Pärnu Postimees: Kui supellinnal oli oma P�rnu P�evaleht\nTEADE On-line intervjuu: k�sige pr�gimajanduse kohta « 08. jaanuar 2008 »\n» Esileht» Uudised» Ol�mpia» Arvamus» Kultuur» Sport» Artiklid» Tarbija» Patarei» P�rnu Perroon» Meelelahutus» P�rnu B�rs» Koolileht 2008/2009» Sisukord P�rnu Kirjastus-�hisuse t��tajad. Ees (vasakult neljas) on P�rnu P�evalehe vastutav toimetaja Mart Lekstein (Lepaste).\nKui supellinnal oli oma P�rnu P�evaleht\nOlaf Esna Kommenteeri | Loe\nkommentaare Karl Meimer (Meimre) P�rnu P�evalehe toimetuses l�hemat aega t��tanud Hugo Kukkest oli pikemalt juttu Postimehe P�rnu sabade juures. Koos Kukkega asus toimetusse t��le Karl Meimer (Meimre), kes s�ndis 4. juulil 1907 Viljandimaal Vastem�isa vallas. P�rast Viljandi kommertsg�mnaasiumi l�petamist j�tkas �pinguid Tartu �likooli �igusteaduskonnas.Oli samuti ajakirjanik Postimehe P�rnu v�ljaande juures ja l�ks P�rnu P�evalehte t��le 1930. aastal.1936. aastal valis P�rnu linnavolikogu Meimre linnan�unikuks, kus talle allusid hoolekande- ja tervishoiuosakond ning t��b�rs. 1940. aastal hakkas ta vastutama ehitus- ja tervishoiuosakonna eest. Arreteeriti juba 25. juulil 1940, tribunal karistas teda kaheksa-aastase vangistusega, millest vabanes 1948. aastal.Karl Ehrmann (Eerme) P�rnu P�evalehe viimane vastutav toimetaja Karl Ehrmann (Eerme) s�ndis 9. juulil 1905 Tartus tr�kit��lise pojana. �ppis Tartu Aleksandri koolis ja l�petas Treffneri g�mnaasiumi 1926. Seej�rel �ppis �likoolis filoloogiateaduskonnas.Ajakirjanikuna alustas V�ru Teataja toimetuses 1928. aastal. Lahkus sealt 1935. aastal ja aitas Tartus korraldada raamatuaastat. Kutsuti t��le P�rnu P�evalehe juurde 1936 ja sai 1939 vastutavaks toimetajaks.Riigip��rde j�rel l�ks Ehrmann tagasi Tartusse Postimehe juurde. S�ja-aastail oli rindekirjasaatja Saksa s�jav�es. L�bi s�javangilaagri j�udis Londonisse, kust siirdus Kanadasse, kus suri 9. septembril 1975.Eerme on avaldanud kolm luulekogu: �Linnutee�, �S�na, sajand, linn ja p�ss� ning �T�navad�. Kirjutanud romaani �S�durite elu�, l�hiproosakogu �N��d �itsvad kodus valged ristikheinad�, n�idendi �Protestitud eluveksel� ja kaks k�idet memuaare �P�evata p�evad ja ��ta ��d�. Tema n�idendi m�ngimine keelati p�rast esietendust.Anton Tekko V�ndra Uudiste toimetaja Anton Tekko s�ndis 26. detsembril 1909. aastal Uue-V�ndra vallas Orik�las puul�hkuja pojana. Tekko �ppis Kaansoo, Viljandimaal Kabala, Laeva ja Meosaare algkoolis ning l�hemat aega Viljandi reaalg�mnaasiumis. Vanemad tahtsid j�tta poega p�llumeheks ja seet�ttu oli ta sunnitud �ppima iseseisvalt.Nagu veri viib r�hnipoja puu otsa, nii t�mbas Tekkot ajakirjandus. P�rast sundajateenistust asutas Tekko Paides n�dalalehed V�ndra S�numed ja J�rvamaa Elu, mida toimetas 1933. aastani. Asus seej�rel V�ndrasse, kus temast sai 1935. aastal V�ndra Uudiste tegevtoimetaja ja P�rnu P�evalehe esindaja.Oli aktiivselt kaastegev mitmesugustes organisatsioonides, tegi kaast��d mitmele v�ljaandele, tegeles kodu-uurimise ja fotograafiaga. Avaldas raamatu �Fotograafia Eestis�. Edasine saatus on mulle teadmata.Tarmo Tammsoo V�ndra Uudiste viimane tegevtoimetaja oli Tarmo Tammsoo (kuni 1935. aastani Ernst Adamson), kes s�ndis 13. jaanuaril 1921 Vana-V�ndra vallas. �ppis Pumbioja algkoolis ja V�ndra g�mnaasiumis. Kogus rahvap�rimusi ja p�lvis kogutu eest riigivanemalt auhinna. Pidas V�ndras v�ikest tr�kikoda.Arreteeriti 25. septembril 1940 koos nelja g�mnaasiumi�pilasega. S��distus esitati � 58-10 ja � 58-11 alusel kontrrevolutsiooniliste v�ljaastumiste ja organisatsiooni moodustamise eest. Tribunali otsus oli k�mme aastat vangilaagrit ja viis aastat asumist. Suri arvatavasti 1942. aastal Kirovi vanglas.Kipper Maru ehk Vladimir P�lder P�rnu P�evalehe vestekirjanik Kipper Maru ehk 1903. aastal Mustjala vallas Saaremaal s�ndinud Vladimir P�lder kirjutas n�idendeid R. Rauniku nime all. �Tuled karidel� (1937) j�udis kutselistele lavadele ja seda m�ngisid pagulased ka Rootsis.��nnestunud man��vrit� (1938) m�ngiti Soome t��listeatrites. Kipper Maru j�tkas kirjutamist Saksa okupatsiooni ajal Uues Elus. Tema edasine elutee on teadmata. Kas soovitad lugu teistele lugejatele?\nEsileht P�rnu pension�ridele makstakse toetust veebruaris Homme l�heb sulale UUS! Homme on P�rnumaal pilves ilm, ��sel sajab lund ja tuiskab, p�eval v�ib veidi l�rtsi v�i vihma sadada. On uduv�imalus. Hommikupoolikul on suur j�iteoht, hoiatab Eesti meteoroloogia ja h�droloogia instituut. Tuul p��rdub edelasse 6-10, rannikul puhanguti 12 m/s. �hutemperatuur on ��sel -2 kuni -3, p�eval t�useb 0 kuni +2 kraadini.> Loe siit M��dunud aastal hukkus P�rnumaal tulekahjudes k�mme inimest UUS! P�rnu maakonnas hukkus 2007. aastal tulekahjudes 10 inimest, aasta varem kaotas P�rnumaal tulekahjudes elu 18 inimest.> Loe siit Algab j��murdet��de hooaeg P�rnu lahel UUS! P�rnu lahel algab j��murdehooaeg, homme j�uab P�rnusse varemgi siin j��murdet�id teinud mitmeotstarbeline laev EVA-316.> Loe siit Narkokuritegudes s��distatavad l�hevad kohtu alla UUS! L��ne ringkonnaprokuratuur saatis kokkuleppemenetluses kohtusse neli meest, keda k�iki s��distatakse narkokuritegudes.> Loe siit Prokur�r saatis politseinikke solvanud noormehed kohtu alla UUS! P�rnu prokur�ri abi Mai Merisaar saatis kokkuleppemenetluse p�hjal kohtusse ametikohustusi t�itva v�imuesindaja solvamise s��distusega neli noormeest.> Loe siit P�rastl�unal l�heb sajule UUS! Uus ts�klon liigub Taanist kirdesse, sajupilved ja soojem �humass j�uavad t�na p�rastl�unal Eesti saartele. T�na on pilves ilm, p�rastl�unal sajab mitmel pool lund ja l�rtsi. Puhub kagutuul 5-10, puhanguti 13 m/s. �hutemperatuur on -2 kuni -4 kraadi.> Loe siit Liisi l�petas liikluse Kihnu ja P�rnu vahel P�hap�eval raskete j��olude t�ttu Liivi lahel mitu tundi P�rnu sadamasse hiljaks j��nud reisiparvlaevale Liisi j�igi see selle navigatsioonihooaja viimaseks s�iduks.> Loe siit Samal teemal:\nLaevafirmat pahandab paanika Kihnu reiside �mber Hirvepargi elurajooni rajatakse �lek�igurada M��dunud n�dalal Saugas traagiliselt l�ppenud liiklus�nnetus tuletas taas meelde, kui t�htis on pimedas helkurit kanda, Sauga vallavanem aga lubas ohtlikule teel�igule valgustatud �lek�igurada.> Loe siit Samal teemal:\nLiiklus�nnetus ajendas vallavalitsust tegutsema ATV-uljurid teevad loodusele kurja Sookuninga looduskaitsealal ATVdega segi p��ratud pinnas v�ib Mulgimaa ettev�tjate vaba aja veetmise h�vitisena tuua neile kopsaka trahvi, kui keskkonnainspektsioon on v��rteomenetlusega �hele poole j�udnud.> Loe siit K�lm j��tas kalamaimud Rannametsas Saarikse sadamas merest maanteekraavi t�usuveest kantud kalamaimud j�id vee alanedes truubiummistuse taha l�ksu ja hukkusid. > Loe siit P�rnu Kaubamajakas lainetas p�hap�eval vesi P�hap�eva �htul k�ivitus P�rnu Kaubamajakas teadmata p�hjusel automaatne tulekustutuss�steem, mis pani kaubakeskuses t��le veekardina. > Loe siit Valgamaa suurim investeering l�heb Sangaste valda Riigikogu eraldas 2007. aasta lisaeelarvest ja 2008. aasta eelarvest omavalitsustele investeeringuteks raha. > Loe siit P�rnus �letas uute autode m��k eelmisel aastal 2000 piiri > Loe siit T�na\nKontserdimaja alustab noorte salongi�htutega 07.01 T�ukekelk vahetab kanuu v�lja 07.01 Riigilipp oli tagurpidi vardas 04.01 Chris Rea naaseb Eesti publiku ette 28.12 Superstaarikarussell l�kati teist korda k�ima 21.12 Vennad Urbid tulevad Sunsetti 21.12 Maailm saab l�plikult v�gistatud Tallinnas 19.12 Uue superstaari otsing algab P�rnus 19.12 Kihnu Memmede laul l�ks s�damesse 18.12 Tele2 palus j�ulureklaami eest vabandust Fotogalerii 14:25 24:11 Bravos toimus �Sexpeditsioon� » kõik galeriid � Arhiiv


Eesti täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumise uuring, 2016 | Tervise Arengu Instituut\nTäna lisati 2016. aasta Eesti täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumise uuringu tulemuste põhjal koostatud statistika tervisestatistika ja terviseuuringute andmebaasi.\nUuring toimus 2016. aasta kevadel. Juhuvalimisse kuulusid 5000 16–64aastast Eesti elanikku, kohandatud vastamismäär oli 56,5%. Uuringut on tehtud alates aastast 1990 igal paarisaastal.\nUuringu kohaselt on 2014. aastaga võrreldes suurenenud tervisespordiga tegelejate hulk, ülekaaluliste ja rasvunud inimeste osa jäänud samale tasemele.\nKaks ja enam korda nädalas korraga vähemalt poole tunni jagu tervisesporti harrastavate inimeste osatähtsus on võrreldes 2014. aastaga märkimisväärselt kasvanud (37%-lt 42%-ni). Samal ajal vähenes nende inimeste osa, kes vigastuse või haiguse tõttu ei saa spordiga tegeleda ning seda veidi rohkem meeste seas.\nKuigi 74% mehi ja 62% naisi ei söö endiselt köögivilju nädala vältel kordagi või sööb vähem kui soovitatud, mis on 300 grammi päeva kohta, siis nende osatähtsus vähenes siiski märgatavalt.\nEhkki nii ülekaaluliste kui rasvunud meeste osa veidi suurenes, siis naistel see samavõrra vähenes, nii et üldnäitajad jäid 2014. aasta tasemele. Siiski on 40% Eesti meestest ja 27% naistest ülekaalulised ning 20% meestest ja 19% naistest rasvunud.\nViimasel 12 kuul vähemalt mõni kord nädalas alkoholi tarvitanute (meestest 39%, naistest 14%) osa suurenes põhiliselt naiste osatähtsuse suurenemise arvel. Nädalas vähemalt mõni kord alkoholi tarvitavate naiste osa suurenes arvestataval määral ― nelja protsendi võrra. Pärast suurt tõusu 2014. aastal vähenes pisut ka meeste osa (50%-lt 49%-ni), kes tarvitavad vähemalt kord kuus korraga 6 või enam annust alkoholi (see on keskmise inimese alkoholimürgistuse tekke lävikogus).\nNeed ja teised uuringutulemused leiab andmebaasi alajaotuses "Tervisekäitumine ja tervis", valides sobiva teema "Eesti täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumise uuring" alt.


