101. Lapsevanema staatuse mõju soolisele palgalõhele Eestis. The impact of parenthood on the divergence of women\_s and men\_s wages in Estonia Jalakas, Kristen28.05.2020 master's theses\n102. Aktsia tootlust mõjutavate riskifaktorite testimine Balti börsiturul. Tests on common risk factors in Baltic stock market returns Jalakas, Kristjan01.06.2018 master's theses\n103. Aktsia hind ja riskantsus majandustsükli erinevates faasides. Stock Prices and Risks During Different Stages of a Business Cycle Janhonen, Casper19.01.2018 bachelor's theses\n104. Majanduskasvu, digitaliseerimise ja haridustaseme seos CO2 heitkogustega Euroopa Liidu riikides. The relation between CO2 emissions and economic growth, digitalization and education level in the European Union Jankovskis, Valeria03.06.2020 bachelor's theses\n105. Laenukoormuse seos majanduskasvuga Põhjamaades ja Baltimaades perioodil 2004-2016. The effect of loan burden on economic growth in the Nordic and Baltic countries during the period 2004-2016 Jansons, Liisa04.06.2018 bachelor's theses\n106. Kapitalistruktuuri mõjutegurid börsil noteeritud Soome tööstusettevotete näitel. Determinants of capital structure in Finnish listed industrial companies Jauhiainen, Oona Maria Juulia03.06.2020 bachelor's theses\n107. Ühendkuningriikide FinTech klaster: analüüs Monese põhjal. The FinTech Cluster in the United Kingdom: an analysis based on Monese Jebashvili, Nini05.06.2019 bachelor's theses\n108. AS Eesti Post postkontorite ümberstruktureerimise kuluefektiivsuse analüüs. A cost efectiveness analysis of the restructuration of the post offices of as Eesti Post Jelle, Mario06.06.2019 bachelor's theses\n109. Inimkapitali mõju majanduslikule jõukusele Eesti, Läti, Leedu ja Soome näitel. Effect of human capital on economic prosperity: examples from Estonia, Latvia, Lithuania and Finland Jensen, Merily05.06.2019 bachelor's theses\n110. Internetipoodide finantsnäitajate ja kasumlikkuse analüüs ning nende võrdlus traditsiooniliste poodidega. Online stores financial indicators and profitability analysis and comparison with traditional stores Jerõgina, Karina15.01.2019 bachelor's theses\n111. Valuation of distressed companies: case of DIA Group Jortikka, Atte06.06.2019 bachelor's theses\n112. Börsiteadete ajastamine ja hinnareaktsioonid Vilniuse börsil 2000 - 2015. Timing of Public Announcements and Stock Price Reactions on Vilnius Stock Exchange During 2000 - 2015 Junolainen, Anne01.06.2018 master's theses\n113. Eesti idufirmade tulemuslikkuse seosed nende asutaja(te) soo ning vanusega. Association between Estonian startups' performance and their founders' gender and age Junson, Triin14.01.2020 bachelor's theses\n114. Hedge-fondide ja investeerimisfondide toimimine erinevates turuolukordades. Hedge Fund Industry & Investment Fund Performance in Different Market Conditions Jussila, Mikko Erik Johannes06.06.2017 bachelor's theses\n115. Ettevõtte väärtuse hindamine AS Tallinna Sadama näitel. Valuation of AS Tallinna Sadam Jutt, Jaanika15.01.2019 bachelor's theses\n116. Eesti jaemüügiettevõtete kapitali struktuuri mõjutavad tegurid. The determinants of the capital structure of Estonian retail companies Jäämees, Mirjam05.06.2018 bachelor's theses\n117. Kõrgharitud noorte ootused tööturule sisenedes. Expectations of highly educated young people entering the labor market Jüriväli, Kerlyn05.06.2020 bachelor's theses\n118. Eesti, välisinvesteering, põhjused investeerimiseks, rahvusvahelised ettevõtted. Estonia as a Target Country for Foreign Direct Investment: Attractive Aspects for Investors Kaarma, Evelin08.06.2017 bachelor's theses\n119. Kinnisvarahindu mõjutavad tegurid Balti riikide näitel. Factors affecting house prices on the example of Baltic countries Kahk, Kerli03.06.2020 bachelor's theses\n120. Smart beta investeerimisfondide tootluse hindamine USA aktsiaturu näitel. Evaluating the performance of smart beta investment funds in the US stock market Kaijomaa, Lauri Tapio04.06.2020 bachelor's theses\n121. Õnnetunnet mõjutavad makroökonoomilised tegurid. Macroeconomic factors affecting happiness Kalamees, Kadi29.05.2019 master's theses\n122. Energiaaktsiiside ja keskmise brutopalga mõju kodumajapidamiste energia tarbimisele. The effect of energy excise taxes and gross salary on household energy consumption Kalde, Andre06.06.2019 bachelor's theses\n123. IPO-de tootlus ja seda mõjutavad tegurid. IPO returns and it's influencing factors Kaldma, Sören04.06.2020 bachelor's theses\n124. Venemaa kehtestatud sanktsioonide mõju Euroopa Liidu riikide kaubavoogudele. The Impact of Russian Sanctions on European Union Trade Flows Kalekin, Triin07.06.2017 master's theses\n125. Aktsiafondide ja võrdlusindeksite tulemuslikkuse hindamine Skandinaavia turgude näitel. Equity mutual fund performance evaluation: Evidence from Scandinavia Kallas, Raol04.06.2019 master's theses


Gambrinuse õllepäevik: Bishop Finger\nBishop Finger (Sheperd Neame, UK). pdl 0,5 l. alc 5,4 %. liigimääratlus: ESB, ratebeer hindab seda 70 ja beeradvocate 82 punkti vääriliseks.\nTootjainfo: "Bishops Finger takes its name from the finger-shaped signposts which pointed pilgrims on their way to the tomb of Thomas a Becket in Canterbury and was the first strong ale to be brewed by Shepherd Neame after malt rationing was eased in the late 1950s. It is one of the UK’s oldest bottled beers, brewed since 1958.\nBishops Finger holds EU Protected Geographical Indication, recognising its unique provenance. Uniquely, it is brewed to a charter which states it can only be brewed by the head brewer on a Friday and that it must be brewed using 100% natural ingredients, Kentish hops and barley, and the brewery’s own artesian mineral water."\nKopsakas läbipaistev väheste reljeefkirjadega pudel, õllesiltide klassikasse kuuluv kujundus. Kreemikas vaht moodustad kahe sõrme paksuse kihi, mis on tihe ja püsiv. Õlle värvus - kirkalt kirsspunane. Aroomis on tunda hea puhas vesi, karamell-linnased ja inglise klassikalised humalad.\nEsmamekk on kergepoolne ja mõrkjas-magus. Keskmaitse muutub tugevalt leivaseks ja karameljajlt puuviljaseks, meenutades kuivatatud õunu. Lõppmaitses tugev humalamõrkjus, mis on küll lihtne ja heinane, kuid vägagi meeldiv. Järemekk on pähkline, mõrkjas ja väga kosutav.\nKeskmisest kergema kehaga, tugevalt karboniseerunud paletiga, mõrkjas-magus-mõrkja buketiga päris kena bitterite esindaja.


Liblikatega särk H&M, suurus 134-140 (128411746) - Osta.ee\nVõimas juugend kahhelahi 2/2\nEhted ja väärisesemed (13686)\nKaelakeed, -ehted (381)\nMudelautod ja rongid (2172)\nMärgid, medalid ja ordenid (19593)\nRaamatud, ajalehed (101841)\nT. Pratchett HÄMMASTAV MAURICE\nRiided ja jalatsid (90923)\nPesu, ööriided (522)\nPluusid, särgid (1616)\nPüksid, retuusid (1379)\nUjumis-, rannariided (237)\nLiblikatega särk H&M, suurus 134-140\nEseme ID: 128411746\nEseme ID: 128411746 Seisukord: kasutatud Tarneaeg: 3 päeva\nSCF13100% / 1338 / Vaata müüja teisi esemeid\nIlus liblikatega särk H&M, suurus 134-140, pikkus 49 cm, rinnaümbermõõt kuni 70 cm, käise pikkus 49 cm. Kantud vaid paar korda ja jäi väikeseks. Ilus ja puhas.\nSaadan Omniva, DPD või Smartpostiga. Tartus ka käest kätte.\nVäga haruldased mängusõdurid-husaarid (märksõna tinasõdurid)\nSoftshell jope, suurus 140\nMeeste k/s poolmantel, suurus L\nJalgpallijalats (butsa) Adidas Beckenbauer Edition (40)\nJalgpalli mänguvorm LEGEA (hulgi)\nIlusad kingad River Island, suurus 37 (Itaalia)\nJalgpallijalats Adidas Predator (butsa), suurus 40 2/3\nSukkpuksid Zara Kids, suurus 134/140


Üldtantsupidu – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Eesti üldtantsupidu)\nXVIII üldtantsupidu. Kalevi staadion. 2009\nÜldtantsupidu on üleriigiline rahvatantsupidu. Tänapäeval ühtivad üldtantsupidude toimumisajad üldlaulupidude omaga ning neid korraldab Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus. Kõik peod on toimunud Tallinnas. Järgmine üldtantsupidu toimub 2024. aastal.\nEsimeseks üldtantsupeoks peetakse 1934. aastal Eesti mängude raames toimunud suure tantsijate arvuga rahvatantsu etteasteid. Vähim rahvatantsijaid, alla tuhande, osales toimunutest III üldtantsupeol. Nõukogude-aegsetest pidudest III–VI üldtantsupidu kandsid rahvakunstiõhtute nimetust. Enim osalejaid – üle 10 000 – oli XIX üldtantsupeol.\nEsimesed peod leidsid aset Kadrioru staadionil. 1950. aasta pidu toimus erandlikult lauluväljakul. Alates V üldtantsupeost on kõik peod Kalevi staadionil toimunud. Laulupeoga samal aastal on peetud III, IV, V, VI, VIII ja XI üldtantsupidu ning kõik peod 1985. aastast.\nJärgnevas tabelis kasutatakse tänapäevast numeratsiooni. Nõukogude ajal peeti I üldtantsupeoks 1963. aasta tantsupidu.\nI üldtantsupidu 15.–17. juuni 1934 2 1500\nII üldtantsupidu 16.–18. juuni 1939 1 1800\nIII üldtantsupidu 27. juuni 1947 1 840\nIV üldtantsupidu 21. juuli 1950 1 1500\nV üldtantsupidu 20.–21. juuli 1955 2 3040\nVI üldtantsupidu 19.–20. juuni 1960 2 3830\nVII üldtantsupidu 20.–21. juuli 1963 3 3824\nVIII üldtantsupidu 18.–20. juuli 1965 3 5049\nIX üldtantsupidu 18.–19. juuli 1970 3 9997\nX üldtantsupidu 30. juuni – 1. juuli 1973 3 5893\nXI üldtantsupidu 18.–20. juuli 1975 5 6033\nXII üldtantsupidu 3.–5. juuli 1981 5 7006\nXIII üldtantsupidu 19.–21. juuli 1985 4 8273\nXIV üldtantsupidu 28. juuni – 1. juuli 1990 4 8874\nXV üldtantsupidu 1.–3. juuli 1994 3 7599\nXVI üldtantsupidu 2.–4. juuli 1999 3 7973\nXVII üldtantsupidu 2.–4. juuli 2004 2 7781\nXVIII üldtantsupidu 3.–5. juuli 2009 3 7460\nXIX üldtantsupidu 4.–6. juuli 2014 3 10 082\nXX üldtantsupidu 4.–7. juuli 2019  3 10 540 (11 500)\n↑ "Tantsupidude ajalugu". Laulu- ja Tantsupeo SA. Vaadatud 5.07.2011.\n↑ 75 aastat Eesti tantsupidusid. Tallinn: Varrak, 2009, lk 19–21.\n↑ Uudiskirjad. Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA.\n↑ "Peod aastani 2029". Laulu- ja Tantsupeo SA. Vaadatud 8.07.2014.\n↑ "Selgusid XX tantsupeo etenduse „Minu arm“ osalejad". Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA, 19.05.2019. Vaadatud 11.07.2019.\n↑ Laulu- ja tantsupidu. "Laulu- ja tantsupidu". Facebook, 04.07.2019. Vaadatud 11.07.2019.\n75 aastat Eesti tantsupidusid. Tallinn: Varrak, 2009. ISBN 978-9985-3-1687-0\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Üldtantsupidu\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Üldtantsupidu&oldid=5413364"\nLehekülje viimane muutmine: 2. august 2019, 11:55\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:55, 2. august 2019.


