selle ei ole komeedid peaaegu piisavalt suured ega piisavalt tugevad, et ühendada end ümmarguse kujuga ja / või tühjendada teiste prügi „ümbrust ümber oma orbiidi”.


Vene meedia: raketi kukkumine Vene poolele olnuks ohtlik - Maailm - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nVene meedia: raketi kukkumine Vene poolele olnuks ohtlik\nAIM 120 AMRAAM õhk-õhk tüüpi rakett.\nKui rakett, mille Hispaania hävitaja eksikombel Eesti kohal välja tulistas, kukkunuks Venemaa territooriumile, võinuks see kujuneda ohtlikuks vahejuhtumiks, ütles ajakirja Arsenal Otetšestva peatoimetaja Viktor Murahhovski.\n«Kui see rakett oleks kukkunud Vene Föderatsiooni territooriumile, olnuks see tõsine intsident,» märkis Murahhovski kolmapäeval Interfaxile. «Need lendavad seal juba mitu aastat. Ja pole ka nagu suured jõud. Lendaks nad lihtsalt niisama, kuid nad lendavad lahingrakettidega pardal. See kujutab endast alati ohtu.»\nMurahhovski sõnul oli ilmselt tegemist piloodi eksimusega. «Tõenäoliselt oli see inimlik tegur. Ei usu, et see olnuks ettekavatsetud. Ilmselt ajas lendur segi mingid tegevuse algoritmid. Ta tegutses valesti, põhjustades raketilasu ilma, et oleks sihtmärki tuvastatud,» märkis ta, lisades, et rakett lendas välja juhitamatuna.\nSamas märkis teine asjatundja, tuntud katselendur Magomed Tolbojev, et tegemist on väikese vahejuhtumiga, mille tagajärgi ei maksa üle hinnata. «Ma ei dramatiseeriks olukorda. Kui, jumal hoidku, oleks mingit farmi tabatud, võinuksid lehma tappa,» lausus ta. «Juhtub. Midagi hirmsat selles pole. Kõikidel sõjavägedel tuleb seda ette,» lisas Tolbojev.


Läbi suvesüdame, Edgar Valter E-kunstisalongis\nLäbi suvesüdame, Edgar Valter Kuus Edgar Valteri autoriõiguste hoidja Külli Leppiku poolt leitud Valteri maali olid Leelo Tunglale inspiratsiooniks luuletuste ja Toomas Lungele lauluviiside kirjutamiseks etendusele "Karid ja kõrgused" (lavastaja Margus Kasterpalu), mis esietendus Tartus 2014. aasta novembris. Teosed on jäädvustatud ka etendusega kaasas käivasse raamatusse "Mis seal siis erilist" (Leelo Tungal, Edgar Valter, 2014), kus on reprodutseeritud kõik maalid ning nende kõrval Leelo Tungla luuletused. 127x120 Alg: Läbi suvesüdame, Edgar Valter E-kunstisalongis Valter Edgar\nAvaleht > Oksjonid > 34. E-Kunstisalongi XXXIV oksjon > Läbi suvesüdame\n1972 Õli, kartong. Signatuuriga. Lm 35x39,8\nAlghind: € 775, lõpphind: € 2 750\nLäbi suvesüdame, Edgar Valter\nEdgar Valter Läbi suvesüdame 1972 Õli, kartong Signatuuriga Kuus Edgar Valteri autoriõiguste hoidja Külli Leppiku poolt leitud Valteri maali olid Leelo Tunglale inspiratsiooniks luuletuste ja Toomas Lungele lauluviiside kirjutamiseks etendusele "Karid ja kõrgused" (lavastaja Margus Kasterpalu), mis esietendus Tartus 2014. aasta novembris. Teosed on jäädvustatud ka etendusega kaasas käivasse raamatusse "Mis seal siis erilist" (Leelo Tungal, Edgar Valter, 2014), kus on reprodutseeritud kõik maalid ning nende kõrval Leelo Tungla luuletused.


Tee oma unistus teoks: pesuehtne paksupõskne Garfield otsib omale kodu - Pesaleidja MTÜ\nTee oma unistus teoks: pesuehtne paksupõskne Garfield otsib omale kodu\nOled alati unistanud päris ehtsast Garfieldist? See on sinu võimalus! Kassiabiorganisatsiooni Pesaleidja MTÜ hoole all on just täpselt selline hurmur: paks, hingelt laisk ja tõeline gurmaan! Garfield otsib kodu, kus saaks laiselda ja lasanjet pugida.\nSeekordne abivajaja on multifilmikangelane Garfield, kes on Pesaleidja MTÜ vabatahtlike sõnul ikka tõsiselt paks ja "natukene selline laisk ja mugav poiss, täpselt nagu multifilmist tuntud tegelanegi".\nGarfield oskab hinnata head toitu ning mõnusat olemist. Ta naudib paisid ja armastab tähelepanu keskpuntis olemist – ja kui keegi veel sügaks ja toidu ka ette tooks!\nKuna Garfield on äärmiselt sõbralik ja sotsialne kassipoiss, arvavad vabatahtlikud, et tegemist võib olla endise kodukassiga. Ta saabus Pesaleidja kassituppa augustikuu viimasel päeval Paljassaare varjupaigast. Varjupaik leidis ta Kristiine kandist.\nGarfield on umbes üheksa aastane poiss. Tänu oma uskumatult rahulikule iseloomule usuvad vabatahtlikud, et Garfield võiks sobida nii teiste kassidega, lastega, noortega, keskealiste kui ka eakatega. Peaasi, et on soe tuba ja saab käpad seinale visata ning head elu nautida!\nPane lasanje ahju ja võta Garfieldiga ühendust! Tutvu lisainfoga ja täida Pesaleidja MTÜ loomasoovija küsimustik SIIN ja mine too Garfield koju!


Žłobini rajoon – Vikipeedia\nŽłobini rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2111 km². 2016. aasta seisuga elas seal 102 017 inimest.\nvalgevene Жлобінскі раён\nvene Жлобинский район\nŽłobini rajooni vapp\nŽłobini rajooni lipp\nPindala: 2110,77 km²\nElanikke: 102 017 (2018)\nRahvastikutihedus: 48,3 in/km²\nRajoon moodustati 1924. aastal, aastast 1938 Homieli oblasti koosseisus. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 1962. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Akciabri, Dabrahošča, Karotkavičy, Kirava, Krasny Bierahi, Łucki, Majskaje, Malevičy, Novyja Markavičy, Paparatnaje, Pirevičy, Sałanoje, Staraja Rudnia, Strešyni, Ščadryni ja Vierchniaja Ałba külanõukogu. Lisaks moodustab omaette haldusüksuse veel Žłobini linn, mis on ka rajooni halduskeskus. Žłobini kõrval on suurimaks asulaks Strešyni alev. Teisi asulaid: Krasny Bierah, Kazimirava.\nRajoon asub Polesjes, põhjapoolsem osa ka Kesk-Biarezina tasandikul. Pinnamood on tasane, 98 % rajooni territooriumist hõlmavad alad kõrgusega 130—145 meetrit. Madalaim koht asub Dnepri kaldal (118 m), kõrgeim koht asub Dabrahošča küla juures (151,5 m). Tähtsaimaks jõeks on Dnepr, teised suuremad jõed on selle lisajõed Biarezina ja Dobasna jõgi.\n2009. aasta seisuga oli elanikest 84,95% valgevenelasi, 9,26% venelasi, 1,84% ukrainlasi ja 3,95% muust rahvusest inimesi. 54,95% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 40,59% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 23,9% elanikke, vene keelt aga 70,28%.\n↑ Численность населения на 1 января 2018 г. и среднегодовая численность населения за 2017 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов, городов и посёлков городского типа. // Национальный статистический комитет Республики Беларусь. — Мн., 2018.\n↑ «Дзяржаўны зямельны кадастр Рэспублікі Беларусь»\nŽłobini rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nRajooni täitevkomitee koduleht (vene keeles)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Žłobini_rajoon&oldid=5805078"\nLehekülje viimane muutmine: 23. jaanuar 2021, 23:15\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:15, 23. jaanuar 2021.


Videomängutootja nõudis sohki teinud mängijalt välja üle 100 000 euro - Forte\nVideomängutootja nõudis sohki teinud mängijalt välja üle 100 000 euro\nGTA VFoto: MIKE BLAKE, REUTERS\nGTA V nimelise videomängu avaldaja Take-Two nõudis Florida mehel Jhonny Perezelt New Yorgi ringkonnakohtus välja üle 150 000 USA dollari ehk umbes üle 130 000 euro, vahendab Kotaku.\nNimelt oli mees loonud petuprogrammi nimega Elusive, mis võimaldas mängijatel vältida päris raha eest ostetava mänguvaluuta ostmist mängu mitmikversioonis. Oma programmi levitas mees loomulikult raha eest ning teenis sellega tõenäoliselt hea hulga raha.\nTake-Two sai aga mehe tegevusest teada ning võttis temaga eelmisel aastal ühendust, et ta tegevuse lõpetaks. Mees küll lõpetas programmi müügi, kuid ei vastanud Take-Two edasistele päringutele - ettevõte soovis teada kui palju raha programmi müügist teeniti, et otsida probleemile kohtuvälist lahendust. Kuna mehelt vastust ei tulnud, otsustas ettevõte Pereze kohtusse kaevata.\nPerez ei ilmunud aga ka kohtusse kohale ning seetõttu ei olnud kohtul otsustamisega probleeme - otsuse kohaselt rikkus Perez autoriõigusi ning peab maksma ettevõttele 150 000 USA dollari väärtuses hüvitist. Lisaks jäävad Pereze kanda ka kohtukulud, mis kokku moodustasid 70 000 USA dollarit.\nPerezel jääb üle ainult saatust tänada, et ta ei sündinud Lõuna-Koreas, kus sarnase programmi loomise eest lausa reaalset vanglakaristust kandma võib minna. Eelmisel aastal sai seal Overwatchi nimelisele mängule petuprogramme valmistanud 28-aastane mees ühe aastase vangistuse osaliseks, millele lisandus kaks aastat tingimisi vangistust.\nÜllatus: Grand Theft Auto V arvutivariant on netti jõudnud!\n2013. a hittmäng Grand Theft Auto V jõuab nüüd arvutile; eeltellija saab miljonäriks!\nTäna Digitunnis: kas GTA 5 kutsub tõesti inimesi vägistamises osalema?\nMegahitt-videomäng Grand Theft Auto V kogus endale nimele seitse Guinnessi rekordit\n"Puhata ja mängida" tutvustab: Grand Theft Auto V kauaoodatud arvutivariant


Vooremaa Torma Sport kohtub reedel Postimehega\nTorma Sport kohtub reedel Postimehega\nSK Torma Sport korvpallurid kohtuvad homme õhtul kell 19.30 Torma spordihoones Eesti meistrivõistluste teise liiga veerandfinaalseeria avamängus Tallinna meeskonnaga Postimees/Soov.ee.\nKohamängude avaringis KK-ga HITO/Jõhvi kohtunud pealinlased kaotasid küll koduväljakul peetud avakohtumise 66:69, kuid võitsid järgmise mängu 70:65 ning pühapäeval toimunud otsustava kohtumise 78:67.\nReedese mänguga otsustasid Torma korvpallurid anda oma panuse melanoomi põdeva Mustvee mehe Alar Tupi vähiravi toetuseks. SK Torma Sport juhatuse liikme Aarne Neimanni sõnul võrdub iga tormalaste poolt visatud punkt ühe euroga.\n“Ka kõigil pealtvaatajatel on võimalik Alari ravi toetuseks annetada,” ütles Neimann. “Mängu lõpus teeme teatavaks kogutud summa suuruse.”\nKahe võiduni mängitava veerandfinaali korduskohtumine peetakse 24. märtsil Tallinnas. Kui kahe mängu järel on seis 1:1 viigis, toimub otsustav kohtumine Tormas. Teise liiga nelja parema meeskonna finaalturniir toimub 10. ja 11. aprillil Paides E-Piima spordihallis.\n“Ootame kõiki huvilisi meie maakonna korvpalli esindusklubi toetama, sest see mäng võib olla viimane kodumäng sel hooajal,” lausus Neimann. “Õnneks on kõik mängijad hetkel terved ja tahtmist täis ning valmis võitlema kõige kõrgema koha nimel.”