Posted on 07-Sep-2017 . Total 679 reaches\nFULLY FURNISHED NEO DAMANSARA,DAMANSARA PERDANA STUDIO FOR RENT\nNICE VIEW... See More\n24HOUR SECURITY WITH CCTV & INTERCOM\nSHORT WALKING DISTANCE TO IKEA,IKANO,THE CURVE,TESCO,PJ TRADE CENTER AND ETC..\n7MIN TO ONE UTAMA SHOPPING MALL,MONT KIARA,SRI HARTAMAS ...\nFULLY FURNISHED INCLUDED QUEEN SIZE BED, SOFA,DINING SET, WATER HEATER,AIR COND,CURTAIN,WARDROBE, BUILD IN KITCHEN CABINET, SHOE RACK, FRIDGE,WASHING MACHINE ,DOOR GRILLS,LIGHT AND REMOTE CONTROL FAN..\nMONTHLY RENTAL:RM1450.00 ONLY\nUtility Deposit RM 725\nNeo Damansara, Damansara Perdana FULLY FURNISHED NEO DAMANSARA,DAMANSARA PERDANA STUDIO FOR RENT 505sf CORNER LOT HGIH FLOOR NICE VIEW WINDY AND QUIET AREA CLEAN AND NICE CONDITION 1 COVERED CAR PARK 24HOUR SECURITY WITH CCTV & INTERCOM SHORT WALKING DISTANCE TO IKEA,IKANO,THE CURVE,TESCO,PJ TRADE CENTER AND ETC.. 7MIN TO ONE UTAMA SHOPPING MALL,MONT KIARA,SRI HARTAMAS ... FULLY FURNISHED INCLUDED QUEEN SIZE BED, SOFA,DINING SET, WATER HEATER,AIR COND,CURTAIN,WARDROBE, BUILD IN KITCHEN CABINET, SHOE RACK, FRIDGE,WASHING MACHINE ,DOOR GRILLS,LIGHT AND REMOTE CONTROL FAN.. Facilities: Children's playroom Sauna Multi-purpose hall Swimming pool Children's pool Reflective pool Surau (male & female) Gymnasium Reading room AVAILABLE NOW MONTHLY RENTAL:RM1450.00 ONLY CALL MR.DAVID 0179001993 FOR APPOINTMENT VIEWING https://s3-ap-southeast-1.amazonaws.com/storage.propsocial.com/classifiedad/pictures/6766332/IMG-20170906-WA0030_zxxAAZz42-VLAM3b65au.jpg 0179001993


A Casa de Paulo Autran - Paraty - Hotels.com\nKõik sihtkoha Paraty, Rio de Janeiro (osariik), Brasiilia majutusasutused\n4 Rua Aurora, Centro Histórico, Paraty, 23970-000 Rio de Janeiro BRA\nPousada-tüüpi asutus kaldaalal baaride/sohvabaaridega, läheduses on Paraty rand\nVilla, 2 magamistoaga, siseõuega - Terrass\nComfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel - Tuba\nSuperior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel - Tuba\nComfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel - Vannituba\nSuperior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel - Vannitoa valamu\nComfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel - Vannitoa valamu\nVilla, 2 magamistoaga, siseõuega - Vaade toast\nVilla, 2 magamistoaga, siseõuega - Tuba\nSuperior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel - Vannituba\nVilla, 2 magamistoaga, siseõuega - Toas olemas\nSuperior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel - Dušš\nSuperior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel - Vannitoa sisustus\nComfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel - Einetamisala toas\nSuperior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel - Toas olemas\nVilla, 2 magamistoaga, siseõuega - Vannituba\nVilla, 2 magamistoaga, siseõuega - Vannitoa sisustus\nComfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel - Vannitoa sisustus\n2 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Terrass\n3 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Terrass\n4 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Tuba\n5 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Tuba\n6 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Tuba\n7 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Tuba\n8 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Tuba\n9 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Vannituba\n10 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Vannituba\n11 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Avatud veranda\n12 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Välisilme\n13 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Välisdetail\n14 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Hotelli sohvabaar\n15 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Hotelli sohvabaar\n16 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Hommikusöögi ruum\n17 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Einestamine\n18 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Hommikusöögi ruum\n19 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Spaaprotseduurid\n20 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Puhkeala fuajees\n21 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Puhkeala fuajees\n22 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Fuajee\n23 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Eriteenuste korraldaja laud\n24 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Hotelli interjöör\n25 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Interjööri detail\n27 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Vaade hotellist\n28 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Terrass\n29 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Tuba\n30 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Tuba\n31 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Tuba\n32 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Tuba\n33 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Tuba\n34 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Vannitoa valamu\n35 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Vannitoa valamu\n36 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Hotelli sohvabaar\n37 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Hotelli sohvabaar\n38 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Einestamine\n39 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Einestamine\n40 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Peauks\n41 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Fuajee\n42 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Puhkeala fuajees\n43 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Interjööri detail\n44 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Raamatukogu\n45 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Interjööri detail\n46 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Vaade toast\n47 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Tuba\n48 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Tuba\n49 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Tuba\n50 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Tuba\n51 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Vannituba\n52 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Vannituba\n53 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Hotelli baar\n54 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Hotelli interjöör\n55 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Interjööri detail\n56 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Interjööri detail\n57 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Tuba\n58 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Tuba\n59 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Tuba\n60 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Tuba\n61 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Vaade toast\n62 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Vannituba\n63 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Vannituba\n64 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Trepp\n65 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Interjööri detail\n66 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Interjööri detail\n67 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Tuba\n68 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Tuba\n69 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Vaade toast\n70 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Toas olemas\n71 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Tuba\n72 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Dušš\n73 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Vannitoa sisustus\n74 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Interjööri detail\n75 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Raamatukogu\n76 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Tuba\n77 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Tuba\n78 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Einetamisala toas\n79 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Kohviaparaat toas\n80 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Tuba\n81 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Vannituba\n82 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Vannitoa valamu\n83 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Toas olemas\n84 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Superior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel, Toas olemas\n85 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Vannituba\n86 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Vannituba\n87 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Vannituba\n88 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Villa, 2 magamistoaga, siseõuega, Vannitoa sisustus\n89 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Comfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel, Vannitoa sisustus\n90 - A Casa de Paulo Autran, Paraty, Maismaavaade majutusasutusest\nParaty rand – 6 min jalgsi\nJabaquara rand – 17 min jalgsi\nSt. Rita kirik – 2 min jalgsi\nTeater Space – 3 min jalgsi\nBandeira väljak – 3 min jalgsi\nNossa Senhora do Rosário e São Benedito kirik – 3 min jalgsi\nParaty kultuurimaja – 4 min jalgsi\nMatrizi väljak – 4 min jalgsi\nKatedraali park – 5 min jalgsi\nWe stayed two nights at Casa de Paulo Autran and it was wonderful. The place is very… 19. dets 2020\nReally great place and host 28. veebr 2020\nSuperior sviit, 1 magamistoaga, 2 vannitoaga, asub poolkorrusel\nComfort kahetuba, 1 ülilai voodi, omaette tualettruumiga, asub esimesel korrusel\nVilla, 2 magamistoaga, siseõuega\nA Casa de Paulo Autran ümbruskond\nKülastajad saavad nautida kohapealseid spaateenuseid. Saadaval on süvakudede massaaž, spordimassaaž, kehahoolitsused ja maniküür ja pediküür. Spaas pakutakse raviprotseduure, sealhulgas ajurveeda-protseduurid.\nA Casa de Paulo Autran – joonealune jutt\nBussiühendus lennujaamaga maksab 500 BRL inimese kohta üks suund\nA Casa de Paulo Autran – KKK\nKas A Casa de Paulo Autran võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, A Casa de Paulo Autran pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab A Casa de Paulo Autran ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas A Casa de Paulo Autran pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKahjuks ei paku A Casa de Paulo Autran kohapeal parkimisvõimalust.\nKas A Casa de Paulo Autran lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nJah, lemmikloomad on teretulnud. Hind 50 BRL lemmiklooma kohta öö kohta.\nMillised kellaajad on A Casa de Paulo Autran kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Museu Caminho do Ouro (3 min jalgsi), Margarida (4 min jalgsi), Cachaçaria Cana Caiana (4 min jalgsi).\nKas A Casa de Paulo Autran pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nJah, edasi-tagasi bussiühendus lennujaamaga on saadaval. Hind 500 BRL inimese kohta üks suund.\nFABIANO, br1 öö, reis perega\nRonaldo, br6 ööd, reis perega\nRafaella, br2 ööd, reis\nMiriã Regina, br2 ööd, reis perega\nRenata, br1 öö, reis\nCamila, br2 ööd, reis\nVictor, br3 ööd, reis


Naissaare kabeli välisarhitektuuri restaureerimise tööprojekt. OÜ Arhitektuuribüroo Kapiteel (Jaan Jõgi, Aleksander Danil).\n(Muinsuskaitseameti arhiiv, säilik P-17751)\nSeletuskiri ja joonised (plaanid, lõiked, vaated, sõlmed). Projekt käsitleb kandekonstruktsioonide ja välisarhitektuuri restaureerimist. Nenditakse kiriku halba tehnilist seisukorda. Nähakse ette kiriku laialivajunud seinte endisesse asendisse tõmbamist terastõmbide abil, pehkinud palgikordade vahetust, puuduvate katusekonstruktsioonielementide taastamist. Projekteeritud uus valtsplekist katusekate koos piksekaitsega, uued koopia-avatäited ja originaali järgiv uus välislaudis.\nNaissaare kirik. 2003. a. tööde aruanne. Tehnilise seisukorra täiendav ülevaatus ja restaureerimisettepanekud. Rändmeister OÜ.\n(Muinsuskaitseameti arhiiv, säilik A-5141)\nTehtud tööde kirjeldus, fotod. Torniosa konstruktsioonide täpsem ülevaatus. Täpsustati 2002. aasta projektis kirjeldatud tehnilist seisukorda ja restaureerimislahendusi ja –mahtusid.\nNaissaare Püha Maarja kabel. Asendiplaan ja vertikaalplaneerimine. Interjööri arhitektuur-ehituslik osa. Põhiprojekt. OÜ Arhitektuuribüroo Kapiteel (Jaan Jõgi, Vaike Pungas)\n(Muinsuskaitseameti arhiiv, säilik P-15472)\nSisaldab seletuskirja ja jooniseid. Kinnistu piirile projekteeriti lattaed 1930ndate piirdeaia eeskujul. Ette nähti vertikaalplaneerimine ja vaadete avamine (puude mahavõtmine). Kavandati hävinud interjööri taastamine: projekteeritud uus rõdu (algses mahus), torni trepistik, siseuksed (tahveluksed). Torni projekteeriti näituseruum, seminariruum, ülakorrusele vaateruum.\nNaissaare Püha Maarja kabel. Sisearhitektuurne põhiprojekt. FIE Tiiu Lõhmus\n(Muinsuskaitseameti arhiiv, säilik P-15473)\nSeletuskiri, joonised. Projektiga on antud kabeli sisekujunduse ja sisustuse lahendused ning ruumide värvilahendused. Altar, põlvituspink, kõnepult ja harmoonium saadud annetusena, ülejäänud mööbel ja sisseseade lahendatud projektiga.\nNaissaare kirik. Elektripaigaldise projekt. OÜ RR Elekter.\n(Muinsuskaitseameti arhiiv, säilik P-18099)\nElektripaigaldise (tugev- ja nõrkvoolupaigaldised, piksekaitse) projekt. Arvestatud perspektiivselt elektrivõrku ühendamisega (projekteerimise ajal puudus Naissaarel statsionaarne elektriühendus).\nNaissaare kirik. Tulekahjusignalisatsioon. Põhiprojekt. OÜ Teleprojekt.\n(Muinsuskaitseameti arhiiv, säilik P-18100)\nAutomaatse tulekahjusignalisatsiooni projekt.


sport raseduse ajal | Rasedus ja sünnitus | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nsport raseduse ajal 06.11.03 / Rasedus ja sünnitus\nOlen eluaeg kõvasti sporti teinud ja ei suuda ausalt öeldes ka rasedana (18+1) ennast väga tagasi hoida. Vähendasin küll trennide arvu nädalas, aga ikka kuulen siit ja sealt, et ei tohi teha hantlitega harjutusi ja kõhulihaseid jne. Tean küll, et ujumist soovitatakse kõige enam, aga ma ei suuda pidevalt kloori sees olla. Seepärast teen aeroobikat. Mis siis antud juhul on kohe kindlasti keelatud ja mis mitte?\nOtsest keeldu ei ole. Kui olete sportimisega harjunud, siis võite kindlasti jätkata. Võib-olla ehk koormust võiksite pisut vähendada. Aeroobikat võite teha tunde järgi ja kõhulihastele ehk natuke nõrgemalt kui olete seda ilma raseduseta teinud.Dr Kadastik


Vooremaa Oktoobri alguses tähistame rahvusvahelist eakate päeva\nOktoobri alguses tähistame rahvusvahelist eakate päeva\nMul on siiralt hea meel, et meie eakad on igapäevases elus väga ettevõtlikud ja aktiivsed. Pensionile jäämine ei tähenda Eestis enam seda, et jäädakse üksi koju nelja seina vahele kurtma ja nukrutsema. Vastupidi, üha sagedamini leitakse tee päevakeskustesse, kohtuma vanade ja uute sõpradega, tegelema mitmesuguste harrastustega, oma silmaringi laiendama.\nIga päev toob meile uudiseid maailma majanduse kohta, mis praegu läbib üsna raskeid aegu. Sellest puhangust ei jää puutumata ka meie siin Maarjamaal.\nEelarvevaidlustes, mis sel aastal olid eriti rasked ning mida ka teie kindlasti olete jälginud, on räägitud palju mitmetest kärbetest. Mul on hea meel kinnitada, et vaatamata sellele, et sotsiaalministeerium on pidanud tegema palju valusaid otsuseid, tõusevad pensionid nii, nagu seaduses ette nähtud.\nOlen kindlalt seisnud selle eest, et pensionikasv jätkuks kokkulepitud kursil. Täna on veel väga raske täpselt ütelda, kui suur pensionitõus täpselt ees ootab. Ent usun, et nõustute minuga: olulisim on siiski kindlustunne, et pension kasvab.\nSoovin teile kaunist ja rõõmuküllast eakate päeva ning palju tervist ja jõudu igasse päeva!\nMARET MARIPUU, sotsiaalminister