lizzbaby profiil | gazporn.org\nViimase sisselogimise aeg: 16.07.20 11:16:20\nKlõpsates nupul, tõstad lizzbaby esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. lizzbaby hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nLOVE 8 fotot 8 photos\nLOVE KISS 10 fotot 10 photos\nOluline info kasutaja lizzbaby kohta\nKasutaja lizzbaby tööaeg\nKasutaja lizzbaby amatöörvideod


SARI NOOLED VIBUGA VAATA INTERNETIS TASUTA\nSarja süžee viib vaatajad Hiinasse. See on tuhat üheksasada kolmkümmend üks hoovis. Riigi põhjas on saatnud Jaapani armee, mis kavatseb tormida linna nimega Rei. Selle sarja peategelased satuvad sellesse konflikti. Tõsi, nendel maadel pidi toimuma kauaoodatud pidu, mida paraku polnud plaanis juhtuda. Peategelased, Xu perekonna ellujäänud esindajad, hävitati, nii et sugulased, vennad, õed ja muud lähedased inimesed üritavad kätte maksta. Kas nad suudavad seda teha? Jaapani sissetungijad arenevad edasi ...\nHiina sõjadraama keerulisest perioodist Hiinas, kui kogu riik võitles võimu iseseisvuse ja terviklikkuse eest. Hiinlaste ajalugu illustreerib näide ühest Rei linnast, mida Jaapani armee ründas. Tegevus toimub Hiina põhjaosas, 1931. aasta hoovis. Peategelase pulmapäeval hävis Xu perekond. Need, kes ellu jäid, vennad ja õed, otsustavad sissetungijatele kätte maksta. Kuid nagu nimigi ütleb, ei võitle nad mitte tulirelvade, vaid noolte ja vibudega. Kuid selline relv kapteni käes võib teha isegi rohkem kahju kui mõõgad ja isegi kuulid ning kestad. Varsti liitub kaklusega üha rohkem inimesi. Meeleolu on ainult võiduks. Kui vaenlane on juba koduuksel, siis peate kasutama neid andeid, oskusi, mis on olemas. Võitlejaid ei peatunud isegi nähtamatu vaenlase vastu võitlemiseks palgatud jaapani snaiper. Iseseisvusvõitlejate osavates kätes otse sihtmärgile suunatud sirutatud vibu ja nool aitavad vastasseisu võiduga lõpetada. Kogu sari on patriotismist küllastunud. Kõigi kangelaste, nii sissetungijate kui ka võitlejate, tegelased on suurepäraselt näidatud. Te muretsete peategelaste pärast, usute, et nad saavad hakkama Jaapani sissetungijatega ja nende suurel ja ilusal maal valitseb rahu. Lõppude lõpuks on nende osavus, löökide täpsus, teravad silmad, "kõrvad pea peal" - kõik näitab, et nad on oma ala professionaalid, kelle eesmärk on ainult võita selles keerulises võitluses. Imeline sari, hea süžee ja arenguga. Eriti lahingute ja sõjadraamade fännidele. Ilus vastasseis relva ja noolte vahel. Lõppude lõpuks on lasku kuulda miili kaugusel ja noole vile hirmutab ainult seda, kellele see on ette nähtud. Rõõmsat vaatamist.\n© Johnny team 2021 Nooled Bowstringil laadivad alla täielikud episoodid - https://onlinemoviesfreek.com


Maksehäired kummitavad Q Vara omanikku endiselt - Kinnisvarauudised\nMaksehäired kummitavad Q Vara omanikku endiselt\n13. märts 2008 17:04\nQ Vara omanikul SLProductsionsil (SLP)\nlasub endiselt 11 maksehäiret liisingust, ehkki firma esmakordsel kinnitusel\ntasusid nad liisinguvõlad juba veebruari algul.\nKinnisvaraarendaja Q Vara omanike ringi kuuluval SLProductionsil tekkis detsembris 22 liisinguhäiret. Neist viis oli vahemikus 1001-5000 krooni, kümme vahemikus 5001-10 000 krooni, kuus 10 001-50 000 krooni ja üks ulatus vahemikku 50 001-200 000 krooni.\n31. jaanuaril kustutas SLProductions pooled võlad, alustades väiksematest. Ülejäänud liisingumaksed on maksehäireregistri andmetel siiani klaarimata, ehkki SLP teatas aripaev.ee-le juba 25. veebruaril, et kustutas liisinguvõlad üle-eelmisel nädalal.\n"SLP kustutas liisinguvõlad juba üle-eelmisel nädalal. Kahjuks pole need tasumised veel Krediidiinfo infosüsteemi jõudnud," ütles SLProductionis treasurer'ina töötav Kristjan Laanemaa ja lisas, et maksuvõla tasub SLP kokkuleppel maksu- ja tolliametiga 28. veebruariks.\nMöödunud reedel teatas Q Vara nõukogu esimees Alo Lillepea aripaev.ee-le, et nad jõudsid maksehäirete tekkimises lõplikult selgusele. "Täna saime selles loos lõplikult selgust. Hansapank oli saatnud meie liisingarved valele aadressile. Me oleme Mustamäel ja arved olid kadunud. Ehk ei olnud süüdi ka Krediidiinfo. Lihtsalt arusaamatus seoses meie kolimisega," põhjendas Lillepea.\nTänaseks on SLP toonase poole miljoni kroonise maksuvõla vähendanud 205 262 kroonini.\nSLProductionsi omanikeringi kuuluvad vennad Ivo Lillepea ja Alo Lillepea, notar Aivar Mesikäpp ning Tanel Peeters.


15 Veebr 2016, 16:55\nTeema: KÜ ühispindade jagamine ja katusevahetusse panustamine.\nKÜ ühispindade jagamine ja katusevahetusse panustamine.\nTere, Ühistul on plaanis ja maja püsima jäämise seiskohast ka hädavajalik teha katusevahetus koos uue katusekonstruktsiooniga (olemasolev vana on väga halvas seisukorras). Samas on ka huvi korteripindade laiendamine ühispindade arvel (keldrisse ja pööningule). Hetke seisuga on kahekordsel majal 8 ko...\nTere, Kirjutasin Teile enne lõunat, aga ei ole kindel, kas see kiri kohale jõudis. Kirjutan oma küsimused uuesti, kuna pean 22.02 minema Tallinna Linnatranspordi ametisse vastuvõtule ja soovin Teie käest oma küsimustele ennem seda vastused saada. Ühistranspordiseadus § 57. Nõuded teenindajakaardi ta...\n23 Dets 2015, 15:22\nTeema: KÜ juhatuse liikmed\nKÜ juhatuse liikmed\nTere, Kortermaja ühistu koosolekul (Septembris) valiti hääletades uued juhatuse liikmed. Nüüd on vaja vormistada dokument, kus tuleb anda allkirjad. Kuna tänapäeva kiirel ajal on raske kõiki (8) korteri omanike ühel ajal ühte kohta kokku saada, oleks see ju võimalik teha digitaalselt allkirjastatult...\n30 Juul 2014, 10:03\nTeema: Kontode blokeeringud...\nTere, kui lähen panka , siis seal öeldakse, et konto on blokeeritud Pankroti halduri poolt, kuid pankrotimenetlus on raugemisega lõpetatud ja algatatud kohustustest vabastamise menetlus. Endine pankrotihaldur on nüüd usaldusisik. Kohus on andnud õiguse käsutada minu pangakontosid usaldusisikule, mis...\n30 Juul 2014, 09:53\nTeema: kohustustest vabastamise menetlus...\nRe: kohustustest vabastamise menetlus...\nKOHTUMÄÄRUS Kohus Yyy Kohtu koosseis kohtunik Xxx Määruse tegemise aeg ja koht xx. xxxxx. 2013, Tallinn Tsiviilasja number 1-23-456 Tsiviilasi Aaa avaldus pankroti väljakuulutamiseks Menetlustoiming pankrotimenetluse lõpetamine Menetlusosalised ja nende esindajad võlgnik Aaa; võlgniku lepinguline es...\n30 Juul 2014, 09:52\npanen siia täpsustuseks kohtumääruse resolutsiooni, kus on kümnendas punktis kirjas, et pangakontode käsutusõigus tuleb anda usaldusisikule.\nKas kohtunik võib nii määrata - kas kohtunik on eksinud seadustes?\n29 Juul 2014, 13:54\nkohustustest vabastamise menetlus...\nTere, 28. juulil vastas Ly Müürsoo pealkirjas näidatud teema kohta, kuid mul tekkis veel küsimusi. Täpsustuseks see, et endine Pankrotihaldur nimetati nüüd ümber Usaldusisikuks ja minu pangakontode käsutusõigus jäi temale. 1. Kas kohtunikul on kavas järgmine üle viie aastane menetlus? 2. Kui pärast ...\n29 Juul 2014, 10:40\nTere Ly, kas ma saan õieti aru, et pärast viie aasta möödumist, kui kohus mind ei vabasta kohustustest, siis olen ikka võlgu ja võidakse uuesti kontod arestida. See, et Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite kojas antud paber, kus kõik on lõpetatud, ei tähenda midagi!? 1. Kas need võlad juba ükskord ei...\n26 Juul 2014, 12:41\nTere, 2008 aasta juunis kuulutati välja minu eraisiku pankrot. 2013 aasta novembris lõpetati pankrotimenetlus raugemisega ja algatati kohustustest vabastamise menetlus. Sellel kuul käisin Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite kojas Narva mnt-el ja võtsin väljavõtte oma kohustustest - tuleb välja, et m...\n17 Veebr 2014, 15:45\nTere, olen töövõimetus pensionär ja elan Tallinna sotsiaalmajas, kus oleme ühes toas neljakesi. Laupäeval tekkis konflikt ühe toakaaslasega, mis ei ole esimene kord, kus ta vaimselt terroriseerib kaaskodanikke. Meie konflikt algas sellega, et ta hakkas jälle sõnadega häirima rahulikku koosviibimist ...