Esimese päeva jooksul on märgitud liiklustalgute lehele 47 ohtlikku teelõiku - Uudised - Pärnu Postimees\nEsimese päeva jooksul on märgitud liiklustalgute lehele 47 ohtlikku teelõiku\nEelmisel aastal teatati 65 kohast terve kampaania jooksul\nPärnumaa liiklustalgute kaart esimesel päeval.\nPolitsei- ja piirivalveamet (PPA) eile alanud kampaanialehele on Pärnu maakonnas märgitud 47 liiklusohtlikku kohta, kus kiirust ületavad juhid põhjustavad liiklusohtu.\nMärgitud kohtadest üle 60 protsendi ehk 29 ohtlikku teelõiku asuvad neist asuvad Pärnu linnas ja selle lähiümbruses. Eelmisel aastal teatati 65 kohast terve kampaania jooksul.\nEelmisel aastal märkisid inimesed 1600 kohta, kus kiiruseületajad valmistavad muret. Pärnumaalt pandi mullu liiklustalgutel kirja 65 kohta. Tähelepanekuid kohtadest, kust kaasliiklejate tähelepanekute järgi kiirust ületatakse, tehti Pärnus, Paikusel, Saugas, Lavassaares, Tõstamaal, Kaismal, Toris, Kilingi-Nõmmes, Tihemetsas, Oidremal, Võistes, Libatse lähistel ja Sindi külje all.


Maaeluministeeriumis arutleti Eesti toidu oleviku ja tuleviku üle - meiemaa.ee\nSel teisipäeval toimus maaeluministeeriumis üritus Eesti toidu olevikust ja tulevikust ning eestlaste ostueelistustest. Eesti Konjunktuuriinstituudi (EKI) direktor Marje Josing tutvustas eestlaste ostueelistusi ja Eesti toidukaupade positsiooni siseturul. Vestlusringis arutleti Eesti noorte toidueelistuste üle.\nÜritust avades ütles maaeluminister Tarmo Tamm, et eelmisel aastal alustati põllumajanduse ja kalanduse valdkonna arengukava koostamisega aastani 2030, mille üks eesmärke on, et Eesti toit oleks hinnatud ka tulevikus. „Kuna praegused noored on tuleviku peamised tarbijad, on oluline, et nad armastaksid Eesti toitu juba praegu. Uuringutest selgub, et kahjuks eelistavad meie noored Eesti toitu üha vähem. Peame üheskoos leidma lahenduse, et seda trendi muuta.“\nMarje Josingu sõnul eelistas Eestis 2018. aastal korraldatud küsitluse andmetel kodumaist toitu osta 74% vastanutest. „Siiski tuleb meeles pidada, et ostueelistused ja tarbijaharjumused on vanusegruppide kaupa oluliselt erinevad. Noorte jaoks ei ole toidukauba päritolumaa nii oluline kui vanemate inimeste jaoks.“\nÜle 65-aastaste vastanute hulgas pidas kodumaist päritolu tähtsaks 85% vastanutest, kuid kuni 29-aastaste grupis vaid 53%. Aastatega on kodumaise toidu eelistamine olnud noorte seas langustrendis. Tipp oli 2003. aastal, kui kodumaist toitu eelistas 84% noortest.\nEhkki koduturg on uuringute põhjal enamiku toidutootjate jaoks väga oluline ja eelistatakse kohalikku harjumuspärast toitu, ostetakse seda vaid siis, kui see vastab ka muudele olulistele nõudmistele – toode peab olema maitsev, värske, kvaliteetne ja soodsa hinnaga.\nJosingu hinnangul suudavad Eesti tootjad enamasti tarbijate nõudmisele vastata. Aastatega on oluliselt suurenenud kodumaiste toodete sortiment ning paljude tootegruppide puhul ületab Eestis toodetud kauba sortiment kauplustes importkauba oma.\nMarje Mäger ja Joosep Lukk maaelupoliitika ja analüüsi osakonnast kirjutavad maablogis, et rikkaliku sortimendiga poeriiulid on tõestuseks, et kohalik toidutööstus teeb head tööd tarbijate maitse-eelistuste realiseerimiseks, aga ostuvalikutelt on kodumaisus alles 11. kohal 18-st EKI poolt 2018. aastal läbi viidud uuringu põhjal. „Enne kodumaisust on tarbija jaoks toidu ostmisel olulisemad selle maitse, värskus, kvaliteet, soodne hind, tervislikkus, sooduspakkumised (soodne hind), koostis, lisaainete vähene sisaldus, toote välimus, ilma GMO tooraineta… ja siis kodumaisus. Tahapoole jäävad veel kvaliteedi- ja päritolumärgid, valmistamise kiirus ja lihtsus, mahe/öko/orgaaniline toodang, tuttav kaubamärk, pakendi välimus ja kasutamismugavus, pikk säilimisaeg ja sobivus dieediga.\nKüsitluste tulemustest veel mõned nopped\nToidukaupade ostusagedus väheneb ja -keskkond muutub. Domineerivad suured poed, lisanduvad e-poed. Noorte huvi Eesti toidu vastu oli 2018. a madalaimal tasemel alates 1996. a. Kodumaine toidukaup on värske, harjumuspärase maitsega, usaldusväärne ja püsiva kvaliteediga, kuid ostuotsuseid (eriti mahetoidu) mõjutavad ka rahalised võimalused. Mahetoit on tervislik, aga kallis ja ostmine ei ole sagenenud. Valmidus mahetoidu eest kõrgemat hinda maksta on vähenenud.\nProbleemid on ka tarneahelas, iga teine elanik oli küsitlusele eelneva kuu jooksul olnud olukorras, kus soovikohast toidukaupa polnud müügil, oma soovidest tootjatele ja kaupmeestele teatatakse aga vähe.\nEesti elanikud viskavad toitu ära harva (68% vastanutest), kuid aasta jooksul tehti seda 80% peredes, põhjuseks riknemine või säilivusaja ületamine. Ostetud toidu kogusest visati ära keskmiselt 4% (varieerus vahemikus 0%–35%). Suured kaubaketid pakuvad aina aktiivsemalt nn omamärgitooteid, mis konkureerivad analoogsete bränditoodetega peamiselt hinna alusel.\nLaste toitumisharjumised on murekoht\nUuringute tutvustamisele järgnes vestlusring, kus arutleti selle üle, kuidas muuta noorte hoiakuid kodumaise toidu eelistamisel. Vestlusringis osalesid Marje Josing, Sirje Potisepp (Eesti Toiduainetööstuse Liit), Roomet Sõrmus (Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda), Katrin Tamm (Tere AS-i turundusjuht) ja Lüganuse valla liikuv noorsootöötaja Angela Tikoft. Arutelu juhtis maaeluministeeriumi ekspordi ja turuarenduse büroo juhataja ning Eesti toidu projekti eestvedaja Kadi Raudsepp. Tema sõnul tuleb teha pidevat tööd, et noortel oleks soovi eelistada kohalikku toitu ka 10 ning 20 aasta pärast, ning panustada lastele ja noortele suunatud tegevustesse, mis aitaksid neil mõista, kust toit tuleb ning kes ja kuidas on selle valmistanud.\n„Vestlusringis selgus, et noorte hoiakute muutmiseks tuleb teha aktiivset ja pidevat teavitustööd ning suhelda noortega nende endi keeles ja kasutada neile sobivaid kanaleid. Kindlasti tuleb meeles pidada, et suur eeltöö laste ja noorte eelistuste muutmiseks tuleb ära teha kodus. Arutelus toodi välja ka see, et lastel ja noortel on side toidutootmisega kadumas – enam ei teata, kust toit tuleb. Lisaks on noortel raske teadlikke valikuid teha,“ sõnas Kadi Raudsepp.\nMärgiti ka, et kuna laste maitseharjumuste kujundajaks on eelkõige kodu, kuid ka lasteaed ja kool, saab laste ja noorte kohaliku toidu langevas trendis põhjusi otsida nii vähenevast söögivalmistamise tavast kodus kui toiduhariduse tagaplaanile jäämisest ja liiga vähestest kokandustundide võimalustest koolides.\nMaaeluministeeriumi kodulehel oleva materjali põhjal.


Ingli number 1221 (tähendus aastal 2021) - Ingli Numbrid\nKui olete näinud numbrit 1221 või muid korduvaid numbreid, võib see olla vaimne märk sellest, et Jumal on saatnud ingli teile sõnumi edastama.\nKas olete valmis rohkem teada saama, mida tähendab, kui näete inglit numbrit 1221?\nMida see tähendab, kui näete 1221?\nPiibli järgi saadab Jumal inglid meid igati valvama (Laul 91:11) ja sõnumeid edastama (Luuka 1:19).\nAsjaolu, et näete seda numbrit, on vaimselt oluline ja seda ei tohiks eirata. Arvatakse, et inglite numbrid või korduvad numbrijadad kannavad olulisi sõnumeid usu, lootuse, vooruse ja õitsengu kohta.\nInglite numbrid on erilised sõnumid, mille Jumal on saatnud vastuseks teie mõtetele ja palvetele. Parim viis nende sõnumite tähenduse mõistmiseks on piiblist vastuste otsimine.\nKirjutage üles kuupäev ja koht, kus seda numbrit nägite, et paremini mõista, mida teie kaitseingel teile öelda üritab.\nJumal andis mulle mosaiikpildi tükid, mida ma täna teiega jagan, kuid teie ülesanne on need kokku panna, et teada saada, mida see inglinumber teie jaoks tähendab.\nMinu uurimistöö põhjal usun, et teie kaitseingel saadab teile 3 võimalikku sõnumit, kui näete numbrit 1221.\n1. Jumal lõi sind ühendajaks\nTeil on rõõmsameelne ja tasakaalukas isiksus. Olete sotsiaalne ja saate enamiku inimestega hästi läbi. Selle ingli numbri nägemine on märk sellest, et Jumal lõi teid teistega ühenduse loomiseks ja armastuse ja sõpruse kaudu oma valguse säramiseks.\nSel eluhetkel olete aru saanud, et head sõbrad on tähtsamad kui rikkus või karjääri edenemine. Armastusel pole hinnasilti.\nKas olete nõus, et armastus on hindamatu?\nTeie pere ja sõbrad hoiavad teid maas isegi siis, kui tundub, et maailm laguneb. Rasketel aegadel olete nende jaoks alati olemas. Nad on aeg -ajalt ka teie jaoks olemas, kuigi mitte nii sageli.\nInglite numbrite sagedane nägemine võib olla teie kaitseingli meeldetuletus oma isiksuse tugevate külgede kohta. Inimesi teie elus tõmbab teie ainulaadne isiksus ja rikkalik energia.\nKohati oled lahke, sõbralik ja entusiastlik. Kui muul ajal olete reserveeritud, ärevil või valvatud.\nSiiski pole igapäevane pilt täiuslik, nagu mõned inimesed teie elu ette kujutavad. Sa leiad end vahel rõõmsate ja õnnetute meeleoludega. Kuigi lasete teistel inimestel harva näha, mis tegelikult kulisside taga toimub.\nKui teil on hiljuti olnud üks õnnetutest päevadest, on selle ingli numbri nägemine Jumalalt meeldetuletus, et valgustage oma valgust teistele. Pimedus möödub ja te saate hommikul uuesti Jumala õnnistused.\nInglite numbrite nägemine on sõnum, et Jumal töötab selle nimel, et suunata teid õiges suunas ja teenida teisi, kes teie abi vajavad. Kui olete eksinud, näitab Jumal teile, kuidas edasi minna.\nJumal on teinud sind spetsiaalselt teiste ühendajaks. Teie olete liim, mis hoiab teie perekonda ja suhteid koos.\nKas pole Jumala arm uskumatu?\nSeotud: Julgustavad piiblisalmid lootuse kohta\n2. Jumal avab uue võimaluse oma kingituse jagamiseks\nJumal lõi sind iseseisvaks mõtlejaks. Teile meeldib raamatuid või artikleid lugeda ja sageli avastate end uute ainete õppimiselt.