Leitud 229 vastet\nMis määret kaelakausside ja rummude juures kasutada võiks? Olen kuulnud veekindlast teflonmäärdest, aga kas võiks nt Würthi valikust või mõnest autopoest midagi sinna panna? Hetkel on mul riiulis Statoili Wheel Bearing Grease, mis peaks sobima rattalaagritele, aga ma pole kindel kas see veekindel m...\n10. 05. 2020. 06:32\n25. 04. 2020. 20:37\nParandasin lingi. Taaramäel peas Ilves Sports Company müts! ) Mis see müts asjasse puutub? Kanksil oli vunts (ei tea, kas mõni gravelvõistlus plaanis?), Northwave kingad ja NIKE seljakott (mitte Rapha). Pedaalid polnud tal ka Speedplay aga mis täpselt oli, ei saanud aru. Valge saatemassin on müügis...\n26. 03. 2020. 06:38\n11. 03. 2020. 18:33\na. Jah, võin nakatuda, kuid ma ei karda seda asja rohkem kui tavalist grippi. Haigena istun kodus ja ravin välja, nagu ikka.\nArvatavasti teeb nii enamus nakatunuid juba praegu.\n11. 12. 2019. 21:07\nKopeerin siia postituse ühest teisest foorumist, et millega seal" puusse" pandi, kõige hullem on ikka nende "saarte" paiknemine üksteise suhtes :evil: Lihtsalt ei suuda vait olla :evil: Järgmine ÄGE liiklust korraldav pilootprojekt lükati käima Tsiteeri: Maanteeamet alustas 2. detsembril Kaareperes ...\n30. 08. 2019. 19:36\n30. 07. 2019. 19:21\n22. 07. 2019. 19:06\n10. 04. 2019. 18:32\n08. 02. 2019. 20:43\n18. 01. 2019. 19:12\n10. 01. 2019. 07:49\n12. 10. 2018. 18:37\nEi tea kas aitab ka krampide teket vältida ?\n20. 04. 2018. 05:39\nPärnust diblagorski taga oleva sillani mitte kõige parem, jala vist üle silla isegi saab, sillast Vaskräämani nii enam vähem, Vaskräämast Surjuni väga hea, Surjust ristumiskohani paras kikerdamine mööda jämedamat killustikku (kui nüüdseks ära pole virutatud). Ristumiskohast Ikla poole vist enamasti ...\n18. 08. 2017. 05:28\nTeema: Cannondale esindaja/korralik valik\nRe: Cannondale esindaja/korralik valik\nNo äkki hakkate siis ametlikuks esindajaaks\n11. 01. 2017. 20:40\nTeema: Milleks jalgrattale sadul?\nRe: Milleks jalgrattale sadul?\nEks ta ole ju täiskuu aeg ka .\n115kg ja Fulcrumi RedMetal 3.\n18. 03. 2016. 06:37\nÜkskõik kus üle Eesti tahad teada hoolduse kohti?\n21. 01. 2016. 20:08\nProovi nii https://www.youtube.com/watch?v=1GnlOS5Bgn0\n17. 12. 2015. 07:18\n08. 12. 2015. 19:29\n19. 11. 2015. 19:34\n08. 11. 2015. 08:32\n31. 10. 2015. 07:34\nAga mõtle milline motivatsioonilaks tuleb igast uuest jupist. Ainult lõpuks ei suuda sõitma minnagi kui pole mõnda ägedat vidinat rattale külge saanud kruvida\n21. 08. 2015. 14:16\n01. 07. 2015. 20:13\n24. 06. 2015. 19:21\n06. 06. 2015. 07:27\n16. 03. 2015. 19:03\n22. 09. 2014. 17:58\n(y) Vägisi jääb mulje, eriti TRM puhul, et sinna kogunev osa seltskonnast on ennast nn. "kummiteemaga" nõdraks mõelnud, eriti ilmselt tänu sellele, et iga aasta käib just selle teema ümber tõsine jahumine ja valdavad soovitused on ikka võimalikult sile, siis "veereb". Osad kukkumised on selgelt rehv...\n27. 08. 2014. 20:06\n:shock: Tere Otepää EC tekitas mõnusa liivapadja pükste pehmendusse, mida sealt kuidagi välja ei saa. Täpsemalt siis välimisele poolele. Olen proovinud mitu korda pesta ning tolmuimejaga tõmmata, aga liiv ei näi lõppevat. Kellelgi äkki mingi hea nipp varuks, kuidas selle liiva sealt kõige efektiivse...\n24. 08. 2014. 04:30\nmiilits kirjutas: , aga saab ehk paremaks, kui need rasked King rehvid alt saab vahetatud.\n04. 08. 2014. 21:33\nTeema: milliseid arste keegi külastab\nRe: milliseid arste keegi külastab\nKas keegi Pärnus teab mõnd head massööri või veel parem kondiväänajat, kes oskab alaselja valudega tegeleda? Tuudori kohta olen teadlik. Ainuke variant mis hetkel leidsin on dr. Juri Tšindin, kes käib aegajalt Pärnus. On keegi tema juures käinud? Massööri puhul oleks kindlasti vajalik, et suudaks k...\n03. 06. 2014. 17:55\nKaupoR kirjutas: poe parklas auto kapotile või äärekivisse maandumine ei erine suurt milleski TRR-l või trennis risu panemisest.\n24. 05. 2014. 06:32\nindrek56 kirjutas: Oma politseivaenu väljaelamiseks sobib postimehe kommentaarium paremini. seal on selle tarbeks üsna värskelt mitu artiklit avaldatud.\nAa, aitäh juhatamast.\nSee pole vaen vaid kehtiva fakti konstanteering. Et klaar oleks.\nSee on haiglane kibestunud olek.\n06. 05. 2014. 15:47\nTeema: Uut moodi ratas\nRe: Uut moodi ratas\nMK777 kirjutas: Olen kindel, et selline asi massidesse ei jõuagi kunagi. Klassikaline kodaratega jooks on ikka kõige parem.\nEi ole midagi, spessupoisid löövad kampaania käima ja kõik ostavad mis mühiseb .\n04. 02. 2014. 19:31\nTeema: veekindlad pealispüksid\nRe: veekindlad pealispüksid\n02. 02. 2014. 10:39\n09. 09. 2013. 18:09\nTeema: Magura Menja, Durin, TS6, TS8 kasutajamuljed?\nRe: Magura Menja, Durin, TS6, TS8 kasutajamuljed?\nJuba mitu aastat oma suure ylekaaluga yhte Menjat piinanud ja siiamaani ei yhtegi halba sona. Lenksuluku triggeri vahetasin Rock Shoxi oma vastu,kuna originaal kippus kergelt katki minema kukkumisete tulemusena. Aga muidu sama jutt mis j2nisel.\n24. 08. 2013. 08:22\nTeema: Tutikal rattal kumm valetpidi peal?\nRe: Tutikal rattal kumm valetpidi peal?\nJummelküllvedujapidamine küll kuid kahjuks nii lihtne see polegi. Miks siis moottorrastastel käib esikumm tagurpidi ja tagakumm ikka seda pidi, et vee välja viskaks? Kuigi veoskeem mootorrattal ja jalgrattal tundub sarnane olevat. Nomaeitea, kaeba siis selle rattakummi tootja kohtusse (kiusab inime...\n09. 01. 2013. 08:09\n27. 12. 2012. 07:32\nArtrosport kliinikust dt. Meiterni käest kindlasti tuleks uurida enne kui midagi süstima hakata.\n17. 09. 2012. 05:45\n08. 09. 2012. 07:16\nEi ole nii karmi maastikku? Minu arust amordi eelis tuleb välja just treppis või hästi auklikul kruusateel ja singli juurikatel sõites.\n14. 07. 2012. 09:53\n27. 05. 2012. 15:50\nRennes kirjutas: Telefonidele tehakse ju poppe ümber käsivarre kotte ja hoidjaid ... nendega halb joosta? Ise pole proovinud aga kaalun just ühe sellise ostmist oma HTC'le.\nMina panin oma Xpera active´i selle randmekotiga stemmi külge, püsis väga hästi\n27. 05. 2012. 08:13\nTeema: sõidukinga vänge lebra\nRe: sõidukinga vänge lebra\nh_v_h kirjutas: võta järgmisena Sidi kingad - ei mingit lebra.


15.11.2088 | Astrologie Kalender | Aspekte & Transite | Mundan-Horoskop\n15.11.2088 Astrologie Kalender\nMundan-Horoskop und Transite für den 15. November 2088\nIn 25988 Tagen Wochentag: Montag\n← 14. November 2088\n16. November 2088 →\n↑ 15. November 2088


Jõuluraadio Star FM avas täna Ülemiste keskuses jõulustuudio! – Melu | GoodNews\nAvaleht Melu Jõuluraadio Star FM avas täna Ülemiste keskuses jõulustuudio!\nJõuluraadio Star FM avas täna Ülemiste keskuses jõulustuudio!\neelmine TREILER I Koguperefilm „Jõulud džunglis“ tuleb taas kinodesse üle Eesti\njärgmine Korvpalli trikimeeskond Globetrotters tuleb taas Eestisse


Eksklusiivne 30. aastapäeva väljalase\nErivarustus ja spetsiaalsed märgid\nSäästlik ja puhas 80hj mootor\nTänaseks on toodetud üle maailma enam kui kuus miljonit Micrat\nElu algab kolmekümneselt, nii vähemalt mõnikord öeldakse. Micra saabuva 30.sünnipäeva puhul on Nissan loonud sellest ülimenukast linnaautost eriversiooni.\nMicra erimudel on stiilse ja ligitõmbava dünaamilise välimusega. Baasversioonil Visia põhineva Micra 30 standardvarustusest leiab efektsed seitsme kodaraga 15-tollised valuveljed ning tippversioonilt DIG-S laenatud katusespoiler annab sõidukile tuttava silueti. Standardvarustuses on ka kerevärvi uksekäepidemed ja küljepeeglid.\nMicra 30, mis käib 2012.aasta Pariisi autonäitusel esitletud äärmiselt populaarse eriversiooni Micra ELLE jälgedes, kannab tiibadel, tagaluugil ja armatuurlaual diskreetset erimärgistust.\n„Paljudes naistes tekitab liginev 30.sünnipäev meeleärevust, kuid Micra suhtub sellesse stoilise rahuga. Moodne ja elegantne Micra 30 on aga intelligentsele suurlinnas elavale naisele ideaalseks partneriks," lausus Nissan Nordic Europe'i suhtekorraldusjuht Taina Erkkilä.\nMicra 30 jõuallikaks on Nissani 1,2-liitrine 80hj vabalt hingav kolmesilindriline bensiinimootor, mille heitmekogus on nii väike, et see võib kanda Nissani mudelivaliku kõige keskkonnahoidlikumatele sõidukitele antavat „Pure Drive'i" märki. Lisavarustusena saab valida kõrgtehnoloogilise CVT-käigukasti.\nMicra on ehitatud Nissani kergele ja väga jäigale V-platvormile (V naguversatileehk mitmekülgne), mis pakub suurepärast juhitavust ja turvalisust ning rafineeritud sõidukogemust.\nStandardvarustusest leiab kiirustundliku roolivõimendi, eesmised elektriaknad ja kõik olulisemad ohutussüsteemid nagu ESP, juhi ja kõrvalistuja turvapadi ning samuti külgturvapadjad ja turvakardinad. Lisavarustusena saab valida manuaalse kliimaseadme.\nMicra 30 jõuab müügile märtsi lõpus.\n0-6 miljonit 30 aastaga\nMicra, mis kannab mõnes riigis nime Nissan March, toodi Euroopas turule 1983.aastal. Sellest ajast alates on seda toodetud üle maailma enam kui kuus miljonit.\nViimasel kolmel kümnendil on Micra olnud autotööstuses superminidele teenäitajaks ning aastal 1993 sai sellest esimene Jaapani auto, mis pälvis ihaldatud Euroopa aasta auto (CoTY) tiitli.\nEsimene versioon (mis ettevõttes on tähistatud koodiga K10) toodi Jaapanis turule 1982.aasta lõpus ning see jõudis Euroopasse 1983.aasta algul. Aastal 1992 vahetas selle välja Euroopa aasta auto tiitli võitnud teise põlvkonna mudel K11.\nSama moodi nagu eelkäija, pidas ka K11 vastu terve kümnendi. Alles 2002.aastal toodi turule kolmanda põlvkonna Micra K12, mida toodeti nii kolme- või viieukselise luukpärana kui ka kokkuvolditava metallkatusega kupee/kabrioletina, mis kandis nime Micra C+C.\n2010.aastal esitletud praegune neljanda põlvkonna mudel K13 on tõeline maailmakodanik. Mudelit toodetakse neljas riigis- Tais, Mehhikos, Hiinas ja Indias-, kusjuures India varustab muu hulgas kogu Euroopa turgu. Micrat/Marchi müüakse üle maailma kokku 56 riigis.