Naisena sündinud ja... » 20\nReti oli uksel mossis.\nAstrat nähes korrastas ta näolihased üleolevaks, ent sõbralikuks naeratuseks.\n“Oo, lõpuks ometi oled tagasi! Ma olen sinust niiiiiiiiiii puudust tundud.”\nŠampanjakork kadus põhjatusse nurka.\n“Sa käisid mind kodust otsimas?”\n“Jaa, neetud skleroos! Arvasin, et tulid eile õhtuks tagasi,” kirus Reti ennast ning jutustas kaeblikult Al Caponest, kes ainsagi puhta trussikupaarita järsku komandeeringusse sõitis.\n“Vaeseke ei saa hiljemalt kolmandal päeval naistessegi minna,” itsitas Reti.\n“Ma loodan, et hommikul minu poolt said ilusti koju,” viskas Astra brutaalse sööda. Reti haaras selle lennult.\n“Oojaa, Eero on tõepoolest kena mees. Üldse mitte selline mühakas, nagu tavalised Eesti mehed,” kiitis Reti hurmavalt naeratades – nagu naine, keda kõik mehed tahavad ning kes oskab oma väärtust hinnata. Ta kummardus šampanjat läigatades Astra poole: “Ära seda küll arva, et ma temaga magasin. Ma ei suudaks seda iialgi. Sa oled mu lähedane sõber, meid seob nii palju. Ma ei suudaks!”\n“Eero oli kindlasti kohutavalt pealetükkiv,” tundis Astra kaasa.\n“Mitte rohkem kui tavaliselt,” andis Reti armulikult andeks. “Kullake, sa peaksid sellel täkul hoolsamalt silma peal hoidma. Iga kord, kui ma temaga kahekesi jään, tahab ta mind maha murda. Kui ta lihtsalt kätt ümber ajaks, oleksin sellest üle – aga selline tormakus…”\n“Sa peaksid Eeroga ettevaatlikum olema. Sinu vääratus murraks Karli südame,” hoolitses Astra. Samal ajal, kui ta enese süda volksas kurgust säärde ning läks seal härma. Jäätas kummaliselt ära.\n“Jah, ma olingi sunnitud Eerole kõrvakiilu andma. Ära muretse, mitte väga kõvasti. Ma tean, kui väga sa temast hoolid. Ta ei saanud väga haiget.”\nMa ise andsin 12aastasena Kedrikule ka kõrvakiilu. Sellepärast, et ta sikutas mind pioneerirätist, nii et selle sõlm läks koledaks ja tagumine nurk kortsu. Aga eel enam sellepärast, et ma tahtsin Kedrikut puudutada. Väike vops oli võimalus panna käsi vastu poisi põske. See oli pehme ja puhas põsk. Ja see puudutus on mul tänini peopesas.\n“Heldekene! Ega te ometi tülli läinud?” ehmus Astra suu ühes ja süda teises suunas.\n“Mis sa nüüd! Me oleme intelligentsed inimesed. Ma jutustasin Eerole arusaadavalt, kui palju meid sinuga ühendab – kui lähedased me oleme. Ta mõistis mu olukorda ja taltus pisut.”\nAstra mälust purskus otsa ja ääreta vihur teise ringi pajatusi, mis Reti vahendusel-kujundusel taas temani olid jõudnud. Sapised väljendid. Retilik eneseülistus. Astraliku madaluse paljastamine. Astra teadis – oi kui selgesti aimas – mida Reti Eerole oli rääkinud.\nMõte, et Eerot peab mustamishimulisest Retist eemale hoidma, oli kahjuks teostamata jäänud. Nüüd polnud seda mõtet enam, sest kõige kardetavam oli ära juhtunud. Reti himustas Eerot kui huvitavat meest ning kui suurepärast võimalust Astrale kätte maksta. Al Capone suudluste ja üleoleku eest.\nOlgu neetud iga Retiga koos veedetud minut.\nOlgu neetud teadmatus, kui palju Reti Astra pjedestaalilt tõukamiseks Eerole vahutas. Kui palju enese tõstmiseks teist madaldas. Nagu see ikka käib. Astra polnud veel aru saanud ka Reti jäetud mulje ja tegelikkuse vahekorrast Eero jaoks.\n“Sa jutustasid Eerole Theost ja Otist.”\n“Ja mitmetest teistest isastest jätistest. Et ta mõistaks, kui palju sa oled pidanud meeste pärast kannatama. Et ta teaks, kuidas sinu peal on tallatud. Eero peab aru saama, et vähemalt temal tuleb sind säästa. Ta peab olema üle oma kirgedest ning mitte purustama seda, mida me sinuga teineteisele tähendame.”\nReti valas šampanjat ja puudutas Astra külma kätt.\n“Sa rääkisid Theo tekitatud abordist.”\nSee ei sobinud tema looga enam kokku.\n“Kallis, ma ei tahtnud,” põrkas naine tagasi. “See juhtus nii. Mulle tundus, et ta teab, kuidas Theo sind poolvägisi rüvetas ja šantaažiga anduma sundis. Kas Eero ei teadnudki? Issand, kust sina tead, et ma rääkisin? Eero lubas, et see jääb meie vahele. Kuidas ta võis!?”\nReti kippus stiili kaotama.\n“Kullake, ta polegi sõnagi öelnud. Sina ise ju äsja rääkisid.”\nReti jäi Astrale, suu ja silmad pärani, järele vaatama.\nReti on sümbol,\nmõtles Astra kodu poole lentsides. Sümbol mu vaieldavalt vooruslikust – aga kaugeltki mitte üheselt tõlgendatavast! – minevikust. Ma võin endale jutustada olnust kui puhastustulest ja unustamis-võimalusest. Aga kõigil meist on mõni Reti, kes laiba kapist välja kukutab. Oleksin pidanud ise. Ma ei tahtnud. Nüüd olen Eero silmis valelik ja vagatsev lirva, kes skandaalitseb tema vahepala pärast. Sümbol-Retid ei andesta iial oma roiskuva tegelikkuse keskel käärides, et teiste elu toimub. Nad ise on lakanud liikumast ning nende apaatne ämblikuolek ergastub vaid siis, kui keegi satub iseseisvalt nende intriigivõrku. Mina olen just selline enesetapjalik sääsk, mõtles Astra.\nMiks ma ometi ei lugenud juba kümme aastat tagasi neid kunagisi talletusi üle? Mulle oleks siis nii palju olulist meelde tulnud. Siis oleks kogetust abi olnud. Mitte mulle endale. Mu tütrele.\nMulle oleks siis meelde tulnud ja selgeks saanud, kui kohutavalt saatuslik see on, kui sul pole vanemat ja arukamat, kogenud ja heatahtlikku sõpra. Mul endal ei olnud. Ja mu täiskasvanuks saamine käkerdati ära. Ikka ja alati käkerdatakse, kui ennast ise kaitsta ei oska. Kui isetult südamlikku vanemat sõpra ei ole, siis ei oska. Reeglina. Mistõttu maailm on täis õnnetuid lapsepõlve- ja veel õnnetumaid täiskasvanuks saamise lugusid.\nKümme aastat tagasi olnuksin ehk piisavalt palju küpsem kui kahekümne aasta eest, et kaitsta oma tütart samasuguste käkerdamiste eest. Selle asemel, et meenutada ja juurelda, tegin mina täpselt sedasama, mida mu vanemad minuga. Ja mida ma ju ometi nii kohutavalt jälestasin.\n“Mida kõike me oleme sinu heaks teinud,” ütlesid mu vanemad.\n“Mida kõike ma olen sinu heaks teinud,” ütlesin mina.\nMina ei öelnud tütrele enda ja Eero kohta “meie”. Mina.\nMina ostsin talle riided ja toidu, huvialaringid ja ekskursioonid. See oligi kõik, mida tegi see kanapime mina. Aga ma ei olnud kõige õrnemas eas tütrele niigi palju sõber, et oleksin märganud, et ta müüb oma riided maha, ei maksa toidurahaks antud summasid sugugi koolis toidurahaks, hoiab endale huvialaringide lunastamise rahatähed – ja teeb ekskursioonideks antud summade eest oma trippe.\nNii sageli küsitakse, kustkohast küll noorukesed narkomaanid ainete ostmiseks raha saavad. Emme annab! Seda ise märkamata, sest emmel pole aega oma enda sünnitatud noore elu kõrval kaitsva sõbrana püsida. Emme on nii ametis selle raha teenimisega, mida lapsukesel aina rohkem tarvis läheb. Jummel küll, kui palju tal on sõpru, kui palju on neil kõigil sünnipäevi, mille külastamiseks läheb üles üha rohkem ja suuremaid kingitusesummasid. Emme rügab ja teenib, annab raha – ega näe-kuule mitte kuradi midagi. Tütreke-kahvatuke tahab teatrisse minna? Oi kui tore, muidugi, kui palju… ahah, tahaks sõbra kah kaasa kutsuda, aga selle vanemad ei anna teatri jaoks. Oi, mina küll annan. Teatri jaoks alati.\nSee oli umbes kaks aastat tagasi, kui ma lasksin endale lõpuks ligi tõdemuse, et mu lapsuke on narkar. Tema oli siis seitseteist. Paar aastat varem oli hukkunud tema isa. Aga mitte see polnud tütrekest narkima ajanud – ta oli alustanud paari-kolmeteistaastasena.\nKui toredad aastad mu eluloos.\nMa olen oma tütre tragöödia tegelikult endast lahti andnud. Lahti ühendanud ja kokku lahutanud. No mis mina teha sain, eks ole. Mis ma teha sain, kui ta seitsmeteistkümnesena peaaegu enam kodus ei elanudki – ei ööl ega päeval. Arvasin, et tal on püsiv poiss-suhe – vahva sõna, eks? Tahtsin arvata. Aga tema püherdas siis juba alaliselt narkourgastes. Nüüd on ta kahekümnene. Tahate teada, kus ta on ja mis ta teeb?\nMa ei suuda praegu sellest veel jutustada.\nLuban, et teen seda järgmises… või ülejärgmises peatükis.\nPean olema selleks ise hästi küps ja paigas, et asi ei näeks välja nagu mingi trafaretne filmistsenaarium. Mina ei tea, miks need eriti elulised ja valulised lood nii tavalised ja äraleierdatud tunduvad. Vist sellepärast, et me kõik oleme sarnased. Meie sisim sarnasus joonistab meisse ja meiega sarnaseid mustreid. See lohutab – ja samas tüütab. Meil kõigil on nii sarnased mured ja probleemid. Et Kõigevägevamal neist kordamistest ja kopipasteetidest juba ometi villand ei saa!\nNii et – ma võtan end peagi kokku ja jutustan oma tütre saaga lõpuni.\nSee “kokku võtmine” on muide veel üks väljend, mida ma üdini jälestan. Võta ennast kokku! Nii öeldakse alati, kui sul on sent surmaga võlgu ja kokku pole enam midagi võtta. Kui oled kõik kaotanud – võta end kokku! Mis kõik? Kuhu kokku? Mille nimel?\nPäevad sujusid leebelt Retita.\nEero ja Astra elasid kirglikku eel-abielu. Sellesse ei mahtunud kolmandaid. Astra imetles Eerot, kes suutis sõnatult toime tulla ennast tabanud solgivalanguga. Astra ei saanud jätta imetlemata ka muidu nii jäärapäiselt ekstravertset ennast, kes ei läinud klaarima, vaid vaevas end omasoodu Reti lauseid mälus siia-sinna veeretades.\nEero ja Astra sõid ahjupraadi. Astra jälgis isukalt mõnulevat Eerot.\n“Jube maitsev!” pudistas Eero täissuu. “Huvitav, kui me abiellume, kas sa siis ka niimoodi minu eest hoolitsed?”\n“Oh ei, siis ma lasen sul koju vedada super-köögitehnika ega pane sinna näppugi külge, sest pole ühtki puhast taldrikut, mille pealt süüa.”\n“Mis sa jamad?”\n“Tsiteerin klassikuid. Al Capone kodus on nii.”\nEero katkestas söömise. Palus sellest prae juurde mitte rääkida.\n“Reti vihkab sind kogu hingest. Ma pole iial kelleltki kellegi kohta kuulnud sellist teksti, nagu Reti sinu pihta paneb. Vaguralt ja kannatavalt. Nagu teeks nii teema kui rääkimine talle isiklikku vaeva. Täitsa näitleja kohe.”\nEero võttis uuesti kahvli. Astra kahetses ja häbenes, et küsis, mida ja kuidas Reti rääkis. Arukam oleks olnud vaikiv ükskõiksus. Pikalt alla surutud küsimused olid temast paraku tugevamad. Lõuna oli untsus. Hirmunud Astra ründas.\n“Reti on ka hea enesekaitsja. Mille eest ta sulle kõrvakiilu andis?”\n“Ta kurtis, et sa kipud teda maha murdma.”\nEero lahvatas näost mitte punaseks, vaid lillaks, öeldes “missssssssassssssja.”\nAl Capone ei jõudnud isegi napsi välja käia.\nEero-nimeline tuulispask ütles koridorist kiirelt, veenvalt ja täpselt, mis tal öelda oli. Ta ei teinud liigseid sõnu, et intrigandist Reti kohta kõik välja öelda. Et arvamust avaldada ka tema mehe kohta, kes nähvitsat ohjeldatud ei saa. Ei kiitnud ta ka oma naist, kes ussipunkri vahet tolgendab. Al Capone pandi kuulama ja Reti lõug värisema.\nKas aastaid tugeva ja kõigutamatuna esinenud naisel saaks olla närusemat tunnet kui eestkostja varal maaslamajale tagumikku lahmida, mõtles Astra selle spektaakli ajal endast. Eero ägedus tegi ennast iseenese käest vabaks võideldavale naisele teenitud valu.\nMitte iial enam ei tule nad siia.\nNalja tahate teada?\nSeda äsjakirjeldatud stseeni ei ole tegelikult kunagi toimunud.\nSee oli soovunelm. Meil on nagunii valikuline mälu, mis näitab olnut – ja ka olevat – sellisena, et me seda välja kannataksime. Et me iseennast välja kannataksime. Et me oma suhteid välja kannataksime. Et me ei vihkaks ennast selle eest, et sumame töllakalt poolikutes suhetes nii mannetult, et endaga enam üldse koos elada ei suuda.\nMõtlesin selle efektse olukorra selleks välja, et suudaksin Eeroga abielluda.\nAl Capone avab ukse, juuksed turris ja hommikumantel nabani lahti.\n“Tere hilisööd!” kummardab ta galantselt.\nEero teatab sõbralikult õige kellaaja. Astra tunnistab rauge eneseirooniaga, et seekord tullakse asja pärast – ja loomulikult ikka midagi tahtma.\nAl Capone lüpsab masinast hommikukohvi – sõidan õhtul väikesele Euroopa-ringile, korrastan projekte – viipab mees paberiuputusele. Masin on eksklusiivne. Euroopa veel haruldane. Kaos aga tavaline.\nMehed räägivad äriasjust. Astra vahib ringi toas, kus pole kuude jooksul midagi muutunud.\nMagamistoast kostab kerget ägamist.\n“Reti pingutas öösel minu lahkumisliikudega üle,” selgitab Al Capone hooletult. Tema isiklikult on üleni suur heatahtlikkus, viisakus ja abivalmidus.\n“Ega ma sulle praegu midagi võlgu ole?” küsib Astra malbelt naeratades.\nEelseisev on piinlik ja naljakas.\nAl Capone toob varmalt kohaliku tähtsusega arveraamatu. Tema tursked käed poevad lehekülghaaval sügavamale minevikku. Ta pahvatab lõbustatult naerma: “Sa tagastasid mulle viimase kümneka pool aastat tagasi.”\n“Oeh, ole kena, kirjuta siis tänase kuupäeva alla paarsada,” palub Eero rahulikult.\nAl Capone kirjutab muheledes.\nEero ja Astra tõusevad, tänavad kohvi eest. Eero on ukselävel, Astra avab suu – ja suleb jälle. Endale ja kiusatusele alla jäädes kädistab ta siiski: “Abielusõrmuste eest küsitakse üliõpilastelt ka häbematult palju raha…”\nAl Capone turtsatab omamehelikult. Tõmbab värske sissekande hoogsalt suuremeelse kõneka žestiga maha. Eero tuleb naeratades tuppa tagasi ja kirjutab siiski laenu taha esimese mõeldava tagastuskuupäeva. Sest pole olemas tasuta lõunaid. Pärast võla tagasi maksmist ei tule nad kunagi enam siia.\nMina ei läinudki. Ma ei olegi pärast enam mitte kunagi Retil külas käinud. Ei tema tollases ega hilisemates üha külluslikemates Tallinna-kodudes. Mida ei saa öelda Eero kohta.\nKui ma meie tütart sünnitasin, istus Eero Al Capone salongis. Ja kastis seal titevarbaid. Kuidas siis teisiti – raske töö oli ju tehtud, pidi ju tähistama. Nagu rehkendavad kõigi ajastute mehed, kes tite sünni järel õigustatult ja põhjendatult tsüklisse kukuvad.\nKui tüdruk õhtuti röökis – gaasivalud, lihtsalt õhtused laulutunnid, hammaste tulemine, marlimähkmetest haudunud kannikad – läks Eero kodust ära. Kuhu mujale kui Al Capone salongi. Kõik olid ju seal. Seal toimus. Seal sõlmus.\nSõlmus nii, et Eero pidi äärepealt vangi minema. Tegi koos Karliga mingit nii vahvat äri, et päike hakkas väga tõsiselt ruuduliseks kiskuma. Et ennast oma sõlmumistest välja päästa, pidi mu mees maha müüma paar oma parimat hobust.\nAga see oli õigupoolest odav hind enese lahti ostmise eest nii põhjalikult ja varjunditerohkelt mustast maastikust. Kus mina sel ajal olin? Kõigest üle, kus mujal. Ma ei oska tänini öelda, mis äri see täpselt oli, mida Eero Karliga ajas. Sest mul oli ükskõik. Mul oli titt ja tuhat tööd ja Eero suurte poiste liivakastimängud tundusid nii lapsikult nögad ja mögad.\nVõiksin praegu helistada.\n“Halloo, Karl, kuidas kube kärab? Nägin siin ükspäev ajakirjast pildi pealt, et Retil on ammune armuke ikka kenasti alles. Nii armas. Kuule, vana, kas sa ütleksid mulle nüüd, palun, mis äri te mu kadunud mehega ajasite? Noh, siis, kui ta vanglast pääsemiseks oma parimad hobused müüs – ei, see oli oluliselt enne sinu mulli lõhkemist. Oi, vabandust, börsimulli pidasin meeles.”\nEi, sellist kõnet ma küll ei tee.\nSest ma olen väga teistsugune inimene.\nIlma selliste kõnedeta inimene.\nAga mul on teistsuguseid kõnesid. Ja veel kuidas on! Ja veel milliseid on!\nNii et – jääge meiega.