\nAsjade uurimine on sügav ja sisukas viis. Sa saad rõõmu sellest, et sul on üle keskmise IQ.\nKõigi nende teadmiste juures olete aga ettevaatlik, mida teistega jagate. Ainult teie valitud sõpruskond saab tõelise teiega tuttavaks.\nTe hoiate teistelt teavet, sest nad pole valmis neid teadmisi usaldama. Kui teie teadmised satuvad valedesse kätesse, võidakse neid teie vastu kasutada. Teid on varem liiga palju põletatud, et seda viga uuesti teha.\nOlete ideedest ja kasutamata mahust tulvil. Teie potentsiaal on vallandamiseks valmis. Olete oodanud oma võimaluse sära, kuid teid on sageli tähelepanuta jäetud või alahinnatud. Ingli numbri 1221 nägemine on märk sellest, et peagi on tulemas muutus.\nVõib olla raske vaadata, kuidas poole intelligentsuse või võimekusega inimesed enne teid võimalusi saavad. Millal annab Jumal sulle võimaluse, mida sa väärid?\nJumal avaldab uue võimaluse jagada oma kingitust maailmale. See on teie võimalus tuua Jumalale au ja elada täiel määral.\nSeotud: Mida see tähendab, kui näete numbrit 1234?\n3. Sinu järgmine palve võib kõike muuta\nIngli numbri 1221 nägemine on märk sellest, et teie järgmine palve võib teie jaoks kõike muuta. Jumal saadab inglid, et edastada meile sõnumeid vastuseks meie mõtetele ja palvetele.\nInglite numbrid on nagu väikesed vihjed, mis ütlevad meile, mis järgmisena juhtub.\nKui olete pöördunud Jumala poole abi saamiseks, on 1221. aasta nägemine märk sellest, et Jumal vastab teie palvetele ootamatult.\nSest üks palve muutis ka minu elu täielikult.\nPikka aega nägin vaeva, et palve oma hommikurutiini sisse lülitada.\nMa ei teadnud, mida öelda, ja murdsin sageli oma sõnu.\nAga siis avastasin unustatud 100-aastane palve ja kõik muutus minu jaoks.\nHakkasin igal hommikul seda salapärast palvet lugema ja mu elu hakkas kohe paranema.\nPeagi suutsin avada soovitud külluse, tänu palve oma rutiini lisamisele ja oma võimetusele oma harjumusi iseseisvalt muuta.\nMa ei suutnud mitte ainult oma igapäevast palveharjumust kinni pidada, vaid raha, mida vajasin, hakkas mu ellu voolama. Nüüd sain lõpuks endale lubada kihlasõrmuse ostmise ja oma unistuste naisele abieluettepaneku teha.\nMa tean, et see võib mõnele teie jaoks kõlada.\nKuid ma tean ka, et seda loevad ka teised, kes on Jumala armu omal nahal kogenud ja võivad mind selles toetada.\nTeadlased on aastakümneid ignoreerinud palvega seotud fakte ja alles hiljuti on tulnud välja, et nad eksisid.\nNad ütlesid, et palve mõju tervisele ja õnnele ei olnud midagi, mida nad saaksid uurimistöös kvantifitseerida, mistõttu nad lükkasid selle tagasi.\nNüüd on kümneid uuringuid, mis näitavad, et palve mängib suurt rolli uute harjumuste loomisel, külluse meelitamisel, kauem elamisel ja õnne suurendamisel!\nKas soovite õppida palvet, mida ma igal hommikul loen?\nSeotud: Tasuta video paljastab unustatud 100-aastase palve, mis muutis mu elu\n1221 Tähendus Piiblis\nNumbreid kasutatakse sageli kogu piiblis lugude jutustamiseks ja lihtsate õppetundide õpetamiseks.\nIngli number 1221 arvatakse olevat väga oluline number, kuna see sisaldab numbreid 1 ja 2 unikaalses järjestuses.\nPiibel ütleb nende numbrite kohta järgmist:\nIngel number 1 on Piiblis väga sümboolne. See esindab Jumala väge ja iseseisvust. Jumal ei vaja meid, aga me vajame teda. Piibli esimese raamatu pealkiri on Genesis, mis tähendab päritolu või loomist. Loomise esimesel päeval ütles Jumal: „Saagu valgus, ja valgus oleks” (1. Moosese 1: 3). Samuti ütleb esimene käsk meile, et sul ei tohi olla teisi jumalaid enne mind (2. Moosese 20: 3). Kui näete numbrit 1, tuletab see meelde Jumala väge ja seda, et me peame kummardama ainult ühte Jumalat.\nNagu näete, on numbril 1 väga sügav vaimne tähendus. Number üks sümboliseerib Jumala armastust ja armu, kuid kui näete seda koos teiste numbritega, võib see avada täiesti teistsuguse vaimse tähenduse.\nUsun, et sama kehtib ka ingli number 2. Kui see number ilmub koos numbriga 1, saadab Jumal teile olulise sõnumi.\nNumber 1 on vaieldamatult kõige sümboolsem number, mida pühakirjas leidub, eriti kui tegemist on usuga. Ingel number 2 tähistab ühtsust, armastust ja suhteid.\nMillal nägite viimati inglit numbrit 1221?\nMis te arvate, mis sõnumi teie kaitseingel teile saadab?


Elektrilised pidurid ? - velo.clubbers.ee\nElektrilised pidurid ?\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 08. 06. 2019. 08:45\nKas keegi oskab soovitada elektrilisi ketaspidureid jalgrattale? Pole oluline juhtmevaba lahendus. Kuid peaks võimaldama enamvähem sujuvat pidurdamist. Aretan siin ühte erilahendust ning praegune õlipiduritel põhinev lahendus sisaldab olulisi puudusi.\nPostitus Postitas j6ukur » 08. 06. 2019. 09:03\nMis sa ise arvad, miks selliseid turul pole?\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 08. 06. 2019. 18:04\nTõenäoliselt pole suuremat nõudlust. Kuid vähemalt paari komplekti järgi on minul küll vajadus olemas. Tõstatasin teema, et ehk on keegi veel midagi taolist otsinud ja teab nõu anda.\nPostitus Postitas urmo » 08. 06. 2019. 20:35\nTäiselektrilise ajamiga pidurid on minu teada nt. autodel keelatud, st. elektroonikarike ei tohi pidurisüsteemi tööd lõpetada. Võimendi kaob küll ära, aga ka seisva mootoriga pedaali tallates on võimalik hoogu pidurdada. Jalgratastele kodukootud lahendusi on muidugi lihtsam tekitada, aga ehituslikult tundub suht perspektiivitu tegevus, hüdrauliline süsteem on vrdl. elektrilise ajamiga kindlasti mõõtmetelt väiksem, kergem, vähemate liikuvate osadega ja seega ka töökindlam.\nMilles "vajadus" seisneb, oleks muidugi huvitav teada - kui ei ulata, siis voolikauid saab ju pea lõpmatuseni pikendada ning kui jõudu on vähe, siis 203 mm rootori ja 4 kolviga enduro/downhilli piduritel peaks jõudu küll ja rohkem jaguma? Neist järgmine samm oleks vast mõni velotakso või raskema liikuri pidur. Kui tingimatata vaja ise juurde ehitada, siis mõtleks autole analoogse pidurivõimu lisamise peale.\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 09. 06. 2019. 06:42\nMul on vaja leida parem lahendus raskemat sorti haagise pidurdamiseks. Ainult jalgratta piduritele lootma ei saa jääda. Praegune lahendus õlipiduritega, kus haakelati tagasi liikumine kantakse üle õlirõhu suurendamiseks, toimib, kuid see sisaldab kolme olulist puudust. (1) Jõulisel, püsti asendis, väntamisel kipub haagis tänu haakelati mõningasele edasi tagasi liikumisele sõidusuunas õõtsuma. Ühtlasel väntamisel seda probleemi pole. (2) Seisma jäädes kallakul kaldega tagasi haagise pidurid ei rakendu. Kaldega ette seda probleemi pole. Toimis hästi. (3) Tagurdada ei saa. Selleks on küll lahendus haakelatt lihtsa liigutusega fikseerida, kuid ikkagi täiendav ebamugavus.\nKokkuvõttes oleks parem lahendus elektriliselt toimivad pidurid. Sellisel juhul kannaks jalgratta piduritelt tuleva signaali üle haagisele ja saaks kõrvalnähtusteta sujuva ja otseselt tahtele alluva pidurdamise lahenduse.\nPostitus Postitas MK777 » 09. 06. 2019. 08:21\nJuhtmevaba ühenduse puhul sõltuks turvalisus saatjast, saajast ja akust. Kui ühel neist peaks tekkima tõrge...\nKõige lihtsam variant oleks paigaldada mehaanilised pidurid kokku/lahti ühendamise võimalusega. Midagi käsipiduri laadset.\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 09. 06. 2019. 09:44\nOlen mõelnud erinevatele mehaanilistele lahendustele. Parima variandi sellest ka teostasin. Paraku on sellel ülal nimetatud puudused. Juhtmevaba lahendust ei taotlegi. Koos haagise ühendamisega ei ole vaev ka pistik ühendada.\nPostitus Postitas arnea » 09. 06. 2019. 10:33\nMK777 soovitas mehhaanilisi pidureid, sina kasutad hüdraulilisi. Mehhaaniliste piduritega saaks sa võtta mingi taolise asja:\nhttps://problemsolversbike.com/products ... e_doubler/\nJa tagumise piduri juures trossi kaheks jagada: üks läheb ratta mehhaanilisse tagapidurisse ja teine haagise piduritesse. Trossil on vahel mingi kergelt lahtivõetav ühendus, et saaks haagist tagant ära võtta.\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 10. 06. 2019. 09:03\nUnustasin veel mainida, et haagise jookse peab saama pöördliikumisega keerata haagise all. Trossiga lahenduse korral oleks tegu sõidu asendisse tagasi viimisel õige trossi pinge saavutamisega. Kui tross peaks veel algama jalgratta lenksust, siis probleem süveneb veelgi. Ketaspidur ja tross ei sobi ka hästi kokku. Eks see trossi lahendus oleks ka kuidagi tehtav aga suure tõenäosusega tekiksid peale kordi kasutamist lubamatud lõtkud sisse. Pidurdusjõud kahaneb jne. Õlivoolikud on sellest probleemist vabad. Voolikuid võib väntsutada, mõistlikuse piires muidugi, aga süsteem toimib edasi. Mis haagisega tegu, seda saab vaadata siit: https://matkafoorum.net/viewtopic.php?f ... =50#p30296\nHetkel liigub mõte selles suunas, et panna jalgratta õlivoolikule rõhu andur, soovitavalt digitaalne, juhe vedada sellest haagisese, kus on väike kontroller, mis juhib kahte servot, mis omakorda muudavad õli rõhku haagise pidurite õlivoolikutes.\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 13. 06. 2019. 17:41\nKas keegi oskab öelda, et millises rõhu vahemikus on õlipidurite õli rõhk? Infot läheb vaja õige anduri valikuks.\nPostitus Postitas kalari » 13. 06. 2019. 20:17\nÄra pahanda aga vaadates Su projekti, tekib küsimus, et mis Sa seda teed? Matkaauto, kuhu Su projekt ilmselgelt varem või hiljem välja jõuab, on juba ammu leiutatud!\nLiitunud: 07. 05. 2019. 11:12\nPostitus Postitas AarneK » 14. 06. 2019. 00:02\nMa soovitan andurid, elektri ja elektroonika kõrvale jätta.