17. Kinoveebi Jututuba: tapjanukk Chucky on meie uus parim sõber - Podcastid.ee\n“Kinoveebi Jututoa” 17. saates võtavad Ragnar, Henryk ja Helen läbi olulisemad filmiuudised meilt ja mujalt (Nolan Eestis, Disney uued filmid, uus “Doomi” film jpm!).\nSeejärel arutatakse, mis filme ja seriaale on vahepeal koduste vahendite (Netflix jne) abil vaadatud ning antakse hinnang praegu kinodes olevatele filmidele (“Lapsemäng”, “Eile veel”, “Mid 90s” jpm!).


Kodu: Reeglid Minu Maja Müümiseks - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Reeglid Minu Maja Müümiseks\nKui otsustate oma maja müüa kinnisvaramaakleriga või iseendaga, on teatud sammud, mida peaksite tegema, et tagada sujuv ja õigeaegne tehing. Müüja turul saate lõigata nurki, kuid igal turul on võimalusi müügi kiirendamiseks, vastutuse piiramiseks ja müügihinna tõstmiseks.\nKas olete enne sissekirjutamist teinud kodukontrolli?\nEdukas müük on tavaliselt läbimõeldud ettevalmistus toode.\nVäga sooja müügi turul pakuvad mõned ostjad pakkumisi ilma kontrollita. See on ebaharilik isegi siis ja peaaegu kunagi ei esine ostja turul või turul, kus ei ostja ega müüja eelis. Ostja mõistmine teeb tõenäoliselt pakkumise sõltuvaks ülevaatusest, on mõistlik, et see oleks tehtud ennast enne, kui koju on kantud. Kui ülevaatus on lõpule jõudnud, siis teate, mis probleemid on ja saate neid ennast parandada, saate pakkumisi, et mõista, kui palju see nendega tegelemiseks kulub, ning neil on piisavalt teavet, mis aitab teil määrata konkurentsil põhineva noteeringu hinna. Mõnikord leiate probleeme, mis võivad ostjat hirmutada ja mida saate kergesti fikseerida enne, kui kodu läheb turule. Garaažis tekkiv süsinikmonooksiidi tekitamine võiks paljudele potentsiaalsetele ostjatele lepingu tühistada. Aga kui leiate, et põhjus on ahju lihtsa lahenduse leidmine, ei leia see küsimus ostja kontrolli käigus kunagi.\nKuigi riigi seadused on erinevad, on rohkem kui kahel kolmandikul kõigist riikidest müüjatel kohustus nõuda oma kodus teadaolevaid defekte. Californias tuleb avaldada kõik defektid. Ja teile saab kaevata, kas teate defekti kohta või mitte. Sellisel juhul ei pruugi võistluskaebus kaotada, kuid miks isegi võimalus kohtusse pöörduda? Kõikide probleemide avalikustamine aitab teil ka läbirääkimiste ajal. Kui ostja esitab vastupidiseid pakkumisi pärast oma kontrolli, sest seal on kuiv mähk treppide all, siis vastate sellele, et meenutasime, et kuiv mähk oli avalikult esile tõstetud ja võeti hinnakujunduses arvesse. Kõigi andmete avalikustamine võtab inspektsiooniprotsessist eemal oleva elemendi ja vähendab tõenäosust, et ostja lahkub tehingust, kui ta avastab probleemi hilinenud probleemi ajal.\nProbleemid võivad ilmneda müügiprotsessi ajal. Selle algupära mõistmine aitab teil jääda rahulikuks ja keskenduda probleemide lahendamisele, mitte aga nendega kahanemisele ja tehingu kaotamisele. Ostjad võivad teada saada, et nende sulgemiskulud on kallimad kui nad saavad endale lubada. Te võite avastada, et teie uus kodu ei ole veel kuus valmis. Igal probleemil on lahendus. Saate hoida tegeleda elus, luues need. Soovitage veidi tõsta müügihinda ja krediteerida ostjaid tagasi, et aidata neil sulgemiskuludega. Küsige, kas saate kuu aega pärast seda, kui olete sulgemisel või ladustamisrajatisel leidnud, tagasi mõne nädala jooksul oma emaga elama. Mis iganes juhtub, tean, et see ei ole vandenõu - see on võimalus probleemi lahendada.


Taju tants mälusisude tantsulaval | Teadvuse Suure Probleemi Lahendamine\nEsileht > ajuteadus, mälu\t> Taju tants mälusisude tantsulaval\nTaju tants mälusisude tantsulaval\noktoober 17, 2014 jaanaru\tLisa kommentaar Go to comments\nKirjutasin toimetaja palvel viimasel hetkel enne trükkiminekut Eesti Psühholoogide Liidu Laualehte suure kiiru ja tuhinaga loo sellest, kuidas meie taju on igal hetkel mõjutatud eelneva kogemuse poolt. Kopeerin ta täies mahus ka siia:\nTaju- ja mäluprotsessidest on peibutav mõelda kui videokaamerast: me tajume maailma (filmime), talletame mälujälgi (hoiame neid filmilindil), ammutame mälusisusid (kerime lindi õigesse kohta ja vajutame “play”). See analoogia on aga mitte ainult halb, vaid suisa eksitav.\nTajuprotsessid ei ürita kunagi maailma üks-ühele kujutada, vaid tihti moonutavad keskkonnas tegelikult toimuvat. Mälujäljed ei ole mitte usaldusväärsed ja püsivalt samad, vaid muutuvad aja jooksul. Mälust ammutamine ei ole mitte vigadeta taasesitamine, vaid pigem justkui mälujälje ülekirjutamine. Meie ajus toimiv videokaamera on üks väga vallatu ja vimkasid viskav videokaamera, mida keegi oma elu tähtsate hetkede filmimiseks kasutada ei tihkaks.\nKuid huvitaval kombel on aju meie teada ainus selline videokaamera, mis suudab maailma tõlgendada ja keskkonnast toimuvast aru saada. Pange oma tavalises videokaameras mängima video. Ja küsige videokaameralt, mis selles videos toimub. Ärge vastust väga pikalt ootama jääge. Videokaamera on masin, rumal masin. Aju on ka masin, aga väga vinge masin. Hämmastaval kombel töötab see masin pool päeva ühe kiluvõileiva peal. Proovige oma videokaamerat samal dieedil pidada.\nKuidas saab aju olla nii efektiivne, võimaldada meie vaimseid funktsioone nii vähese energiakuluga? Näib, et osa meie aju näilistest halbadest omadustest – keskkonna mitte üks-ühele kujutamine, mälujälgede mitteusaldusväärne salvestamine – on vahetult seotud aju nende omadustega, mis teevad ta meile teadaoleva universumi parimaks arvutusmasinaks.\nEnnustav mudel maailmast\nTänaseks päevaks on selge, et aju ei ole mitte passiivne teabe vastuvõtja (nagu meie sõber videokaamera), vaid üritab kogu aeg keskkonnas toimuvat möödunu põhjal ennustada. Aju ei ürita ümbritsevas keskkonnas toimuva põhjal luua mudelit maailmast, vaid vastupidi – aju järeldab juba olemasoleva mudeli põhjal, mis parajasti ümbritsevas keskkonnas toimub. See mudel põhineb mälusisudel ja teeb pidevalt ennustusi selle kohta, kuidas meid ümbritsev keskkond olema ja muutuma peaks. Ennustamine võimaldab keskkonnas kiiremini reageerida ja muuseas ka ajus levivat aktiivsust (energiakulu) vähendada, sest täpsete ennustuste olemasolu korral tuleb töödelda ainult neid detaile, mis sellest ennustusest hälbivad. Aju on oma töös efektiivsem kui videokaamera, sest ennustusprotsessid üritavad ette aimata sisendi poolt tekitatavat ajuaktiivsuse mustrit ja nad testivad selle etteaimamise täpsust vastavat ajuaktiivsuse mustrit pidurdades. Kui ennustus klapib, pidurdatakse vastav sisend juba aju töötlushierarhia varajastel etappidel ja vastav sisend tekitab ajus vähem aktiivsust ja aitab seega aktsioonipotentsiaalidele kuluvat energiat vähendada. Kui ennustus eksib, siis on keskkonnas midagi olulist muutunud ja vastav pidurdusest ülejääv aktiivsus (“ennustuse viga” või “prediction error”) tulebki kõrgemate ajupiirkondadeni kanda (Joonis 1).\nJoonis 1. Lihtsustatud illustratsioon ennustava kodeerimise ideest. Kõrgemad korteksi piirkonnad saadavad ülalt-alla ennustusi, mille abil pidurdavad hierarhias madalamate korteksi piirkondade aktiivsust, mille suhtes ennustus täppi läks. Kui ennustus oli ekslik või puudulik, saadetakse alt-üles kõrgematele korteksi piirkondadele ennustuse viga. Joonise autor on Kristjan-Julius Laak.\nTasub märgata, et need ennustusprotsessid ei ole mitte kõrgemad kognitiivsed toimingud (“Ma küsin pilvedelt, kas täna kallab vett?”) vaid igal murdsekundil toimuvad teadvusevälised protsessid. Kas olete kunagi külmkapist haaranud mahlapakki ja olnud üllatunud selle kergusest (abikaasa oli mahlale salaja otsa peale teinud)? Teie aju oli ennustanud paki raskust ja teie üllatus tulenes ennustuse veast. Ehk olete vahel oma lemmiksümfoonia ajal järgmise osa meloodiat kuulma hakanud juba enne seda, kui orkester seda mängima hakkas? Teie aju ennustas seda meloodiat ette. Olete pimedas trepil astudes ehmatanud, kuna jalg tabab trepiastet varem või hiljem, kui oodatud? Ennustusprotsessid jälitavad meid igal sammul. Olete frustreeritud, et te iseennast kõditada ei saa? Süüdistage aju täpset ennustust selle kohta, kuidas teie näpud liiguvad, ja kasutage kõditamiseks robotkätt (Blakemore jt 1998). Ennustusprotsessid võimaldavad rahvarohkel tänaval edukalt liikuda, ilma et me ennast ja teisi vigastaksime. Ennustusprotsessid teie ajus panevad teid imestama, kui te näete, mis on selle lause viimane melon.\nIga hetk meie tajust on mõjutatud nende ennustusprotsesside poolt. Keskkonnast tulev teabejada on alati mitmetähenduslik, mälusisudel põhinev teave täiendab lünki ja seab piirangud maailmast meieni jõudva teabe tähendusele.\nSee tore üldine jutt annab konkreetseid katseideid: eelnev kogemus maailmaga peaks taju muutma ja vahel ka eksitama. Ja seda on mitmed katsed tõepoolest ka näidanud. Näiteks tajuvad katseisikud värvitut banaani või sidrunit siiski pisut kollasena või porgandit oranžina (Hansen jt., 2006). Samuti näivad pisut kellaosuti liikumise suunas kaldu olevad kirjatähed ja digitaalsed numbrid vertikaali suhtes vähem kaldu olevat kui samavõrra teisele poole kallutatud kirjatähed ja numbrid (Whitaker & McGraw, 2000). Eelnev kogemus tüüpilist värvi puuviljadega või enamasti ühele poole kaldus numbrite ja kirjatähtedega mõjutas taju. Võiks lausa öelda, et mälu moonutas taju, sest see, mida katseisikud tajusid, ei vastanud välisele maailmale (kus banaanid olid värvita ja numbrid ja tähed mõlemale poole võrdselt kaldu).\nTaju ja mälu vastastikmõju\nNõnda ajust mõeldes kaob järsk eristus taju ja mälu vahel – taju on mõjutatud mäluprotsesside poolt kohe ja vahetult. (Näiteks oma katsetes Renate Rutikuga oleme näidanud, et teave mälust mõjutab taju juba 85 ms pärast stiimuli esitamist.) Seega tuleb küsida, kuidas need mälusisud ajus ikkagi salvestatud on. Lihtne vastus on, et mälusisud on salvestatud nendesse samadesse ajuvõrgustikesse, mida me kasutame tajuliseks töötluseks. Arvatakse, et mälusisud on talletatud aju ühenduste täpsesse mustrisse. Seega kui sisend jõuab korteksisse (näiteks visuaalne sisend esmasesse visuaalsesse korteksisse), puutub ta koheselt kokku ka mälusisudega, kuna mälusisud on kujundanud selle tantsulava, kuhu sisend liuglema lubatakse. Teisiti sõnastades: sisendinfo saab liikuda ainult mööda närvirakkude vahelisi ühendusi ja need närvirakkude vahelised ühendusteed kannavadki endas eelnevaid kogemusi. Selle hüpoteesi kohaselt mõjutavad mälusisud taju samamoodi nagu ettesõidetud suusarada mõjutab suusataja teekonda. Igasugune üritus taju mälust eristada on vaid nutika eksperimentaalpsühholoogi mustkunstitrikk.\nIdee, et igal murdsekundil meie taju ja käitumist juhtiv eelnev kogemus on salvestatud ajurakkude omavahelisse ühendusse, tundub ehk staatiline, igav ja rumal. See, kuidas me mingis olukorras reageerime, sõltub ju kontekstist, tähelepanust ja emotsionaalsest seisundist? Aga erinev kontekst eelaktiveerib erinevad töötlusrajad, tähelepanu võimendab selektiivselt vajalikke töötlusteid ja emotsioonaalne seisund mõjutab otseselt ajupiirkondade vahelisi ühendusi. Seega neuronitevahelised ühendused tunduvad küll staatilised ja igavad, kuid tegelikult on neid võimalik vastavalt ülesandele ja eesmärgile dünaamiliselt muuta ja koordineerida.\nLisaks sellele muudab neid närvirakkude ja ajupiirkondade vahelisi ühendusi pidevalt ka uus kogemus ehk taju ise. Aju on plastiline ja läbi selle plastilisuse saab keskkond mõjutada seda ennustavat mudelit, mis ajus sellest samast keskkonnast luuakse. Näiteks kui ühel hetkel hakkabki teie külmkapis olema ainult tühju mahlapakke, siis peagi olete üllatunud vaid siis, kui mahlapakk järsku täis ja seetõttu oodatust raskem on. Esialgu tekkinud ennustuse viga (kui ootasite täis mahlapakki, kuid haarasite tühja) viis läbi aju plastilisuse vastavate neuronite ühenduste muutumiseni ja seega ennustava mudeli uuendamiseni.\nKäesolevas kirjatükis kirjeldatud raamistikku tuntakse ennustava kodeerimise (predictive coding) nime all (lihtsalt loetavat ülevaadet sellest ideest pakuvad Clark, 2013; Hawkins & Blakeslee, 2004). Sel teoorial on mitmeid detaile, mida antud kirjatöös ei käsitletud, kuid mis olulisel kombel pakuvad võimalust seda teooriat täpselt katseliselt uurida. Näiteks pakub see teooria välja, et ennustuse vead liiguvad sensoorses töötlushierarhias alt üles, samas kui ennustused ise liiguvad ülalt alla, kõrgematelt sensoorsetelt piirkondadelt madalamatele (Joonis 1). Mitmed ennustava kodeerimise mudelid (nt Hawkins & Blakeslee, 2004) on seotud konkreetsete väidetega teatud tüüpi neuronite ja neuronipopulatsioonide kohta, mida edasine uurimistöö peab kas kinnitama või ümber lükkama. Ennustava kodeerimise teooria on vallutanud ajuteaduse tormina ja tema abil üritatakse muuhulgas selgitada ka skisofreeniat ja autismi, unenägusid ja platseeboefekte. Nii on sel teoorial oht selgitada kõike ja seega mitte midagi. Aga kuna on võimalus, et see teooria tõepoolest on hea raamistik aju töö mõistmiseks, siis tasub seda ohtu trotsida ja vaadata, kuhu see teekond meid viib. Ehk jõuame videokaamerateni, mis on nutikamad kui me ise.\nHansen, T., Olkkonen, M., Walter, S., & Gegenfurtner, K. R. (2006). Memory modulates color appearance. Nature neuroscience, 9(11), 1367-1368.\nHawkins, J., & Blakeslee, S. (2004). On intelligence. Henry Holt and Company.\nWhitaker, D., & McGraw, P. V. (2000). Long-term visual experience recalibrates human orientation perception. Nature neuroscience, 3(1), 13-13.\noktoober 19, 2014, 3:33 p.l.\nSuurepärane ülevaade hetke ühest “kuumemast” teemaderingist taju- ja teadvuseteaduses. Teeksin algajamaid lugejaid silmas pidades ühe remargi:\nTaju sõltuvust mälust ja ootustest (sj illusoorseid tajuelamusi, mis hoiakust ja ootusest/ennustusest sõltuvad) demonstreerisid juba “ammusel ajal” XX sajandi alguses ja esimesel poolel paljud psühholoogid, eriti Saksamaal ja ka Põhja-Ameerikas. Würzburgi koolkond oli tuntud selliste tööde poolest, aga mitte ainult nemad. (Oswald Külpe, Tartu Ülikooli kunagine tudeng oli üks nendest.) Lihtsalt asi on selles, et neil “vanaisadel” polnud selliseid ajuprotsesside registreerimise meetodeid, mida saab tänapäeval kasutada, selgitamaks, kus ja kuidas need ülalt-alla tüüpi protsessid toimuvad. Ajalooratas on teinud kahemõõtmelise ringi, mis kolmemõõtmelises ruumis heeliks on ja nüüd 3D ruumis ülalt alla vaatab oma eelmisele kohale. Omamoodi topeltanaloogia :-).\n(Eesti keeles saab ülevaadet hoiaku mõjudest tajule lugeda vanast raamatust “Imetabane taju”, Tallinn, Valgus, 1989. Aga pisut oli sellest juttu ka Aru ja Bachmanni raamatus “Tähelepnu ja teadvus”, ekki teiste mõistete sekka peidetuna.)\noktoober 19, 2014, 6:22 p.l.\nAitäh, selline minevikku vaatav kommentaar oli tegelikult plaanis isegi kirjatükile lisada, aga jäi nõutud kiirustamise tõttu tõepoolest välja. Õnneks on igal juhul nii, et need ennustava töötluse teooria pooldajad enamasti alustavad oma lugu klassikutest nagu Helmholtz, kelle 150 aasta tagune “unconscious inference” on sisu poolest igati antud loos kirjeldatud ideede eelkäija.\nNoppeid neuroteaduse aastakohtumise kavast 2014 Ajust inimeseni