Logest pillid | Naistehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nLogest pillid 21.10.04 / Naistehaigused\nKaks aastat tagasi kasutasin raseduse vältimiseks pille Logest. Need pillid sobisid mulle väga hästi ja mingeid kõrvalmõjusid pole olnud. Peale pillide lõpetamist rasestusin planeeritult esimesel kuul. Selle aasta suvel sünnitasin lapse ja rinnaga toitmise perioodiks kirjutas mulle arst retsepti Micro 30 pillidele. Neid aga pole julgenud võtma hakata kuna paljudel esinevad mitmeid probleeme nende pillidega (nt menses iga 2 nädala tagant, pidev määrimine jne). Hetkel enam last rinnaga ei toida ja sooviksid hakata võtma pille. On olnud juba ka ühed päevad peale sünnitust. Kas võiksin hakata võtma Logest pille järgmist päevade esimesest päevast? Kas Micro 30 on madalama hormoonisisaldusega kui Logest? Kas soovitaksite proovida Micro 30 pille või oleks mõtekam alustada Logest pillide võtmist kuna tean, et need pillid sobisid mulle? Vanust mul 26 aastat.\nTere. Micro-30 on eelkõige mõeldud toitvatele emadele, kuna hormoonaalne koostis on selline, mille puhul lapsele toimet ei ole. Micro 30 sobib ka suitsetavatele ja veresoonte laienditega naistele. Paljudele aga need pillid ei sobi, tsükkel on ebakorrapärane jne. Seega kombineeritud pillid sobivad enamusele. Kui teie ei toida last, siis soovitaks igati Logesti, kuna need teiel sobisisd varem. Tervitustega dr Kadastik\n2 beebipilli puudu\nTere! Juhtus selline õnnetus, et 2 beebipilli (Logest) on pakist puudu. Need on viimase tabletivõtunädala E ja K. Kuidas ma peaksin toimima, et tsüllel sassi ei läheks, kas võtma ära olmasolevad tabletid ...\nTere! Võtke käesoleva paki pillid kõik ära, s.t. 19 päeva järjest ja siis tuleb teha 7 päevase pausi asemel lühem paus- 5 päeva ja alustada uue karbiga .