\nKaalu sellist varianti:\nHaagisele paigaldaks komplektse standartse hüdraulilise ketaspidurisüsteemi.\nHaagise pidurdussüsteemi master silindri lingi ühendaks jalgratta lenksul oleva pidurilingiga trossi abil.\nHaakimiseks tuleb vaid tross (trossid) ühendada.\nPostitus Postitas j6ukur » 14. 06. 2019. 08:35\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 15. 06. 2019. 21:02\nTänud kaasa mõtlemise ja jagatud lingi eest. Kaalun erinevaid lahenduse variante. Trossiga on ka täitsa hea alternatiiv.\nKommenteerin veel üldisemalt. Autodele on tõesti majakesi leiutatud palju. Sõtub rahakoti suurusest, võib osta ka väga luks variante.\nKuid jalgrattaga veetavaid haagismaju on väga vähe. Minu vajadustega sobivat pole ühtegi.\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 18. 06. 2019. 16:11\nEndiselt otsin vastust küsimusele, kui suur on õli rõhk pidurites?\nUurisin teooriat ja õli rõhu (P) peaks teada saama järgneva valemiga, kui pidurdushoovale rakendatava jõu mõõtmiseks on kasutada rippkaal.\nP = (F*9,8*l1/l2)/s, kus F on jõud mõõdetuna kilogrammides, 9,8 on G jõu konstant, l1 on pikkus pidurdushoova kinnituspunkti ja rakendatava jõu punkti vahel, l2 on pikkus pidurdushoova kinnituspunkti ja kolvi varre kinnituspunkti vahel ning s on kolvi pindala.\nOletame, et suudame rakendada sõrmedega jõudu mis on võrdne 10 kg ülal hoidmisega, l1 ja l2 suhe on 5 (st. kangi ülekanne on 5 kordne) ja kolvi pindala on 1 cm2 ehk 0,0001 m2 (see suurus on võetud esialgu laest), siis õli rõhk pidurite voolikus peaks olema P = (10 * 9,8 * 5) / 0,0001 = 4'900'000 paskalit ehk 4,9 baari.\nKas tundub usutav?\nPostitus Postitas KaupoR » 18. 06. 2019. 17:01\nKahtlen sügavalt, et mõni (Eesti) rattamehann on ratta õlirõhku mõõtnud. Kui sa internetiavarustest ei leia, siis ära siit looda nii kreisit asja teada saada.\nPostitus Postitas erikr » 18. 06. 2019. 23:32\nPõmst on nii, et kui haagis suudab pidurdada ratturiga ratast siis on OK.\nKui aga rattur ratta seljas peab tegelema haagise aeglustamise või pidurdamisega siis ootamatus situatsioonis võib lappama minna.\nKes vanemaid aegu mäletab - rattaga külapoodi suhkrukoti järele...Meestekas (Minsk/Ukraina), helesinine või tumeroheline Minski käru, 50 kg suhkrukott ja 50 kg eluskaalu kogu selle koosluse kojusõidutamiseks. Ei pannud kordagi risu. Trippe tuli piisavalt.\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 19. 06. 2019. 08:28\nTegin pidurite peal nihkmõõdiku ja rippkaaluga mõõtmisi ja sain täpsustavaid andmeid.\nl1 ja l2 suhe on pigem 4. Kolvi pindala tundub olema ruutsentimeetrist väiksem. Kolvi läbimõõtu kaudselt mõõtes sain hinnanguliseks läbimõõtuks 10 mm, mis teeb pindalaks 0,0000785 m2. Käega avaldatav surve on pigem 2 või 3 kg. Lisaks tegin eelmises arvutuses baaridesse teisenduse vea. 1 baar = 100'000 paskalit.\nSeega õli rõhk P = (3 * 9,8 * 4) / 0,0000785 = ~1'498'089 paskalit ehk ~15 baari. 1 baar on enamvähem võrdne ühe atmosfääriga. Minjah, kas pidurites võib õli rõhk tõusta tõesti 15 kordse atmosfääri rõhuni? Ei tundu esmahinnangul usutav. Uurin veel teemat.\nPostitus Postitas KaupoR » 19. 06. 2019. 09:54\nA mul on jätkuvalt üks küsimus: miks?\nPostitus Postitas Mati » 19. 06. 2019. 11:31\n19. 06. 2019. 08:28\n...Minjah, kas pidurites võib õli rõhk tõusta tõesti 15 kordse atmosfääri rõhuni? Ei tundu esmahinnangul usutav. Uurin veel teemat.\nVaata korra piduriklotsi ja -ketta kokkupuute alal pindala ja siis mõtle, et selle abil peab suutma pidurdada nt 90kg liikuva massi 40km/h->0km/h minimaalse ajaga ... power!\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 19. 06. 2019. 11:43\nÜks asi viib teiseni. Mittetegutsemine ei vii kuhugi. Esmapilgul jabur idee võib viia huvitavate tulemusteni. Elektroonika poolt kontrollitud / abistatud pidurdamine võimaldab luua jalgratta haagisele ABS võimekuse. Või näiteks haagise volitamata liigutamise korral pidurid plokki tõmmata. Haagis saab olema piisavalt raske, et seda naljalt selga ei võta. Lisaks saab haagis olema varustatud akupaki ja päikesepaneelidega. Seega oht elektri lõppemise kohta on väike. Töökindlust aitab tõsta dubleeritud lahenduste kasutamine.\nMiks on üldse haagisele pidureid vaja? Kavatsen sellega tulevikus Skandinaavias ringi rännata ja sealsed mägised teed ei jäta ruumi pidurite vabaks kulgemiseks.\nPostitus Postitas urmo » 19. 06. 2019. 12:03\nSa pole oma arvutustes juures jõu õlga arvestanud. Näpuga tõmbad küll 2-3kg e. 20-30 njuutonit pidurilingi pikemast otsast, aga see jõud kantakse ümber telje palju lühema kangi otsa kaudu peasilindrile. Kõhutunde järgi arvan, et 15 atm on kaugelt liiga vähe pidurisüsteemi töörõhu jaoks. Kui mõelda mis jõuga klotsid rootorit pigistavad, pakuks kuskil 3-4 korda rohkem, minimaalselt 40 atm vms.\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 19. 06. 2019. 12:27\nJõu õlga esindab valemis l1 ja l2, kus l1 on lingi pikem ots l2 lühem pool.\nPiduri klotsidele avalduva jõu teada saamiseks tuleb rõhk korrutada piduri poolsema kolvi pindalaga. Seega üks klots surub ~1500 njuutonilise jõuga. Tundub väga suur.\nPostitus Postitas gandalf » 19. 06. 2019. 12:42\nAuto pidurisüsteemis on 1200+ psi s.t. 80+ arm. Ratta pidurisüsteemis ei ole see väga palju väiksem.\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 19. 06. 2019. 13:06\nAuto pidurisüsteemis on 1200+ psi s.t. 80+ arm\nTänud selle info eest. Seega tundub, et minu koostatud kaudne arvutus pole pannud täiesti puusse.\nJalgratturi mass koos jalgrattaga on auto ja temas viibivate isikute massist minimaalselt 10 korda väiksem. Praktikas on vahe enamasti veelgi suurem.\nMa olen pigem imestunud oma arvutuse tulemusena saadud suurtest numbritest. Jalgrattal puudub õli rõhu võimendus. Tekkiv rõhk lähtub kõik randme lihasest tulevast jõust. Kui randme lihasest anda jõudu ~30 njuutonit (vastab enamvähem 3 kg tõstmisele), siis piduri klotsile võimendub see jõud ~1500 nujuutonile. Kas tõesti on tegemist umbes 500 kordse võimendusega? Piduri hoob liigub 2-3 cm. Piduri klots ehk 0,5 mm aga võib-olla ka 1 mm. Vahemaade erinevus maksimaalselt 60-ne kordne. Ikka tundub olema miski suurusjärgi võrra eksimine. Ei taipa ära, et milles on viga? Või viga polegi ja võib edasi minna teadmisega, et jalgratta pidurite süsteemis ei kasva rõhk üle 20-ne baari (vastab suurusjärgus 20 atm-le).\nPostitus Postitas KaupoR » 19. 06. 2019. 13:53\n19. 06. 2019. 13:06\nPiduri klots ehk 0,5 mm aga võib-olla ka 1 mm.\nPiduril on pidurisadulas paarisarv kolbe ja klotse - kummalgi pool piduriketast.\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 19. 06. 2019. 13:56\nKas tõesti on tegemist umbes 500 kordse võimendusega?\nIse küsin, ise vastan. Mis 500 korda? 30 suhestub 1500-sse 50-ne kordse kaudu. Primitiivne eksimus. Rööprähklemine hajutab tähelepanu. Kirjutasin eelneva kommentaari "igava" nõupidamise ajal.\nSeega on kõik õige. Õli rõhu suurusjärk on olemas. Saan asuda valima õige mõõtevahemikuga andureid. Õli rõhu teemat võib siin iseseisvalt edasi arutada. Elektroonika ja tarkvara küsimustega ei hakka siinset jutulõnga koormama. Selleks on omad foorumid. Kui peaksin tulemusteni jõudma, eks postitan siia ka sellekohaseid uudiseid.\nPostitus Postitas gandalf » 19. 06. 2019. 14:41\nElektripidurist ei saa kàsi mingit tagasisidet, see ei olegi väike probleem.\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 19. 06. 2019. 15:11\nElektripidurist ei saa kàsi mingit tagasisidet, see ei olegi väike probleem\nSee on õige tähelepanek. Esiagu ei ole ambitsioon hakata täiustama jalgratta pidureid. Fookus on haagise pidurdamisel. Kavatsus on asendada jalgratta õlipidurite õhutusaugu polt anduriga, näiteks see: https://www.sensorsone.com/asm-13mm-dia ... quote-form. Anduri näit, mis sellel on pinge vahemikus 0 - 5 V, viia juhtmega Arduino kontrollerisse, mis asub haagisel. Kontrollerisse kirjutada tarkvara, mis selle näidu teisendab servo parajaks liikumiseks, mis omakorda liigutab haagises olevate õlipidurite käsihooba. Eks see ole katsetamise ja timmimise värk saada jalgratta ja haagise pidurid õiges sünkroonsuses tööle. Mõte liigub ka selles suunas, et haagise rataste pöörlemist mõõta Halli anduriga, mis peaks suutma märgata ka väikesi muutusi pöörlemise kiiruses. Seda infot kombineerides jalgratta õli rõhu näiduga pole kaugel ka ABS lahenduse loomine. Ladusa toimise korral peaks haagis pidurdama märkamatu sujuvusega ja ekstreemses oludes ka jalgratta piduritest suurema pidurdusjõuga, st. aitab ka ees liikval jalgrattal kiiremini seisma saada, sest ABS vähendab pidurdusmaad ligi 30%.\nKokkuvõttes. Julgen väita, et on võimalik arendada lahendus, kus pidurdamine haagisega on haagiseta pidurdamisest tõhusam ja käe tunnetus piduri hooval on sama.\nPostitus Postitas KaupoR » 19. 06. 2019. 15:14\nJa kui sul satub väike mullike järelkäru pidurisüsteemi ning oleks vaja veidi enam master silindrit liigutada kui seadistamise ajal? Kas see kontroller koos servoga saab aru, et kujuteldava pidurilingi käik on vahepeal muutunud "pehmemaks"?\nPostitus Postitas AndrusKolmas » 19. 06. 2019. 15:57\nKas see kontroller koos servoga saab aru, et kujuteldava pidurilingi käik on vahepeal muutunud "pehmemaks"?\nHea tähelepanek. Sellel pole veel jõudnud mõelda. Pehmeks muutumine aja jooksul on paratamatus, sest klotsid ka kuluvad.\nLahendus võiks olla selles, et on vaja mõõta õli rõhku ka haagise pidurites. Seega, kontroller peab suutma hoida jalgratta ja haagise pidurites õli rõhku sünkroonsena. Seega, kahe anduri asemel läheb vaja nelja õli rõhu mõõtmise andurit.


Sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika » Blog Archive » Juhan Liivi elu\n„Kurbus, valu ja ahastus on kaunis, kui ta on meist kaugel. Kui ta on kaotanud kõik selle, mis temas oli isiklikku, erainimlikku. Kui ta on muutunud kurbmänguks, maastikuks või sümfooniaks. Kui ta on muutunud selleks, mida nimetame kunstitööks.” Nii on lausunud Fr. Tuglas ühes mälestusartiklis Juhan Liivist. Ja tõesti lugedes Liivi lüürikat, nautides neid õhkuv-valusaid hingepihtimusi või ka neid selgepiirdelisi loodusemaalinguid unustame selle, kes on nende taga: vaese kannatava luuletaja. Ja siiski just Liivi loomingu mõistmiseks on meil rohkem kui ühegi teise eesti kirjaniku juures vaja tunda ka selle autori valulis-traagilist elulugu.\nJuhan Liivi sünnikoht asetseb Peipsi ääres Riidmal. Ta vanemad Benjamin ja Marianna olid varemini pidanud Alatskivi lähedal asetsevat veskikohta, kuid et see mõisa külge liideti, pidid nad siirduma mujale ja leppima kehva kandikohaga Riidmal. Siin sündis Juhan Liiv 18. aprillil 1864. a. Juba tema sündimisest peale liikus ta elu traagilise tähe all.\n„Ta sündis nimelt elumajast eemal asuvas vihusaunas, kuhu ta ema oli põgenenud vanemate laste ja teenijata pilkude eest. Isa oli sel ajal metsas tööl. Alles õhtul koju jõudnud, kuulis ta, et naine saunas poja sünnitanud. Ta oli oodanud tütart, kuna tal niikuinii olnud juba neli poega, ja ta olnud nüüd nii pahane, et kolme päeva kestel pole läinud sauna naist ega poega vaatama. Alles neljandal päeval toonud ta naise ühes lapsega toa juurde. Hiljem leppinud isa olukorraga, ja ema kasvatanud poega suurima helluse ja armastusega .“\nLiivi vanemad olid väga usklikud. Ta isa kuulus vennaste hulka ja olla esinenud vahel koguni lugijana. Piibli oli ta enam kui kord läbi lugenud. Kodus elati karsket kristlikku elu, lapsi püüti kasvatada samas kristlikus vaimus. Perekonnas valitses kindel traditsioon ristinimede suhtes. Eelistati piiblilikke nimesid (Joosep, Elias, Jakob). Ka tulevane luuletaja sai eesnimeks uustestamentliku Johannese, mille ta hiljemini luuletajana asendas rahvapärasema Juhaniga.\nJuhani olles paariaastane (a. 1866), kolisid ta vanemad Riidmalt Rupsi külla Oja tallu rentnikuks.\nAutobiograafilises luuletuses „Emale“ kujutab Liiv seda perekonna kahekordset sunniviisilist elukoha muutmist (veskikohast Riidmale ja Riidmalt Rupsile).\nRupsi küla asetseb umbes viis km Alatskivi kirikust lõuna pool Tartu—Kodavere maantee ääres. Lääne pool maanteed asetsevad põllud, ida pool laotuvad laiali madalad heinamaad. Peipsini on siit linnulennult umbes kolm kilomeetrit ja selle sinine pind paistab vaatajale kätte. Juhan Liivi lapsepõlves kattis küll kogu madalikku tihe mets, aga tolgi ajal paistis Peipsi sinine selg Oja talust mõnikümmend sülda põhja poole põlluseljandikule. Vähenõudlik ja ühetooniline oli L. lapsepõlve kodu ümbrus, kuid siiski armas: põllulapid, karjamaa võsad, sood ja metsatukad. Liivi lüürikas ja jututoodangus kajastub hiljemini see maastik.\nOma lapsepõlve veetis Juhan enamasti üksinduses, teiste lastega ta palju ei seltsinud. Nagu kõik tolleaegsed talulapsed, pidi Juhangi vanemaks saades läbi tegema karjapõlve. Seda aega on L. kujutanud hiljemini „Varjus“ ja „Käkimäe käos“.\nLugemise õppis L. selgeks kodus oma vanemailt vendadelt Kümneaastasena astus ta Naelavere külakooli, mis asetses vaevalt km Oja talust Alatskivi poole maantee ääres. Siin käis ta kolm aastat. Õpingute kõrval harjutas ta siin ka viiulimängu. Ta vend oli Avispeal (kuus km Rupsilt) asutanud muusikakoori ja siin käis Juhan laupäeva-õhtuti kuulamas muusika-harjutusi ja laenamas venna raamatukogust raamatuid lugemiseks.\nPärast Naelavere külakooli lõpetamist tahtis L. edasi õppida\nKodavere kihelkonnakoolis. Et aga vanemate majanduslik olukord oli vilets, siis ei võimaldunud see talle enne kui 1879. a. sügisel.\nKodavere kihelkonnakool oli tol ajal heal järjel, õpetajaks oli Johann Jürgenstein, kes on J. Lille varjunime all tegutsenud ka eesti kirjanduse põllul. Jürgenstein oskas teha õppetööd huvitavaks ja äratada õpilastes huvi kirjanduse vastu. Ta pani suurt rõhku eriti õpilaste eesti keele kirjaoskuse arendamisele ja temalt said tõuget mitmed õpilased kirjanduslikul alal tegutsemiseks, teiste hulgas ka Jakob ja Juhan Liiv. Juhani õpingud edenesid keskmiselt, välja arvatud matemaatika, mille kohta ta ise hiljemini tunnistab luuletuses „Emale“:\nRehkendada ma ei mõistnud\nkoolis, ega — eluski…\nKihelkonnakooli ajajärgust on pärit ka J. Liivi esimene ajakirjanduslik katse. Tol ajal oli käimas võitlus Eesti Kirjameeste Seltsis jakobsonlaste ja hurtlaste vahel. Kui a. 1881 Hurt EKS-i presidendi ameti maha pani ja Jakobson asemele valiti, hakkasid hurtlased seltsist välja astuma. Rohkesti ilmus neid loobujate nimekirju „Eesti Postimehes”, mille toimetajaks oli tookord A. Grenzstein. J. Liiv koostas Alatskivil fiktiivse nimekirja loobujatest nii, et eesnimede esimesed tähed moodustasid sõna „Baltlaste“ ja perekonnanimede algustähed — „Piirikivi”, mis oli Grenzsteini pilkenimeks. Grenzstein, pettust mitte aimates, trükkis selle nimestiku ära.\nKodavere kihelkonnakoolis käis L. kaks talve; koolikursus jäi tal lõpetamata. Saksa keele oli ta siin siiski seevõrra ära õppinud, et võis edaspidi vabalt lugeda saksakeelset kirjandust ja sel teel oma silmaringi laiendada.\nJuhani vend Jakob oli saanud a. 1880 Väike-Maarja kihelkonda Triigi-Avispeale õpetajaks ja vallakirjutajaks. Aga juba järgmisel aastal haigestus ta siin raskesti ja kutsus Juhani endale asetäitjaks. Juhan saabuski 1882. a. veebruaris. Väike-Maarjas sattus Juhan vaimselt ärksasse ümbrusse. Siin tegutses Aleksandrikooli abikomitee. Väike-Maarjas elasid tol ajal ka mitmed eesti kirjanikud. Peale Jakob Liivi elasid siin veel Peeter Jakobson — „Udumäe kuninga“ autor, hiljem asusid siin lühemat või pikemat aega veel Jakob Tamm, Otto Münther, Mihkel Kampmann jt. Väike-Maarjas ärkas ka Juhan Liivi kirjanikuanne, alul küll ainult väliste olude tõukel. Juhan Liiv unistas algul nimelt muusikamehe elukutsest. Ta käis kümmekond km eemal asetsevas naaberkoolimajas orelil harjutamas, sest et Avispeal see puudus. Viimaks tõi ta endale naabrusest väikese harmooniumi koju. Kuid seda kohale asetades leidis ta, et enam kui pooled hääled olid mängimiseks kõlbmatud.\n„Saatus ei taha, et minust muusikamees saaks,“ ütles ta vihaselt ja lükkas harmooniumi jalaga eemale. „Ei saa minust mänguriista puudusel muusikameest, siis kirjamees peab minust ikka saama; sulge, tinti ja paberit jõuan ma ikka enesele nõutada .“\nKõige suurem mõju Juhan Liivi kirjanduslikku loomingusse on olnud ta vennal Jakobil. Juhan andis Jakobile oma luulekatsetused arvustamiseks ja parandamiseks. Viimane arvustas neid karmilt, kuid õiglaselt. Juhani selle aja luuletuste ained olid kulunud, tema värsioskus oli algeline ning eriti abitu oli ta riimi leidmises. Kuid siiski ei kaotanud Juhan lootust, vaid ennustas vennale uhkelt: „Nüüd pean ma ennast sinu vennana esitama, aga aeg tuleb, kus sina end minu vennana esitad!“\nAvispeale jäi Juhan umbes üheks aastaks. Siis elas ta jälle Alatskivil vanemate juures ja käis lühemat aega uuesti Kodavere kihelkonnakoolis, suutmata seegi kord koolikursust lõpetada. Vend Jakob oli vahepeal Avispealt lahkunud ja saanud koha Pandiveresse (Väike-Maarja kihelkonnas). 1885. a. suvel tuli Juhan talle siia külla. Sellest ajast on pärit üks tutvus, millel on olnud kaugeleulatuv mõju Liivi saatusse. Nimelt tutvus ta siin noore neiu Liisa Goldingiga, kellesse ta armus ja kellega täi tekkis kirjavahetus, mis kestis kaheksa aastat. Liiv on saatnud Goldingile selle aja sees üle saja kirja, mis pakuvad rohkesti materjali Liivi väliselu ja meeleolude jälgimisel.\n1885. a. sügisel kutsus Jaak Järv Liivi Tallinnasse „Virulase“ toimetusliikmeks. Siin töötas ta ainult poolteist kuud, sest tal ei jätkunud küllaldaselt püsivust ning oskust ajakirjanduslikuks tegevuseks. „Virulase“ toimetuses töötas samal ajal ka Eduard Vilde, kellega Liiv iseloomude erinevuse tõttu ei sobinud. 1886. a. alguses asus Liiv Tartusse elama ja astus Treffneri gümnaasiumi edasi õppima. Ta õppis siin ainult pool aastat, sest tema haigus ei võimaldanud talle pidevalt töötada. Ka sattus ta koolijuhatajaga vastuollu.\nKujuka näite Juhan Liivi ja Treffneri vahekorrast annab järgmine lugu.\n„Treffner toonud Liivi närvikliinikusse, et lasta tema tervise seisukorda järele katsuda. Ta jätnud Liivi eeskotta ootama, otsinud arsti üles ja teatanud sellele: „Tõin ühe õpilase siia, palun järele vaadata, kuidas on lugu tema närvidega.“ Kuid Liivgi liikunud samuti ühest ruumist teise, leidnud sama arsti ja öelnud sellele omakorda: „Tõin oma direktori siia, olge head, vaadake järele, kas ta mõistus on korras!“ Võime ainult kujutleda, millise näo tegi arst, kui mõlemad „hullud“ lõpuks üheskoos tema juurde ilmusid.“\nEt need katsed ise leiba teenida ja edasi õppida ei õnnestunud, tundis Liiv end nüüd üleliigse inimesena ühiskonnas. Ta kirjutab Goldingile: „Minu tulevik on, lühidalt, ilma mingi lootuseta“. Ta elas selle järel Alatskivil vanemate juures ja Avispeal venna juures.\nÕnnelikumateks silmapilkudeks olid Liivile need, mil ta puutus kokku Goldingiga. Ta hakkas unistama paremast tulevikust, ajalehe omandamisest ning väljaandmisest. „Taeva pärast, ma ei jäta enne järele, kuni ma tõesti ühe ajalehe olen omandanud.“ Aga tal puudusid selle kavatsuse teostamiseks igasugused ainelised eeldused. Kõige rohkem, mis ta võis saavutada, oli mõne ajalehe toimetusliikme koht. Ja seda tal õnnestuski saada. 1887. a. lõpul C. R. Jakobsoni asutatud ajaleht „Sakala“ oli läinud Jüri Peedi kätte. Et tõsta lehe taset jälle Jakobsoni-aegsele kõrgusele, selleks kutsus Peet Liivi Viljandisse lehe tegevtoimetajaks. Liiv asuski, täis lootust, oma uuele kohale ja püüdis vähemalt paar esimest kuud suure andumusega sisustada lehte. Ta avaldas siin hulga luuletusi, artikleid, arvustisi, jutte. Kuid sellele esimesele vaimustusele järgnes varsti pettumus ja meeleolu langus. Seda põhjustasid kehvad majanduslikud tingimused ja Liivi enese tahtejõuetu iseloom. Tema pessimismi väljendavad järgmised read, mis ta saatis Goldingile: „Minu elu on raske olnud… Raske töö on üksinda teha olnud, mured on sügavasti südamesse tunginud. Ma olen tööd teinud, aga sellegi peale vaatan kibedusega tagasi, sest et ma nõnda ei võinud teha, nõnda ei võinud valida ja kirjutada, kui mu oma süda mind käskis.