Võlanõustaja: ennustame abivajajate kasvu hilissügisel - Kõik\nLaenufirmad pommitavad kriisiajal potentsiaalseid kliente reklaamide ja pakkumistega palju tihedamalt, kui enne. Neid saabub küll sms-i teel telefoni, küll potsatab neid viruaalsesse postkasti.\nTallinna Sotsiaaltöö Keskuse võlanõustaja Heete Simm soovitab enne spontaanset laenuotsust esmalt laua taha istuda ja kainelt aru pidada.\n"Reklaamides mängivad emotsioonid ja raharaskused näivad kiirelt ületatud," rääkis Simm. "Märgatakse suures kirjas kutsuvaid lubadusi, kuid väiksemas kirjas tagasimakse tingimusi inimesed emotsionaalselt raskes olukorras pahatihti läbi ei loe!"\nVõlanõustaja sõnul tuleks esmalt läbi mõelda kõik teised võimalused majandusraskustest välja tulla.\n"Kõigepealt peaks reaalselt läbi mõtlema, kas mul ikka on seda laenu vaja," lausus Simm. "Laenuvõtt peaks olema viimane võimalus, kui tõesti teisi võimalusi raskest majanduslikust olukorrast välja tulla pole. Võlanõustajana ütlen, et laenuvõtt pole majandusliku olukorra parandamine. Tuleks läbi kaaluda kõik teised variandid. Alustuseks tuleks oma sissetulekud ja väljaminekud kirja panna."\nPere reaalset eelarvet aitavad koostada linna võlanõustajad, kelle poole on Simmi sõnul tark pöörduda juba enne laenulõksu sattumist.\n"Tihti ei teata kõiki oma õigusi, paljudel juhtudel on hädasolijail sotsiaalhoolkande kliendina õigus saada abi linnalt ja riigilt," lausus Simm. "Linna võlanõustajad aitavad ka toimetulekutoetusi taotleda ja abistavad näiteks erakorralistel juhtumitel ette nähtud toetuste saamisel. Alustada tuleks sellest, et kõik teised võimalused üle vaadata. Inimesed tihti ei adu, mis laenu võtmisel edasi saab. Ehk ei prognoosi seda, kas ma suudan oma laenu tagasi maksta. Paljud ei suudagi, nii võetakse järgmine laen."\nVõlalõksu sattumist aitab edukalt vältida lisatöö leidmine\n"Võlaringi sattumist ennetades võiks töövõimeline inimene kõigepealt läbi mõelda lisatöö leidmise võimalused, näiteks tööampsudena nädalavahetustel," soovitas Simm. "Ehk siis suurendada sel viisil oma sissetulekut. Teenitud lisaraha aitab kõige lihtsama vastupanu teed vältida, kus ei mõelda korralikult läbigi, kui kalliks tegelikult see lõbu maksma läheb. Kas ma üldse olen laenu tagasimakseks võimeline?"\nSimm ennustab võlaringide kasvu hilissügiseks.\n"Kui võrrelda tänast perioodi aastataguse perioodiga, siis hüppelist klientide arvu kasvu me ei näe. See kõik ootab meid aga ees!" sõnas Simm. "Mina prognoosin hättasattunute arvu kasvu hilissügisel-talvel. Sest seni said paljud taotleda maksepuhkust, mis aga hakkavad oktoobris lõppema. Otsustav on, kas laenuvõime on taastunud, kas töö on alles ja ressurss tagasimakseteks säilinud. Sealt alles hakkavad asjad liikuma! Makseraskuste puhul võib kuude möödudes laenuasi edasi minna inkasoofirmale, mis muudab olukorra juba palju hullemaks."\nSimmi sõnul on linna võlanõustajate unistuste klient see, kes pöördub nõu saama juba enne võlakeerisesse sattumist.\nAbi peaks otsima enne võlakeerisesse sattumist\n"Enamasti pöördutakse meie poole siis, kui võlad laes!" rääkis Simm.\n"Ikka ennetavalt peaks meie poole pöörduma! See on iga võlanõustaja unistus," soovitas Simm. "Võetud kohustused hakkavad võlaks muutuma siis, kui tagasimakseid pole. Võlanõustaja juurde tuleks tulla nõu pidama juba enne seda. Muidugi tuleb olla aus ja kõigepealt endale pilt selgeks teha, kui palju on laene kokku võetud, palju neist tagasi makstud ja mis on minu võimalused. Ükski laenuandja pole huvitatud sellest, et kohe kohtumenetlusega edasi minna ja kohtu kaudu võlgu sisse nõudma hakata. Kompromissi soovivad kõik osapooled. Võlgadesse sattudes ei tohiks pead liiva alla peita. Tuleb asjad selgeks teha!"\nTallinna elanikke abistab majandus- ja võlanõustamisel neli linna sotsiaaltöö keskuse üksust.\n"Meil on eri linnaosades eelneva registreerimise alusel neli tasuta nõustamiskohta," ütles Simm. "Võtame vastu Mustamäel, Koplis, Nõmmel ja Lasnamäel. Pere eelarve ehk kulude – tulude koostamine on üks võlanõustamise osa. Eelduseks on aus suhtumine sissetulekute –väljaminekute kirja panekul. Soovitame hakata pidama igapäevast väljaminekute tabelit, mis annab pere tegelikust majandusolukorrast reaalse pildi ette."\nProfessionaalset võlanõustamist osutab linna sotsiaal- ja tervishoiuameti hallatav sotsiaaltöö keskus Männiku tee 92 (ligipääs ka liikumispuudega inimestel), Tuulemaa tn 6, Akadeemia tee 34 ja Mahtra tn 44. Info ja registreerimine võlanõustamisele tööpäeviti kell 9-16 telefonil 666 0886, e-posti aadressil volanoustaja@swcenter.ee\nLinna ettevõtlusamet koostöös töötukassa, tööinspektsiooni ning linna sotsiaal-ja tervishoiuametiga kutsuvad osalema Mustamäele kultuurikeskusse Kaja 27. oktooberil kell 10 tööotsijaid tasuta infotunnile. Infotund <Millest alustada, kui oled kaotanud töö?> annab ülevaate nii tööotsingu esimestest sammudest, lepingulisest töösuhtest kui linna uutest tugimeetmetest toimetulekuraskuste leevendamiseks. Võlanõu saamisest räägib pikemalt linna sotsiaaltöö keskuse võlanõustaja Heete Simm.\nTarbijakaitseamet soovitab enne laenu, järelmaksu või liisingu võtmist või krediitkaardi kasutama hakkamist kaaluda erinevate krediidiandjate pakkumisi.\nNäiteks võtta enne otsuse tegemist pakkumine paarilt-kolmelt eri firmalt ja küsida tingimuste võrdlemiseks koos pakkumisega teabelehte laenutingimustega. Lisaks võiks küsida lepinguprojekti koopia, et sellega enne allkirjastamist põhjalikult tutvuda.\nTarbijakrediidilepingust võib taganeda põhjust avaldamata 14 päeva jooksul. Elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingu korral võib tarbija tarbijakrediidilepingust taganeda seitsme päeva jooksul. Lepingust taganemist krediidiandjale põhjendama ei pea.


Paide noored solistid lähevad võistlema rahvusvahelisele laulukonkursile - Uudised ja teated - Paide linn\nPaide noored solistid lähevad võistlema rahvusvahelisele laulukonkursile\nPärnus toimub 30. septembrist 3. oktoobrini rahvusvaheline festival-konkurss Golden Rose lastele ja noortele vanuses 9-19 aastat. Paide linna lähevad esindama duetina Keitlin Jüristo ja Egert Ninep, juhendajaks Teele Tali.\nOsalejaid on näiteks veel Lätist, Leedust, Maltast, Venemaalt, Poolast, Ukrainast.\nKonkurssi eesmärk on tutvustada nii Eesti kui ka teiste maade tantsu ja erinevate heliloojate muusikat, anda noortele ja lastele võimalust esineda suurtel lavadel, sõlmida sõprussidemeid erinevate maade tantsijate ja lauljate vahel.\nGolden Rose hõlmab lisaks konkursile esinemisi koolides ja muudes avalikes ruumides, ekskursioone, tutvumisõhtuid ning kogemuste vahetamisi õpilaste, õpetajate ja erinevate maade žüriiliikmete vahel. Hindajateks on erinevate maade lauljad ja laulupedagoogid, kellel on juba pikaajaline žüriiliikme kogemus.