Iz Planeta 5, Jupiter 3 & Iz 49 baasil bobber. Iz Jupiter 5 - Motokuur.ee\nIz Planeta 5, Jupiter 3 & Iz 49 baasil bobber. Iz Jupiter 5\nUnread post by roosakummik » 02. Jun 2008 21:15\nSiin on siis minu vaene iz planeta 5, suht räämas on teine aga üritan ellu äratada. Hetkel probleem suunatuledega, põleb vaid üks, teised ei põle, kuid pirnid on terved.\nLast edited by roosakummik on 23. May 2021 17:42, edited 19 times in total.\nUnread post by rallitaja » 02. Jun 2008 21:18\nKui pirnid terved siis kontrolli tuledesisesed juhtmeühendused ja kontaktid üle vaadata. Mul oli talvel nendega tükk tegu, lõpuks kui juhtmeotsad üle jootsin ja klemmid-värgid oksiidist täielikult puhastasin, sain asja tööle.\nUnread post by roosakummik » 02. Jun 2008 21:48\nok saab siis proovitud.\nUnread post by roosakummik » 03. Jun 2008 12:30\nAkupoolne küljekarp on ka mõlkkis, oleks kuskilt vaja uus otsida.\nUnread post by roosakummik » 04. Jun 2008 23:10\nsuunatuled sain tööle\nMida veel kontrollitakse ülevaatusel- kahjuks signaal ei tööta mul- on see oluline- kas pidurite lingi loksu ka kontrollitakse.\nJoined: 06. Jun 2008 00:00\nUnread post by Decay » 08. Jun 2008 23:37\nroosakummik wrote: suunatuled sain tööle\nJawal kontrolliti küll, ei tea, kui see ei oleks töötanud, kas oleks olnud suur kahju, vaevalt sellepärast läbi kukutama hakatakse, aga kes teab. Kontroll põhineski tuledel põhimõtteliselt, võib-olla olid laisad kontrollijad, aga seal sai suht kergelt läbi.\nUnread post by roosakummik » 21. Aug 2008 10:25\nNii nüüdseks iz-i vähe parandatud:\nvahetatud rattalaagrid (kõik laagrid olid ikka täiega läbi- tagarattal oli väga suur loks ja esirattal jooksid kuullaagri kuulid välja )\nSai asetatud kohale kummisukad\nEsi ja tagaamortisaatoris õli vahetatud (Seda polnud küll vist mingi 1989 aastast vahetatud, sest kõik õli amortides oli mustaks läinud)\nTrossid sai puhastatud ja uus siduritross paigaldatud(Siduritrossil oli purunenud vähemalt mingi viis kiudu)\nSuunatuled sai vilkuma pandud\nSeptembris üritan ülevaatusele minna, eks näis kas lasevad läbi.\nUnread post by roosakummik » 13. Sep 2008 12:34\nPanen, siis siia lisaks veel oma teise mootorratta Kovrovets 175 (1962).\nSai ostetud ta mingi 7 aastat tagasi külamehe käest, 200 krooniga. Saades oli ta päris "räämas pill", kuid olen ta korda teinud ja nüüd seisab ta niisama garaa¸is kuna dok. puuduvad.\nÄra olen käinud selle "pilliga" Amblas, kaks korda mööda kruusateid, et vältida politseinikke ja siis mööda asfaltteed Viljandis.\nOriginaalsust on Kovrovetsil 90 protsentti- sadul on voshod 2 oma- sai ise polsterdatud, kuna õppisin polsterdamist koolis- amortide katted on jawa omad- sidurilink on iz- i oma, kuna originaali kukkusin puuks ja kilomeetrilugeja numbrid on välja vahetatud, kuna vanad olid pleekinud ja värv maas.\nJa siis pildid:\nLast edited by roosakummik on 06. May 2021 21:50, edited 1 time in total.\nUnread post by roosakummik » 14. Dec 2008 13:16\nNo nüüd on iz- i detailid värvitud, küljekarbid asendasin planeta 3 omadega kuna originaal küljekarp (akupoolne) oli täiesti mäda ja uut ka ei olnud kellelgi pakkuda. Ehk kevadeks iz- koos. Võib- olla asetan ka planeta 3 bensiinipaagi ka sobib rohkem kokku küljekarpidega.\nLast edited by roosakummik on 06. May 2021 22:07, edited 5 times in total.\nUnread post by roosakummik » 20. Mar 2009 22:26\nLast edited by roosakummik on 06. May 2021 22:04, edited 5 times in total.\nUnread post by roosakummik » 09. Apr 2009 07:23\nNüüd saab hakata planeta 5 kokku panema, kuna jupid värvitud ja sadulanahk parandatud.\nUnread post by roosakummik » 21. Apr 2009 07:02\nLast edited by roosakummik on 06. May 2021 22:05, edited 3 times in total.\nUnread post by roosakummik » 29. Apr 2009 22:59\nNii Planeta 5 edeneb jõudsalt, alustasin mootori pealepanekuga ja juhtmerägastikuga.\nTekkis küsimus millise hammasratta ma paneks ülekandeks suurema hammasratta või väiksema.\nLast edited by roosakummik on 06. May 2021 22:08, edited 1 time in total.\nUnread post by Nobody » 30. Apr 2009 08:33\nKõige optimaalsem sooloizile 18 hambaline hammasratas ette.\nUnread post by roosakummik » 13. May 2009 22:42\nNii nii, Raudmasin IZ Planeta 5 valmib täie hooga- mootor vahele tõstetud juhtmeotsad joodetud- on ka asendatud 17- ne hammasratas 18- ga Nobody soovitusel.\nTeha jäänud- suunatuled külge- bensiinipaak- kummid täis pumbata- käigukastis õli vahetada- kindlustus+ ülevaatus.\nLast edited by roosakummik on 06. May 2021 22:10, edited 2 times in total.\nJoined: 24. May 2004 00:00\nUnread post by DELTA22 » 14. May 2009 15:46\nmiskipärast tahavad nad ka vasaku küljepeegli olemasolu.\nUnread post by roosakummik » 17. May 2009 00:09\nNii põhimõtteliselt on tsikkel 95 protsendi ulatuses koos, suunaduled küljes ja töötavad peale juhtmeotste ülejootmist (vilguvad)\nBensiinipaak külge ja uus õli käigukasti ning laibarauad külge, bensiin paaki ja juuni kuus siis ülevaatusele.\nPeegel ongi mul ainult vasakul pool- peaks vist paremale poole ka panema, igaks juhuks, et ülevaatuselt läbi läheks.\nLast edited by roosakummik on 06. May 2021 22:12, edited 2 times in total.\nUnread post by roosakummik » 21. May 2009 23:09\nNii Planeta 5 on valmis.\nLast edited by roosakummik on 06. May 2021 22:15, edited 5 times in total.\nUnread post by roosakummik » 22. Jun 2009 20:30\nNo nii nüüd on esimesed 200 km Planeta 5- ga läbitud ja päris hea tunne- kuid kuidagi neljanda käigu juures kaob jõud ära- nimelt kui gaasi liiga kiiresti keeran poob mootori kinni (hakkab nagu lödisema) kuid kui nõks tagasi lasen saab nagu jõudu juurde, kuid üle 90 pole veel kätte saanudki, sest tunne, et mootoril pole jõudu.\nLast edited by roosakummik on 06. May 2021 22:16, edited 1 time in total.\nUnread post by roosakummik » 30. Jul 2009 09:56\nNo nii nüüd on Planetaga läbitud 1011 km, kuid on tekkinud väike tehniline probleem, nimelt ei taha asi töötada korralikult- puhastasin karpa kraani- panin süüte õigeks, vahetasin süütepoole (palu piibli järgi 2,6 mm e.ü.s.s kontaktivahe 0,4 mm).\nKuid läheb tööle ja siis nagu hakkab kohe kohe välja surema ja siis saab nagu kuskilt funkki juurde ja töötab.\nGaasi ei saa anda poob kinni, kuid siis äkki saab jälle nagu kätte ja töötab- küünal on A17 Kui sõita tahan siis peab ikka tuurid ülesse laskma ja siduriga libistama, sest muidu sureb kohe välja. Olen karpat vahetanud- oli peal k68 vahetasin igaks petteks k 65 vastu, kuid ei midagi- veast lahti ei saa. kondensaator on korras, sest kontakti vahed ei sädele.\nTäna võtan generaatori maha ja puhastan ära ja siis proovin uuesti, kuid teadjamehed võiks ikkagi pakkuda oma versioone vea päritolust, sest äkki on mul midagi vahele jäänud.\nUnread post by roosakummik » 22. Aug 2009 11:36\nNii väntvõlli laagrid vahetatud ja masin lausa nurrub, nüüd ei ole enam isegi vibratsiooni 80 juures. Võimas.\nUnread post by roosakummik » 31. Aug 2009 12:19\nPeale remontti iz sõitnud 253 km- vahepeal tekkisid probleemid karpaga, nimelt k 68 karpal on vasktoru ots kuhu käib voolik õli jaoks, et paned paaki puhta bensiini ja õlipump pumpab karpasse õli, kuid kui seda kasut nii nagu vanemaid karpasid, siis peab sinna panema punni ette, sest muidu ta saab lisaõhku kätte.\nKarburaator nüüdseks reguleeritud, tänu kasutaja mesamehe nõuannetele. (Kruusateed on vene tehnika nuhtlus, esiteks saab masin sitaseks ja igat aukku on persega tunda, vahepeal oli tunne, et laguneb teine jalgevahel ära )\nUnread post by roosakummik » 17. Oct 2009 08:40\nSelleks aastaks siis kõik Planeta 5 läheb talvituma\nSõidetud see aasta siis 1600 km (1000 peal mootori raamlaagrite vahetus)\nHea pill kulgemiseks 80- 90- ga\nMuid tehnilisi jamasid pole esinenud (ptüi- ptüi- ptüi üle vasaku õla)\nJärgmine aasta saab ta enda kõrvale Jawa 638 ja vaatab siis sõidu erinevusi.\nJoined: 06. Oct 2009 00:00\nUnread post by Osar » 29. Nov 2009 23:14\nKust sellist pumpa saab,mis K-68-sse õli pumpab,ja mis pumba tööle paneb?\nKui ei suitse rehv,siis suitseb sidur..\nUnread post by roosakummik » 30. Nov 2009 08:03\nVaata siin kohal jään vastuse võlgu kuna ei tea.\nUnread post by roosakummik » 02. May 2010 17:00\nNii täna sai enda Planeta 5- ga käidud tagadi laadal ja juppe ostetud. (Taga hammasratta kaitse kopsiku ja tagu porilaua)\nLaat oli vägev nagu alati- kraami kui palju (oleks raha ka nii palju )\nLast edited by roosakummik on 06. May 2021 22:22, edited 2 times in total.\nUnread post by roosakummik » 16. Jul 2010 13:35\nAeg jälle kirjutada paar rida Planeta 5:\nNimelt ütlesid ülesse väntvõlli raamlaagrid ~ 2500 km pealt. Probleem- väntvõll rihtist väljas. Lasin siis ära rihtida, pluss uued laagrid, kuradi kallid olid.\nNüüd sõidab nagu kellavärk, kuid on ilmnenud pisike probleem. Nimelt ei taha hästi mootor töötada madalatel ja tühikäigul, siis, kui tuled sees on, kõrgetel pööretel ja maanteel seda probleemi, ei esine.\nSellest ka küsimus mis viga võib olla, et teaksin asja uurida.\nUnread post by roosakummik » 02. Sep 2010 07:28\nKirjutaks siis ka midagi enda ainsast liikurist Planeta 5.\nKui väntvõll sai rihitud panin mootori uuesti kokku uute laagritega. Ja siis juhtus see, et mootor viskas väntvõlli uuesti rihtist välja ja tekkis jällegi jube vibra.\nPeale 500 km sõitu võtsin karteripooled uuesti lahti ja viisin väntvõlli rihti tagasi, seekord rihiti ära ja keevitati kinni, et paigast ei läheks, kuna väntvõll oli väga vedel.\nUuesti kokku ja nüüd... eks paistab kaua vastu peab.\nPlanetaga rõõmu, kui palju\nUnread post by roosakummik » 04. Jul 2011 10:01\nNii sai oma raudruuna Planeta 5 üks tripp tehtud HRL- sse.\nMinnes tekkisid juba väiksed tehnilised juperused- madalatel pööretel ja tuledega ei tahtnud töötata, suri välja ja kui juba päris soojaks mootor läks, siis ei saanud teda ka enam käima. Tagusin seda vänta nagu segane (järgmiseks päevaks olid parema jala lihased haiged).\nSiis sai nõu küsitud Iz- i kurult Nobody-lt, kes arvas, et viga on süütepoolis.\nSamas järgmine hommik süüde sisse- paar korda vänta ja asi nurrus. Ja kodutee kulges viperusteta. Välja arvatud 2 käik miss hakkas jõnksutama, see sai aga eile õhtul ära parandatud ja jälle toimib. See planeta on nagu ikka üks suur lego.\nIgaks juhuks lähen kloostrimetsast läbi ja ostan uue süütepooli ja kondensaatori.\nAga muidu on Planeta 5 ikka päris hea kulgeda. 80-85 vaikselt suriseb jalge vahel.\nHead motosuve kõigile.\nJoined: 05. Jul 2011 00:00\nUnread post by ArvedEifel » 05. Jul 2011 15:55\nOstsin just k aendale IZ Planeta aastast 1991. Ei tea midagi ratastest ja pole ka lube aga ometegi hakkan tegema mõlemaid. Mõte on muuta värvi ja kujundust kuna ta veel ju nii vana pole. Ja sain ta väga soodsalt ma arvan j alihtsalt tahan ise muuta. Aga kas lihtsalt kellelgi mingeid esmaseid soovitusi. Ette tänades.\nUnread post by roosakummik » 11. Jul 2011 10:29\nArvedEifel wrote: Tervitus kõikidele.\nKõigepealt pane asi kokku ja sõida natuke aega, siis vaata kas see vibratsion sulle istub. Ja siis hakka ümber ehitama.\nUnread post by roosakummik » 30. Sep 2011 15:25\nNii panen siis siia kokkuvõtte oma Planeta 5 kolmandast hooajast.\nMootor on vastu pidanud hästi (see aasta teda poolitama ei pidanutki- kolm korda ptüi üle õla)\nKuid imelik on see, et käigu kastist kaob õli väga kiiresti ära, sinna 0,5 liitri tasemele.\nJu vist on papptihend andnud otsad. (talveks kisub laiali)\nLäbitud sai oma 2000 km (kaks korda Hiiumaal, Vana- Vigalas HRL-is ja siis muud väikesed otsad Raplamaa kandis.\nPean tõdema Iz on hea pommikindel vene ratas. Hooldada lihtne, kulgeb. Miinuseks võib olla ainult vibratsioon teatud pööretel.\nKevadel, siis võtab ette Jawa ja siis saab rääkida erinevustest. Seniks aga kõigile ilusat sügist ja remondivaba kilomeetreid.\nUnread post by roosakummik » 29. Nov 2011 14:10\nKuidas tundub, kui teha Iz- st jäiga raamiga bobber. Kuna vaatasin, et Planeta 3 originaaliks pole mõtet ajada siis teeks midagi huvitavat ja customit.\nKui kiirelt üldse sõita annab, et see raamile halvasti ei mõjuks, kuna plaan on ära kaotada tagumised amordid (ega need eriti ei toimi ka).\nIdeesid, piltte, näpunäiteid.\nUnread post by suslik83 » 29. Nov 2011 18:02\nproovisin korra "strudidega"...huvitav oli ning rohkem proovima ei hakka. võtsin lati 8x30 mm ning lõikasin sobiva pikkusega jupid ning puurisin otstesse avad kinnituste tarvis.\nNB! tulenevalt raami ebatäpsustest ei olnud latil avadel tsentrite kaugused samad...erinevus oli kuni 2 mm.\nLihtne ja kiirelt teostatav lahendus näitas vedrudega sadula vajalikkust ning orig. velgede ja rehvi vähest toimimist igasuguse vedrutamise või teelt tulenevate konaruste pehmendamisel.\nSoovitan proovida ennem strude, kui raami hakkima hakkad - vähe on tolku rattast, millega sõitmine hiljem emotsioone ei tekita.\n...kunagi oli mul kasutuses iz 49 raam koos põhja lukustunud tagumiste ammortidega ning selle olid sobitatud alla veidi kõrgemad rehvid - 3.75x19. selle kooslusega oli super sõita.\nUnread post by roosakummik » 30. Nov 2011 10:06\nLast edited by roosakummik on 06. May 2021 22:24, edited 1 time in total.\nUnread post by roosakummik » 21. Mar 2012 16:34\nKuna varsti jälle sõiduhooaeg, siis võtsin oma Planeta 5 mootori uuesti lahti, kuna selgus, et olin valesti pannud siduripoolse simmeri. Tänu sellele kadus käigukastist väga kiiresti õli.\nNüüd asi korras ja ootab jahedat kevadist asfaltisuudlust.\nJoined: 06. Sep 2004 00:00\nUnread post by erik » 25. Mar 2012 17:04\nVäikse sõidu võiks koos teha?\nUnread post by Nobody » 25. Mar 2012 18:07\nerik wrote: Väikse sõidu võiks koos teha?\nHuvipärast küsin, millega sõita plaanid ja kus kandis asud?\nUnread post by erik » 26. Mar 2012 08:56\nTegin teema ka:\nhttp://motokuur.ee/modules.php?name=For ... ic&t=19004\nSõita võib igalpool. Päris võrus kokku saamine on muidugi väga suur ettevõtmine, et lihtsalt burgerit ostma minna. :)\nUnread post by roosakummik » 29. Aug 2012 10:26\nKuna motohooaeg hakkab kohe kohe lõppema, siis põgus ülevaade neljandast hooajast Iz- ga\nKevadel oli näit 16721 nüüd 18493 ja läbitud on siis ligikaudu 2000 km selle suve jooksul. nii palju pole veel sõidetud.\nKaks pikka otsa tuli hiiumaale Sõrusse ja Kõppu.\nKui ausalt tunnistada, siis ega enam ei jaksa- vibratsioon tapab käed. Surevad välja ja iga natukese aja tagant peab raputama.\nTehniliselt (ptüi, ptüi, ptüi üle vasaku õla) on Iz vastu pidanud see hooaeg hästi. Mõned pisivead amordid viskavad õli välja . Ülevaatusel avastati tagakiige loks. Kodus võtsin lahti ja ennäe paremalt poolt raami kiige kinnituse koha ellipsisse kulutanud. Sellega tegelen tulevikus. Aku hakkab koolema, kuna tuledega sõites madalatel pööretel tahab välja surra, mootor ei tööta hästi. Suunatuled vahel vilguvad vahel ei vilgu. Eks see vibratsioon ja oksiidikiht natuke pirnipesades teeb oma töö.\nEks paistab mis järgmine hooaeg toob. Jätan Iz- i puhkusel ja võtan ette Jawa. Aga muidu on armas ühepütane vibraator.\nUnread post by roosakummik » 06. Mar 2014 01:02\n2013 hooaja läbisõit odomeetril 19772\nKulgenud siiamaani probleemivabalt (ptüi, ptüi, ptüi üle vasaku õla )\nSüütepooli suutsin jälle läbi ajada. Põhjus- kuna ta silindrile väga lähedal ja kuumade ilmadega sõites seisma jäädes silinder lihtsalt kärsatas ta läbi. Tagarehv vajaks vahetust, kulund teine. Sipidomeetri odonäidu numbrid vibreerisid lahti ja pidin spido laiali lammutama ja uue puksi ehitama. Suunatuled kipuvad mitte vilkuma, kuna tekib pirnipesa vahele oksiidikiht. Lahendasin tilga õliga klemmide vahele. Proovisin ka sõita 21 hambaga ketirattaga. Toimis, kuid kahekesi sõites kadus jõud- üksinda- ideaalne. Kolmandal köiguga saab 80 välja lasta. Hetkel on pandud 19. 18 sobis kulgeda 80- ga. Muidu kulgeb ja vibreerib ilusti.\nLast edited by roosakummik on 06. May 2021 22:26, edited 1 time in total.\nRe: Iz Planeta 5, Iz 49 baasil bobber.\nUnread post by roosakummik » 12. Feb 2020 00:04\nKuna selle aasta talv on soodustanud pehmeid ilmasid, siis sai vahepeal garaazis aega veedetud. Ehituseks läks Iz 49 bobberi kallal. Planeta kiige küljes. Rihtimine võttis aega, kuid asja sai. Abiks lood, vinkelrauad.\nLast edited by roosakummik on 06. May 2021 22:31, edited 5 times in total.\nRe: Iz Planeta 5, Jupiter 3-02, Planeta 2 & Iz 49 baasil bobber.\nUnread post by roosakummik » 18. Mar 2020 10:57\nOlen jätkanud Iz 49/planeta baasil rokipeeru tsikli ehitamist. Algselt oli plaan ilma tagumise porilauata, kuid mõtlesin, et peaks ikka porilaua nii välisilme jaoks sobitama. Kasutasin, siis üht Planeta/Jupiter 3 seeria esiporilauda. Üritan selle projekti võimalikult garaazijääkidest valmistada.\nPorikas küljes hakkas bobber vaikselt scrambleri kuju võtma. Iz 49 amordid asuvad madalal, kuid mina tõstsin need kõrgele. Nüüd mõtlen, et peaks ka esiporilaua panema. Sobiks hästi see lõualuu külge käiv.\nTuleb vist scrambber, bobberi ja sclambleri ristand. Ühesõnaga lasen loomilgul lennata. Mis siin ikka covid 19 ajal muud teha.\nKüljekarbi panen 125 oma. Sinna sisse saab asetada hästi aku. Algselt jätan elektri 6v peale. Suundasi ei pane, siis toidab ära. Easthighwayst tellin tulevikus elektroonilise relee.\nAlgselt oli plaanis ette ja taha 19" tollised veljed, kuid nüüd läheb taha 18" tolline.\nSoovin kõigile ilusat loomeperioodi.\nPildid: https://nagi.ee/photos/roosakummik7/255 ... et/412537/\nUnread post by Vabam6tleja » 18. Mar 2020 11:43\nKas arvestasid ka amordi käiguga taga poritiiva paigaldamisel?\nUnread post by roosakummik » 18. Mar 2020 13:42\nSellega on arvestatud, pigem juhtus nii, et tagaots on liiga üleval. Ja 18" velg vähendab veel seda riski. Ja muidugi annab amortidele alati otsa keevitada, kuid see alles viimane tegevus. Kiige asendit rihtisin selle järgi kuidas keti jooks kulgeb alt ja ülevalt, et ei tekiks seda olukorda kus kett hakkab karterit või raami sööma lõdvenedes.\nKuid tänan kaasamõtlemast.