“ Ta igatses eemale Viljandist ja „Sakalast“.\n„Kord, kui Juhan jälle kodus Alatskivil olnud, olla isa Benjamin ta hobusele võtnud ja Viljandisse viinud, et ta uuesti „Sakala“ juures tööle asuks. Selle järele sõitnud isa tagasi, peatanud paar päeva Tartus asjatalituse pärast, kuid kui ta viimaks Alatskivile jõudnud, leidnud ta oma üllatuseks Juhani juba kodus ees ootamas. Toimetaja-härra oli päeva pealt ja nähtavasti jala ära põgenenud nagu poisikene, kelle kehv isa kurja peremehe juurde karjaseks viinud!”\nTa lahkus 1890. a. alguses „Sakala“ toimetusest.\nSama aasta veebruaris sai ta koha Grenzsteini „Oleviku“ toimetusse. Siia jäi ta kolmeks aastaks. See on tema püsivamaks, ühtlasi tegevusrikkamaks kohaks. „Oleviku“ toimetuses sattus Liiv ärksasse vaimsesse ümbrusse. Lehe peatoimetajaks oli Ado Grenzstein, andekam ning haritum tolleaegsete eesti ajakirjanike hulgas, nagu väidab Fr. Tuglas. Siin töötasid kaasa veel mitmed noored eesti kirjanikud: K. E. Sööt, G. E. Luiga, A. Saal, H. Prants jt. „See oli noor ja andekas, elav ning kultuurihuviline inimkoondis. Liiv võis õppida noorte andekate kirjanike ringilt paljugi kasulikku.\nEt toimetuses töötas kaasa tolleaegsetes oludes küllaltki suur ajakirjanike pere, siis ei olnud noore 26-aastase Liivi töökoorem eriti suur. Ka välised elutingimused olid siin märksa paremad kui „Sakala“ toimetuses. Ta oli algul oma olukorraga väga rahul: „Ma olen oma kohaga väga hästi rahul, siin on ikka haritud inimesed ja sedavõrd käiakse ka teistega ümber. Midagi ei ole, mille üle kaevata võiksin.“\nSellest ajast on pärit ka koomiline vahelööke, millest vestab Fr. Tuglas. Liiv ja H. Prants tahtsid 1890. a. jõuludeks sõita Jakob Liivi poole ristsetele. Nad pidid „Oleviku“ kontoris kokku saama. P. ootas, kuid Liiv ei tulnud. Kui ta viimaks saabus, oli aeg nii hiline, et P. välja ruttas ja voorimehele istus, kellega L. tema arvates oli ette sõitnud. Liiv järgnes P.-le ja koos sõideti jaama. Jaamas ruttas L. pileteid ostma, kuna P. voorimehe arve õiendas ja pakid kaasa võttis. Tema üllatuseks oli üks pakkidest õige suur ja raske. Pärale jõutud, ei tahtnud külalistest kumbki suurt pakki omaks tunnistada, mis aga nendele enestele kui ka majarahvale ainult nali ja viisakas tagasihoidlikkus näis olevat. Pakk avati ja sees olid mõned pudelid veini ja mitmesuguseid maiustusi.\nSuur oli aga L. ja P. üllatus, kui nad pärast pühi linna jõudsid ja voorimees neilt hakkas pakki nõudma. Nüüd selgus nende koomiline sissekukkumine: nad olid „Oleviku“ kontori ees suure rutuga võõrale voorimehele istunud ja sootuks võõra paki kaasa võtnud.\nKuid nagu see J. Liivi juures tavaliselt, kestis rahulolu oma olukorraga ainult lühikest aega. Tema kehaline ja vaimne nõrkus ning sellest tingitud rutuline väsimus mõjusid selleks kaasa, et ta tüdis varsti ka sellest kohast. Temas võttis maad lootusetuse meeleolu, mis vaheldus küll ka õnnekamate silmapilkudega, eriti siis, kui ta puutus kokku Liisa Goldingiga. .. Sina oled ainuke valgus mu tumeda — võib olla lühikese elutee peal.“ Kuid sedagi vahekorda tumestasid aeg-ajalised arusaamatused, mida põhjustasid Liivi kahtlused ja armukadedus. Liiv unistas lehe omandamisest ja kodu asutamisest, kuid unistusest ta kaugemale ei jõudnud — selleks oli ta liiga arg ning saamatu. Viimaks tekkis temas kavatsus hakata elukutseliseks kirjanikuks.\n1892. a. septembris ütleski ta oma koha „Oleviku” toimetuses üles, üüris Hetseli tänavas pr. Escholtzi majas endale väikese toakese ja asus siia elama.\nSee tol ajal puuderikkas ümbruses asetsev puumajake pakkus kirjanikule ulualust 70 päeva, 12. oktoobrist 21. detsembrini 1892. „Nüüdne korter on ilusas kohas aias, sõbralik ja väga vagune,” kirjutab Liiv omast uuest asukohast Goldingile. Selles sobivas ümbruses rakendus kirjanik intensiivsele tööle ja kirjutas lühikese aja jooksul valmis oma tähtsama teose „Vari”.\nSiin korraldas ta ka trükivalmis oma luuletused ja „Kümme lugu”. Samuti skitseeris ta siin „Käkimäe käo“ -esimese visandi.\nSee kõik nõudis talt suurt vaimset pingutust. Juba „Oleviku“ ajastul ilmnes ta vaimuelus korratusi. Nüüd ülepingutava töötamise tagajärjel murdus lõplikult tema hingeline tasakaal.\nTa hakkas põdema tagakiusamismaaniat, ta kuulis hirmuäratavaid hääli ja nägi igal pool jälgijaid. Ta ise kirjutab selle kohta:\n„Tartus Hetzeli uulitsas pr. Escholtz’i majas elades oli öösi katusel paugutusi kuulda. Majarahvas ei teadnud seletust, mina ka mitte. Hiljem mõistsin, et sinna vist uulitsalt kive visati… õhtutel oli pimedal ajal liialt koerte haukumisi selle uulitsa ümbruses kuulda, mõnikord välja minnes nähti inimesi, minu arust kahtlasel mõttel seisvaid inimesi ligikonnas olevat, nagu kedagi ootavat. “\nVeel tahtis ta oma elu korraldada, unistas raamatukaupleja elukutsest, kuid ta ei suutnud nüüdsest peale ette võtta midagi püsivamat. Ta tahtejõud oli halvatud.\nLiiv oli lootnud, et „Varju“ ilmumine toob talle kirjanikukuulsuse ja loob talle paremad elutingimused. Ometi pidi ta selles pettuma. Ta ei leidnud oma uudisjuttudele hulgal ajal kirjastajat ja see ilmus trükist alles 1894. a.\n1893. a. alguses siirdus Liiv vanematekoju Alatskivile. Siin asus ta uue hooga tööle ja kirjutas veel kaks pikemat jutustust — „Käkimäe kägu“ ja „Nõiatütar“. See oli tema viimane intensiivne tööaeg. Ta ei leidnud enam kuski rahu. Pärast seda ei suutnud ta end enam keskendada mingiks suuremaks kirjanduslikuks tööks. Kuid nüüd oli tema vaimuhaigus juba ilmne.\nMaja Hetzeli tänavas, kus elas J. Liiv\nP. Grünfeld kirjutab järgmisest loost:\nÜhel suvisel päeval tuleb L. tema poole ja kaebab, et teda igal pool valvatakse ja vahitakse. Isegi venna juures maal ei jätvat nad teda silmapilgukski rahule.\n„Kellest sa ometi räägid, Liiv?“ küsib G. temalt.\n„Kellest, kellest?” vastab Liiv. „Ei tea, kellest muust kui politseinikkudest!… Tulin maalt üsna salamahti ära, et nad mind ei näeks. Valisin üsna kõrvalised teed. Aga kuhu sa ikka lähed? Jõuad linna, juba tema ees. Seisab Peterburi mäe all ja vahib ja vahib, naerab ja irvitab!…“\nMiks ei pidanud Peterburi mäe all seisev linnavaht teda imestades silmitsema, kui Liivil palaval suvepäeval hall karvamüts pääs ja paks kasukas seljas oli?\nSes seisukorras elas ta umbes aasta maal, kuid et ta sattus märatsemishoogu ja muutus ümbruskonnale hädaohtlikuks, siis toodi ta märtsis 1894 Tartu närvikliinikusse, kuhu ta jäi ligi neljaks kuuks. Siin põdes ta läbi oma haiguse raskema järgu, olles vahel nädalate kaupa meelemärkuseta.\nLiiv lahkus haiglast küll tervemana, kuid paranematuna. Nüüdsest algas tema elus rahutu, ligi paarkümmend a. kestnud ajajärk, mil ta ei leidnud kuski rahu, vaid rändas ühest kohast teise. Ta elas Alatskivil isakodus, sugulaste juures Pujanil, Plakso-Madise talus Kavastu-Koosal. Ka võttis ta ette rännakuid Tartu, elas Laiusel õpetaja J. Kõpu juures, lellepoeg õpetaja Joosep Liivi juures Raplas ja mujal. „Palju kümneid versti pakases ja tuisus, päikese lõõmas või sügisvihmas mööda poriseid maanteid — nii liikus ta.“ Tagakiusamismaaniaga seltsis hilisemal ajal veel suurushullus. Ta kujutles end Poola troonipärijana. Korra tegi ta isegi katset Varssavi sõita, et pääseda kauaunistatud Poola troonile. Jürgenstein jutustab sellest loost järgmiselt:\n„Leidsin oma üllatuseks Liivi vagunist, kes seal oma vanas hallis mantlis sügavtõsise näoga istus ja vähe kõheldes ütles, et tal Varssavi tee jalge all. Kuid Valgast kaugemale see teekond ei ulatunud. Valgas rongilt maha astudes, et seal üht-teist õiendada, märganud Liiv, et tal õige räbalad vanad kalossid jalas on. Kuidas sa ilmud troonikandidaadina niisugustes kalossides Poola aristokraatide sekka! mõelnud ta. Ostnud siis kohe head uued kalossid. Kui ta nüüd pärastlõunasele Varssavi rongile piletit läinud ostma, tulnud välja, et piletihinnast mõnikümmend kopikat puudu tulnud. Nii jäänud Liivil sõit Varssavi katki ja ta ostnud pileti Tartu tagasi.“\nJuhan Liiv oli ligi 10 aastat eraldatud eesti avaliku elu tähelepanu ringist. Temalt ei ilmunud ühtki tööd ega tuletanud teda keegi meelde. Ometi ei ole Liivi kirjanduslik tegevus neilgi aastail soikunud, vaid on üha jätkunud intensiivselt, nimelt lüürilisel alal, kuna tal pikemateks kompositsioonideks puudus keskendumisvõime. Ta on kirjutanud oma vaimupimeduse heledamail silmapilkudel suure hulga kõrgeväärtuslikke luuletusi.\nAlles a. 1902 avastati uuesti Juhan Liivi isik, temast hakati avalikult kirjutama.\nErilist huvi hakkas tundma õnnetu luuletaja vastu eesti kirjanike noorem generatsioon, eesotsas Gustav Suitsu ja Friedebert Tuglasega. G. Suits avaldas 1902. a. „Postimehes“ allegoorilise luuletuse „Käkimäe kägu“:\nEi enam kukkujalt kuule häält,\nsurnud on Käkimägi.\nVarjusid tõrjuda käo päält\nei või ka Peipsi vägi.\nUnustand käo on koguni\nneed, kellel’ korra ta kukkus.\nKas siis kõik tänugi täiesti\nkukkuja vastu hukkus?\nSee tähelepanu kasvamine tema vastu kannustas teda suuremale kirjanduslikule tegevusele. Nüüd hakkas ta avaldama jälle oma luuletusi. 1904. a. ilmusid tema kogutud teosed.\nKahjuks aga hakkas tema tervislik seisukord halvenema. Ta võttis ette pikki matku, käies kümneid versti palja jalu ja kehvas rõivastuses. Ta suples siis veel, kui jäätükid juba vees ujusid. Kõik see mõjus nõrgale kehaehitusele. 1913. aasta veetis ta juba raskelt tiisikushaigena Koosal, Plakso-Madise talus.\n18. novembril, mil sadas värsket lund ja värisev haige vaatles nukralt lumehelvete lendu, saabus surm ja viis kaasa selle, kelle elus oli olnud nii palju kannatusi, kuid kes oli andnud meie lähema mineviku kirjandusele nii palju ilusat, omapärast ja väärtuslikku.\nTa maeti kohalike ja Tartust saabunud matuseliste osavõtul Alatskivi kalmistule, kus puhkas juba enne teda üks meie rahva traagilisi kujusid, Laksi Tõnis.\nTeda ei ole unustatud. Rohkem kui tema eluajal on teda meeles peetud pärast ta surma.\nJ. Liivi mälestussammas Alatskivi kalmistul\n1924. a. püstitas „Teguri“ vabriku juhatus ja tööliskond ta hauale ilusa mälestussamba, mille ühel küljel on kadunu bareljeef ja teisel — ennustuslik luuletus „Kui tume veel kauaks ka sinu maa“. Järgmisel aastal asetati koolinoorsoo poolt Tartus Hetseli tänaval asetsevale majale, kus Liiv elas a. 1892, marmortahvel sellekohase pealkirjaga.\n„Juhan Liivi elu ja looming“, 1935\nLoov rahvuslus »