Nous sommes le mar. 27 juil. 2021 02:12


Väike merineitsi (klassikaline)\nIgal printsessil oli aias oma lapike, kuhu nad võisid istutada, mida soovisid. Üks neist istutas oma lilled vaalakujuliselt, teine arvas, et parem on sättida kalasaba kujuga, kuid noorima õied olid sätitud nagu päike ja kõik lilled oli punased nagu päikesekiired loojangul. Noorima õe kapil oli ka üks kaunis marmorist kuju. See oli langenud vette ühelt uppunud laevalt ja kujutas noormeest ning oli tehtud puhtast valgest kivist. Miski ei rõõmustanud tüdrukut rohkem kui lood merepealsest elust. Ta palus oma vanaemal rääkida kõigest, mida ta teadis laevade ja linnade, inimeste ja loomade kohta. Talle meeldisid jutud sellest, et maapealsed lilled, erinevalt merealustest, lõhnavad imeliselt, metsas kasvavad puud on rohelised ja puude ümber lendavad kalad laulavad nii kaunilt, et see paitab kõrvu. 🕊\n„Oma seitsmeteistkümnendal sünnipäeval,“ ütles vanaema, „võid sa tõusta merepinnale, istuda kuuvalguses kividele ja näha linnu, metsi ja mööda seilavaid laevu.“„ Kõik merineitsid olid sündinud aastase vahega ja ootasid väga, et nad saaksid merepinnale tõusta ja maad teise külje pealt näha. Iga õde lubas teistele rääkida, mida ta näeb ja mis on tema arvates kõige ilusam.\nKõige rohkem ootas oma korda noorim. Palju öid veetis ta lahtise akna juures läbi tumesinise mere vaadates ja jälgis, kuidas kalad oma saba ja uimi liigutavad. Ta nägi kuud ja tähti helkimas ning läbi vee paistsid need imelised. Kui tema ja tähtede vahelt läks midagi musta pilve sarnast läbi, teadis ta, et pea kohal ujub vaal või möödub laev, täis inimesi.\nÜksteise järel said merineitsid seitsmeteistaastaseks ja tõusid merepinnale maapealset elu kogema. Tagasi tulles oli neil lõputult muljeid, mida õdedega jagada. Vanimad neist noogutasid teadvalt kaasa. Kuna noorim õde ei saanud veel veepinnale tõusta, igatses ta seda kõike aina enam. Ta kuulas innukalt kirjeldusi ja seisis pärast avatud akna all, kujutledes, kuidas õdede kirjeldatud olukorrad, helid ja lõhnad päriselt tunduda võiksid. Kui õed esimest korda veepinnale lubati, olid nad lummatud uutest ja kaunitest vaatepiltidest, kuid nüüd, täiskasvanuna, kui nad võisid igal ajal pinnale minna, muutusid nad selle suhtes ükskõikseks. Nad soovisid olla kodus, merepõhjas, ja leidsid, et seal on palju ilusam ja toredam.\nLõpuks ometi jõudis kätte kõige noorema merineitsi seitsmeteistkümnes sünnipäev. Ootusärevalt tõusis ta merepinnale. Päike oli just loojunud, kui ta oma pea lainetest välja tõstis, kuid pilved olid ikka tulipunased ja kuldsed. Läbi hämariku säras kaunilt ehatäht. Meri oli rahulik ning õhk kerge ja värske.\nTuulevaikuses seisis vees suur kolmemastiline laev, millel oli ainult üks puri heisatud. Meremehed istusid igavledes tekil, sest polnud ainumatki tuuleiili. Pardalt kostus muusikat ja laulmist ning pimeduse saabudes süüdati sada värvilist laternat.\nVäike merineitsi ujus kajutiakende juurde ja kui laine teda kõrgemale tõstis, sai ta selgetest aknaklaasidest sisse vaadata ning nägi seal rohkelt kaunites rõivastes inimesi. Nende seast hakkas talle silma sügavate silmadega noor prints, kelle kahekümne esimest sünnipäeva suurte pidustustega tähistati. Meremehed tantsisid tekil, aga kui prints kajutist välja tuli, saadeti taeva poole sada raketti, mis muutsid öö sama valgeks kui päev.\nVäike merineitsi ehmus nii, et sukeldus, ja kui ta tagasi vee peale tõusis, tundus talle, nagu langeksid kõik taevatähed alla. Ta ei olnud kunagi varem ilutulestikku näinud. Laev oli nii eredalt valgustatud, et iga inimest ja isegi väikseimat nööri oli võimalik selgelt eristada. Ja kui tore oli prints, kui ta surus kõigi kohalviibijate kätt ja tänas neid naeratades peol osalemise eest.\nOli juba hilja, kuid väike merineitsi ei suutnud laevalt ega kahel jalal kõndivailt inimestelt silmi pöörata. Laternad olid kustutatud, raketid enam ei lennanud ja kahurid vaikisid, kuid meri oli muutunud rahutuks. Lainete alt kostus oigavat ja kõmisevat häält, kuid merineitsi jäi ikka kajutiakna alla ja vaatas laine tõustes sealt sisse.\nMõne aja pärast heisati taas purjed ja uhke laev jätkas oma teed, kuid varsti tõusid lained aina kõrgemaks, rasked pilved katsid taeva ja kauguses lõi välku. Kohutav torm oli lähenemas. Taas lasti purjed alla ja suur laev jätkas oma teed üle mäsleva vee. Lained tõusid lausa mäekõrguseks ja oleksid mastist üle löönud, kuid laev sukeldus ja tõusis taas kõrgetele vahutavatele laineharjadele.\nÜhe eriti suure laine tõustes hakkasid laevalauad praksuma ja nagisema, peamast murdus pooleks, laev langes külili ja vesi sööstis sisse. Väike merineitsi märkas nüüd, et meeskond on ohus, isegi tema pidi vältima talasid ja laudu, mis kõikjal vees hulpisid. Ühel hetkel oli nii pime, et ta ei näinud midagi, kuid välgunool paljastas kogu tõe. Ta nägi kõiki, kes olid pardal, välja arvatud printsi. Kui laev küljele langes, nägi ta meest vajumas sügavale vette, ja ta oli õnnelik, sest uskus, et mees on nüüd temaga, kuid siis meenus talle, et inimesed ei saa vee all elada ja mees oleks enne tema isa paleeni jõudmist surnud. Aga ta ei tohi surra!\nMerineitsi ujus eemale põigeldes merepinnale langevate talade ja laudade vahel. Siis sukeldus ta sügavale vette, tõustes ja langedes koos lainetega, kuni leidis lõpuks noore printsi, kes ei suutnud enam tormises meres ujuda. Väike merineitsi hoidis mehe pead vee kohal ja lasi lainetel neid kalda poole viia. Hommikuks oli torm vaibunud, kuid laevast ei olnud enam tükkigi alles. Päike tõusis punase ja säravana veest ning selle kiired tõid printsi näole jume tagasi, kuid ta ei avanud silmi. Väike merineitsi ujus printsiga rannale, mis oli kaetud peene valge liivaga, ja asetas ta sooja päikese kätte. Tüdruk suudles ta kõrget ja siledat laupa ning silitas ta märgi juukseid. Noormees nägi välja nagu kuju merineitsi aias ning tüdruk suudles teda jälle, soovides, et ta ellu jääks.\nSiis kõlas suures hoones kell ja väike merineitsi ujus kaldast eemale, kattis oma näo ja kaela merevahuga ning vaatas kahe merest tõusva kivi vahelt, mis printsist saab. Ta nägi, kuidas õukonna koer printsi nuusutama läks ja teener oma üllatuseks rannast noore printsi avastas. Kuningapoeg avas silmad ja otsis pilguga tütarlast, kes talle rahustavaid sõnu oli sosistanud. Teda leidmata arvas ta, et oli und näinud, ja tõusis kärmelt jalgele, et lossi jalutada.\nPrintsi kiire toibumine tegi väikese merineitsi väga õnnelikuks. Ta sukeldus vette ja ujus tagasi oma isa lossi. Nüüd veetis merineitsi palju õhtuid ja öid, tulles kaldale printsi palee lähedal. Iga korraga söandas ta ujuda kaldale palju lähemale. Kord läks ta kitsast kanalit mööda marmorrõdu alla, mis heitis veele laia varju. Siin istus ta ja vaatas printsi, kes arvas, et on ihuüksi kuuvalguses. Ta nägi teda tihti õhtutel seilamas toredas paadis, muusika mängimas ja lipud lehvimas.\nPaljudel öödel kuulis tüdruk, kuidas tõrvikutega merel sõitvad meremehed rääkisid paljust heast, mida prints oli korda saatnud. Väike merineitsi oli õnnelik, et ta oli mäslevate lainete sees viselnud printsi elu päästnud. Ja talle meenus, kuidas printsi pea puhkas ta süles ja kuidas ta meest suudles. Talle hakkasid inimesed aina enam meeldima ja ta soovis aina enam uidata koos nendega, kelle maailm tundus palju suurem tema enda omast. Nad said laevaga üle mere sõita ja ronida pilvedest kõrgemate mägede tippu ning nende maad, metsad ja põllud laiusid kaugemale, kui silm ulatus. Ta tahtis teada nii palju rohkem, millele õed ei osanud enam vastata.\nSiis pöördus ta oma vanaema poole, kes teadis kõike sellest maailmast, mida ta kutsus merepealseks maaks. „Kui inimesed ei upu,“ küsis väike merineitsi, „kas nad elavad siis igavesti? Kas nad ei sure nii, nagu seda teeme meie siin meres?“ „Ka nemad peavad surema ja nende eluaeg on meie omast veel lühem,“ vastas vanaema. „Meie elame vahel kolmesaja-aastaseks, kuid kui meid siin enam ei ole, siis muutume me merevahuks veepinnal.“ „Ma annaksin rõõmuga kõik oma sajad eluaastad, et veeta üks päev inimesena ja tunda, et kõnnin sellel imelisel maal tähtede taga,“ õhkas väike merineitsi. „Ära mõtle nii,“ ütles vana naine. „Me oleme palju rõõmsamad ja paremas seisus kui inimesed.“ „Seega ma suren,“ ütles väike merineitsi, „ja merevahuna rändan ma ringi, aga kas ei võiks ma saada kogemust inimesena maa peal kõndida?“ „Ei,“ ehmus vanaema, „kui just mõni mees ei armasta sind rohkem kui oma ema ja isa, kui ta mõtted ja soovid on ainult sinule suunatud, kui preester paneb tema parema käe sinu kätte ja ta lubab olla ainult sinu, nüüd ja igavesti. Siis hõljub tema hing sinu kehasse ja sa saad osa inimkonna õnnest. Ta annab osa oma hingest sulle, aga hoiab alles ka enda oma. Kuid seda ei juhtu eal. Usu mind, elu näinud naist, on parem, kui valid omale kaaslase meiesuguste hulgast, merest.“\nVäike merineitsi ohkas ja vaatas kurvalt oma kalasaba. „Oleme õnnelikud,“ ütles vana daam, „ja liigume oma kolmesaja eluaasta jooksul ringi, millest täielikult piisab. Seda paremini saame pärast puhata. Täna õhtul toimub meil õukonnaball. Sellist imelist vaatepilti ei näe me maa peal kunagi.“\nSuure ballisaali seinad ja laed olid tehtud paksust läbipaistvast kristallist. Mitmed sajad tohutud karbid, mõned tumepunased, teised mururohelised, olid pandud mõlemale küljele rivvi ning nende sees põles sinine tuli, mis täitis kogu saali valgusega ning säras ka läbi seinte, valgustades merd. Loendamatu arv suuri ja väikseid kalu ujus kristallseintest mööda. Mõne soomused särasid lillakalt, teised nagu hõbe ja kuld.\nLäbi seinte voolas lai hoovus, milles tantsis mererahvas omaenda laulu saatel. Kellelgi maal ei ole nii kaunist häält kui neil. Väike merineitsi laulis neist kõige siiramalt. Kogu õukond plaksutas talle käte ja sabadega ning hetkeks oli ta süda täis rõõmu, sest ta teadis, et tal on maa ja mere kõige kaunim hääl. Kuid varsti läksid ta mõtted taas maailmale tema kohal, sest tüdruk ei suutnud unustada printsi ega seda, et nende armastus oleks võimatu.\nTa hiilis vaikselt oma isa paleest välja ja istus üksinda kurvalt oma väikeses aias. Siis kuulis ta pasuna häält läbi vee ja mõtles: „See on kindlasti tema, kes seilab mu kohal. Tema, kellest ma mõtlen ja kelle kätesse tahaksin anda oma südame ja elu. Olen tema nimel valmis loobuma kõigest. Lähen merenõia juurde, keda olen kogu elu kartnud, ehk saab tema mind aidata.“\nVäike merineitsi lahkus aiast ja asus teele vahutavate keeriste poole, mille taga nõid elas. Ta ei olnud kunagi sinnapoole läinud. Seal ei kasvanud ei lilli ega muru, vaid paljas hall liivane maa ümbritses keerist, kus vesi nagu vahutav veskiratas keerutas ringi kõike, mis teele jäi, ja heitis selle piiritusse sügavikku.\nVäike merineitsi pidi läbima tee läbi purustavate keeriste, et jõuda merenõia elupaika. Suur osa teest läks veel läbi soojade mullitavate mülgaste, mida nõid kutsus oma sooks. Selle taga seisis nõia maja keset veidrat metsa, milles kõik puud ja lilled olid pooleldi loomad ja pooleldi taimed. Need nägid välja nagu maod, millel on sajad pead. Oksad olid pikad limased käed, mille sõrmed olid nagu painduvad ussid. Kõigest, milleni nad ulatusid, haarasid nad kinni ja hoidsid nii tugevasti, et see ei pääsenud enam kunagi.\nSee kõik ehmatas väikest merineitsit niivõrd, et ta tardus, ta süda peksles hirmust ning ta hakkas juba tagasi pöörama, kuid siis tulid talle meelde prints ja elu, mida ta ihkas, ning ta sai oma julguse tagasi. Ta kinnitas oma pikad voogavad juuksed ümber pea, et puud neist kinni ei haaraks. Ta pani käed rinnale ja sööstis edasi nagu kala läbi puude käte ja sõrmede, mis mõlemalt küljelt tema poole sirutusid. Ta nägi, et iga väike käsi hoidis kinni millestki, mida veest kätte oli saanud. Tugevate käte vahel oli merel hukkunud inimeste ja loomade luid, aere, roole ja laekaid. Isegi ühe väikese merineitsi olid käed kätte saanud ja see hirmutas väikest printsessi kõige rohkem.\nNüüd jõudis ta soise maani, kus suured veemaod mülgastes keerlesid ja näitasid oma koledaid hallikaspruune kehi. Kõige selle keskel oli maja, mis oli ehitatud laevahukus uppunud inimeste luudest. Seal istus merenõid ja vaatas oma alamatele ülevalt alla. „Ma tean, mida sa soovid,“ ütles merenõid. „See on sinust väga rumal, kuid sa saad selle ja see toob sulle ainult kurbust, mu ilus printsess. Sa tahad kaotada oma kalasaba ja selle asemel käia kahel jalal nagu inimesed, et sul noore printsiga võimalus oleks.“ Ja siis naeris nõid nii valjusti ja vastikult, et konnad ja maod kukkusid puudelt maha.\n„Tulid just õigel ajal,“ ütles nõid, „täna öösel on viimane aeg sellise nõiduse sooritamiseks. Valmistan sulle joogi, millega ujud enne päikesetõusu maale, istud kaldale ja jood ära. Sinu sabast saavad jalad ja kõik, kes sind näevad, peavad sind maailma kõige kaunimaks väikeseks inimeseks. Sa liigud ikka sama graatsiliselt nagu vee all ja ükski tantsija ei ole sinust parem. Kui oled nõus oma tiitlist ja perest lahti ütlema, siis ma aitan sind.