Kuidas rasvahapete kontrollimine mõjutab Sinu toitumist ja tervist? | Toidutare\nKaia (41), Synlabi klient , 30. september 2016, 10:50\nRäägitakse, et ilu tuleb seestpoolt: mida me sööme, peegeldub meie nahal ja tervises. Tean, et menüü peaks olema võimalikult mitmekesine ja olen ka püüdnud seda järgida. Ühel päeval sattusin aga lugema artiklit rasvhapetest meie organismis.\nSõna "rasv" seostub esmalt kehakaalu ja südamehaiguste riskiga ning sellest tulenevalt püüab enamik meist just rasva osakaalu toidus ja kehas vähendada. Rasvhapete osakaal organismis (oomega-3 ja -6 suhe või indeks) aitab aga ennetada põletikke, pärsib stressi ja närvisüsteemi haigusi, diabeeti ning on kasulik kehale ja nahale. Kuivast nahast tulenevat ebamugavust olen ise ka tundnud, eriti talvel. Artiklit lugedes hakkasin mõtlema, kas minu talvine kuiv nahk võib ehk olla tingitud kasulike rasvhapete ebapiisavast tarbimisest?\n30. november 2016, 11:32\n7. oktoober 2016, 10:34\n2. oktoober 2016, 13:16\nVastuse sellele küsimusele sain meditsiinilaborist, kus muu hulgas määratakse vereanalüüside põhjal Rasvhapete paketi koosseisus seitset olulist rasvhapete näitajat: oomega-3 rasvhapete indeks, oomega-3 ja -6 rasvhapete analüüs, nende suhe ning küllastumata, küllastunud- ja trans-rasvhapete sisaldus. Paketi sain tellida patsiendiportaali MINU.SYNLAB.EE kaudu, mis osutus väga mugavaks – paketis olevad analüüsid on põhjalikult lahti seletatud ning tellimise protsess lihtne ja loogiline. Portaalist lugesin, et kuna rasvhapete näitajad määratakse erütrotsüütides, väljendab see minu pikaajalisi toitumisharjumusi. Laborisse kohale minna oli vaja ainult vereproovi andmiseks. Vastuse saamine võttis aega veidi üle nädala, mis on põhjaliku uuringu puhul mõistetav ja aeg ootamist väärt.\nAnalüüside tulemused sain leheküljepikkuse nimekirjana erinevatest rasvhapetest ja nende osakaaludest protsentidena. Ehk ülevaade sellest, millises koguses on minu organismis erinevaid vajalikke ja mittevajalikke rasvhappeid. Kuigi esmapilgul tundus see keeruline, siis süvenedes oli nimekiri kergesti mõistetav, normväärtustest kõrvalekalduvad tulemused olid esitatud rasvases kirjas ning ühel sellisel tulemusel mu pilk peatuski. See oli oomega-3 rasvhapete protsent, mille tulemus oli veidi allapoole normväärtust. Tulemuse juures oli ka soovitus suurendada oomega-3 rasvhapete tarbimist ning toodud välja oomega-3 rikkad toidud. See üllatas. Olen regulaarselt söönud kala ja teisi oomega-3 rasvhappeid sisaldavaid toiduaineid, ometigi ei ole selle rasvhappe tase minu organismis siiski piisav. Järeldasin, et ainult toiduga ma neid siis piisavalt ei saa. Konsulteerisin laboriarsti ja apteekriga ning hakkasin võtma oomega-3 rasvhapet sisaldavat lisapreparaati. Juba ühe kuu möödudes avastasin, et nahk ei ole enam nii kuiv nagu varem. Vereanalüüs ja sellele järgnev tegutsemine andis kinnituse. et just oomega-3 rasvhapete puudus oli minu kuiva naha põhjustaja.\nVereanalüüs näitas ka seda, et monoküllastmata rasvhappeid (oomega-7 ja -9 rasvhapped) ja oomega-6 rasvhappeid oli täpselt nii palju kui täiskasvanud inimesel norm ette näeb. Palju kõneainet pakkunud trans-rasvhapete osakaal oli samuti normi piires, aga minu rõõmuks veel selle madalamal tasemel. Seevastu küllastunud rasvhapete tase lähenes normväärtuse ülemisele piirile. Siin pean taas toitumist jälgima, sest need mõjuvad samuti naha niiskustasemele. Küllastunud rasvhapped soodustavad põletike teket ja on naha enneaegse vananemise põhjuseks. Samuti on küllastunud rasvhapete liigne tarbimine teatavasti seotud kolesterooli (just nn halva ehk LDL-kolesterooli) ja triglütseriidide tõusuga veres, mis omakorda tõstab südame-veresoonkonna haigustesse haigestumise riski. Seega sain Rasvhapete paketi tegemise järgselt teada, et peaksin edaspidi küllastunud rasvhappeid oma toidus vähendama ehk rasvaste ja praetud toitude tarbimisel tagasihoidlikum olema.\nNiisiis sain Rasvhapete paketi analüüside põhjal teada, kuidas hoida tervist muutes oma toitumiskäitumist. Igapäevaelu toob meieni suurtes kogustes lisainformatsiooni kõiksugu kasulike nippidega oma tervise heaks, samas on keeruline sellest infohulgast ammutada just sinu jaoks toimivat. Olen väga tänulik sellele juhusele, mis mind vereanalüüsi innustas tegema ning kiidan SYNLABi laborarste usaldusväärsete soovituste eest.