Autor admin 0 Kommentaarid 21206 Vaatamised TENE ARTIKLID , NUMEROLOOGIA, KUU JA ASTROLOOGIA\nKalad on tähemärgisüsteemi kaheteistkümnes sodiaak, keda juhib Neptuuni vägi. Neptuun annab Kaladele emotsionaalsust, empaatiavõimet, tundlikkust, sensitiivsust ja tugevat intuitsiooni. Selle tähemärgi alguseks loetakse 19. veebruari ja lõpuks 20. märtsi.\nKalad on tähemärk, kellel on kõige sügavam sisemine maailm ja kes elavad korraga kahes maailmas. Üks on see maailm, kuhu kuuluvad kõik teised ja tavalised elusüsteemid, ja teine maailm, kus iga Kala eksisteerib, on tema sisemise "mina" maailm. Sellest ei pruugi keegi teine mitte kunagi aru saada, ega ka teada, et selline maailm tema hingesügavustes eksisteerib. Juba tähemärgi nimetus, Kalad, vihjab kahele isiksusele.\nSelle sodiaagi esindajad on väga sügava hingega. Esmapilgul võib sulle tunduda, et nad on tagasihoidlikud, eemalehoidvad ning vajavad harjumist uute situatsioonide või sinu endaga, kui sa õpid teda tundma, siis näed, et ta ei ole kaugeltki tagasihoidlik ega aravõitu isiksus. Kalade kohta kehtib väide "vaga vesi, sügav põhi". Kui selle tähemärgi esindaja on sind omaks võtnud, siis avaldab ta sulle enda tõelise mina. Nad ei ava end teadlikult võõrastele inimestele, see on nende kaitsehoiak.\nKalad on enda isikliku elu jagamisega väga ettevaatlikud, nad võivad sulle palju rääkida aga samas sa nagu ikkagi ei tunneks neid. Nad räägivad õigel ajal õigeid asju, hoiavad end tagasi, kui vaja ja jälgivad sinu igat reaktsiooni nende ütluste kohta. Kalad on "jälgijad", see tähendab, et nad analüüsivad teiste inimeste tegusid samm-sammult ja järk-järgult. Nad ei tee seda teadlikult või seepärast, et see on plaanitud, see analüüsimine tuleb kuidagi iseenesest.\nNad on uute inimestega ettevaatlikud, et mõista, kas seda inimest on õige enda ellu lasta või mitte. Miks nad nii teevad? Nad ei soovi haiget saada ja jagada asjatult energiat inimestele, kes seda ei vääri. Samas, kui sa oled tema usalduse võitnud, siis on Kalad need, kes teenivad sind nagu kuningannat või kuningat. Neile meeldib enda sõpru, armastatud inimesi ja perekonda teenida. Eriti meeldib neile aidata siis, kui lähedasel on raske. Kaladele meeldib, kui nendega ollakse rahul.\nKalad on hinges poputajad, kes vajavad kedagi, kelle kallal tööd teha. Neil on vaja missiooni, et nad saaksid kedagi terveks teha, kedagi õpetada või juhtida. Kui neil on olemas inimene, keda aidata, siis on nad rahul. Kui aga seda abivajajat ei ole ja tema ümber on liialt tugevad isiksused, siis hakkab see Kala teiste üle domineerima. Tihtipeale võtab Kalade tähemärgi all sündinu enda kaaslase selleks objektiks, kelle üle domineerida. See näeb välja nii, et tal on vaja 100% ülevaadet igast kaaslase sammust, teost, sõnadest ja soovidest. Ta lihtsalt peab kõike teadma, seda nii igaks juhuks, kui läheb seda informatsiooni vaja, siis on see tal olemas. Selline instinkt tuleb Kalades esile sellepärast, et nad on loomupoolest abistajad ja tervendajad. Kui tervendatavat ei ole, siis tuleb neis esile kontrollimise vajadus. Kui sina oled see kontrolliv Kala või on sinu kaaslane selliseks muutunud, siis aitab seda iseloomuomadust maandada Sinine Pitsahhaat. See on kristall, mis aitab Kalade domineerivust maandada ja annab talle oskuse toime tulla ka sel perioodil, kus keegi tema abi ei vaja. Sinine Pitsahhaat on ka Kalade stressi leevendamise kristall, mis samal ajal aitab teda ka Inglitega kontakti viia.\nKalade vajadus kontrollida ja domineerida tuleb vaid sellest, et nad on kõikide teiste tähemärkide tervendajad ning ravitsejad. Neile on hingesügavustesse sisse kodeeritud, et nad peavad teisi inimesi aitama. Väga paljudel Kaladel on ka vajadus olla pidevas kontaktis loomade ja loodusega.\nKalad on kõige kummalisem tähemärk sodiaakide süsteemis. Neil on meeletu vajadus olla omaette, neil on väga suure raadiusega tsoon, mis peab kuuluma ainult nendele. Tihti ei meeldi Kaladele see, kui tullakse nende koju. Kodu on nende kindlus, nende universum. Kaladel on vaja olla üksinda, et enda sisemises maailmas ringi kolada. Nad peavad saama ise otsustada, millal nad soovivad sinuga suhelda ja millal ei ole selleks õige aeg. Kui keegi peaks sisenema Kalade maailma valel hetkel, näiteks siis, kui ta unistab tulevikuplaanidest või rändab mõnes teises galaktikas, siis kaasneb sellega kohene tujulangus ning negatiivne reaktsioon. Seda sellepärast, et sina julgesid luba küsimata siseneda.\nSamas vajavad nad meeletult teiste inimeste tuge ja lähedust. Kalad on üldiselt väga iseseisev tähemärk ja nende jaoks on ülioluline, et nad saaksid ise kõigega hakkama, nad ei soovi olla allaandjad. Selleks, et saavutada iseseisvus ja olla õnnelik ning elujõuline, on nende kõrvale vaja nii-öelda tugiisikut. Igal Kalal on vaja enda kõrvale inimest, kes aitaks tal tujude kõikumisest üle saada ning ajaks ta motivatsioonilanguse korral taas jalgadele. Kalade intuitsiooni, spirituaalsuse ning oskusega lugeda energiaid ja inimesi kaasneb ka pidev tujude muutlikkus. Kui mõnel teisel tähemärgil on halb tuju, siis ta läheb eemale, on omaette ning elab selle üle enda sees. Kaladel on teisiti. Nad vajavad sellisel hetkel just enda kaaslast, head sõpra või lähedast inimest, kellelt nad ootavad motivatsioonikõnet. Kalad on tujukad, seda kõike sellepärast, et neil on tugevaid oskusi ja kui sa oled mõnel alal väga tugev, siis võivad sinu nõrkused samuti võimsad olla. Kaladel on vaja armastatud inimeste tuge, see aitab neid maandada. Kalade tujude muutlikkust, motivatsiooni kadumist ja enesekindluse langust aitab ära hoida Püriit. See kristall aitab Kaladel olla alati enesekindel ja motiveerib neid pidevalt tegutsema ja ennast usaldama.\nKalasid mõjutab vee-element, mis annab neile oskuse olla väga hea kuulaja, kaastundlik, oskuse ennast teise inimese positsiooni asetada, tunda teiste inimeste valu, nagu see oleks nende valu, ja oskuse väga kiiresti kõigega kohaneda. Kalad on kõikidest teistest tähemärkidest kõige paremad kohanejad ja nad suudavad ennast hetkega uude teemasse lülitada.\nVee-element, mis mõjutab Kalade iseloomu, annab neile ka oskuse olla meeletult õnnelik, motiveeritud ja üle mõistuse rahul kõigega siis, kui midagi on hästi. Samas muudab vee-element nad meeletult, lausa depressiivselt kurvaks siis, kui midagi on valesti. Kalade puhul ei ole olemas kuldset keskteed. On olemas nõrk periood ja on olemas tugev periood.\nKalade õnne, positiivsuse, rahulolu ja rõõmsameelsuse kristalliks on Mariami Jaspis. See kristall kutsub Kalade ellu õnne ja muudab neid positiivsemaks. Mariami Jaspis ei lase neil olla õnnetu, vaid muudab neid pigem enesekindlamaks.\nNende stressi, üliemotsionaalsust, depressiooni ja emotsionaalset langust aitab ära hoida Must Turmaliin. See kristall hoiab stressi Kaladest eemal, ükskõik, millisel eesmärgil nad seda kristalli kannavad. See on üks kristall, mis võiks igal Kalal oma eluteel kaasas olla selleks, et mitte langeda eluperioodi, mis toob kahju.\nKalad on tähemärk, kellele on antud kõige enam intuitsiooni ja nad on sündinud siia ilma kohe tugeva vaistuga ning oskusega õieti näha. Nad usaldavad enda intuitsiooni ja sisetunnet kõikide teiste tähemärkidega võrreldes kõige enam. Seda sellepärast, et neile ei ole antud materiaalset ahnust. Kalade materiaalsuse soov on teistsugune, nad suhtuvad rahasse ja materiaalsusesse vabamalt. Nad usuvad, et raha saab armastada ka nii, et sa suhtud sellesse austusega.\nSelle tähemärgi intuitsioon on tugev ja nad usaldavad seda tihtipeale juba sellepärast, et näevad oma eluteel, et nad ei tohi seda kuulamata jätta. Nad oskavad analüüsida märke, elus toimuvat ja saavad väga hästi aru, et kui nad iseennast ei kuula, siis saavad nad elult vastu näppe. Seega õpib enamik neist elu vältel enda sisemist häält kuulama ja nad mõistavad, et sisemine hääl on tugevam kui ükski teine fakt, mis nende ette visatakse. Kui sisemine hääl ütleb üht ja see fakt teist, siis Kalade esindaja teab väga hästi, et sisetunne on see, mis räägib tõtt.\nKalade intuitsiooni tugevdamise, arendamise ja võimsamaks muutmise kristalliks on Lasuriit. Sellel on oskus Kalade intuitsiooni veelgi võimsamaks muuta ja aitab neil spirituaalsetel teemadel edasi areneda. Lasuriit annab ka julguse uskuda iseendasse ja usaldada ennast. Kristall sobib väga hästi nendele Kaladele, kes seavad samme enda täieliku usaldamise poole. Sisemise hääle tugevdamisel ja Inglitega suhtlemisel on Kaladele abiks Sinine Kaltsedon ja ka Akvamariin. Sinine Kaltsedon on Kalade jaoks äärmiselt rahustava ja stressi maandava toimega. See kristall aitab Kaladel iseendaga rahul olla, õpetades elu nautima ja hetkest maksimumi võtma. Kalade jaoks on see kristall oluline, kui tundlik ja emotsionaalne Kalade esindaja soovib olla tõeliselt õnnelik. Akvamariin aitab Kaladel kontakteeruda tema Inglitega. Sellel on oskus Kalade sõnumeid Inglitele edastada ja aitab neil Inglite poolt saadetud märke tõlgendada. Sinine Kaltsiit aitab Kalades välja tuua tema intuitiivsed, spirituaalsed ja müstilised omadused. Kui Kalade esindaja soovib muutuda intuitiivsemaks, siis on hea just see kristall kasutusele võtta. Sinine Kaltsiit aitab parandada maailmatunnetust, aidates tajuda ja näha asju selgemalt. Lisaks on see suurepärane tasakaalustaja ja õnnekristall, aidates parandada Kalade vaimset tasakaalu ja tuues emotsionaalset rahulolu.\nNad on ühed parimad suhtlejad ja sõbrad, sest Kalad on need, kes sind ka tõeliselt kuulavad. Nad suhtlevad nii, et võtavad sinu juttudest kõik endasse, et sind mõista. Kalad vajavad detaile, nad vajavad emotsioone ja seda, et nad saaksid sinuga koos sinu emotsioonid läbi elada.\nSelle märgi all sündinud inimestele antakse eluülesandeks õppida enda sisemist maailma, intuitsiooni ja oskust asju tajuda kasutada positiivsel eesmärgil. Kalade õppetunniks on õppida kasutama enda intuitsiooni selleks, et edasi areneda, et julgeda otsuseid langetada.