“\n„Jah, olen nõus,“ ütles väike printsess väriseval häälel, mõeldes printsile. „Kuid mõtle veel,“ ütles nõid, „sest kui sa kord juba muutud inimeseks, ei saa sa enam kunagi tagasi merineitsiks. Sa ei naase enam kunagi läbi vee oma õdede juurde ega oma isa paleesse ning kui sa ei võida printsi sellist armastust, et ta on valmis unustama oma isa ja ema, jagama sinuga oma südant ja hinge ning lubama preestril teie käed abiellumiseks ühendada, siis oled sa määratud hukule. Selleks kõigeks on sul aega vaid kolm päeva. Kui ta ei ole oma armastust sulle neljanda hommiku päikesetõusuks tõestanud, murdub su süda ja sa muutud vahuks laineharjal.“ „Saan aru,“ ütles väike merineitsi, „olen nende tingimustega nõus.“\n„Kuid see ei ole veel kõik, tahan oma töö eest tasu,“ ütles nõid, „ja ma ei küsi midagi tühist. Sul on kõigist mereelanikest kõige kaunim hääl ja sa usud, et võidad sellega ka printsi südame, kuid selle hääle pead sa mulle andma. Parima asja, mis sul on, nõuan ma endale tasuks joogi eest.“ „Kuid kui sa võtad ära mu hääle,“ ütles väike merineitsi, „mis siis mulle alles jääb?“ „Su kaunis keha, graatsiline samm ja ilmekad silmad. Kindlasti suudad sa nendega meest võluda. Usu mind, maapealsed mehed ei hooli suuremat naise lobast. Kas lõid kartma?“ Väike merineitsi raputas pead.\nSiis pani nõid katla tulele, et maagilist jooki valmistada. Nõid viskas asju järjest katlasse ja peagi sai maagiline jook valmis. See oli selge nagu vesi. Siis püüdis ta merineitsi hääle merikarbi sisse ja tüdruk ei saanud enam rääkida ega laulda. Väikeses merineitsis mäslesid vastakad tunded. Tundus, nagu ta süda lõhkeks selle pärast, et ta peab oma kodu maha jätma. Samas valdas teda suur õnnetunne ja lootus selle pärast, et peagi kohtub ta oma printsiga. Neiu hiilis aeda ja võttis iga õe peenralt lille, viipas hüvastijätuks paleele ja tõusis läbi tumesinise vee üles pinnale. Päike ei olnud veel tõusnud, kui ta nägi printsi paleed ja lähenes kaunitele marmorastmetele, kuid kuu paistis selgelt ja eredalt.\nSiis jõi väike merineitsi võlujooki, mis ta kalasaba jalgadeks muutis. See jook oli kohutavalt kange ja sisaldas võimsat nõidust, nii et väike merineitsi minestas pingutusest. Kui päike tõusis ja säras üle mere, hakkas tüdruk toibuma. Ta tõusis istuma ja märkas, et tema ees põlvitab hämmeldunud noor prints. Ta vaatas väikest merineitsit siira huvi ja kimbatusega. Tüdruk lõi pilgu maha ja taipas, et kalasaba asemel oli tal nüüd paar ilusaid valgeid jalgu, nagu igal kaunil neiul olema peaks, kuid ta oli paljas. Kiiruga mähkis ta end oma pikkadesse paksudesse juustesse. Seejärel tõstis ta uuesti pilgu printsile ja naeratas kohmetult.\nPrints küsis talt, kes ta on ja kust tuleb, kuid tüdruk vaatas teda vaid oma siniste silmadega ja kiiruga pead raputades, sest ta ei saanud rääkida. Prints aitas ta püsti ja kutsus endaga lossi kaasa, et seal otsustada, mida tundmatu tüdrukuga peale hakata. Alguses komistas neiu sageli, sest ei olnud jalgadel kõndimisega harjunud. Peagi astus ta aga printsi käele toetudes kergelt ja nõtkelt edasi, nii et kõik, kes teda nägid, mõtlesid, kes küll see graatsiline tüdruk on.\nLossis aitasid teenrid talle selga kallist siidist ja puuvillast rõivad ning ta oli kõige kaunim olevus kogu palees. Oma vaikiva naeratusega võitis ta kõigi õukondlaste südamed. Nad vaid imestasid, mis küll võis neiuga juhtunud olla, et ta sõnagi suust ei saanud? Kõige tõenäolisem arvati olevat laevahukk, sarnane sellele, mille noor prints oli mõnda aega tagasi üle elanud.\nIga hetkega avaldus tema ilu aina enam ja tema ilmekad silmad liigutasid kõigi südant. Kõik olid võlutud, eriti prints, kes oli kindel, et on tüdrukut varem näinud, ja püüdis meeleheitlikult meenutada, kus. Prints ütles, et tüdruk jääb temaga igaveseks, ega soovinud teda liiga kauaks omapead jätta. Mees lasi talle teha ratsutamiskleidi, et ta saaks olla temaga koos hobuse seljas. Ta ronis koos printsiga kõrgete mägede tippu ja naeratas kogu tee üles. Õhtul, kui kogu maja printsi palees magas, läks väike merineitsi istuma laiadele marmorastmetele, sest külm vesi rahustas ta pisikesi, kõndimisega alles harjuvaid jalgu. Seal mõtles ta kõigile, kes temast vee alla maha jäid.\nAlgas teine päev maa peal ja väike merineitsi armus printsi aina enam. Prints oli tüdrukusse ilmselgelt kiindunud, kuid tundis suurt kimbatust. Kuna tüdruk ei olnud võimeline rääkima, said nad suhelda vaid pilkude ja viibete teel. Oma hinge täielikuks jagamiseks oleks prints aga tahtnud vastu kuulda tüdruku mõtteid. „Kas sa ei tunne, kui sügav on mu armastus sinu vastu?“ ütlesid väikese merineitsi silmad, kui prints ta oma käte vahele võttis ja ta laupa suudles. Prints tundis, kuid tema noor süda kahtles. Talle hakkasid meenuma killukesed oma pääsemisest. Mõistatuslikul viisil oli tema ees seisev tüdruk olnud äravahetamiseni sarnane ta päästnud tüdrukuga. Aga kuidas? Ja mis oli juhtunud ta häälega, mida prints nii selgelt oma kõrvus kuulis? „Ta ei tea, et see olin mina, kes ta tegelikult päästis,“ mõtles väike merineitsi. „Mina kandsin ta läbi vee metsa lähedusse, kus tempel seisab. Ma istusin vahus ja vaatasin, kuidas inimesed talle appi tulid.“ Merineitsi ohkas sügavalt. „Sellest pole midagi. Küllap ta ühel hetkel taipab. Ma hoolitsen ta eest, armastan teda ja pühendan end talle.“\nSamal päeval toimus lossis nõunike koosolek, kus otsustati, et prints peaks kuningriigi säilitamiseks abielluma ja temale sobivaks naiseks oleks naaberkuningriigi kaunis kuningatütar. Hakati ette valmistama laeva, et sõita naaberriiki. „Ma pean minema,“ ütles ta tüdrukule, „ja seda kaunist printsessi vaatama, sest see on mu vanemate soov, kuid nad ei saa mind sundida teda enda pruudina tagasi tooma. Tule minuga kaasa, sinu abiga teen ma õige otsuse.“ Ja teise päeva keskpäeval seilasid nad sadamast välja.\n„Sa ei karda merd, mu tumm kaunitar,“ imestas prints, kui nad seisid uhke laeva tekil, mis pidi neid naabermaa kuninga juurde viima. Ja siis jutustas ta tüdrukule tormisest ja vaiksest ilmast, imelikest kaladest meres nende all ja kõigest, mida sukeldujad näinud olid. Väike merineitsi naeratas tema kirjelduste peale, sest ta teadis paremini kui keegi teine, mis imed merepõhjas pesitsesid. Kuuvalguses, kui kõik peale tüürimehe, kes laeva juhtis, magasid, istus tüdruk tekil ja vaatas alla läbi selge vee. Ta arvas, et suutis läbi lainete eristada oma isa lossi. Läbi lainete tulid pinnale ta õed, kes vaatasid teda kurvalt ja sirutasid oma valgeid käsi. Ta viipas neile, naeratas ja tahtis neile öelda, kui õnnelik ta on ja kui hästi tal läheb, kuid ei saanud ju rääkida, ning lõpuks sukeldusid ta õed tagasi vee alla.\nPeagi randus laev kauni linna sadamas, mis kuulus kuningale, keda prints külastama tuli. Kirikukellad helisesid ja kõrgetest tornidest kostus trompetite hääl. Teed, mida mööda nad kõndisid, ääristasid lehvivate lippude ja sädelevate tääkidega sõdurid. Kuningas ja kuninganna koos printsessiga olid neid väärikalt vastu võtmas. Printsess oli ilus, pikkade tumedate ripsmete ja juustega. Pikkade ja keeruliste kuninglike kombetalituste ja viisakusavalduste lõpuks oli printsi jaoks selge, et mõlemale kuningriigile tuleb kasuks, kui nad sõlmivad abielu näol liidu.\nÕhtul jalutas ta väikese merineitsi juurde, kes istus taas, jalakesed vees, ja selgitas talle: „Printsess on ilus, kuid ma ei tunne tema vastu kiindumust. Oma kuningriigi rahva hea elu tagamiseks pean temaga aga käed ühendama. Mida varem, seda parem.“ Väike merineitsi mõistis, langetas silmad, et mees ei näeks ta pisaraid, ja suudles ta kätt. Ta tundis, nagu ta süda oleks juba murdunud. Tüdruk mõistis, et nende abielujärgne hommik toob talle lõpu ja ta muutub merevahuks. Sellest hoolimata tõotas ta endale, et seisab vapralt laulatuse ajal rahva hulgas ja soovib kogu südamest noorpaarile õnne.\nJärgmise päeva hommikul helisesid kõik kirikukellad ja sõnumitoojad ratsutasid mööda linna ringi, kuulutades välja kihlust. Igal altaril põlesid kallites hõbelampides lõhnastatud õlid. Preestrid lehvitasid viirukit ning piiskop ühendas pruudi ja peigmehe käed ning andis neile õnnistuse. Kuid prints ei kuulnud sellest sõnagi, sest vaatas ainiti esireas istuva väikese merineitsi sinistesse silmadesse. Siidi ja kulda riietatud väike merineitsi vaatas sõnatult asjatoimetusi pealt.\nSamal õhtul astusid pruut ja peigmees laeva pardale. Kahurid paukusid, lipud lehvisid ja laeva keskel asus kallis purpurpunane ja kuldne telk. Seal sees olid pruutpaari vastuvõtuks pehmed diivanid. Paisunud purjedega laev liugles kergelt üle rahuliku vee. Kui saabus pimedus, süüdati palju värvilisi lampe ja meremehed tantsisid rõõmsalt tekil.\nVäikse merineitsi jaoks oli see tema viimane, kolmas päev maa peal. Talle meenus esimene kord, kui ta pinnale tõusis ja sarnaseid pidustusi nägi. Neiu ühines tantsijatega, hõljus õhus nagu pääsuke ja kõik kohalolijad hõiskasid rõõmust tema tantsu nähes. Ta teadis, et see on viimane õhtu, kui näeb printsi, kelle pärast oli kodust lahkunud ja andnud ära oma kauni hääle. See oli viimane õhtu, kui ta sai mehega sama õhku hingata, tähti ja sügavat merd silmitseda. Teda ootas igavene öö ilma mõtete ja unistusteta.\nKeskööl läksid prints ja printsess käsikäes telki puhkama. Siis muutus kõik laeval vaikseks. Ärkvel oli vaid tüürimees, kes seisis rooliratta taga. Väike merineitsi toetas oma valged käed laeva reelingule ja vaatas ida poole, et näha esimest päikesekiirt, mis toob talle surma. Ta nägi oma õdesid merest tõusmas. Nad olid sama kahvatud kui ta ise, kuid nende kaunid pikad juuksed ei lehvinud enam – need olid maha lõigatud. „Andsime oma juuksed nõiale,“ ütlesid nad, „et sa ei peaks täna õhtul surema. Ta andis meile väga terava noa. Enne päikesetõusu pead sa selle torkama printsi südamesse. Kui soe veri sinu jalgadele tilgub, kasvavad need uuesti kokku kalasabaks ja sinust saab taas merineitsi. Sa saad tulla tagasi meie juurde ja elada kolmsada aastat meres, enne kui muutud merevahuks. Kiirusta, üks teist peab enne päikesetõusu surema. Meie isa igatseb sind nii väga, et ta valged juuksed langevad kurvastusest nagu meie omad langesid nõia kääride all. Tapa prints ja tule tagasi. Kiirusta! Kas sa ei näe esimesi punaseid jutte taevas? Paari minuti pärast tõuseb päike ja sa sured.“\nNad ohkasid sügavalt ja kurvalt ning vajusid tagasi lainetesse. Väike merineitsi tõmbas eest telgi katte ja nägi noorpaari lamamas, teine teises voodiservas. Ta kummardus ja suudles printsi kulmu, üksik pisar langes neiu silmist salaja printsi laugudele. Siis vaatas ta taevasse, mis muutus aina heledamaks. Ta silmitses teravat nuga ning pööras pilgu tagasi printsile. Nuga värises väikese merineitsi käes.\nJärsku pööras ta ümber, jooksis telgist välja ja viskas noa kaugele lainetesse. Kohas, kuhu nuga kukkus, muutus vesi punaseks nagu veri. Ta heitis veelkord pilgu printsile ja viskus üle parda merre. Merineitsile tundus, nagu muutuks ta keha vahuks. Päike tõusis lainetest ja soojad kiired langesid väikesest printsessist tekkinud külmale vahule, kes ei tundnud end surnuna. Ta nägi eredat päikest ja kõikjal tema ümber heljusid kaunid läbipaistvad olendid, läbi kelle ta nägi laeva valgeid purjeid ja punaseid pilvi taevas. Olendid rääkisid meloodilisel häälel, mis oli liiga õhuline, et seda kuuleksid surelikud, nii nagu nad ka neid ei näinud. Väike merineitsi avastas, et ka temal on selline keha, ja ta tõusis aina kõrgemale vahust.\n„Kus ma olen?“ küsis ta ja tema hääl oli vaevuaimatav, nagu ka teiste hääl, kes temaga koos olid. „Õhuvaimude hulgas,“ vastas üks neist. „Merineitsil ei ole surematut hinge ja ta ei saa seda, kui just inimene temasse ei armu. Tema igavene saatus ei ole tema enda teha. Kuid õhuvaimud, kellel samuti surematut hinge ei ole, saavad selle heategudega välja teenida. Me lendame soojadel maadel ja jahutame troopilist õhku. Kanname edasi lillede lõhna, et tuua tervist ja taastumist. Kui oleme kolmsada aastat teinud kõik, mis meie võimuses, et teha head, saame me vastutasuks surematu hinge ja osa inimkonna rõõmust. Sina, väike merineitsi, oled südamega teinud seda, mida teeme ka meie. Oma isetu käitumisega oled pääsenud hingede maale. Ja kui samamoodi jätkad, võid sa saada surematu hinge.“\nVäike merineitsi tõstis oma silmad üles päikese poole ja tundis, kuidas need esimest korda pisaratega täitusid. Laeval, kuhu temast jäi maha prints, oli taas elu ja kära. Ta nägi, kuidas mees ja tema pruut teda otsisid ning silmitsesid kurvalt säravat vahtu, nagu teades, et tüdruk oli lainetesse viskunud.\nNähtamatuna jättis ta nendega hüvasti ning tõusis koos teiste õhuvaimudega roosa pilve peale, mis neid edasi viis. „Pärast kolmesadat aastat heljume ka meie taevasse nagu inimesed,“ ütles merineitsi. „Ja me võime sinna isegi varem jõuda,“ sosistas üks ta kaaslastest. „Nähtamatult saame me siseneda inimeste majja, kus on ka lapsed. Ja iga päev, mil me leiame hea lapse, kes on rõõmuks oma vanematele, lüheneb meie katseaeg. Lapsed ei tea, et me lendame nende tubades ringi ja naeratame nende tubli käitumise peale. Iga pisike hea laps lühendab meie katseaega aasta võrra.“\nNii heljus väike merineitsi oma sõpradega tulevaste heategude poole. Ja kuigi ta ei leidnud vastuarmastust, helises tema hing uute heade kogemuste ootuses.\nKõik, mida suudad ette kujutada, on olemas