Kurk - kõige tuntum köögivilja, mida kasvatatakse ehk igas aias. Hoolimata asjaolust, et troopilisi alasid peetakse tema kodumaaks, on ta hästi kohanenud kodumaiste laiuskraadide kliimaga ja suudab igal aastal võõrustajatele rikkaliku ja maitsva saagiga meeldida. Kasvuhoone või kasvuhoone ei ole kohapeal vaja, juurviljad kasvavad hästi kaitsmata aladel ainult tingimusel, et hea kurgi seemned valitakse avamaale. Suurep\nAvatud maapinnale ja kasvuhoonetele mõeldud kõvastunud kurgid on jagatud kolme rühma: Varane küpsemine; Hooaja keskel; Hiline. Soolamise ja konserveerimise jaoks sobivad paksud nahkpaksusega puuviljad, mille paksus on liha ja mustad koonilised kiud. Varase küpsemise sordid Viljapuude kasvuperiood on 40–45 päeva enne vilja kandmist. Kõrge\nKurgid ilmusid meie elus pikka aega. See köögivilja Venemaal oli tuntud VIII sajandil ja India on tema sünnikoht. Rõdul kasvatatud kurgi seemikud, mis seejärel istutatakse kasvuhoonesse või avamaal. Räägime kurgite seemnete istutamise põhilistest reeglitest ja seemikute kasutamisest, et saadud saak vastaks kõikidele teie ootustele. Kurkide\nKurkide töötlemine kasvuhoones - menetlus ei ole lihtsalt soovitav, vaid ka kohustuslik. Siseruumides, kus see on alati soe ja niiske, on loodud ideaalsed tingimused igasuguste putukate, puugide, bakterite ja seente paljunemiseks. Lisaks on neil alati kasvuhoones toit puuviljade, lehtede või juurte kujul. E\nKurk on väga termofiilne köögiviljakultuur, armastav päikesevalgus ja pehme kliima. Siberi kliima ei ole seda tehast eriti hellitatud, eriti kui kurgid istutatakse avamaal. See probleem ajendas sektoreid looma Sibeerias külmasid ja muid ilmastikutingimusi kannatavaid sorte. Käesolevas artiklis kirjeldatakse, kuidas need sordid on ja kuidas selliseid köögivilju kasvatatakse. Mis on\nPaljud aednikud on arvamusel, et kurkide kasvatamine ei ole eriti raske, eriti kui põllukultuur on ette nähtud avamaale. Mõningatel viisidel on loomulikult õigus, kui nad on nende taga kogenud kogemusi. Algaja aednikud peavad teadma, millal ja millisel põhjusel on parem kurgid istutada, samuti juhinduda seemnete valikust. Tän\nAlles pärast valged laigud tõelise põhjuse tuvastamist võib probleemi kõrvaldada. Kirjaoskamatud tegevused võivad põhjustada taimede surma. Valged laigud Kurk - üks populaarsemaid köögiviljakultuure. Paljud kasvatajad tahavad seda oma aedades näha, vaatamata mõningatele selle kasvatamisega seotud raskustele. Kurk on vä\nOlles leidnud aiapinnal haiged taimed, tuleb kõigepealt välja selgitada, miks kurkide lehed on kasvuhoones kullatud ja alles pärast seda võtavad vajalikud meetmed. Põhjendamatud tegevused võivad põhjustada veelgi suuremaid probleeme ja ohustada saagi saaki. Lehed - probleeminäitaja Kurk on paljude aednike lemmik köögiviljasaak, vaatamata teatavatele raskustele nende kasvatamisel. Need köö\nÜks populaarsemaid ja ihaldusväärsemaid köögiviljakultuure on kurk. Sellised küsimused nagu: miks on pehmed kurgid kasvuhoones või miks nad kollaseks muutuvad ja ei kasva, sageli küsivad algajatest aednikud. Kuid see ei ole kõik probleemid, mida selle põllukultuuri kasvatamise ajal võib tekkida. Hea ja ri\nKurkide kasvuhoone temperatuur on nende kasvatamise oluline näitaja. See normaliseerib põõsastamise protsessi, aitab hädavajalike mikroelementide ja mineraalide imendumist nõutud koguses. Temperatuur võib põhjustada köögivilja haigusi ja mõjutab teisi protsesse. Tuleb välja, et iga aednik peab teadma, kui oluline on säilitada teatud tüüpi köögiviljade temperatuurirežiim, mida nad otsustasid kasvuhoones kasvatada, ning samuti, et oleks võimalik rakendada erinevaid tehnikaid soojuse taseme tõstmiseks või vähendamiseks, kui see on vajalik. Mitu kraadi suudab\nMõned algajad põllumajandustöötajad ei pruugi aru saada, miks kurgid ei kasvanud kasvuhoones. Selle põhjuseks võib olla palju. Kogenud aednik teab, kuidas kasvuhooneid korralikult hooldada, et seal kasvavad põllukultuurid kasvaksid normaalselt ja toovad head ja väärilised viljad. Riskitegurid Kui märkate, et kasvuhoones olevad kurgid ei ole tõusnud ja ei kavatse seda teha, peate pöörama tähelepanu mõnedele teguritele, mis võivad selle loomuliku protsessi häirida. Kurkiseemne ida\nKasvuhoone kurkide ämblik lest on ohtlik polümorfne kahjur - polüfage. Seda avastatakse kasvuperioodi lõpus. Aktiivne saagikoristuseni. Tick bioloogia Ühine spiderlesta Tetranychus urticae Koch on üks tähtsamaid kohti fütofagide hulgas. Kaitstud maal, mis on võimeline aktiivseks paljunemiseks, põlvkondade kiire muutumine. See paljuneb\nMida saab kasvatada kurgid kasvuhoones sõltub taimede vajadustest ja maitsest. Kurk meeldib soe ja niiske õhkkond, sagedane kastmine, ei talu mustandeid. Seetõttu peaksid tema naabrid läbipaistvas majas olema ka soojust armastavad. Naaberriikide parimad kandidaadid Kurke kasvatatakse komposti- või sõnavoodil, sest nad on väga lämmastiku väetised. Seetõtt\nAednik, kes otsustas seemikud külvata, saab esimesed kurgid varem ja kogub rohkem põllukultuure. Kuid selleks, et taimed areneksid hästi, olla tugevad ja terved, vajavad nad sobivaid tingimusi. On oluline valida aeg seemnete külvamiseks ja seejärel istutamiseks avamaal. Millal istutada seemneid Seemikud peavad külvama optimaalsel ajal. Taim\nValides kasvuhoones Siberi kurgid, on parimad sordid spetsialiseerunud tugiraamatutes. On vaja arvestada amatööriaednike arvamusega, kellel on kogemusi köögiviljade kasvatamisel ennustamatute ilmastikutingimuste ja varakülmade piirkonnas. Sortide ja hübriidide valik on suur, igal aastal turul on uusi, paljutõotavaid võimalusi, meeldiv ja meeldiv maitse ja suurepärane saak. Kuidas\nStabiilse tulemuse saamiseks peate tegema kõvasti tööd. Aednikud, kes tegelevad seemnete kasvatamise meetodiga kurkide kasvatamiseks, seisavad silmitsi erinevate raskustega. Üks levinumaid probleeme on kurgi seemikute tõmbamine. Ta muutub kõrgeks, tundub ebamugav, kasvab nõrgenenud. Selle tingimuse korral toetuvad istutusmaterjalile hea kurkide saamine, mis tõenäoliselt ei õnnestu. Ülekandm\nKui kurk kasvab kasvuhoones halvasti, mida teha, peate kiiresti otsustama. Ühe või teise probleemi lahendamise viisi valik sõltub selle nähtuse põhjusest. Kurk on kapriisne kultuur, mistõttu mõned agrotehnilised vead viivad minimaalse ja halva kvaliteediga saagikoristuseni. See asjaolu kahandab suvilate omanikke. Mõned\nKasvav kurgi seemikud on eriline protsess. Täna kasvab pillide kasvatamine. Kõik aednikud ja aednikud kohtusid taoliste materjalidega kauplustes tasside ja seemikute riiulitel, kuid võib-olla nad ei pööranud sellele erilist tähelepanu. Kas nad on nii head kui müüjad ütlevad? Me mõistame seda probleemi. Mis on p\nKurkide seemned enne istutamist on tavaline leotada. See protseduur aitab põllukultuuril idaneda kiiremini ja identifitseerida kasutamiskõlbmatud terad algfaasis. Kui kõrgekvaliteedilised seemned õhutemperatuuril +24 kuni + 27 ° C ilma leotamiseta annavad ikkagi garanteeritud head seemikud, siis ei ole võimalik sellisel viisil ettevalmistamata materjalid külvata. Need\nKurkide hooldamine polükarbonaadi kasvuhoones ei vaja aedniku erilisi teadmisi ja oskusi. Selline kasvuhoonegaaside valik on kõige sobivam kasvavate taimede probleemide lahendamiseks. Konstruktsioon võimaldab saavutada konstruktsiooni ja optimaalsete temperatuuritingimuste tõttu kõrge kurgi saagikuse. Köö


Peegelkaamera või hübriidkaamera – Lizzy blogi\nPeegelkaamera või hübriidkaamera\nmai 25, 2016 detsember 19, 2016 Lizzy\nKuna ma hakkan reisiks valmistuma, siis on mul vaja uut kaamerat. Vana kompaktkaamera on mingi ligi 10 aastat tagasi ostetud 8-megapiksline kompaktkaamera. Ma olen nüüd jõudnud nii kaugele, et saan aru, et kompekti ma ei taha, vaid ikka peeglit või hübriidi. Nii naljakas oli vaadata Photopointi kodulehel, et isegi 100-eurostel kompaktidel on 20-megapiksline objektiiv. Aga igatahes, peegli kasuks räägib see, et nad teevad võrratult häid pilte, millega paljud on mu ees eputanud ja mul ila jooksma ajanud. Samas hübriidkaamera kasuks räägib selle kompaktsus. Ta lihtsalt ei ole nii suur ja raske. Ma pole kindel, kas ma hakkaksin fotograafiaga nii süvenenult tegema, et oleks mõtet peegelkaamera soetada. Mitte et hinnavahed nii suured oleks, aga kas on mõtet soetada kaamera, mida ma pärast enam kapipõhjast välja ei võta, sest seda oleks lihtsalt liiga tülikas tripile kaasa võtta. Seepärast kaldun ma rohkem hübriidi poole. Andke mulle soovitusi, milline on hea hübriidkaamera, sest neid valikuid on peadpööritavalt palju.\nPrevious Article Nime statistika\nNext Article Ühe TLÜ vilistlase mälestused\n3 thoughts on “Peegelkaamera või hübriidkaamera”\nKaur mai 25, 2016 / 8:06 e.l.\nHübriid, kindlasti. Mul on olnud miljon peegelkaamerat ja igasugu imeobjektiive ülilainurkadest makrodeni. Ja oli väike seebikas, mille piltidega ma iial rahul polnud. Enne reise oli seetõttu alati küsimus – kas võtta seep (millega ei saa häid pilte) või peegel (millega ei saa üldse pilte, sest see on koti põhjas peidus).\nSügisel ostsime canon g7x. Pildikvaliteet super, juhtimise võimalused täiesti piisavad ja mugavad. Soovitangi seda või miskit sarnast. Suuremat kolakat pole reisile vaja.\nPäris peegli kunstilisust sellega ei saa. Aga reisipiltidest seda üldiselt ei oota ka.\nKaur mai 25, 2016 / 8:10 e.l.\nSee on siis see:\nMa ei ütle “osta see”, aga “sarnane”.\nMa arvan, et 300-350 grammi on reisikaamera kaalu maksimum, raskem (ja suurem) on juba liiast.\nVirge mai 25, 2016 / 12:46 p.l.\nTänapäeval on hübriidikate tase hästi kõrgele tõusnud. Mina soetasin endale eelmisel nädalal uue kaamera, hübriidika. Objektiivide valik on neil suur ja kui üks võimas obje ette osta, siis on peegliga samal tasemel.