\nNeile, kes on sündinud Kalade tähemärgi all, on elus antud tegelikult kõik selleks, et olla õnnelik ja kutsuda enda poole suurt õnne. Neil on oskus enda eluteele ligi tõmmata nii materiaalset kui ka emotsionaalset õnne. Kalad oskavad enda küllusekanaleid hetkega tööle panna ja selleks on vaja vaid seda, et nad oleksid õnnelikud. Neil on nii palju intuitsiooni ja oskust tajuda, mis toob head õnne ning mis toob õnnetust. See on ka põhjus, miks on neile antud võimalus suureks õnneks - nad lihtsalt oskavad seda enda ellu tuua. Kalade hea õnne ja materiaalse külluse kristallideks on Püriit ja Verekivi. Verekivi on ka Kalade tervisekristalliks. See oskab tuua nende ellu jõukust, materiaalseid kordaminekuid, edu, õnne ja samas kaitseb tervist haiguste tekke eest. Apatiit aitab Kaladel loogiliselt mõelda, parandades Kalade analüütilist meelt. Heaks kristalliks materiaalse õnne tagamiseks, aidates Kalade esindajal leida häid lahendusi iseenda jaoks. Suurendab intuitsiooni tööalaselt, ärialaliselt ja majanduslikult. Apatiit toob rahaõnne ja küllust Kalade ellu.\nKalade tähemärgi esindajad peavad end kogu aeg tegevuses hoidma. Nende mõistus genereerib pidevalt midagi ja nad oskavad asju välja mõelda. Kui nad ei leia endale tegevust, hobi, keerukat ja vastutusrikast tööd, siis võivad temas esile tulla negatiivsed küljed. Igal tähemärgil on olemas oma positiivsed ja negatiivsed omadused. Kui Kalade tähemärgi esindaja ei ole piisavalt tegus, siis muutub ta laisaks ja väga mugavaks. Sellest laiskusest ja mugavusest on tal väga raske välja tulla. Eriti suur oht laiskuse ja mugavuse ohvriks langeda on Kalade meestel. Neil soovitan ma kanda sellist kristalli nagu Krüsokolla. See kristall aitab Kaladel laiskusest vabaneda ja enda tekitatud mugavustsoonist välja tuua. Krüsokolla on Kalade jaoks ka intuitsiooni tugevdamise kristall, mis aitab neil ennustamistega tegeleda.\nKalad armastavad hingega, nende armastus on väga sügav ja kui sa oled nendega suhtes, siis pead sa talle lähenema ilusate ning kaunite sõnadega. Kalad armastavad romantilisi žeste ja oskavad selliseid tunnete avaldamise viise kõige enam hinnata. Kui sa soovid, et Kalad sind armastaks, siis pead seda pidevalt sõnadega ja tegudega talle meelde tuletama. Nad ei armasta seda, kes pakub materiaalset kindlustunnet, vaid seda, kes pakub neile emotsionaalset kindlustunnet. Ta vajab kedagi, kes teda poputaks ja kätel kannaks. Samas on Kalad ise samasugused, neile meeldib seda ka vastu anda. Ta tõmbub endasse, kui sa ütled talle inetuid sõnu. Kibedad sõnad on need, mis murravad Kalade armastuse kiirelt. Kui sa soovid, et sinu suhe nendega oleks ideaalne, siis kontrolli oma sõnu ja ütle lihtsaid asju, näiteks "Sa näed täna suurepärane välja!" Piisab sellest lausest ja kõik ongi hästi!\nSelle sodiaagi esindajad on enda partneri osas väga valivad. Kalade elus võib olla väga palju armumisi, seda sellepärast, et nad on vee-elemendi esindajad. Ka Skorpionid ja Vähid, kes kannavad endas vee-elementi, on suured armujad. Kalade tähemärgi esindaja otsib enda kõrvale "ideaalselt inimest" ja kui ta selle inimese leiab, siis ta muudab ta enda äranägemise järgi veelgi ideaalsemaks. Nende jaoks on armastusesuhe nagu missioon ja nad ei lase partneril tihtipeale olla see, kes ta tegelikult on. Kaladel on oskus ja vajadus inimest parandada ning ta muudab enda partneri tegelikult veelgi paremaks kaaslaseks.\nKalade armastuseõnnekristallideks on Larimar, Arbuusturmaliin ja Akvamariin. Larimar avab Kalasid armastama, õpetab armastust jagama ja vastu võtma. See kristall toob armastuseõnne neile Kaladele, kes on juba suhtes. Arbuusturmaliin tõstab Kalade kirge ja aitab armastust leida siis, kui seda õiget inimest enda ellu alles oodatakse. Akvamariin avab Kalad tundeid jagama ja partneri vastu armastavam olema.\nRoosa Kaltsedon sobib nii meestele kui naistele, kes on sündinud Kalade tähemärgi all. See on kristall, mis toob Kaladele armastuseõnne igas valdkonnas ning loob kontakti armastatu ja perekonnaga. Kalade kodu Läänenurgas võiks olla vähemalt nii palju Roosasid Kaltsedone kui palju on tema kodus pereliikmeid. See on kristall, mis aitab Kaladel enda lähedastega heas suhtes olla. Soovitan kalade naistel kanda Roosat Kaltsedoni siis, kui neil on soov oma partnerilt rohkem tähelepanu saada.\nKalad vajavad tähelepanu ja nad muutuvad nukraks, kui kallid inimesed on neid unarusse jätnud. Neil on väga suur vajadus olla armastatu jaoks nähtaval ja kui kaaslane on teiste toimetustega hõivatud, siis hakkab Kalade tähemärgi esindaja tähelepanu otsima.\nKalade mees on terves tähemärkide süsteemis kõige suurem romantik. Kui sa soovid enda kõrvale meest, kes on tundlik ja romantiline, siis on Kalade mees täpselt sinu jaoks. Nende armastuseõnnekristalliks on Pietersiit. See aitab Kalade meestel enda kõrvale kaaslast leida ja samas tugevdab ka mehelikku intuitsiooni ning energiat. Kalade mehel on vaja naist, kes teda õrnalt, kavalalt ning läbi "lillede" juhiks. Nende jaoks on väga oluline see, et naine oleks enesekindel ja suudaks teda juhtida nii, et sellel lähenemisel oleks võrgutav alatoon. Kui sa oled koos Kalade mehega, siis oleks kõige õigem teda pidevalt kiita ning nunnutada. Selline lähenemisviis loob sulle mehe, kes kannab sind kätel.\nKalade naine on selle mehe jaoks, kellel ei ole oma naise eest midagi varjata.Ta suudab enda mehest läbi vaadata nagu röntgenkiirgus. Kalade naine on õrn, armastav ja hoolitsev ning sobib meestele, kes soovivad enda kõrvale hoolitsejat. Ta soovib oma mehest sõltuda isegi siis, kui ta saab tegelikult ise kõigega hakkama. Neid naisi võrgutab see, kui mees on temast tugevam ja enesekindlam. Kalade naine ei suuda olla koos madala enesehinnanguga mehega ja ei suuda aktsepteerida ka mehe nõrku külgi. Seega, Kalade naisi võluvad tugevad isiksused ja sellel on ka oma põhjus - nad vajavad tugevat eeskuju, siis suudavad nad ka ise särada.\nSelle tähemärgi esindajaile on antud oskus olla loominguline või neile meeldib väga kõik, mis on loomingulisusega seotud. Kalad vajavad enda ellu veidi kunsti, muusikat, joonistamist, laulmist, võimsalt tehtud filme, teatrit... Neile meeldib mõtete mäng ja neile meeldivad sügava tähendusega teemad.\nKalad on väga temperamentse iseloomuga. Ševroon Ametüst aitab Kaladel olla tasakaalukas ja see on nende temperamentsuse jaoks väga oluline kristall. Ševroon Ametüst aitab neil mõista, miks nad midagi tunnevad, miks on mõni emotsioon hetkel liiga kõrge ja mida selle kõigega peale hakata. Kõige kasulikum oleks, kui Kalade esindaja täidaks enda kodu Ševroon Ametüstiga. See kristall võiks olla padja sees, voodi kõrval ja tema magamistoas. Ševroon Ametüstil on oskus Kalade unekvaliteeti paremaks muuta ja kui Kaladel on unehäire, siis aitab see kristall sellest välja tulla.\nAmetüst on samuti Kaladele väga kasulik. See aitab nende intuitsiooni tugevdada, stressi leevendada ja on üks universaalsemaid kristalle, mida selle sodiaagi esindaja kanda võiks. Kui Kalad ei ole veel väga sügavale kristallide maailma sisse läinud, siis on Ametüst tema jaoks kõige õigem kristall. Ka nende kodus võiks palju Ametüsti olla, see aitab neil parem isiksus olla. Ametüst toob Kalades välja kõik hea, aitab neil särada ja olla iseloomult väga positiivsed.\nFluoriit aitab Kaladel vaimselt edasi areneda. Nad on eluaegsed õppijad, neile meeldib areneda, õppida selgeks uusi asju ja olla edukad. Kalade jaoks on väga tähtis, et nad oleksid enda valitud teemal ja erialal võimsad. Fluoriidi erinevad vormid, olgu nendeks siis Vikerkaare Fluoriit, Sinine Fluoriit või mõni teine, on Kalade jaoks kasulikud. Kui Kalade esindaja käib õppimas, siis võiks ta seda õpingutel kaasas kanda. Kui ta soovib tööalaselt edukam olla, siis võiks see kristall olla tema töölaual või ta võiks seda töö juures kaasas kanda.\nSelle tähemärgi esindajate kõige nõrgemaks terviseaspektiks on jalad ja jalgade verevarustus. Enamikel Kaladest on külmad jalad või liigestega seotud probleemid. Neil on vaja pidevat jalgade massaaži, nad peaksid käima ujumas, sööma peterselli, rohelist sibulat, jooma ingveriteed ja tegema jalgadele Šungiidi või Verekivi massaažikuulide/sauadega massaaži. Need on võtted, mis aitavad Kalade jalgadel terved olla.\nKalad oskavad ohtu tajuda ja seda ära hoida. Veelgi tugevamaks muudab tema ohutaju Labradoriidi ja Laava kombinatsioon. Neid kristalle võib ta ka eraldi kanda. Labradoriit muudab Kalade meeled erksamaks ja Laava muudab tema isiksuse tugevamaks. Laava on eriliselt kasulik Kalade tähemärgi all sündinud meestele.\nERILISED TALISMANID VASTAVALT SÜNNIKUUPÄEVALE ON KALADELE JÄRGMISED:\nOlen esimesed ja viimased kuupäevad kirja pannud vastavalt uskumustele. Teatud uskumuste järgi algavad Kalad 18., teisel juhul 19. veebruaril jne.\n18. - 20. veebruar HÕBE TOPAAS\n20. - 21. veebruar PSILOMELAAN\n21. - 23. veebruar OOKEANI JASPIS\n23. - 24. veebruar ROHELINE KÜANIIT\n24. - 25. veebruar SARDOONÜKS\n25. - 26. veebruar STROMATOLIIT\n26. - 27. veebruar KÜANIIT\n27. - 28. veebruar SKOLESSIIT\n28. - 29. veebruar SHIVA LINGAM\n01. - 03. märts FLUORIIT\n03. - 05. märts ARAGONIIT\n05. - 06. märts AKVAMARIIN\n06. - 08. märts APATIIT\n08. - 09. märts TANGERIIN AURA KVARTS\n09. - 10. märts BERÜLL\n10. - 12. märts MUST TURMALIIN\n12. - 13. märts SININE KALTSIIT\n13. - 14. märts SININE KVARTS\n14. - 15. märts SININE PITSAHHAAT\n15. - 16. märts KIASTOLIIT\n16. - 18. märts KARNEOOL\n18. - 20. märts VIKERKAARE KUUKIVI\n20. - 21. märts KUUKIVI\nKõik kristallid mõjutavad inimesi, aga mõned konkreetsed kristallid suudavad teatud tähemärkide Aurasse kohale jõuda.\nRohkem huvitavaid artikleid Kaladest leiad SIIT.\nSildid: tähtkujud, kalad, tähtkuju artikkel,


1Põllutööministeerium, Wismari 7, Tallinn Eesti Seakasvatajate Selts 97 aastat\n2 3 4 10:00 Algus 04. – 05.03.2020 Eesti Maaülikool, Fr. R. Kreutzwaldi 1, Tartu Terve loom ja tervislik toit 5 04. – 05.03.2020 Eesti Maaülikool, Fr. R. Kreutzwaldi 1, Tartu Terve loom ja tervislik toit 17:00 Lõpp 6 7 8


Tagasi saatjale – Postiajalugu.ee\nSilt: Tagasi saatjale\n“Pole postiühendust” — rindelinn Tartu, 19. august 1944\nSee tähitud kiri postitati Saksa okupatsiooni ajal Graudenz’ist (Grudziądz, Poola) Tartusse, Nastja Jänesele Kastani tänaval. Postitempli kuupäev on raskesti loetav, kuid tundub olema 16.7.44. Eesti adressaadini kiri aga kahjuks ei jõudnud, kuna on tagastaud saatjale lilla märkusega “Zurück/z. Zt. kein Postwerkehr” (“Tagasi/Pole postiühendust”). Aga üllatusena on tagaküljel saabumistempel TARTU 19 VIII 44, mis näitab, et kiri Tartusse siiski jõudis.\nLoe edasi ““Pole postiühendust” — rindelinn Tartu, 19. august 1944″\nAutor AhtoPostitatud 9. mai 2020 11. mai 2020 Rubriigid 08. Ostland (1941-1944)Sildid Tagasi saatjaleKommenteeri postitust “Pole postiühendust” — rindelinn Tartu, 19. august 1944