Halduse uuringud bakalaureus Parkville - Halduse uuringud BA 2020/2021\nParkville Halduse uuringud bakalaureuse programmid ja kogu info ülikoolide kohta\nLeia vahetu info Parkville ülikoolide kohta siit ja leia parimad Halduse uuringud bakalaureuse programmid siit! Leia endale sobiv Parkville ülikool!\n3 Tulemused Halduse uuringud, Parkville Filter


Andorra - leiti 177 faili - Annaabi.ee\nAndorra pindala on 468 km². Ta on kuuest Euroopa kääbusriigist pindalalt suurim. Rahvaarv on 85 082 (2012. aasta juuli hinnang). Andorra Vürstiriik rajati 8. septembril 1278. aastal. Asendi tõttu valitseb Andorras suhteliselt jahe mäestikukliima. Jaanuari keskmine temperatuur on -7 °C. Suvel ulatub temperatu...\nAndorral on mitu iseärasust. Andorra pindala on 468 km2 seega Andorra on umbes poole väiksem, kui Hiiumaa. Andorras elab umbes 84 000 inimest ehk 180 inimest km2 kohta. Andorra on vürstiriik. Andorra on ainus riik maailmas, kus riigipea ülesannet täidavad 2 välismaa ametikandjat  Urgelli piiskop ja Prantsusmaa president. Andorra on maailmas kolmas...\nSheet1 y=3-2x Y=-48x x -3 -2 -1 0 1 y1 9,000 7,000 5,000 3,000 1,000 y2 16 24 48 #DIV0! -48 Riik Pindala km2 Rahvastik Tihedus inkm2 Andorra 453 0,067 147,9029 Belgia 30519 10,246 335,7253 Eesti 45227 1,433 31,68461 Hispaania 505992 39,466 77,99728 Iirimaa 70282 3,795 53,99676 Soome 338145 5,177 15,31...\nEuroopa riigid pealinnadega\nGeograafia: Euroopa Riigid ja Nende Pealinnad Eesti: Tallinn Läti: Riia Leedu: Vilnius Hispaania: Madrid Itaalia: Rooma Rumeenia: Bukarest Soome: Helsingi Rootsi: Stockholm Ukraina: Kiiev Malta: Valetta Holland: Amsterdam Portugal: Lissabon Saksamaa: Berliin Belgia: Brüssel Suur Britannia: London Tsehhi: Praha Poola: Varssavi Iirimaa: Dublin Luksemburg: Luxemburgh Slovakkia:...\nad Andorra .ae United Arab Emirates .ag Antigua and Barbuda .ai Anguilla .al Albania .am Armenia .ar Argentina .at Austria .au Australia .aw Aruba .ba Bosnia-Herzegovina .be Belgium .bg Bulgaria .bh Bahrain .bm Bermuda .bn Brunei Darussalam .bo Bolivia .br Brazil .bs Bahamas .bw Botswana .by Belarus .bz...


1 HKD et SGD ᐈ Teisenda HK$1 Hongkongi dollar sisse Singapuri dollar\n1 HKD et SGD\nTe olete konverteerinud 1 🇭🇰 Hongkongi dollar et 🇸🇬 Singapuri dollar. Summa sõnades: üks (Hongkongi dollar). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 1 HKD et SGD. Kui palju HK$1 Hongkongi dollar et Singapuri dollar? — S$0.174 SGD.Vaata tagasikäik SGD et HKD.Võibolla võite olla huvitatud HKD SGD Ajalooline diagramm, ja HKD SGD Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nTeisenda 1 Hongkongi dollar et Singapuri dollar\nHindamise järgi: S$0.174 SGD (0.000305)0.175%\nInverse: HK$5.745 HKD\nKas sa teadsid? Aasta tagasi, sellel päeval valuutakurss Hongkongi dollar et Singapuri dollar oli: S$0.176. Sellest alates on vahetuskurss vähenes aastaga -0.00168 SGD (-0.956%).\n50 Hongkongi dollar et Singapuri dollar100 Hongkongi dollar et Singapuri dollar150 Hongkongi dollar et Singapuri dollar200 Hongkongi dollar et Singapuri dollar250 Hongkongi dollar et Singapuri dollar500 Hongkongi dollar et Singapuri dollar1000 Hongkongi dollar et Singapuri dollar2000 Hongkongi dollar et Singapuri dollar4000 Hongkongi dollar et Singapuri dollar8000 Hongkongi dollar et Singapuri dollar90 Taiwani dollar et USA dollar850 Armeenia dramm et Iraani riaal200 USA dollar et Taiwani dollar1 Taiwani dollar et USA dollar150 euro et Tšehhi kroon1000000 Iraani riaal et Armeenia dramm0.4 USA dollar et India ruupia0.0004 USA dollar et India ruupia686.901 USA dollar et Suurbritannia naelsterling3600 Singapuri dollar et Suurbritannia naelsterling200000 Armeenia dramm et USA dollar106 Kanada dollar et USA dollar91000 Hongkongi dollar et Venemaa rubla5.25 USA dollar et Kanada dollar


Kultuur 4. – 10.aprill - Rae Kultuurikeskus\nKevadine päike on toonud meie ellu uut hingamist, nädalavahetustel kohtab juba päris palju usinaid aiakultuurnike, kes valmistavad ette peenraid kevadiseks külviks ning märgatud on ka mitmeid talvitusreisilt tagasi pöörduvaid linnuparvi. Olukord koroonarindel on samuti keeranud paremuse suunas ja leevendatud mitmeid suuremaid piiranguid nagu koroonapassi ja nüüd ka maskikohustuse osas. Lootus uute ja vanade sõpradega tihedamini kohtuda on tugev, miks mitte kunstinäitusel, teatrietendusel või mõnel kenal kevadkontsertil see kohe ka teoks teha?\nRae Kultuurikeskus kutsub alanud nädalal osa saama järgmistest sündmustest:\nT, 5. aprill 18:00 – 20:00, Rae Kultuurikeskuses Dagmar Narussoni loeng Avatud dialoog kogukonnas. TASUTA. Dagmar Narusson on Avatud Dialoogi praktik ja koolitaja, suhtlemistreener, TÜ kogukonnatöö ja sotsiaalse innovatsiooni õppejõud. Teemad:\nR, 8. aprill 19:00 – 23:59, Tankeri Vabrikupoes, Tanker Õlu & Vinüülid, DJ HEIDY PURGA. Tanker Õlu & Vinüülid erutab maitse- ja kuulmismeeli Tanker pruulikojas toimuva muusikaõhtuga!\nLoomulikult saab maitsta ka kõiki muid Tankeri purgi, pudeli ja vaadiõllesid. TASUTA\nL, 9. aprill 16:00 – 17:30, Rae Kultuurikeskuses, Film “Kiik, Kirves ja Igavese Armastuse Puu” PILET 4/5€


Rendi automaatkäigukastiga auto järgmises asukohas: Uberlandia, Brasiilia. Broneerige täna veebilehel Rentalcars.com!\nAutomaatkastiga rentimine asukohas Uberlandia\nOtsige rentimiseks pakutavate automaatkäigukastiga autode hindade loendist, et rentida auto asukohas Uberlandia\nHetkel populaarne sihtkohas Uberlandia\nKabrioletid auto rentimine Uberlandia\nAutobussi rentimine asukohas Uberlandia\nLuksus auto rentimine Uberlandia\nAutomaat autorent asukohas Uberlandia Lennujaam\nRentalcars.com on Inglismaal ja Walesis registreeritud piiratud vastutusega ettevõtte TravelJigsaw Limited ärinimi (äriregistri number: 05179829), mille juriidiline aadress on 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: FFC96