👨 7 Selge märgid - õige aeg vanematega kohtuda 👩 - ARMASTUSE DIIVAN - Magazine - Elu Täissuuruses 2020\n7 Selge märgid - õige aeg vanematega kohtuda\nMagazine - Elu Täissuuruses ARMASTUSE DIIVAN 2020 7 Selge märgid - õige aeg vanematega kohtuda\nKui olete oma partneri vanematega või oma partneriga koos teiega kohanud, on ajastus olemuselt oluline! Need märgid ütlevad teile, kui olete valmis.\nSõltumata sellest, kas teie partneri vanemad või teie partner, kes teiega kokku puutuvad, on ajastus olulise tähtsusega! Need märgid ütlevad teile, kui olete valmis.\nÄrge tutvustage oma tüdruksõpru või poiss-sõpra vanematega just selle nimel. Tehke seda, kui olete mõlemad valmis. Loomulikult, millal õige aeg on, on loomulikult palju, kui teie vanemad on ranged või lõdvestunud. Kui nad on asetatud tagasi, siis mine edasi ja plaanid midagi juhuslikku. Pea meeles, et olla kindel, et teie partner on seda ka rahul.\nSee ei pruugi olla teie jaoks suur asi, kuid see on teie partnerile suur asi, sest inimestega kohtumine on kindel viis oma suhte tõsiduse kinnitamiseks.\nKui teie vanemad on formaalsemad selles mõttes, et nõutakse õhtusöögi ülikonda ja lipsu, siis võib-olla peaksite enne oma partneri ettevalmistamiseks võtma rohkem aega, et ta teaks, mida oodata. Mõlemal juhul peavad kõik osapooled olema valmis kohtumiseks, kui soovite, et see oleks edukas.\nMul on sõber, kellel on väga traditsioonilised ja konservatiivsed vanemad. Nad on teinud väga selgeks, et nad on huvitatud ainult lapse partnerite kohtumisest ainult siis, kui nad on otsustanud, et nad tahavad nendega abielluda. Mõned vanemad on just nii ja te ei saa süüdistada neid, kuna need on traditsioonilisel viisil seadistatud. Kui teil on selliseid vanemaid, siis lihtsalt mängige palli nendega ja tutvustage oma partnerit ainult siis, kui asjad on väga tõsised.\n7 märki on aeg kohtuda vanematega\nMinu puhul kohtasin oma võõraste vanematega oma vennas sünnipäeval. Nii suurepärane kui koosolek oli, see ei olnud ilmselt parim idee kohtuda nii suur ja elav sündmus. Me ei suutnud väga rääkida, kuna seal oli liiga palju sugulasi ja sõpru, kes peatasid tere tulemast.\nMinu sooviks on planeerida midagi intiimset, et kõigil oleks võimalus üksteist hästi tundma õppida, kuid loomulikult on see teie eelisõigus. Igal juhul on siin 7 märki, et tõenäoliselt on aeg inimestega kohtuda.\n# 1 olete üksteist välistavad. Teate, et õige aeg kohtuda vanematega, kui olete üksteist välistavad. Pole mõtet panna kõik, kui üksteist tundma õppida, kui teie suhe ei kesta. Kui olete otsustanud, et teie partnerit piiramatu ajaga koheldakse, on see tõenäoliselt õige hetk oma vanemate tutvustamiseks. [Loe: 16 märki, mida te ei ole valmis olema)\n# 2 Teie partner on kohtunud oma sõpradega. Kui teie partner on külastanud oma sõpradega rohkem kui ühel korral, on ohutu öelda, et ta võib olla valmis inimestega kohtuma. Sõbralaste gruppide kohtumisel on vähem survet ja kui teie partner läbib lendavate värvidega, siis mõelge sellele, kas see on üles tõusnud ja tutvustab seda oma vanematega.\n# 3 Teie partner on kohtunud teiste pereliikmetega. Ükskõik, kas teie partner on teiste pereliikmetega kokku puutunud puhas juhus või tahtlikult, kui ta on laiendatud pereliige kohtunud, on tõenäoliselt aeg kohtuda vanematega.\nNäiteks võib teie ja teie poiss võis sattuda sinu täitsa supermarketisse ja tutvustasite neid nii, et see ei oleks ebaviisakas. Pea meeles, et inimesed räägivad. Ja kui teie pere on midagi muud kui minu jaoks, räägivad nad palju. Uudised levivad nagu looduses, et teie tädi kohtas oma poissi enne, kui teie vanemad seda tegid.\nIsegi sellised juhuslikud kohtumised nagu need võivad viia tohutu pereõpuni, nii et võta härja sarved ja lõunapäev koos oma vanematega varakult, mitte hiljem. Sama võib öelda, kui tutvustate oma sõbranna oma õele üle kokteilide ja tapaste. Mis paneb sind mõtlema, et su õde ei kavatse oma emale aru anda? Oodatakse ootusi, tehakse eelotsuseid ja enne, kui teate seda, teie vanemad kallistuvad teid, et tutvustada neid teie erilisele isikule.\n# 4 Sa räägid tulevikust. Kui hakkate mõtlema â € œusâ € â € € asemel â € œmeâ €, siis sa tead, et aeg on õige. Kui näete ennast pikka aega koos oma partneriga, siis on järgmine samm selleks, et temast saaks osa oma elust. See tähendab kohtumist inimestega, kes teid on loonud. See samm kindlasti muudab teie partneri õnnelikuks, kuna see aitab kinnitada, et asute järgmisele tasandile.\n[Loe: 9 lollikindlat märki, et teada saada, kas ta on loomapidaja]\n[Loe: 11 kindel märge, et ta on loomapidaja]\n# 5 Idee pole sind hirmutanud. Kui teie partneri idee, mis teie inimestega kokku puutub, ei hirmuta teid bejeezust, siis mida sa ootad? See on hea märk, sest see näitab, et olete rahul kahe maailma kokkupõrkega. Veenduge, et teie partner tunneb ennast samamoodi ja mitte suruda teda, kui nad pole valmis.\n# 6 Olete uhke oma partneri üle. Kahtlemata on raskem tutvustada oma vanemaid oma nõrga poiss-sõbraga, kui tutvustada neid kellelegi, kellel on oma poeg koos. Kui olete uhke selle üle, kellega te olete, on vältimatu, et soovite, et kõik teaksid oma saavutusi. Sa tahad, et inimesed, keda te hoolite, näeksite, miks sa nii armastavad seda inimest.\n# 7 Igaüks on valmis. Ma arvan, et kui te ei saa aru, millal on õige aeg, siis võtke lihtsalt see lihtsalt ja seadistage koosolek, kui kõik on vaimselt valmis.Rääkige oma vanematega selle konkreetse keegi ja hinnake nende reaktsiooni, kui te soovitate koosolekut. Tehke sama oma partneriga. Kui te arvate, et kõik on piisavalt mugavad järgmise sammu saamiseks, siis teate, et see on parim aeg.\nVanemate esmakordne kohtumine on tohutu samm teie arvates või mitte. Sul on üllatunud, kui palju suhteid läheb lihtsalt, sest esialgne kohtumine lähimate pereliikmetega ei läinud plaanipäraselt.\nNii palju kui armastate oma partnerit, arvab teie pere ka kaalutõusu, eriti kui olete nende läheduses. Ärge kunagi alahinda vanema intuitsiooni, kui otsustate, kas nende laps on õige inimesega. Vanematel on veider kuues tunne, kui tegemist on sellistes asjades, nii et võtaksite aega ja ei kiirusta seda. Teate, millal aeg on õige.\n[Loe: 8 olulist asja, mida vanematega kohtumisel meeles pidada]\nNende selgete märkide abil, mille abil saate kontrollida, kas olete valmis oma perekondi üksteisele tutvustama, leiate õige aeg õigete tutvustuste tegemiseks. Nüüd on kõigil, mida peate muretsema, nende jaoks suurepärane esimene mulje!\nEelmine Artikkel Parim seiklusfoto aastast\nJärgmine Artikkel Braxton Hicks - mida see tundub\n5 Üllatav faktid leetrite, parasiite ja punetiste (MMR) vaktsiinide kohta\nTestimine: Mealtime'i võimendavad istmed\nParim lapsehoidja seljakotid


Kahekõne | ilm.pri.ee\nVihmane pärastlõuna maikuises Põltsamaa Olerexi tanklas. Linnuke siutsumas videovalvekaameral ca 1,5m kõrgusel pikalt, Inimesed kõndimas ja vestlemas kaamera all - keegi ei märka, kuule.\n20.10. 12:08 Heltermaa 10,3°C 3,7 (6,9) m/s Tuul0,2 mm/h Sademed992,0 hPa Õhurõhk99% Õhuniiskus3 km Nähtavus39 cm Veetase (Amsterdami)7,8ºC Veetemperatuur20.10. 12:10 Allikas: Ilmateenistus Muuda lemmikut\n20.10. 18:00 Tallinn 12°C6,5 m/s Tuul13,9 mm Sademed985,8 hPa Õhurõhk Nädala prognoos Allikas: yr.no Muuda lemmikut\n07.10. 10:327. oktoobri ilm aastatel 2005-202016.07. 09:5616. juuli ilm aastatel 2005-202030.06. 12:3930. juuni ilm aastatel 2005-202020.10. 08:3320. oktoobri ilm aastatel 2005-202019.10. 18:20Kolmapäeval algab soojema õhumassi sissetung ja neljapäeval tõusevad päevased maksimumid 11...15 °C-ni.19.10. 08:5419. oktoobri ilm aastatel 2005-2020 Veel\n2021 12,0°C 5,73°C -0,6°C\nM 5.9 - 147 km SE of Karpathos, Greece M 5.1 - 169 km SE of Lata, Solomon Islands M 5.1 - 96 km SSE of Shizunai-furukawachō, Japan M 5.0 - 59 km W of Haveluloto, Tonga M 4.9 - 161 km W of Abepura, Indonesia M 4.9 - Mariana Islands region Veel20.10. 11:15 Allikas: USGS\n020.10. 11:50 Allikas: Ilmateenistus


Rahumäe põhikool tähistas 100 aasta juubelit - Maaleht\nArhiiv 11. detsember 2010\nRahumäe põhikool tähistas 100 aasta juubelit\nEelmisel nädalal tähistas Rahumäe põhikool kolme tähtsat aastapäeva:\nMatti Martinson, Rahumäe põhikooli direktor\nEsimest korda 75 aasta jooksul korraldati ajalooline rongkäik Nõmme keskusest Rahumäe kooli juurde. See kordas 3. detsembril 1935 toimunud rongkäiku. (foto: Jukko Nooni) Eestielu\n100 aasta möödumist koolitöö algusest Rahumäe koolis, 75 aasta möödumist õppetöö algusest Vabaduse puiestee koolimajas ja 15 aastat huviharidust Rahumäe põhikoolis.\nÜheks tähtsamaks sündmuseks oli kooli mälestusteraamatu «Meie Rahumäe kool» väljaandmine. Raamat võtab kokku saja aasta tegemised ja annab edasi õpilaste, õpetajate ja nõmmelaste mälestusi erinevatest aegadest. Raamat on hea lugemisvara, meenutamaks möödunud kooliaastaid. Teine kaunis äsjailmunud trükis on kooli kunstikalender, milles on meie õpilaste viimaste aastate kunstitööd. Loodetavasti leiab kalender paljude kodudes oma koha seinal. Kalendri 12 kuud näitavad Rahumäe kooli kaunite kunstide klasside ettevõtmisi ja õnnestumisi.\nKooli aastapäeva tähistamiseks on meil välja kujunenud mitmed traditsioonid. 1. detsembril avasime kunstinäituse Tallinna vanalinnas asuvas Kullo galeriis. Seekordse näituse teema on «Kodu värvid». Meie huvikooli õpilaste kunstitööd on välja pandud galerii kõikidel korrustel. Näitus on avatud 18. detsembrini.\nJuba aastakümneid toimub traditsiooniline korvpalliturniir vilistlaste, õpetajate, lastevanemate ja õpilaste vahel. Tänavu võitsid selle jõukatsumise 2005. aasta lõpetajad.\nEsimest korda 75 aasta jooksul korraldasime ajaloolise rongkäigu Nõmme keskusest Rahumäe kooli juurde. See kordas 3. detsembril 1935 toimunud rongkäiku, kui kool kolis endisest Glehni vorstivabrikust uude, Vabaduse puiestee majja. Seitsekümmend viis aastat hiljem toimunud rongkäigus osalesid õpilased, õpetajad, vilistlased, lapsevanemad ja Nõmme elanikud. Osalejaid valdas ülev tunne, tulles ühtse perena läbi lumise Nõmme oma kooli juurde. Koolimaja trepil tervitasid meid Nõmme linnaosa vanem Rainer Vakra ja meie kooli kodukiriku õpetaja Ove Sander. Olgugi, et külma oli 11 kraadi, oli kõigil hea tunne näidata – meie olemegi Rahumäe põhikoolist! Sellega meie 3. detsembri üritused veel ei lõppenud. Õpilastele olid tunde tulnud andma meie vilistlased. Aitäh kõigile, kes te kiirel ajal leidsite aega õpilasi rõõmustada põnevate tundidega. Sööklas oli pidupäevakringel kõigile. Õhtupoolsel ajal võttis kool vastu vilistlasi ja endisi töötajaid. Kooli tutvustasime mööda muusika- ja tantsurada. Loodame, et suutsime näidata huvilistele, milline on üks tänapäevane kool.\nFinaaliks oli 4. detsembril Estonia kontserdisaalis toimunud vilistlasõhtu. Kontserdisaal oli rahvast täis, esinesid praegused õpetajad, vilistlased. Mul on hea meel, et Rahumäe koolis on meeskond, kes tahab ja oskab arvestada üksteisega, suudab pingutada ja vastutada ühise eesmärgi nimel. Oleme ühe kooli pere. Hea õpetaja, kooliõde, koolivend – tore oli sind näha! Võiks tihemini kohtuda. Soovin teile kõigile ilusat jõuluaega. Kui enne ei näe, siis viie aasta pärast kindlasti!


Välismaa lühiuudised 15.09. - Maailm - Postimees.ee\nTrump: DACA lepe on lähedal\nUSA president Donald Trump teatas eile, et on Demokraatliku Partei esindajatega lähedal leppele, mis lubaks lapsena Ühendriikidesse toodud ebaseaduslikel migrantidel riiki jääda. Väljasaatmise eest kaitses ja võimaldas USAs seaduslikult töötada president Barack Obama jõustatud programm lühendiga DACA. Trump on Obama programmi tühistanud ning ärgitanud kongressi leidma juriidilist lahendust järgmise kuue kuu jooksul.\nPorošenko: Ukraina pürib Schengenisse\nUkraina kavatseb jätkata koostöö laiendamist Euroopa Liiduga, et lõpptulemusena ühineda Schengeni lepinguga ja astuda ELi tolliliitu, ütles eile president Petro Porošenko. Ukraina peab Schengenisse ja teistesse Euroopa ühendustesse pääsema selleks, et riigile avaneksid ELi ja NATO uksed. Ühe koostöö süvendamise näitena tõi president välja Euroopa Parlamendi toetuse tema ettepanekule rändlustasude kaotamiseks Ukraina kodanikele.\nIraagis hukkus rünnakus vähemalt 50 inimest\nIraagi lõunaosas hukkus Nasiriyah’ linna lähistel eile pommide ja tulirelvadega korraldatud koordineeritud rünnakus vähemalt 50 inimest. 78 inimest sai viga. Võimude teatel võib ohvrite arv veel kasvada, kuna paljude inimeste vigastused on tõsised. Rünnaku eest võttis vastutuse Islamiriik (IS), mille propagandakanal Amaq teatas, et mitu enesetapuründajat korraldas üheaegse rünnaku restoranile ja julgeoleku kontrollpunktile.\nMoon: Lõuna-Koreasse tuumarelvasid ei tule\nLõuna-Korea riigipea Moon Jae-in välistas riiki tuumarelvade paigutamise, öeldes, et see võib tuua kaasa tuumavõidujooksu Kirde-Aasias. Samas märkis Moon, et riik peab tõsisemalt pühenduma oma sõjaväelise võimekuse arendamisse. Lõuna-Korea kaitseminister teatas varem, et USA taktikaliste tuumarelvade poolsaarele paigutamise kava tasuks üle vaadata. Hiljutine küsitluse kohaselt pooldab 60 protsenti lõunakorealastest tuumarelvastuse omamist, vastu oli 35 protsenti vastanutest.